davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

A "Trieszti Kagylo" mem csillogott, mint
a Tamas otthoni kagyloja. Nagyon regi epu-
let lehetett, mely valoszinileg vi koraban Sc
gazdag emberek befogadasara epult. A portas
fulkeje alig volt nagyobb egy jokora ketrec-
mel, ahol mem valami jol erezhette magat
tulajdonos, aki maga atta Ell portas teen
d6it. Egy almos pillantast vetett Tamasra
gytrodott bejelent6 lapot tett ele. Tekintete
kiserte Tamas plajbaszat mikor nevet leirta,
nagy csodalkozasara elhuzta keze al6l pa
prt es zsebre gyirte.
- Onnek ez mem kell! - mondta tort
magyar nyelven, magyaraz6lag. - On az
EN- rokonom akkor az ellen6rz6 detektivnek
mi koze hozza? Mem igaz?
Tamas mem tudott rokonsagrol, de val
lalta, sejtve, hogy a gorbe ,,ton ilyesmi is
el6fordulhat
A tulajdonos egy olyan szobaba vezette,
melyet rendes korulmenyek kozt csupan sa-
jat, csaladbeli vendegeinek nyitott fel Ez a
szoba csinosabban is volt berendezve, mint
az utasoknak szant.
- A podgyasza mar az este megerkezett,
mindjart felkuldom. A fehernemj szekreny
legfels6 polcan van az utleveie, meg halo
jegye. A halo holnap delutan indul addig
megnezheti varost, ha kedve tartja ia, per-
sze, most almos. Azonnal kildok egy cseszs
forro kavet. Parancsol meg valamit? A tana-
csos ur baratai az enyimek is! ia, ja... lit
biztonsagban van, mint Abraham kebeleben.
- Koszonom, semmit Sc kerek
Ekl ur, vendegl6s kiment. Tamas iga-
zan mem panaszkodhatott az el6zekenyseg
hianya miatt, megs duhos is volt, meg ne
vethetnekje is volt. Biztos volt benne, hogy
sunyi tekintetu fogados st korozott six
kasztonak, vagy nemzetkozi tolvajnak tartja!
Egyenesen szekrenyhez lepett, inert bar
mennyire csabitotta vetett agy, els6 sorban
megis utlevele erdekelte, meg a hajojegy.
Hogy miert is mem adta At neki ezeket Dol
mix? Eel mem foghatta. (Bizonyosan Okla volt
ray ID
Az utlevel szabalyszeriien volt kiallitva,
fenykepe, mely Budapesten keszult. belle volt
illesztve, minden adata igaz volt - ,egyet XII
we've. Eletkora 4 evvel t0bbnek volt feltiin-
tetve Azonban EFT elhihette legszigorubb
vizsgalod6 is, akar az arckepre, akar Tamas-
ra nezett. A vonasain eloml6 nagy komoly-
sag id6sebbnek mutatta, mint albany eszten-
dot latott. A haj6jegy is oft lapult az utlevel
lapjai k0zt Tamas megkonnyebbulten So
hajtott fel
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

Csak a depresszio harmadik
eveben kezdtek erre raebredni
a varosok lakoi.
Mikor welfare terhe alatt
leroskadtak, mikor az adobeve-
telek mem tudtak a sziikseges
kozszolgalatot, a rend6rseget,
tuzoltosagot, orvost, iskolat fl
zetni, akkor kezdtek ARA gon-
dolni, hogy talan jo lenne az oda
csabitott nincstelenekt6l saba
dulni.
Chicago kezdte meg EFT a moz-
galmat, az kuldte haza deli
allamokba a negert el6szor, az
adott nekik koltseget, hogy visz-
szamenekiilhessenek az elhagyott
gyapotfoldre.
Utana california; varosok
kuldtek haza vonatszamra mexi-
coiakat, akiket regebben atcsa-
bitottak Is atimportaltak a ha-
taron Is mem tor6dtek mar az
zal, hogy "hanyadik varosai'
lesznek az orszagnak, csupan az
zal, hogy a welfare elviselhetet-
len terheit konnyitsek.
Detroitban Fordot istenkent
tiszteltek, mikor a sok real es-
tate hienanak, sok spekulator-
max, a sok bankarnak ide von-
gotta az aldozatokat, akiknek el.
s6sorban draga hazat kellett va
sarolni, de egy-ket ev 6ta sid
jak mar a nagy Henryt, aki a
kifacsart citromokat radumpolta
a varosra, hogy az elelmezze a
Ford gyarak kirekesztett sok tiz-
ezer munkasat.
Most aztan elliott az elnok a
terveyel, amt hozsannaval i'd
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09
Folytatas

Mar egyszer mondtam, hogy siman
fog menni minden, mint Macy hoban szan-
szantalp, nem szeretem nyugtalankodast.
Maganak csak ket dolga van: engedelmes-
kedjen Is hallgasson.
Icy letromfolva, Tanlas sarokba tamasz-
totta fejet aludni probalt. A kocka el volt
vetve. Aztan idaig mem is volt Okla ketelkedni
Dolnik megbzhatosagaban, hiszen lam, s
maga kiseri, ameddig jonak latja.
(Azt nem sejtette Tamas, hogy Dolnik
milyen sokoldalu ember Aki tobbek kozt
vasuti tolvajlas iovedelmez6 mesterseget is
Gzi az ejjel gyorsokon ICY Tamast csak
meilesleg kiserte. Dolnik bamulatos ugyes-
seget rend6rseg is mindenkor meltatta. Al
acalmas pianatban kibontotta podgyaszko-
csi hatso falat ertekes zsakmannyal szallt
De iegkozelebbi allomason 'Vasuti munkas-
max oltozve, egyik allomasan sc tunt fel Mar
mem egyszer tilt .masnemii tevekenysegert, de
bsiszkcavolt ;ra; hogy ezen meg egyszer Sc kap-
tax rata.
Tamas Ell is aludt. Lathatatlan kezek mar
Geifele toltak az ejszaka fekete satorat - inert
kozte fold kozott egyre szelesed6 STIR
ke saw szabadult XII. mid6n Dolnik felrazta
INCS1uAJOu, q lCSNOLCl0OOI dllOIHdSOA
kiszali.
Tamas a1omittasan keszul6dott. Hirtelen
'eszdbe jutott valarni.
- AIT mondta, hogy 8rhaznal szallok lie
.. de hiszen ez gyorsvonat mem all meg
csak Macy a1lomasokon.
- Scent egyugylseg! A gyorsvonat meg
all mmdenltt, ha meghuzzak veszfeket. En-
AIT logon tenni. Ere kavarodas tamad, ilyen
kor nemcsak vonatkiser6k ugralnak lie, ha-
nem batrabb vagy kivancsibb utasok koziil
Is szamosan. Maga is ugorjon le azonnal 8
xiiajoay d, mialatt en- egy sep mesevel szora-
koztatom az erdekl6d6ket akik kivallatnak,
hogy 'miert huztam meg a veszfeket Persze,
= 'bantetest azert meg fogom fizetni - de az
rrem baj = az mar belle volt szamitva a fel-
anerdi6 koltsegekbe. No, fogja a taskajat..
Is sok szerencset odaat!
Tamas felkapta taskajat, anelkul, hogy
tiltakozhatott volna kalandos otlet ellen,
mAy egyaltalan mem nyerte meg tetszeset,
= inert Dolnik utolso szavanal mar meg is
rantstta veszfeket lie kellett ugrania, mint
ahogy masok is leugraltak.
Sipolas, zaj, kiabalas. szive vadul do
6ogott. osztonszerGen vonat moge futott,
onnet lie toltesen foldre lapult, mint
ahogy nyul szokta, mikor XII akarja jat-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09
!. -. Ket Legeny Ket Viagreszben **** ***

szani vadaszt. Ot azonban mem fenyegette
Sc puskacso Sc mas veszedelem, inert nehany
pillanat mulva megszint az emberi hangza-
var, lampasok lobalasa vaganyok menten
kivilagtott kocsisor tovazugott.
Ekkor Tamas folegyenesedett, korine-
zett. Mem valami batorsagos dolog ICY err
kezni meg idegen videkre Szerencsere egy-
re jobban derengett, Alacsonyabb erd6s he
gyek korvonalai rajzolodtak XII a hamuszinii
egen. Domb toveben, par szaz lepesnyire to-
le ALT az orhaz. Fele indult Ode Sc ert mar
ket feketesubas ember jott ra szemkozt.
Amint talalkoztak, koszontottek.
Kurtosy ur? - kerdezte az id6sebb.
= Az vagyok.
= Akkor ere tessek.
A harmatos mez6n keresztil az 6rhaz
mogott huzodo orszagutra vezette, ahol egy
seeker varakozott - latszolag gazdatlanul =
de egy kutya vigyazott lovakra
Mindharman felultek, az ifjabb kezebe
vette gyepl6t lovak megindultak he
gyek koze vezet6 uton. Sep latvany VOLT mi
don keleten az eg szirkesege elkezdett pirul-
nj halovany rozsaszine mind er6sebben Ian
golt, mig hegyek folott terjeng6 feher para
fatyolt is rozsaszinuve festette. Az erd6k
madarserege folebredt minden madar sajat
modjan koszontotte kel6 napot.
- Hova megyink? - kerdezte bizonyos
ido mulva mellette iil6 fekete subas tarsat
Tamas. Furcsan erezte magat.
Egy mask vasutallomasra Legyen
nyugodt az ur, annak, aki rank bizta, messze
eler keze!
Tobbet mem volt hajlando beszelgetni -
talan azert Sc, inert almos volt.
Kes6bb, mikor erre az ultra visszagondolt
Tamas, olykor ugy gondolta, hogy ez a tit
kolodzas, meg hegyek kozti kocskazas,
maid csempesz-utakon val6 hosszas gya-
loglas talan felesleges volt, konnyebben is
celhoz erhettek volna.
Talan falusi borbelyt utanozta ''tana-
csos ur', AIT borbelyt, aki ICY magyarazta,
mennyivel celszerubb falubelieknek vele hu-
zatni fogat, mint fogorvossal:
"A fogorvos egy szempillantas alatt XII
rantja rossz fogat. megis ellser ot koronat
En- pedig feloraig is rangatom harapofog6-
val Is megelegszem annyival, amennyit ad-
max"
Azonban lehet, hogy Tamas tevedett 3
Dolnik tudta, NIT miert csinalt.. necsak
azert, hogy komedia nagyobb legyen.
A nap mar is magasan jart. mikor meg
ALT seeker Tamas es subas leszalltak, az
ifjabb koszont elhajtott: Ok ketten falatoz-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

!. Walamikor regen, mikor meg
'ebbens AZ orszagban belle voltak
az ailitolagos. prosperitasba Drill
ne. mikor az orszag elnoke ma
pouta bhtatta az embereket,
hogy vigyek penzeiket speku-
0&ln; t6zsdere, egy szereny kis
iujsagban egy feltiino irast olvas-
tam.
.Abi,an az id6ben volt ez, mi
kor nepszamlalast rendeztek, SGT
,mikor ARA csak keszultek es
mikor a varosok egeszsegtelen
versenyeket folytattak egymassal,
tegy melyik dagad nagyobbra.
M1scr a kereskedelmi kamarak
adonentesseget meg mas ked-
vezmenyeket kina1tak az ipar-
vallalatoknak, ha oda telepednek
egy-egy varosba,. mikor deli
varosok szazezreket koltottek
hirdetesre, hogy az "olcso an
sgolszasz" munkasra a szov6gya-
rakat a Dixie allamokba csa-
'bitsak.
Mania volt akkor, hogy egyik
varos nagyobb akart lenni a
,masiknai.
Ok nelkul Is eel nelkul igye-
keztek varosokat novelni es a
jozan ember ugy nezte EFT az
pegeszsegtelen, ostoba es BIZ
nos versenyt, mintha babel tor
nyokat epitenenek ebben az or
szagban.
Abban az id6ben olvastam egy
szeteny kis idegen nyelven meg
jelen6 ujsagban, hogy a varosok-
max ,ez a mesterseges noveszte-
Sc csak az emberi nyomorusagot
fokozza es talan az a gyenge
hang volt az egyetlenegy az or
.szagban. amely a nagy futtatast
Kritizalta.
Is ahogy ma a Himler Marion
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

be utakon jar Mintha honlokara lett volna
irva. .@
Besotetedett, videket mem latta mar.
Behunyta szemeit gondolkozott.
"Triest." Csak annyit tanult rola az is
kolaban, hogy kikotovaros. De mem tudta ell
kepzelni, milyen egy kikot6. No, nemsokara
meglatja. "Trieszti Kagylo".> A kagylo szep
valani. Otthon kett6 is diszitette sublot te-,
tejet. Az egyik lapos volt Is belseje napon
gyonyori szinekben csillogott. A mask csa-
vargosan tornyosodott ha filehez szoritot-
ia, zugott-bugott. Mindkett6t neki hozta ne
vel6anyja, nagyon vigyazott rajuk, mem tor
te ossze egyiket sem, csak jatszadozott veluk
kicsi korAban.
Szegeny edesanyja.. oft fekszik nyir-
kos sirban.. es ha lenez az egb6l, nagyon
fajhat neki, hogy birtok idegen kezre ju-
tott... fla foldonfut6. De listen segitsege-
vel mem rnarad az! Amerikaban szerez szep
kis birtokot.. olyat, amelyre mem neheze-
dix atok. Akkor lehet szep kis feleseg utan
is nezni, al<i semmi stekintetben Sc hasonlit-
son Pannira. Bator legyen, aki mem egy-
konnyen lied meg ugy tudjon szeretni, hogy
sajat sziven kivul senkire sc hallgasson. Ak
kor boldogsag lesz vele az elet, ta~ egy szal
szoknyanal nincs is egyebe.
Az abrandokbol alomba merritt. Valahol
viragzo almafak kozt jart szemkozt jott "a
egy koverkes menyecske, kek ruhaban, aki-
nek area olyan volt, mint az almavirag ro-
zsaszinu bimboja Mikor talalkoztak, meg is
akarta olelni.
- Edes felesegem! Azutan felrettent s
kis ideig mem tudta hol van. Nagyobb allo-
masra ertek be, ahol a fel Is leszall6k alto
csapkodasaba elesen hasitott belle az ujsa-
got, cukor<at, cigarettat kinalok enekl6 kial-
tasa.
Kevessel negy ora el6tt keszul6dtek a
magyar leanyok ebb6l tudta, hogy mar ko-
eel van Trieszt 8 is levette taskajat polcr6l
kiallt folyosora. A messzesegt6l valami
csodalatos csillogott: tenger!
Ment tobbi utast kovetve mindjart a
kijaratnal megpillantott egy ocska omni-
buszt "Trieszti Kagylo" felirattal. Senki Sc
gondolja, hogy tevedek: akkor meg leg
t0bb vendegl6 mem autobuszt jaratott, hanem
lofogatu omnibuszt.
- Tessek beszallni! = hivogatta meme
till egy almosszemu, egyenruhas flu az uta-
sokat!
Tamas ugyan mem ertette szavait, de be-
tilt az omnibuszba Kivile mas senki. Eleg
ideig docogott az omnibusz, mig megalltak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

tax el6bb: subasnal is volt elemozsia, Ta-
utaknak.
Hiszen szep, roppant szep ICY nyar es
osz hataran egy hosszu erde seta - csak mas
hangulatban. Tamas ait Sc tudta, ezen az is
meretlen videken bucsuzik-e hazajatol, vagy
mar at is lepte hatart? De mar mem kerr
dez6skodott.
A nap er6sen hanyatlott lefele, tarka fell
h6parnak koze, amikor beertek egy nagyobb
vasuti allomasra. OFT a varoteremben, ahol
nemetuk beszelgettek az utasok, subas egy
lezart boritekot adott at Tamasnak.
- Ebben vannak tanacsos ur tovabbi
utasitasai Istennek ajanlom. En- most mar
megyek...
Tamas kezet fogott vele, de egyaltalan
mem tart6ztatta, nagyon siet6s volt boritek
felbontasa, hiszen AIT Sc tudta, hova Watson
jegyet? Pedig kozelg6 vonatot jeleztek. Gep-
irasos lapr6l kovetkez6ket olvasta:
'Utirany: Trieszt! Barmelyik szemelyvo
natra Watson jegyet. Megerkezve, a "Trieszti
Kagyl6hoz" cimzett fogadoba stallion. OFT
mar varjak b6rondjei, podgyasza utlevele,
meg hajojegye. Sok szerencset odaat!"
Az alairas hianyzott
Tamas penztarhoz sietett megvaltot-
ia III. osztalyu iegyet Triesztig. Bar eleg
penze volt, eszebe Sc jutott, hogy masodik
osztalyon kenyelmesebben> utazhatna.
Igaz, hogy 1ol2-ben parasztsag meg
olyan nezeteket vallott Magyarorszagon,
mintha parasztgyerekek bolcs6jebe mar szi
letesekor III-ad osztalyu jegyet ejtett volna a
Gondvseles, hogy egesz eleten at, SGT talan
masvilagra is azzal utazzek.
Mire jegyet megvaltotta, mar be is fu-
tott vonat azonnal felszallt. Szakasza
megtelt utasokkal Ket csinos leany is volt
kozottuk. Finom ruhajuk, kalapluk utan
itelve uri kisasszonyoknak latszottak.
= Jaj, te, meg soka erink oda! - sz6lt
az egyik magyarul. Tarsn6je is magyarul fe-
lelt, nyilvan azert, hogy mas ne ertse meg
6ket. Egesz uton fesztelenil beszelgettek ma
gyarul Beszedjukb6l kivette Tamas, hogy az
egyik manikuros kisasszony, mask egy ma
gyar kavehaz feliron6je, szuleiket latogattak
meg Budapesten most ternek vissza fog
lalkozasuk jarmaba.
Szivesen sz6ba elegyedett volna velnk,
kellemesen csiklandozta fiilet magyar sz6,
egy-egy batorito mosolyukra, pillantasukra
joles6 melegseg aradt sect szorongo szive ia
jan, - de azert egesz uton hnelysegesen hall
gatott. Felt, hogy elarulja magat milyen gor-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

sag bir bizonyos onallosaggal.
A kis varosokban, ahol min
denkinek a kenyere egy-ket gyar-
tol fiigg, munkas csak a vegs6
Misrepresentation mer kikezdeni a
gyarossal, mig nagyvarosokban
konnyebben hajlik "radikali-
soknak" nevezett szervez6kre.
A gyaros tehat az vi mozga-
lomban ket lehet6seget lat a
maga szamara.
Az els6 Is azonnali lehet6seg,
hogy a nagy adoktol tud saba
dulni, a mask, tavolabbi, de
sokkal biztat6bb lehet6asgnek
ait latja, hogy jobban tudja a
munkasait kontrolalni.
Biztos tehat, hogy az elnok
igyekezete nemi sikerrel jar,
akarmennyire ellenzik maid ait
real estate hienak, az ingatlan
tulajdonosok, a department iiz-
letek meg bankarok, akik mind
ezen izleteket birjak Is kontro-
laljak.
Nagyon szomoru elegtetel e
sorok irojanak, hogy az id6 iga-
Eat adott nemzeti reszegseg
ideje alatt irt cikkenek, inert
/ amig idaig e1jutottunk, addig
tomentelen keseru welfare falatot
kellett lenyelni varosi prole-
tarnak Is vegil is meg csak oft
tartunk, hogy tiz ev utan va
ros-betegseget mar hivatalos
Is business-Amerika is meglatta.
Ha azonban hirtelen egy ujabb
properitas jonne az orszagra,
akkor ez a meglatas mem segi-
tene a munkason, inert akkor uj-
ra ervenyesulne a kapitalistak
falanksaga Is el lenne felejtve
minden j6szandek.
Hirtelen prosperitast6l azon-
ban mem kell eppen rettegniink.
Evening star., 1934-06-22

safe, of course. At the same time he
was so provoked over the seeming
needlessneSs of it all that, instead of
telling her how glad he was to find
her safe, he began to scold.
Are you crazy?" he demanded.
What was the idea IN going out like
that when you saw that dog? And
why were you so stupid as to go way
around to the other side Of the
Briarpatch? Did you lose your head?
Now that dog will give US no peace
until he gets tired out. If you had
followed me when told you to, he
wouldn't have seen either of us, and
he wouldn't have known whether We
were in here or not"
To all of this Mrs. Peter made no
reply. She simply lay there and
painted. 1t was a temptation to tell
Peter about those six babies under
their blanket out there in the long
grass on the Green Meadows and how
that dog had been heading straight
for them until she drew his atten-
ton, and how she had gone around
the end Of the Briarpatch so as TO
get him on the side farthest from
those babies, but she didn't. 1t was
still her secret and If Peter was upset
she was sorry, but he would have to
remain upset.
(Copyright. 1934)
Evening star., 1934-06-22

gods out of chips from the alto tree.
In the Fiji Islands tree leaves are
thrown ION the spot where the last
evening shadow falls"
When we think of the high value
of trees to these island folk, it is lit
tie wonder that they should give such
honor. Trees supply shade from the
hot sun; and from the branches ano
trunks lumber is obtained for boats
and houses. Fuel for fire is another
extremely important use of trees.
In an early history of this series ]
told how Fiji Island people believe
they are living in a world of spirits
The same statement might be made
of South Sea Island natives in gen.
eral. Trees, stones and waves are sup
posed to be spirits or the homes Of
spirits. Smoke and steam are hon.
ored in the same way.
Priests of Tahiti have declared that
when rats squeak" c when children
talk in their sleep, spirits are making
themselves heard
There are thousands of gods in the
fancy of the brown-skinned people
II is SAID that chiefs have turned into
gods; and even the common man does
not fear death, because of his firm
belief that he will live afterward as a
spirit.
The centuries have brought impor-
tant changes in the South Sea Is
lands. Whites have settled on them,
and have given some of their customs
to the natives. Christian missionaries
have led thousands to give up their
former faith, and on some islands
almost all of the natives have joined
a Christian church.
(For travel section of your scrap
book
The leaflet called "Marvels of the
Sky contains q diagram showing
sizes of the planets and their distance
from the sun. 1t tells about Donatis
comet and other wonders. If you
want a copy, without charge, send a
stamped return envelope to me in care
of this newspaper UNCLE RAY.
(Copyright. 1934.l
Evening star., 1934-06-22
Everyday Psychology
BY DIR. JESSE w. SPROWLS.
Visual Adaptation.

T SUPPOSE that few of us really
stop to consider how adaptable
how wide their range Of adaptability
our eyes are to our surroundings
how wide their range of adaptibility
to the conditions of everyday life.
Take average daylight and an aver
age electric light We go about our
daily and nightly worlds. noticing
very little difference-certainly no
special inconvenience. We spend no
time thinking about whether the day
light is brighter than the electric
light.
However, science has a way of
measuring the intensity of light.
Science measured exactly the differ
ence in light intensity between two
candles shining across Lake Geneva.
This same science tells us that ordi-
nary daylight is 10000 times as
bright as ordinary electric light. That
tells something about the powerful
adaptability of our eyes. But it
doesn't tell the whole story. How
about the range of adaptation be-
tween something that is just merely
seen and something that is seen
clearly? An astounding answer is Of
fered by science. The difference in
luminosity is 100000 to 10000 900.
The interesting thing Is this: Our
Evening star., 1934-06-22
Natures Children
BY LILLIAN cox ATHEY.

that were planted by flower lovers Of
many years ago.
The simple lilac of Colonial days
/ has shown what an ambitious plant
can do. The romance of the modest
lilac is most enchanting. 1t is like
so many other stories of flowers, that
few of us have had time to read
When we have the story of friends,
how they have progressed, have been
able to bless mankind, how much more
interested we are in them, once we
do know the road they have Travelled.
Victor Lemoine. famous flower
lover. resident of Nancy, France, and
known as the ~ orld's greatest hy-
| bridizer," was given a double lilac.
Libert- -Daminot. a Belgian nursery
man, had worked hard to develop it,
and was rewarded in 1843. Lemolne.
knowing so much about flowers, de-
cided to use his gift as a seed parent.
He crossed it with the early-fowering
Syringa oblata and the result is the
beautiful lilacs known as Lemolne hy-
| bridS.
In our modern gardens. we have de-
scendents of the one this juggler of
flowers perfected for us. There are
hundreds of varieties today.
The Germans have developed some
very lovely hybrids, and America, too.
has some very exquisite ones to her
credit. In Boston, the Arnold Ar
boretum has over two hundred va
rieties. To the late E. H. Wilson OF
the Arboretum much credit is due,
Not only did he introduce many beau
tiful specimens of lilacs, but ne
sought the exquisite hybrids.
1t is now believed that the most
beautiful private collection is that OF
Col. William R. Plum. His garden is
at Lombard about % or "a miles
from Chicago. He has about 300 va
rieties. which have taken some so
years to collect. Can you imagine
what a treat it would be to see these
lilacs in bloom and to enjoy the fra
GRANGE?
Compare the lilacs we can find in
some of the oldest gardens with those
of today. Wouldn't our blessed grand
mothers have a surprise if they could
go on one of our famous garden
tours?
Select your lilac with care. There
are many shades. You can have some
of the most wonderful color schemes
by choice and with uue regard for the
other colors you will have at the same
time in your garden. There are early
boomers and late ones, too. Many
have arranged their gardens so that
they will have lilacs in bloom for over
a month. Think of it! A florist will
be able to advise you and furnish
you with healthy plants,
There is one thing we should not do
that was the practice of Colonial days
Do not mass your lilacs. Hedges of
them are lovely but do not show OF
the handsome bushes to the best ad-
vantage. Neither does the crowding
help the plants
In the Autumn think of the empty
space that would be so beautifully
filled by a handsome lilac bush for
many years to come. Give it plenty of
room to grow. Do not forget to feed
it with the right food and, above all,
remember it loves water and lime.
tCopyright. 1934)