davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1934-10-13
La Primitira Etiqueta
Sc BdSaba en- Ell Tenor

IPUObO" tft Ct Il tIGCI
En- su estado primitive ell
hOmbre temia mas que razona-
ba.
Ell hombre debil era facil pre-
sa del fuerte Y la alimentaci6i.
era aIgunas wees escasa. Pas6
a ser uno de los primeros habi-
ltos de la vida, llevar como arma
I'm garrote o I'm hacha de pie
dra.
Els pues ell tenor uno de los
primerCs institntos que MUGS
tran su Influenza sobre los ha-
bitos del hombre y de la mujer
Tan prOnto como nueStroS sal
vajes antepasados Sc e%ncontra,
ban, grunian; Y despues de CRU
mir levantaban sus armas Y
caian ell uno s0bre Ell 0tro. Al
victorioso pertenecian los des-
pojos, y regularmente aconte-
cia que uno de ellos estaba ham
briento.
Algunas veces, cuando MIN
guno de los dos estaba ham
briento, Sc miraban de frente,
trazaban un amplio circuito y
desaparecian en- opuestas direc-
tciones. Hablaba la raZon. IPa-
ra cue matarse cuando los dos
estaban bien alimentadCs, GUAM
do podian pasar sin injuriarse
mutuamente?
En- otra ocasi6n, los dos Sc
encontraban al mismo tiempo
con la bestia de la selva Y ell ms
ltinto de conservation les hacia
caer sobre ella, matandola con
mayor facilidad. Hablaba la RAJ
ION. Dos podian matar a una
bestia con menos peligro y ma
yor facilidad que uno. GPor que
no cazar %juntos? IPor que no
ser amigos en- lugar de enemi-
'gos? Esto ocurria no a TN solo
hOmbre, sinO a muchos h0m-
bres, en- lugares Separates. De
2qui que cuando un salvaje en-
contraba a otro del cual desea-
ba ser amigo o algo parecido
levantaba su mano desarmad3
como un simbolo de paz. Ell otro
entendia: ell Simb0lismo es ell
mas simple lengr ale de la es-
pecie humana. Unian sus fuer-
z}s, caZaban comlan y proba-
bIemente vivian juntos. La cos
tumbre de extender la mano de-
recha como signo de paz, o bien
venida, todavia existe. Nuestro
apret6n de manos probablemen
tie tiene SUI origen en- esta vie
ia costumbre. wen ustedes CO.
mo iba saliendo del TENOR, CO.
mo pas6 a ser un habito de vi
da impuesto en- ell hombre pri-
mitivO por las condolences bajo
las cuales viva.
La gaceta., 1934-10-13
SOCIALES

su exquisite cortesia Sc han ga
nado ell aprecio de sus numero-
sos clientes, Sc considera un pa
so de prosperidad para ell acre
ditado estableciiento.
De gran valor la adquisicion
de los servicios del Sr. Alvarez,
que por su larga experienced
en- este giro Sc ha consagrado
como un verdadero experto.
La gaceta., 1934-10-13
Benjamin Alvarez

Conocido hombre de nego-
clos de esta localidad.
Por muchos amos fue con-
dueno del Hotel sci Pasaje".
Ultimamente tenia ell Restau :
rant "El Boulevard"
En- la actualidad administra
ell Garcfa's Restaurant de la ca
lie Franklin 1924, propiedad
del Sr, M, F. Lopez.
La union de estos estimados
hombres de negocios, que por
La gaceta., 1934-10-13
La Telegrdfjd Aladd

La Tetegrdtjd Atddd
La telegrafia alada, la de las
ipalomas, que todavia utilizan
los ejercitos, tiene su origen en-
fecha tan remota que Plinio re
lata que al ser proclamado
Ramses III, su nombre fue lie
vado a TODD ell imperio con una
suelta de palomas mensajeras.
Cesar las emple6 con exito IL
s~onjero y en- la epoca actual to-
davia son de gran valor en- ell
.arte de la guerra.
Tiene la paloma militar una
gran importancia y particular
mente en- ell ejercito espanol,
que ahora seguramente la uti-
liza en- sus esfuerzos para do
minar la rebellion. Dispone la
La gaceta., 1934-10-13
Del Centre Asturiano

Para ell Cabaret del dia II
de Noviembre han sido contra
tadas las orquestas de Mano
Sanchez y Homer Mercer, pa
ra ell salon de arriba, y Los Be-
hemios para la sala cantina.
Durara de, $3.50 a 5 de la ma
mana.
En- ell bale de Halloween to-
cara ell conjunto de Mano San
chez.
La gaceta., 1934-10-13
Ell picnic de los
Hijos de Italia

Falta una semana para la
fiesta campestre de esta agru-
paci6n, en- los amplios terrenos
le La Columna.
Despues del almuerzo, ha =
bra bale y un programa de dis
tintos entertainments.
La gaceta., 1934-10-13
Una function

Por la compania Magnolia,
manana domingo, con la obra
"El Cintura de West Tampa"
en- Ell teatro de los Druidas, en-
ell barrio del Oeste.
Despues habra un bale.
La gaceta., 1934-10-13
Hitler pide fondos para los meses de lnvlemo .

lels, ministro de propaganda,
calcula que Sc necesitan no me-
nos d. 5000, 900 de marcos.
ActuaImente el gobierno "nazi'
Sc halla a la Defensive, politica
y ecor5micar1ente, en- Alcma-
MIA y ell extranjero, 10 que hace
suroner que la c mpana no rem
dira el total estimadc.
Los ca.culCs Senalan en- cerca
de OG0,G00 ell ndmero de core
ro5 y empleados sin ocupaci6n.
La gaceta., 1934-10-13
Por ell Radio

Sc trasmitira esta noche ell
concerto "Chesterfield," por
la cadena Columbia" que Sc
"a oida en- esta por la estaei5n
.WDAE.
Figuran en- este programa la
notable artista Crete Stuck :
gid y Andre Kostelantz con su
9rquesta.
La gaceta., 1934-10-13
Hacia Miami

Embarcara ell pr6ximo lunes
ell joven Salvador Ciaraavella.
En- la vecina ciudad perma-
necera varias semanas.
La gaceta., 1934-10-13
Magnifico c~onjunto
musical

Anoche hizo una magnifica
demonstration de TODD su waller,
en- ell Teatro Casino, ell nuevo
conjunto musical que pudiera-
mos llamarle Los Rumberos
La gaceta., 1934-10-13
Cracker Dance

Esta noche, en- Oak Springs,
con la orquesta LOS Cuatro
Diablos."
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20
SLOAN IS MONDHAT ICAzSkcOT

hangban lesz a termelessel Is
akkor lesz piac mindenre.
De amig Sloan fele multi
milliomosok szabad kal6zok, ad-
dig a vagyonhalmozas az elosz-
tast mindig hatraltatja Is a de-
pressziok, zokken6k alland6ak
lesznek kozottunk.
Mem hisziink abban sem, hogy
farmerek sokat termelnek es
eppen azert mem tudtuk soha
helyeselni, hogy az AAA bo-
nuszt ad annak a foldmiivesnek,
aki termes egy reszet elpusz-
titja.
A miniszterek, a szenatorok
es kongresszmenek talan mem
tudjak, mi azonban tudni veliiik,
hogy milliokra rugo nincste-
lenek sem eleg tejet nem isznak,
sem eleg pork chops-ot vagy
gyiimolcsot mem esznek. Sem
eleg gyapotinguk mines, sem eleg
tojas mem jut a nincstelen csa-
ladnak.
Ha esetleg buzabol tobbet ter
melnek, mint amennyire sziikseg
van, akkor buza helyett termel-
hetnenek egyebet, de altalaban
elelmiszerb6l mines sok az or
szagban, hanem sokan = mem
esznek eleget.
BIN volt tehat a gyapot ala.
szantasa, ahogy bin volt a ma.
facok kiirtasa es ahogy bin a
gyarakban a munkaid6t allan.
doan levagni.
A megoldas az lenne, 'hogy q
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20
BLIKTRI
A SzARAzSAC

A szarazsag fel orszagot fel-
egette, a varosok lak6ssaganak
a fele welfaren van, eziist waltz
tat csinalnak, szenatorokat va
lasztanak, de ez mind bliktri
most a lakossag szemeben.
Ha az ember vonaton utazott,
speak-easy-be ment, azelott a
depressziot vagy a prohibici6t
beszeltek.
Ma mas gondja van az or
szagnak.
Vonaton, sorcsarnokban, ott-
honokban az a legfontosabb ker-
des, hogy Tiger vagy Yankee
csapat nyeri-e el ebben az ev-
ben a pendantot.
Meg a nyomorusagaban is
boldog ez az orszag, inert a reg
romaiak a cirkusz melle kenye.
ret is kaptak a csaszartol, hogy
ait tronjarol lie ne lokjek, dc
modern amerikai kenyer mel.
kill is beeri, ha cirkusz van.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20
FORD NECK
4 MACitT

Tavaly a republikanus sajo
kankant jart oromeben, inert III
kormany mem tudta Fordot =
kenyszeriteni, hogy fogadja el asI
auto-code-ot Is inert Johnsa
fenyegetesei dacara mem sikerd1k
fejere "crack" "-olni.
A kormany hallgatott, mefk
mem akartak nyelvelni kiallni a
uccara, de ugy latszik, ho1y
Washingtonban felejteni me-
szoktak.
A dearborni duvadnak csek&ly
harom radio allomasa van, ame-
lyek a nemzet leveg6 hull4maik
hasznaljak.
A multi napokban a radio BIZ
zottsag megallapitotta, hogy =
Ford fele harom lead6 allomko
egyaltalan mem kozszikseglet -
aminthogy mem is az - es az0k-
max a kozel jov6ben el kell nd
mulni.
Lehetseges, hogy kes6bb md
dositjak a rendeletet es italian
egy allomast meghagynak, Dc
Ford mindenesetre megerezte e
meg fogja kes6bb meg jobban
erezni, hogy a Roosevelt kor-
many tenyleg. az amerikai pol-
garsag Macy tobbseget kepviseli
es hogy mem erdemes szandSko-
san kikezdeni az orszaggal.
Ami kesik, az mem mulik s.
meg tobb ilyen "crack" olasnak
lesziink a jov6ben tanui.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20

termelest is, de tomegek TO-
gyasztasi kepesseget is emeljek
es osszak ell ait az emberek kozt,
amit a jotekony termeszet meg
a szorgalmas emberi kezek meg
adtak a szamunkra.
Van tehat neha olyan eset is,
mikor a multimilliomos is meg
latja az igazsagot, habar annak
aztan csak felet szokta meg
latni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20

sabjain. A kozonseg pedig szor-
nyukodott es hitte. A szegeny
leanyok pedig mind irigykedve
gondoltak a Drummer kisasz-
szonyra. Szegenyre. -! Aztan
megirtak, hogy elutaztak Lon
donba. S mivel semmifele erdek-
l6des kozonsegnel mem tarthat
soka, aprankent elfeledtek az
egeszet.
De Csak. :? Csak XII volt for
gatva a valojabol.
- Mase lett FAM. Mar most
csakugyan meghalt.
Valami sohasem erzett, hatar-
talan fajdalmas vagyakozas fogta
el regi kedvese utan, most, ami
kor ranezve vegkep elveszett.
Szinte eszet vesztve jarkalt ma
pokon at es mem birta SIT
kegyetlen, marcangolo erzest 1e-
kiizdeni, mem tudott megszaba-
dulni tole. Most latta, hogy
mennyire szerette, SGT szereti EFT
lanyt most is. Orult terveket
forgatott agyaban, amelyeket vi
lagos perceiben maga is kline
Ivetett, hogy utana megy Faninak
es akarhogyan, akarmilyen esq
kozokkel elszakitja ferjetol es
visszahozza. Lemond az allasarol
es noiil veszi. Maid keptelen al
modozasokban hitt, hogy FAM
hagyja oft a ferjet es visszajon,
inert ait hitte, hogy leany is
erzi EFT a fajdalmat, az 8 szive-
ben is oft kell sajogni ennek az
erzesnek es ez kozos gyotre-
lem visszavonja hozza. Barhon-
nan is, barmilyen gatakat kell
lerombolniuk. g.. FAM visszajon
De FAM mem jott. Hetek null
tax es hir sem jott fel6le.
Csaknak ez id6ben az is sza-
poritotta a gyotrelmeit, hogy
Ilonkaekhoz is csak ritkan me-
hetett, inert Deer nagyon beteg
volt. De szinte felt is a meny-
asszonyaval talalkozni, inert ugy
hitte, hogy Ilonka az arcarol le-
olvassa AIT az erzest, ame1y a
lelket oss szetorte es az 6rules
fele hajtja.
S Ilonkanak szinten csaknem
ilyen volt lelki vilaga. Hargitay
felreteve minden formasagot,
megirta a leanynak a Kozar veg
zetes elhatarozasat, hogy tonkre-
teszi magat a lumpolassal es
kerte a leanyt, hogyha tud mo-
dot, hasson oda, hogy. ez "a fiji
ne folytassa tovabb EFT az eletet.
Ilonka, egyfelol a beteg apja
kiizkodeset latva, masfel6l a
Gyozo tettei tolakodtak fel ele-
be remesen kiszinezve es har-
madiknak oft volt Csak, akin
nemcsak a menyasszonya, de
mas is eszrevette a Macy, vihar-
20 lelkiallapotot. Is mindezek
ellen mem lehetett tenni semmit.
S a leany mindenert magat
karhoztatta. Ugy tuntette fel
/ maga elott dolgot, mintha Gy6-
zo az 8 viselkedese Matt rohant
volna a pusztulasba es Csakot
szinten az 8 szeszelye sodorta
ebbe, a most mar megvaltozha-
Italian, RESERVES helyzetbe. Sal
malta Gy6z6t, sajnalta Csakot,
SGT sajnalta Fanit is, akir6l szin-
ten tudta, hogy boldogtalan es
a szegeny leany csak magat nem
sajnalta. A fatal lanyok balga
remenyevel mindig abban hitt,
hogy ez sok Is nagy fajdalom
csak megszakasztja a szivet es
egy reggel holtan lelik az agya-
ban es ha a tobbin ez mem is
| segit, de 8 az eletevel vezekli lie
az oktalansagat. Is ez j6 lesz
igy... De mem lett ugy. -!
A fatal, egeszseges emberek
mem szoktak meghalni mar6l hol-
napra. A nagy nyugalmat sok
gyotr6dessel kell megszolgalni.
Mindenb6l csak ait latta a
Ia -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20

dacos fajdalom ritt lie es meg
szornyiibb volt, hogy mindig tre-
falni igyekezett.
E napon az elnok ur is jobban
volt es oft iilt a csaladdal egy
Macy b6rkarosszekben. Deer az
Greg emberek nemtor6domsege-
vel, meg akit sajat betegsege
is elfoglal, mem vette eszre AIT
a XII izdelmet, ami ugy a leanya,
mint Csak lelkeben haborog.
Hogy a f6hadnagy trefalt, 8 is
igen felvidult Is kerte Csakot.
hogy zongorazzon neki.
Ilonka tiltakozni akart ez ell
len, inert latta a fiatalember
rossz kedelyet, de az Greg ma
kacskodott es vegre is Csak ma
ga mondta, hogy nagyon szive-
sen jatszik.
- Erdekes, - nezett az elnok
ur Ilonkara - inert mem akarod,
hogy enekeljen Elemer. Lehet,
hogy en- sohse hallom tobbe az
8 notajat. Lehet, hogy en- mar
| reggel fel sem ebredek. :.
A leany konnyes szemmel til
+, takozott ez ellen es megolelgette
az apjat. Domokosne pedig ala
posan leszidta a meltosagos urat
az ilyen badar beszedert.
Csak odault a zongorahoz es
feldobott egy kottalapot tarto-
| ra.
= Ez eppen "a legfrissebb no
tam, mondta a tarsasagnak
mosolyogva. - Egy honap alatt
ket dal termett.
- Mostanaban sok szep dali
irtal, Elemer, - jegyezte meg
Domokosne.
- Igen, mondta Csak xii.
lonos hangsullyal, - tudod, TIE.
rez neni, az jajgat, akit itnek.
| - S teged iitnek? - nevetett
a nagysagos asszony.
- Ugy kepzelem, = mosoly'
gott a fohadnagy szomoruan
- hogy a Sors egy vasvesszo'
vel a szivemre vert mostanabar
es jajgatnom kell. Kiilonben ez
olyan poetahazudozas. Az igaz
Okla dalok termesenek az, hogy
penzre volt sziiksegem es XII
adom erszenyet csak ilyen ke'
serii notakkal lehet megnyitni.
EFT aztan az elnok ur is meg.
nevette.
- Halljuk hat fam ait Z
keserii dalt.
A kis szobaba besurrant &
tell lenyugvo nap es sugaraiva
beszorta a f6hadnagy atillajat &
sziporkazva tort meg az arany
zsinorokon es Ilonka ugy latta
amint feleje hattal lilo Csakot
nezte, mintha dicsfennyel volns
koriilveve.
A f6hadnagy vegig futtatts
ujjait billentyukon es a congo
ra eppen ugy engedelmeskedet'
neki, mint a hegedii szokott.
! Egesz raja a meleg, lacy, ESQ
| dalatosan finom melodiaknal
omlott XII a hurok koziil es be-
toltotte a kis fenyes termet
Csak pedig dalolni kezdett.
| Enekelt az eltavozott daruma
darrol. Enekelt a sajat tavozasa
rol. Arrol a hOnrOl, ahOnnar
nincs tobbe visszateres. Az enc
keivel konnyekig hatotta a tar
sasagot.
= De sep, - mondta :
meltosagos ur, behunyt. szemme
hallgatva a dalt Is szomoru mo
sollyal tette hozza:
- De ha en- maid ultra kelek
en- meg sokkal meszebb megyek
Bizony, nagyon messze! Min
csen oman visszateres! Igazs
van Elemernek. -!
! Domokosne aztan megint meg.
dorgalta mereng6 elnok urat
Ilonka pedig felig az apja eel
zasatol, felig a dal hatasa alat1
sziveben osszegyiilt erzelmekt5l
/ IL =
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20

tors choke Is a sajat kilon,
egyeni millioit is tucatokban
szamla1ja.
Valoszinu, SGT egeszen bizo-
nyos, hogy nagyon sok minden-
ben egeszen mas a velemenye,
mint e sorok irojanak, vagy en-
mex az ujsagnak.
Ez azonban mem zarja XII ait,
hogy neha egy velemenyen le-
gyiink hatalmas urral es bizo-
nyos inditvanyat partoljuk.
Sloan Macy feltunest keltett
egy nemreg megjelent cikkevel,
amelyben ait irta a tobbek kozt,
= amit ugyan tudtunk nala mel
kill is, - hogy nagy fellendiiles
elott allunk, amely fel fogja
! emelni az emberek eletszinvona-
lat.
Ugyanakkor azonban ait is
/ mondta, hogy amennyiben a
munkat limitalnank, amennyiben
! a munkaid6t erosen korlatoz-
nank, beismernenk, !hogy ma
gyobb magassagokba mem va
gyunk es hogy alkoto civiliza-
cionknak elertink vegere.
Tokeletesen igaza van a &C.
neral Motors elnokenek, mikor
a munkaid6 esztelen korlatozasat
eliteli Is ez a legnagyobb hibaja
az vi dealnek.
Mikor Roosevelt a kormany-
East atvette, az osszeomlas leg
gyorsabb es legradikalisabb or
voslasa mindenesetre az volt,
hogy a meglevo munkat elossza
es akkor helye volt annak, hogy
munk aheteket levagjak. Ma is
helye van bizonyos hatarig, de
csak mint IDEIGLENES or
udssag.
Aki mem hisz abban, hogy
"tultermeles" van a vilagon -
es ait mi egy pillanatra sem
akarjuk es soha mem fogjuk ell
hinni, - annak el kell itelni ait
a torekvest, hogy akar termest
akar az iparcikkek gyartasat al
landoan korlatozzuk es a munka
idot allandoan nagyon levagjuk
/ Harminchat-negyven ora mum.
ika mem sok egy embernek, XII
we've talan egynehany kiveteleser
nehez mestersegben es munka
ban es ostobasag tizenhat ora:
) vagy huszonot oras munkahetek
r6l beszelni.
A mi felfogasunk szerint mem
ARA kellene torekedni, hogy q
gyarakban csak negyven vagy
csak harminchat orakat dolgoz.
zanak hetenkent, hanem ellen.
kez6leg, ARA, hogy minden ger
folyton mozogjon es termeljen.
Ostobasag AIT hinni, hogy Z
termelt holmikra nincsen szuk
segunk, inert azoknak a jelenle.
gi gazdasagi elosztas mem tue
"piacot' talalni.
Hiszen a gyerek is tudja, hogy
igenis ezerfe1e holmira lenne
mindannyiunknak sziiksege, ha
; meg lenne ra a lehetosegiink
hogy ait megszerezziik magunk'
nak-
A munkaid6 es a termeles kor
latozasa helyett tehat az Ell
OSZTAS helyes modjat kellene
keresniink.
Magasabb munkaberek es ala
csonyabb arak utjan, ha kapi
talista berendezkedest egyel6re
mem akarjuk elhagyni.
Termeszetesen ennyi az egesz
amiben egyetertunk Sloan-nal
inert mi is a tobbtermelest tar.
tanank udvosnek.
Azontul az utaink elvalnak.
Mert Sloan ugyanabban cikk
ben tovabbra is es ujra a kapi
talistak teljes vallalkozasi es rab'
lasi szabadsagat siirgette, miu'
tan szerinte - es minden kapi
talista szerint - csak a profit
felha1mozasanak remenye ser
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-20
(Folytatas.)

mar es Faninak, mig vegig-
hallgatta, ugy tetszett, hogy meg
kell halnia valami multat visz-
szasiro erzest6l, amely mind ben
ne volt f6hadnagy notajaban.
A ferfi mem is sejthette, hogy
Xxi hallgatja a dalai, de most,
dacara annak, hogy egesz ejjel
enekelt, olyan remekiil csendult
a pompas baritonja, olyan igaz,
bens6seges volt minden szava,
mintha csak FAM el6tt tilt VOL
ma. A leanyt az els6 akkordok
megremegtettek. Ez dal felre-
erthetetleniil neki szolt!
- Hallgasd, - mondta a dal-
kolt6 lelke. - Hallgasd, lit van.
- Es mint a parjavesztett vad-
galamb bugasa, kesergett a dal.
Valaki eszrevette a szepareban,
hogy az alto nyitva van Is be-
csapta. Lotschild kijelentette,
hogy 8 nagyon szereti magyar
dalokat Is ez is igen szep es
csak AIT sajnalja, hogy mem erti
a szoveget.
Brunner baro tudta, hogy ez
a dal kinek beszel Is AIT gon-
dolta, hogy lord igen okosan
tette, hogy szoveget mem err
tette meg. De meg az is jo do
log, hogy mem ismeri ait a vi
szonyt, amely FAM es az enekes
kozott volt. A baro felallt, meg
nezte az orajat IS nogatta a tar
sasagot, hogy menjenek, inert
1ekesik a vonatot. Voltakeppen
pedig atto1 felt, a leanya ell
sappadt arcat latva, - hogy
FAM sirvafakad, akkor aztan ma
gyarazatokat kell hazudni.
Lotschild, mikor Drummer XII
fizette a teakat, eszrevetlen ket
darab 100 koronast tett az asz-
talra. Akkor meg ujdonsag volt
a koronas bankjegy. EFT olyan
iigyesen csinalta, hogy sem az
elmerult FAM, sem Drummer mem
vette eszre. De az oft acsorgo
pincerek annal inkabb. A lord
odafordult hozzajuk es nemetul
mondta:
= Ugy-e ell vannak faradva.
Terhes szolgalat ez.
- Megszokjuk, MILFORD, - haj-
1ongott fopincer.
Mikor szepare elott elmen-
tex, meg zugott nota. Es FAM,
mig vasuthoz ertek, de bent
a robogo vonatban is, mindig
hallotta, hogy:
- "Azt az id6t, boldog idot,
el kell ugy-e felednem. -"
Es leany, mig ket ferfi be-
szelgetett, alvast tettetve, be-
hunyta szemet Is hang Is kony-
nvek ne1kii1 keservesen kisirta
magat. AIT sep, visszahozha-
Italian id6t Strata, amelynek en-
leket el kellene temetni, de amely
most is oft sajog, oft faj az
osszetort leanyszivben Is ez a
fajas, FAM ugy erezte =
csak akkor fog elmulni, ha az
sziv porszemelake valik...
XIII.
EGY EMBER ELVESZTETTE
A SZIVET
Csaknak szinte egy k6 esett
lie a sziver6l, mikor Brunnerek
Lotschilddal elutaztak Becsbe az
eskiv6re.
December elejen volt ez. A
hirlapok hasabokat irtak aztan
fenyes naszrol. Leirtak az elel-
mes riporterek mennyasszony
ruhajat, a vendegeket, az etele-
ket, a bizalmas beszelgeteseket,
amelyeket termeszetesen egyik-
sem hallott. Hihetetlen meseket
talaltak Xxi, hogy FAM mennyi
gombostiipenzt kap. Milli6krol
volt $40. Az Greg Brunnert XII
neveztettek a riporterek Lot
schilddal valami amerikai va
The Daily Alaska empire., 1934-01-22


  Zynda MT. and Mrs w. E. Wilson Juneau; A. Norbert, Fairbanks; Henry L. Bahrt, Sitka; Frank D. Price.
 Gastineau John Gray, Aux Bay; s. Baker, Chet Johnson; c. E. Wortman, Sitka; Filler Hansen, Sitka; P. H. A dams s, Ketchikan; R bert 0. Wakelin. Seattle; MT. and Mrs. J. c. Roehmer, Chichagof.
 Alaskan E. Smith, Aux Bay; J. w. Ma loney, Tee Harbor; J. Murdock, Juneau; E. Rognan, Hoonah; s. w. Smedtly, Juneau.
The Daily Alaska empire., 1934-01-22

FOR SALE;-Ca1e ana restaurant doing good business but owner must leave city to look after other business. Terms cash or part down. Communicate immed- lately 3181 Empire for personal interview.
The Daily Alaska empire., 1934-01-22
NORTHLAND IN
 ON WAY SOUTH
 LAST EVENING

On the way south, the motor ship Northland, Capt. Leonard Will Hams, commander, and E. P. Winch, purser, docked here from Sitka at 11:15 o'clock last night and sailed for Seattle at 4;30 o'clock this morning.
 Arriving here from Sitka were IF. H. Adams, A. Norbert, Wallis George, Robert Wakelin, j.. J. Me herin, Mrs. J. J. Meherin, Jack Silva, H. L. Bahrt, F. D. Price, Mrs. w. Lindquist, A Van Mayern, Jack Roehm, Mrs. Jack Roehm, Mrs. Ray James, Filler Hansen, c. E. Wortman, Chet Johnson, H. Hiz- lund, Ed Rennie, Charles Kitka.
 Through passengers from Sitka for Seattle were s. H. Cohen, J. w. Tyak, Andy Lorentzen, 0. w. Frid- fund and N. Erwick.
 Those taking passage from Ju- neau were: for Petersburg-Charles Lynch, s. E. Brenbaker, Knute Tronstad and c. E. Krause; for Seattle-Mrs. F. w. Flanigan, Will liam Harris, Elliott Robertson, R. E. Robertson, Robbie Scott, Mrs Walter P. Scott.
The Daily Alaska empire., 1934-01-22

IN the District Court for the Dis trict of Alaska, Division Number One, at Juneau. United States of America, Plaintiff, vs. Cliff Mat thews, Defendant. No. 2097-B. Mo- tice of Sale: Notice is hereby given, that pursuant to the judgment in the above entitled court and cause entered at Juneau, Alaska, on De- cember 18th, 1882, will at 10 o'clock in the morning of Friday, February 16, 1884, in the yard at the Old Court House, at Juneau, Alaska, sell at public autcion to the highest and best bidder for cash, a Buick Seven Passenger Sedan, Mot or No. 1820921, it's tools and access sories, heretofore seized for viola tion of the National Prohibition Act, and condemned and ordered sold by said judgment. WILLIAM T. MAHONEY, United States Mar shal for the First Division, District of Alaska.
 First publication, Jan. 22, 1884. Last publication, Feb. 5, 1884
The Daily Alaska empire., 1934-01-22
A New Seri.l r7A-A, by Herberf Jensen

swusg so -th. For twenty mfnlA.s by the illuminated dial of Franks wrist watch they followed the coast.
 The plane seemed to shake more excessively than it had on the pre- vious flight. Something hot stung Franks cheek. He put up his hand; his face felt hot and greasy. Strain ing about in his seat he called.
 Engine loosening up, Spin. Let's get back tc Caliente."
 q know it!" yelled Winslow. "I haven't been able to raise her in the last ten mindtes!"
 Frank pursed his lips in an in- audible whistle. That meant they were losing altitude. They could not lift over the coast range that blocked them from Caliente field. The vibration would get steadily worse.
 Already the whirling crankshaft was putting an impossible strain on the connecting rods. Within min utes one of them would give; then, if the big motor d:i not fly apart, it would stall. The plane was nose heavy.
 LIE turned to call to Winslow-to l tell him to bank and attempt a return up the coast l.. Coronado and San Diego The engine clattered suddenly. There was a succession of sickening humps; whereupon it seemed to erupt. Frank threw his