davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17

cukrot lehet az Egyesiilt ALA
mokban termelni, valamint ait
is, hogy mennyit hozhatnak be
Puerto Ricob6l, a Hawaii szi-
getekr6l, Philippini szigetekrol
es Cubabol.
A cukortermes korlatozasa
rendkiviil nehez kerdes volt,
nemcsak azert, inert a fentemli-
tett teriiletek Is gyarmatok, va
lamint Cuba sorsa leginkabb ct
t6l fiigg, hanem azert is, inert
benn az orszagban a repa Is mad
cukor is orokos harcban allnak
egymassal.
A termes-korlatozas termesze-
tesen AIT jelenti, hogy kulon
ado lesz cukron, amib6l b6-
must fognak a termel6knek fizet-
nj, ahogy bonust kapnak bu-
"a, gyapot, tengeri, stb. farme-
rex kormanytol, amiert a ter
NEST csokkentik.
Ezzel kapcsolatban mem lesz
erdektelen megemliteni, hogy a
farm :a.k igazan mem panaszkod-
hatnak az vi dealre, amely ed
dig majdnem harom millio far
mernek juttatott kormanyse-
gelyt. a fogyasztok penzeb6l es
borere S a jov6 evben ez Sc
gely nagyobb lesz.
A farmerek ezen kiviil negy-
ven szazalekkal tobbet kapnak a
terrnesert, mint a multi evben Is
ICY igazan indokolatlan az az
elegedetlenseg, amellyel NRA
es az ipartermekek ardragulasa
ellen idonkent XII szoktak fakad-
nj.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
A MULTI HETEN IsMET

maganvallalatok kezdtek a ro-
piilo postal szallitani, vi szerz6-
desek alapjan.
Eek a szerz6desek sokkal el6-
nyosebbek, mint a regiek voltak,
a. repul6 vallalatok az arakat SUI
lyosan levagtak es ICY igazan
mem volt indokolt az Macy hii-
ho, amit regi szerz6desek tor
lese ellen csinaltak.
Az vi postaszolgalat azzal kez-
dodott, hogy a New Lork-Los
Angeles postal tizenegy ora
alatt szallitottak egyki tengert6l
mas;khoz, tehat nemcsak OIL
csobb, de sokkal jobb is lesz ez-
utan szolgalat.
A Karabi tengeren folytatott
navy-gyakorlatok allitolag es ter
meszetesen hadi reptiles fon-
tossagat es hianyos felszerele-
seinket mutattak ICY orvende-
tes az haladas, amt a magan-
vallalatok posta-szallitasaban ta-
lalunk.
Ugyancsak 2 a hadgyakorlatok
ertettek meg nemzettel = akik
megertettek az intelmet, - hogy
a Panama csatorna tobbe mem
elegseges, inert navy ket ma
pot igenyelt, hogy egyik tenger-
r6l atjojjon a masikra.
Valoszinii, hogy hadgyakor-
lat eredmenyekeppen egy-ket
even belul megkezdik a MICA
raguai csatorna epiteset is, ahol
ARA szikseges terIletet es jo-
got meg Wilson kormanyzata
alatt megvettik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
VAL0SZINU.
HOCY LESZ

valamilyen ezust-bill, amely a
valutankat egy kis szazalekban
eziistre fogja ugyan helyezni, de
mem emeli az ezlst arat otszoro-
sere, ahogy AIT az eziist aremel-
kedesere spekulalo Coughlin ba-
rat es tarsai kivantak.
Valosziniileg t,apirendre kerul
a heten egy javaslat, amely
megengedi a kormany valame-
lyik szervenek, vagy az RFC-
mex, vagy Federal Reserve
Banknak, hogy egyenes kolcsont
adjanak az iparnak.
Ezeken kivul tobb jelentekte-
len javaslatot ke1l meg letargyal-
MIA a congressusnak, miel6tt be-
fejezodik az iilesszak jelenleg
AIT remelik, hogy az junius ko-
zepere meg fog tortenni.
Mem lehetetlen, hogy akkorra
valamilyen formaban esedekes
lesz az europai koveteleseink
ugye talan a congressusban
fognak rola targyalni. Minthogy
azonban hatarozott utasitast
nem adhatnak ebben a kerdesben
az elnoknek, ha targyalnak rola,
akkor legfeljebb rendkiviili meg
hatalmazast kap ebben a kerdes-
ben is Roosevelt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
e EFT "a 4 TANuLMANYT

jelentest mem lehet Sc le-
hurrogni, Sc lemosolyogni a to-
kenek, inert az sem utcasarki
Dolsevikek, Sem mem
destruktiv "brain trusteerek'
munkaja.
Elfogulatlan tudosok. akik
komoly tanulmanyt vegeztek,
egyszeriien bejelentik, hogy az a
bunos rendszer, amelyben mil
liok b6seg kozott eheztek, meg
erett ra, hogy az emberiseg el-
dobja magat6l Is az meg is Jog
tortenni.
Ha az uralkodo osztalynak
nemcsak penze es hatalma, ha-
mem esze is lenne, akkor rata
lennenek, hogy siettessek az vi
deal minden liberals formaiat,
inert azzal meghosszabbithatnak
a kapitalista rendszer valamilyen
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
4 71SqEGts EqEG SfTEr

vereseget szenvedett nagytoke
abban a peldatlanul nagyranyu
kampanyban, amt a tozsde-re-
form-torveny ellen kulonosen
az ugynevezett ''brain trust" ell
len inditott.
A senatus oriasi tobbseggel
szinten megszavazta a kormany-
javaslatot es csak napok kerde-
Sc, hogy a negszavazott javas-
latbol torveny lesz.
Bar tozsde-manipulaciok kor
latozasa nemzeti erdeke ennek
az orszagnak, maya torveny
mem bir olyan fontossaggal, mint
az az eroproba, amely a nagy-
tokc veresegevel vegzodott.
Albany eszkoze van propa-
gandanak, ait mind felhasznalta
a Wall Street es amilyen nagy
nyomast tud toke gyakorolni
ccngressusra, AIT mind alkal-
maztak ez ellen bill ellen.
Ennek a javaslatnak az erde-
keben inditottak a legszennye-
sebb szemelyes hajszat azok ell
len tudosok ellen, akiket egyit
tesen "brain trust mex neveznek
es hajsza vege az lett, hogy
bra;n-trust altal irt javaslatot
congressus kenytelen volt Macy
tobbseggel megszavazni.
A nagy osszeiitkozes tehat
nemcsak Roosevelt, de a brain
trust gy6zelmevel vegzodott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17

.mindent elkovettek, hogy az nap
vilagot soha ne lasscn.
Most aztan nyilvanossagra hoz
tax, hogy bizottsag ''kollektiv"
kort helyez kilatasba, mint ell
keriilhetetlen szukseget, bar mem
allitja, hogy a kollektiv korszak
feltetleniil kommunista rendszer
fesz.
A kisebbseg kulon-velemenye is
meg fog jelenni bar az mem
egyez:k meg a tobbseggel, az is
a szocializmus szelesebb alkal-
mazasat ajanlja maid a nemzet-
mex.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
MAGYAR PttNK0ZSDI
GYULEKEZET HIREI
k0zli eENEDEk JOSEF
Gyuiekezet p&sztora
LakSs. 2610 ArQo Ave
Tempiom: Saitspring Is vestal Road

Keszilodes a piinkosdi iinnepre.
A mi kis gyiilekezetiink minden
tagja sziVenek forro melegevel
kesziil ARA a nagy es magasztos
esemenyre, amely tortent az elso
piinkosd napjan fel hazban az
elcsiggedt, de Istenben bizva ta-
nitvany csoporttal, mid6n az igert
szentlelek kitoltetett es megkap-
tax mennyei erot, amely szi-
vuk-lelkuket eggye forrasztotta.
Ere van ma is sziiksege ennek
a keresztyen vilagnak, hogy ne
egymas ellen. hanem a bun ellen
larcoljunk. Ne csak emlekezetben
legyen a punkosd unnepe, hanem
mi szivunkben legyen egy boil
dog piinkosd, olyan, amilyen
volt az elso piinkosd napjan,
inert ez minden megtert keresz-
tyennek meg van igerve. "Mert
nektek lett az igeret es ii fiai-
toknak''. Apost. cselekedei, 2.
resi- 28-3o vers.
Istentiszteleteinket tartjuk a
kOvetkezo idGkben: VasarnaD
delelott 10-11-ig vasarnapi is
kola, 11-l2-ig istentisztelet. =
Vasarnap Is kedd este 7:3O kez-
dettel istentisztelet, ugyszinten
Nilesban vasarnap delutan 2::3O
kezdettel a Fl East State St.-en
levo imahazban tartjuk isten-
tiszteleteinket, melyekre min
denkit szeretettel latunk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17

ellen6rzes ala he1yezese $ eek
mex a kerdsseknek a targyalasa
al6l nem terhet XII a congressus.
Sajnalattal kell megallapita-
nunk, hogy kormany "elfelejti"
a Tugwell-billt Is EFT felede-
kenyseget 80 sajto zsarolta XII
a kormanybol.
A Tugwell-bill veget vetett
volna medicina- es alelmiszer-
fekerek uzelmeinek es sok mil
lio dollar ara hirdetest szoritott
volna XII az ujsagokbol es ma
gazinokbol, exert szallt szembe a
sajto ezzel a javaslattal. Es a
kormany egyel6re lemondott err
r6l torvenyr6l.
Ugyancsak bizonytalan az vi
Wagner-bill sorsa, amt most
mar liberals elemek sem tulsa
gosan sajnalnak.
Az vi Wagner-bll is rendki-
Will hatalomhoz juttatta volna
az American Federation OF La
bort ennek a reakcios SERVE
zetnek a hatalma maris Macy.
Miota ezta hatalnlat munkasok
lack-lisztolasara hasznaljak, az
ota kerdesesse Walt, hogy szuk-
seq es kivanatos-e nagyobb ha-
talmat adni a kezukbe.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
"AZ IRAS"
JELENT MEG

"a falon" multi heten, mikor
vegre az American Historical
Association jelenteset nyilvanos-
sagra hoztak lapokban.
Emlekezetes, hogy EFT a tor
tenelmi tarsasagot meg Hoover
kerte meg evekkel ezelott, hogy
tanulmanyozzak az orszag hely-
zetet Is adjanak tanacsot a nem-
zetnek, a leghelyesebb kibonta-
kozas utjat mutatva.
Termeszetes, hogy Hoover
mem radikalis Is mem liberals
tudosokat nevezett ebbe a bizott
sagba es eppen azert volt meg
lep6, mikor az meg tavaly jelen-
tese els6 reszet kiadta. Mar alb
ban megallapitottak, hogy a ka-
pitalista rend jelenlegi formaja
mem kielegit6 vi utakat kell a
nemzet boldogulasara keresni.
A jelentes masodik reszet de.
:ember 6ta titokban tartottak Is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17

nlto allasbol.
Piszkos uszitasaikban ait ir-
jak, hogy radikalis tanitok
''kulfoldi szarma zasuak', akik a
radikal;zmust kllfoldrol hoztak
magukkal.
Mintha lit mem is lenne ok a
radikalizmusra, mintha lit mem is
lenne ok az elkeseredesre, mint
ha lit tejjel-mezzel folyna a SEE
geny ernber yardja, amit ugyis
elvettek mar vagy most akarnak
elvenni mortgage-ba.
Az alkotmany kell Hearstek-
mex.
Az az alkotmany, amit masfel-
szaz eve csiilaltak, amit legalabb
minden husz evben ujra kellene
megvaltozott viszonyokhoz csi-
nalni, de amt a Hearst hazafiak
oriznek, inert abban latjak a tobb
sza zmillios vagyonok biztosite-
kat.
Meg ait sem akarjak eltiirni,
hogy az alkotmanyon eszszeru
modositas tortenjek, scent" ne
Xix az a papir, amit szazotven
eve megirtak, amikor mem volt
fogalmuk legokosabb emberek-
mex sem arrol, hogy milyen ipari
rabszolgasag jon a vilagra.
Lehetseges, hogy gyozni fog
max.
Lehetseges, hogy az olvasok
nagy szamanak a tomegnyoma-
satol new york; torvenyhozok
megrettennek es leeskidtetik a
tanitokat az alkotmanyra.
Ez azonban mem iogja megalli-
tani az idot a haladasban es a
Hearst fele penzeszsakok tapasz-
talni fogjak, hogy alkotmany ICY,
alkotmany ugy, vi rendszer jon
vilagra.
Es ha ilyen ostoba es alias
eszkozokkel akarjak utjat allni,
hogy az alkotmanyt idonkent
modositsak, akkor megehk meg,
hogy EFT egyszeriien sect fogja
tepni az orszag nepe, mikor meg
unja a Hearst fele fekerek ural-
mat es rablasat.
Addig azonban = inert every
dog has its day csak ment-
SEX a hazat a Hearst ujsagok,
addig csak lobogtassak meg ait
a szerencsetlen, jobb sorsra er-
demes csillagsavos lobogot, a
mely annyi gazembernek a ha-
zugsagahoz haszflaltatott mar
cegernek.
Ez a zaszlo sokat kibirt, XII
birja es tuleli meg ait is, hogy
.mindenaron a Hearst fele crook
ok akarjak vedelmezni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
BRIDGEPORT Sz0vETsEG>

A Bridgeport Szovetseg
youngstown, 16-ik osztalya a
rank jovo vasarnap, majus 2O-an
tartja rendes havi gyiileset a
szokott helyen es idoben. A tfsz-
tikar keri a tagokat, hogy tart
SAX mar egyszer be rendet es
ha ket orara van hirdetve a gyii-
les, akkor ket orara legyen OFT
minden tag, mem harom es fel-
negykor jojjenek Is addig a gyu-
lest mem 1ehet megnyitni, inert
nincsenek tagok.
Husoczki Jozsef,
iigykezel6.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
KEARS1EK A HAzAT FELT|K

A legnagyobb amerikai ujsag-
lancolat egy yszersmint a legbecs-
telenebb sajto-sopredeke is az
orszagnak.
A Hearst lapok mindig ALA
SAX voltak, nagy hatalmukkal
haborut es beket csinaltak es
gyakran a nemzetre nezve ma
gyon karos. politikat diktaltak
a kormanyra.
Merit bizonyos hatarig diktal-
nj tudnak Hearst ,ujsagok.
Oriasi nagy az olvasokozonse-
guk, oriasi tomegeket tudnak IL
gatni es inert lapjaikkal leg
alantasabb emberi indulatokhoz
appellalnak, gondolkozashoz
legkevesbe szokott emberek ko-
zul sorozzak az olvasok millioit.
A Hearst lapok allandoan a
csillagsavos zaszlot lobogtatjak
es ha veres szerelmi botranyok
nincsenek, ha borzalmas gyilkos-
sagokkal mem tudjak a tomegek
fantaziajat csiklandcani, akkor
mindig eloveszik jo Greg zasz-
lot, hogy belecsavarjak magukat
es AIT vedelmezzek.
Es mindig talalnak ellenseget,
amely ellen Amerikat vedelmezik.
A spanyol haborut azok csi-
naltak, a kinaiak tomeges meg
lincselesere Ok uszitottak negy-
ven eve az orszagot E, azok a
lapok remitgettek nemzetet
huszonot eve, hogy Japan meg
fog bennunket tamadni. Az ak
kori japan-ellenes hangulatot
leginkabb a Hearst lapok csi-
naltak. (Akkor az lit elo japa-
nok meg mem tudtak angol la
pot olvasni, azok hat mem le-
hettek customerjei a Hearst la
poknak. Azota azoknak a oyer
mekei angolul olvasnak, Hearst
ujsagok hat most udvarolnak ia
pannak.l
Az utolso evekben abban me-
rult XII ezeknek a szemeteknek a
honmentese, hogy allandoan a
kommunistak ellen izgattak
Osszeeskiivest fedeztek fel az
egyetemeken, a nepiskolakban,
az ovodakban es hazaffysagot-
verzo sorQkban uszitottak to-
megeket, hogy irtsak XII a kom-
munizmust es kommunistakat
az orszagbol.
(Tudni kell, hogy a Hearst
vagyonat tobb szazmillio dollar
ra becsulik, neki hat van nit fel-
teni egy kommunizmus eseten.)
Nemreg legaljasabb hazug-
sag -sorozatot kozoltek arrol,
hogy Moszkva utasitasara boil
sevizaljak az iskolas gyerekeket
es aki olvasta, ait hitte, hogy az
orosz diktator ejjelenkent mem is
tud ettol kerdestol aludni.
Most aztan kisult, hogy nit
akartak az iskolaktol, hogy inert
kel1ett a gyerekek lelket men
teni a Hearst fele politikai fell
fogasnak, amely halalos ellensege
az Vi dealnek.
A liberals Is radikalis tanito-
kat akarjak kiszoritani az isko-
lakbol.
AIT akarjak, hogy eskut te-
tessenek New Yorkban a tani-
t6kkal az a1kotmanyra es aki mem
hajland6 eskIdni, vagy aki mas
szempontb6l talaltatik "voros-
mex AIT ki akarjak yagni q ta-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
HATRA VAN MEG A

vamjavaslat. amelyben az el-
nok rendkiviili felhatalmazast
ker a congressustol es hatra van
az "erintkezesi vallalatok" (tav-
irda. telefon Is radio) szovetsegi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17
OBSERVATION-DISCLOSURES
MILLI0

dollart ker az e1nok congress
sustoI segelymunkakra S ait XII
vanja, hogy annak elkoltesenel
szabad kezet adjanak kormany-
max.
A tervbe vett osszeg egy re-
sect a kozmunka alapnak utal-
jak, mask reszet a foldmiivele-
81 segelyakcio fogja megkapni, a
legtekintelyesebb reszet azonban
egyenes segelyakciokra fordit-
jak.
A congressus tagjai sokkal job
ban szeretnek, ha az osszeg ell
koltese felett a congressus hata-
rozhatna es lesznek ilyen terme-
szett probalkozasok, de valoszi-
Mi, hogy megis szabad kezet ad-
max az elnoknek.
Normalis viszonyok kozt a
congressus dolga, hogy a koit-
segvetesbe vett osszegek elkol-
tesere utasitast adjon kor-
manynak, ma azonban rendkivuli
helyzetben vagyunk, a gyors Sc
CITES szuksege hirtelen ttheti fel
a fejet valamelyik szerencsetle1,
frontunkon es szikseges, hogy a
congressus ezt Z hatalmat az
nokre ruhazza.
Bar a kormany milliardokat
koltott segelyre, senki mem bir-
ia kifogasolni a penz elko1teset
es a kormany teljes mertekben
raszolgalt ARA a bizalomra, a
NIT ezuttal ker az elnok a tor
venyhozas hazat6l.
vYELBE UTOTTEK A
cukor-egyezseget multi he
ten es el6irtak, hogy mennyi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-17

formajat vilagon.
Eh,lyett egyre fokozod6 szem
telenseggel es butasaggal allnak
minden becsuletes ujitasnak az
utjaba IS egyenesen kikenyszeri-
tik az esetleges forradalmat az
elnyomott tomegekb6l, amt tu-
dosok be is josolnak.
Mar maga az teny is, hogy
december ota megakada1yoztak
a jelentes nyilvanossagra val6
hozasat, AIT mutatja, hogy olyan
ostobak, mint a struccok, anne
lyek veszedelem el6l - be-
dugjak fejiiket a homokba.
A NRA REFORMJAT
jelentette be kormany
multi hetens es bar egyel6re pom
tosan mem tudni, hogy a reform
meddig terjed, az ujitast alfalfa
ban elegedettseggel Is helyeslss-
sci fogadtak. j.
Arrol van $40, hogy az egesz
kis iizemek dolgaiba mem akar
tobbe beleszolni a kormany, XII
lonosen azert, inert a nem-allam-
kozi kereskedelembe mem is await
kozhatik, inert ARA mines joga
a szovetsegi kormanynak.
Termeszetesen minimalis
munkabereket es maximalis
m1nkaorakat megis fogjak vala-
n1ilyen formaban kontrollalni, de
az arak eloirasaval felhagynak.
Sokan ait hiszik, - es So
rok iroja koztiik van - hogy a
legjobb lenne, ha kormany al
(Folytat&s az silk oldalon)
Evening star., 1934-10-17
Not Through Yet.

From the Charleston CO. C., Esenins Post .
Although he has resigned as chief
Of N. r. A., Gen. Hugh johnson may
not keep his hands OF the institution.
Interviewed in New York as to whether
or not he would have anything to do
with the administration of the re-
covery act, he replied, according to
the Times: "I'll keep my hands of
the N. r. A. as far as I can" and
elaborated his attitude by saying: IF
any one comes along and says they
are going to revolutionize the N. r. A.
I'll come in and defend myself. II
there Is an attack on any policy Of
the N. r. A. that sponsored I'm GO
ing back at 1t and defend myself"
These utterances illustrate well the
spirit In which the recovery act has
been administered and which has
made it obnoxious to the American
people. Gen. johnson was o law unto
himself and continues to regard him.
self as superior to the law. The N. r.
A. Is under the supreme direction Of
the President Of the United states as
chief executive Of the Government,
and, after October IS, Gen. johnson
win have no authority to formulate
q policy for 1t, but If the President or
his deputies make any changes from
the mold in which it was cast during
his dictatorship he intends 10 "crack
down" on him. N-.
Evening star., 1934-10-17

ones hat and say Good evenins." /"
before really getting down to brass
tscks. When Suggesting to the lady
that she show her permit, the sugses-
tion must always BE- accompanied by
please" and. when addressed BY the
lady, one must reply Eyes. man." or
''fSo. mann" If struck on the face
and threatened with Intervention by
superior oficers, the otncer thus
struck and thus threatened should
say. Eyes, mann" If. In assist
ing . lady into . patrol wagon.
the lady repulses the assistance
thus offered. the reply courteous
Is THANK you" It Is matter Of
regret to Omcer sinclair's admirers
that confronted with just such . sit
uation. he says that he said THANK
you" instead OF Thank you, nam" ."
Evening star., 1934-10-17

happy position of having helped e
select and model the Legislative m
strument he = soon TO use. He VA
one Of the craftsmen Of the act which
brought the Alley Authority into ex-
istencs.
The advantages Of the Alley Au-
thority and the power which It pos
sesses under the law he In the proper
coordination Of agencies interested
not only In alley elimination and
low-cost housing development but in
city planning as well. The Authority
will doubtless proceed slowly with Z
complicated task which. aside from
the experiments that may be under
taken in low-cost housing, embraces
the rectiflcation Of errors committed
in the past through lack Of proper
city planning. and the discovery Of
new and better uses for land that
might be described ~ having been
left stagnant within the congested
areas Of the city.
Evening star., 1934-10-17
An Important Issue.

In his testimony yesterday before
the Presidents Aviation Commission
Col. IAndbergh described cas- one oi
the most important issues facing the
industry today" the virtual blacklistine
Of certain airmail operators whose
contracts with the Government were
voided without trial. IF it is decided
that they must be kept out Of the
industry, charges should be brought
against them and carried through the
proper courts. II that Is not done
they should be cleared"
The issue thus outlined by Col
Lindbergh Is important not only te
the aviation industry. but to the
American people. The charges against
the airmail operators which led to the
loss Of their contracts were never sus.
tanned In any court Of law. An In
dictment against the. operators was
found by certain investigators, bul
the indictment was never made the
basis of trial. Efforts by some oper.
ators to bring the case into courts
where . trial Of the charges might
be had, were unsuccessful The Gov.
eminent successfully opposed an eff.
fort for . trial of the case on it.
merits. The Government should bs
as much interested in securing q fai,
trial for the accused-even more in.
terested-than anybody else.
The operators may have been guilty
Of conduct which forfeited their right
to hold Government contracts. But
they were never proved guilty and
they were never proved innocent. Col
Lindbergh's use of the ugly word
"blacklisting," was under the cireum-
stances apt and appropriate.
Evening star., 1934-10-17
Conservation Corps Activity
Has Won Country's Approval

spent on road work went for wages,
directly or indirectly. Is the propor-
ton as high for the C. C.. C. dollar?
That Is . legitimate question for MEM
bers Of Congress to ask when the
question Of continuing the Civilian
Conservation Corps comes before them,
just as would be an inquiry about the
extent and value of work done by the
corps In comparison with that done
BY persons on other relief projects"
"The benefit to the workers has been
immense" /" states the New York Herald
Tribune, while the Roanoke Times
feels that mo project or phase of the
New Deal has justified itself more en-
phatically." and the Davenport (Iowa)
Daily Times finds favorable comment
wherever the work has been Observed
Evening star., 1934-10-17
The Man for the Job.

The newly-created Alley Authority
has selected the obvious man for the
Job in appointing John Ihlder to be
its executive oficer. With Mr.. Ihlder
available, there was little choice,
although there were other candidates.
He Is not only better informed on
washington's own peculiar alley
problem than ANYBODY else, but
through years Of close, practical
study Of conditions elsewhere he has
made himself recognized expert on
the relatively new effort by munich
palities to eliminate their slum. or
"blighted," areas by Transforming
use of the land. Furthermore, Mr.
Ihlder is q respected member Of the
washington community who knows
the city and for many years has been
industriously identified with some of It's
activities. He was one of those who
took . principal part in the CAM
paigp for alley elimination in WASH
ington. and now finds himself in the
Evening star., 1934-10-17
Becoming Self.SufIicient
From the Danbury News. Times.

From the Danbury News-Times.
oermany's import trade being much
restricted. the nation Is put to 1t to
find goods to trade for the goods
which 1t would like 10 buy abroad
This operates to make Germans seek
ways for producing IN the country
whatever they need. The latest ex-
preston of this attempt, on large.
scale plan, is exhibited in the gov
ernment's order requiring eombina-
tion Of producers to manufacture gas
oline from Ignite. This win Yield,
within q year or two, II Is estimated.
substantial quantities Of gasoline and
greatly reduce the quantities which
must be imported. We are Witnessing
IN Germany process IN the direction
Of self-sufnciency, which - being
everywhere speeded up. Depressions.
IN modern times, among Industrial
peoples, are periods IN which minds
and energies are bent to the produc-
ton Of goods more economically.
Evening star., 1934-10-17
Always the Gentleman.

Regardless Of the merits of either
side Of . controversy which Motor
Cycle oficer Sinclair. champion traf-
nc arrester, succinctly described y
having arisen from the fact that Il
had lady who was hard to handle, =
one receives the impression from q
reading of ofncer sinclair's own ver-
sion Of the incident that here is q
policeman who ID always the gen.
tleman.
Onicer Sinclair. as q matter Of fact
outlines sort Of chesterfieldian code
for policemen who may occasionally
have ladies who are hard to handle.
When notifying the lady that she Il
about to receive . ticket for speed
ing, the correct procedure b to tip