davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La gaceta., 1934-06-02

anotaci6n de 4 por tres. Hizo Ell
Pittsburgh tres de sus carreras
en- Ell noveno inning.
Gabby Harnett descarg6 I'm
jonr6n, influyendo decisivamen
tie en- Ia victoria de su team"
sobre los LRojos de Cincinnati.
En- un desafio de 16 innings,
los Braves vencieron a los bod
gers, pegando los hits decisi-
vos Hal Lee y Arty McManus.
Alfonso Lopez jug6 la tercera
base, pegando 3 hits en- 8 wees
al bate.
Con barrow de pitcher los
Phillies perdieron ell juego de
aver con los Gigantes. Sc anot6
la victoria al pitcher cubano
Luque, que lanz6 en- los dos Ill
limos innings, sustituyendo a
Carl Hubbell.
st. Louis &c, Oh, lie; Pitts
burgh &c, 8h, 2e.
Chicago &c, III, De; Cincinna-
I'll 1c, Oh, lie.
Brooklyn 7c, 15h, 2e; Boston
&c, 17h. De.
Philadelphia &c, 11h, 2e;
New York 4c, 11h, De.
La gaceta., 1934-06-02

ton. Vendra conmigo. Tai vez lie
necesite,-le dijo.
I'm cuarto de bora transcurri
ria, cuando CASTOR Sc present6
de nuevo.
-Estoy a las 6rdenes de la
senora,-dijo.
Flora baj6 con CASTOR.
-GMe necesita la senora?-
lie pregunt6 Bautista.
No, mientras estoy fuera
de casa; pero vuelva a las seis.
-Esta muy bien.
Bautista tonic apresurada-
mente su sombrero Y lego a la
calle a tempo de Or a CASTOR
dar la orden al cochero de diri-
girse a casa de Servent.
Va a la casa...-murmur6
Bautista.-Es precise que ell Sc
nor Servent este prevenido.
La gaceta., 1934-06-02

Julian Echeverria, I'm gladia
dor espanol, acost6 al frances
.Catrain, en- Ell segundo asalto.
Julian es conocido por "Fillo"
en- la Habana.
Ell cubano Chico Morej6n per-
do ell fallo de los jueces en- un
,combate con ell irlandes De
Voen. Chico trio a su antagonis-
ia en- ell cuarto asalto, por la
cuenta de siete, pero este recu-
per6 sus fuerzas.
La gaceta., 1934-06-02

Y, lanzandose en- un victoria
que pasaba vacia, dijo al au-
riga:
Dos duros de propina 81
Iegas antes que esa berlina al
canine de Vallecas, mas abajo
de los Docks.
Ell cochero fustig6 sin piedad
al caballO, que parti6 a escape
tantes de que la Oerlina, a cuyo
pescante subia CASTOR en- aquel
partiese a su vez.
La gaceta., 1934-06-02

En- la Ultima pelea sostenida
por Jose Girones, ell catalan de-
rrot6 a lboxeador frances Leo
Ormal. Girones trio a su anita
gonista, en- ell cuarto asalto, por
la cuenta de tres En- ell quinto,
con un formidable golpe al este
mage, lie hizo retirarse del cua-
drilatero.
La gaceta., 1934-06-02
Ell TEMPO

Nublados p~arciales para hoy
y mariana.
Vientos de frescos a modera-
dos del Este y Sudeste.
Maxima temperature aver,
So grades; minima, 81.
Marea alta a las 5:32 a. m. y
1858 p. m. Marea baja a las
1928 a. m. y 11:41 p. m.
La gaceta., 1934-06-02

Aun no sc ha decidido la fe-
cha del combate entire Max Sch
melting, ell excampe6n del peso
pesado, Y ell vasco Isidoro Gaz-
tanaga.
La gaceta., 1934-06-02

Ignacio Ara derrot6 por pun
tos al griego Costas Vassis. Ara
puso a contribution toda su des-
treza ,pero no pudo "acostar" a
su oponente.
La gaceta., 1934-06-02

Jamas eaballo de alquiler cobr6
alas de Pegaso como aquel po-
bre rocin que parecia de buena
easta segdn galopaba sin cesar.
i Aprisa, aprisa !-decla
Bautista al auriga, cada veg que
La gaceta., 1934-06-02

Ell excampe6n aleman de los
pdgiles semipeSados, Heuser,
peleara en- Berlin con Ell ingles
George Brown.
La gaceta., 1934-06-02
TRABAJO PARA CUATRO
PERSONALS

I'm buen nebocio para vender.
Ell dueno quiere retirarse. Els
una buena Bodega de Primera
Clase, bien surtida y bien a.
mueblada. Con un buen contra
to por largo TEMPO. La venta
es buena y NO FLA nj REGA-
LA LAS
81 tiene dinero lame a
P.
2918 9th st. Phone M 52-172
La gaceta., 1934-06-02
de La Gaceta No. 448
TONIC ii
{ LAS MADRH
QUE dos BENDICE

en- la carta an6nima en- que Sc
nos prohibia compromised nues
ira palabra al condo de Moran,
pudo ser tambien otro lazo que
sc nos tendia... Pero la confe-
sion paladina del crimen, serfa
la corroboraci6n de 10 que solo
puede ser una sospecha funda-
d.. 20 no Sc en- que. Una vez
hecha, 81 Garces NO estuviese
propicio a seguir sacrificandose
por n~osotros, no podria negar-
se, como shora, la verdad... Ell
La gaceta., 1934-06-02

sionaI. Z
Calc1lase que @ fhebreo des~
de que pasara a professional, en-
1929, ha recogido bolsas con un
total de $150,000.
La gaceta., 1934-06-02

DESEO comprar I'm Ford de
uso o I'm Chevrolet, barato. Pa
go al contado. Vicente Suarez,
2411 Harper st.
La gaceta., 1934-06-02
negras.
ID Desea la sonora la berlina
o ell lando?
La berlina.

Ana hizo sonar Ell timbre V
POGO despues Sc presentaba Bau
tista.
La berlina para la senora,
dijo Ana.
Bautista Sc inclin6 Y fu6 a
transmitir la orden al cochero.
Una bora despu6s, Flora sa-
liza de su tocador elegantemen-
tie vestida de negro.
olga listed a CASTOR que
venga,-dijo a Bautista.
Cuando este Sc present6:
-Vistase en- seguida, Gas
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
|HAZUC VOLT
IA PROPAGANDA.

inert semmi bizonytalansag
mines az elnok programjaban,
csak annyiban, amennyiben ait
mem akarja az uralkodo oszta1y
veglegesnek elfogadni, csak
annyiban, amennyiben folyik el-
lene a szuntelen Is egyre ero-
sebb propaganda.
Ha azonban volt bizonytalan-
sag a lakossag koreben, inert
bediiltek a honapok ota folyo
propagandanak, akkor ait Roose-
velt a mutt heten eloszlatta, inert
a legnagyobb erellyel jelentette
XII, hogy megy az vi deal utjain
el6re.
Es hogy a szaavazo polgarok
meg mindig vele vannak, ait
nemcsak diadalmas utja, hanem
az elovalasztasok eredmenyei is
mutatjak, inert mindenfene azok
a jeloltek futnak be, akik beleka-
paszkodnak a Roosevelt pro-
gramba.
Ha tehat az ugynevezett "busi-
ness, ami alatt nagyt6ket es
az uralkodo osztalyt kell erteni
ebben az orszagban, tenyleg mem
tudta, hogy milyen iranyban ter
vezzen bizonytalannak erezte
jovend6t, ez a kifogas mines
meg tobbe tobbe mem allithat-
jak mumusnak a ''bizonytalan-
sagot" a prosperitas ele, amely
allitolag eddig amiatt mem inert
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

tagsaganak neveben akar tar
gyalni.
Mem tamogatja kell6 erellycl
a Federation az Alabamaban
sztrajkol6 szov6gyari munkassa-
got, amelyet helyi segely-intez-
menyek meg akarnak fojtani.
Az ujsagok a deli allamok
sztrajkjat elhallgatjak IS nem ir-
max azokrol a bestialitasokr6l, a
miket oft - kulonosen a meyer
munkasok ellen naprol-napra
e1kovetnek.
Es ha ennek dacara megis re-
melhetnek a munkasok, ait nem
a szervezeti basaknak, hanem a
kormanynak kell koszonni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
H + + 1 s ZE NJ L f

ban, hogy. akkor "rendkiviili''
helyzet volt, ami azonban ma
mar mem all fem.
Jo lesz Amerika polgarsaga-
max tudon1ast venni rola, hogy a
republikanus part Is annak ura,
a t6kes osztaly sernmi "rendki-
wilt" mem lat abban, hogy tiz
millio ember csatangol munka
ne1kul "normalis" allapotnak
tartja, hogy negyven milli6 pol
gartarsunk tengodik kozsege1yen.
Ez a part a nagy kornany-
kiadasok ellen izgat azzal fe-
nyeg tik az orszagot, hogy az
'dfk alatt ossze fogunk ros-
kadni.
Tizenhet eve o1vasatlanu1 sza-
vaztak meg az ezermilliokat,
hogy gyilkoljanak, hogy fran
ciakat, a belgakat. az oroszokat
etesek ma sajnaljak Is felpana
szoliak a sokkal kisebb oszege-
ket, amelyeket ARA szan, kor-
manyunk, hogy az msrikai pol
garnak legyen ujra kenyer a
fiokjaban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
.NlNCS VISSZATERES

ss nincs megallas. Ez volt az
ehok valasza ARA peldatianul
nagyaranyu es piszkos propa.
gandara, amely kulonosen tavol-
leteben, a regi rend visszaallita-
[sat kovetelte az orszagban.
HsHonapok ota folyt az fold
alatti propaganda, amely, az ell
nok tavolleteben emelte fei a
|fejet felszinre es amely mem XII.
want kevesebbet, minthogy min
den vi torvenyt hatalyon kivul
helyezzen az elnok vagy con.
gressus.
Hogy terjunk vissza ahhoz q
regi Coolidge Hoover rtndszer.
hez, amely teljesen szabad rab.
last engedelyezett >mndenben az
uralkodo osztalynak, amely sza.
bad zsakmanyul dobta az orszae
minden termeszeti kincset to.
kenek, amely szabad predat csi-
malt a munkasbol, a berrabszol-
gabol, a nagyiparos kezeben.
Amely korlatokat soha mem
akart emelni az ele a spekula.
eio ele, amely kifosztotta az utol.
SO rongyabol a nemzet tobbse.
get.
Hetek ota larmaztak, hogy az
uj deal "bizonytalansaga' meg.
akasztja a prosperitas visszate
reset es ait koveteltek, hogy Z
''bizonytalansagok" megszintete
sere igerje meg az elnok tel
jes hatra-arcot jelentse XII, hogy
(kesz az vi dealt es az "elfe1ej
tett embereket" elarulni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
MEM TJLTAKOZTAK
! NEMZETK0ZI

nagybankarjaink, morganok,
kuhnok. meg azetobbi kapitalista
crookok, mikor s arrol volt $40,
hogy engedjik. sel Europa tizenot
ezer millio dollaros tartozasat,
hogy ok sajat penzeiket meg
kaphassak, SGT ok kovete1tek ait
idaig minden kormanytol. y,
De faj nekik az adozas, ha
olyan tiz milliorol van $50, amit
az amerikai polgarsag kozjoletel
re akar forditani a kormanyunk..
Mem igaz, hogy magas nagy
jovedelmii egyen vagy uz1et ado
ia ebben az orszagban, negyszer
o1yan magas az minden eur6pai
al1ambban Is mikor tavaly XII
silt, hogy Morgan, meg a. tobbi
penzugyi gangster mem fizetett
egy cent ad6t sem -ebben a ha-
zaban, ahol milliardjaikat rabol-
tax. akkor kisult az is, hogy Mr..
Morgan zugolodas nelku1 fizette
a magas jovedelmi adot Anglia
lban.
d ~ -.
Nagyon helyesen jegyezte
meg az elnok, hogy johiszemi el-
lensegei is vannak az vi deal
mex, akik folyton a burokracia
meg a RECOMMENDATION" ellen
kiabalnak, de akik soha mem
tudjak megmondani, hogy hat ok
ugyan mikent probalnanak a de-
pressio nagy problemajara meg
oldast talalni.
Az e1nok beszede ota az anne
rikai polgar el6tt tisztan all ket
part programja.s A demokrata
lpart kenytelen Rooseveltet a new
deal utjain kovetni, republika-
nus part vissza akar hozni min
den gyalazatot, ami depressic
atkat rahozta az orszagra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
AZ Q.JONNAN
FELALLITOTT

labor-board a mutt heten je-
lentette be, hogy szemelyesen Is
a helyszinen fogja megvizsgalni
azokat panaszokat, amelyeket
az acelipar munkasai eneltek
e celbol jelenleg oft vannak a
pittsburgh korzetben.
Valoszinii, hogy az acelgya-
rakba mem mennek es ha men
mex, akkor mem fogjak megte-
kinteni azokat a merges gazokat,
amelyeket a fenyeget6 acel-
sztrajk el6tt car load-szamra hur-
coltak minden acelgyarba.
Ugyancsak a munkaminiszter
j6voltabol kenyszeriilt General
Johnson, hogy a Hartman ha-
risnyagyar iigyet ujra targyalja.
Emlekeznek meg az olvas6k,
hogy generals ur tavolleteben
es allitolag az 8 tudtan kiviil, a
| gyarnak visszaadtak kek sas
hasznalati jogat, anelkiil, hogy a
kizart munkasok visszavetelet ko
veteltek volna a gyartol.
Perkins kozbelepese kenysze-
ritette a labor boardot ARA is,
hogy az NRA elbocsajtott SEE
me1yzetenek az igyet feliilvizs-
lgal]ak, ami nem kis botranyt oko
zott a mutt heten. A generals
ur ugyanis elbocsajtott egy par
embert, inert az NRA munkasait
szerveztek.
Eek az apro ugyek ait fog
jak eredmenyezni, hogy az NRA
reformjat minel siirg6sebben
vegr shajtjak atszervezik az
egesz hirtelen osszetakolt es siet-
We dolgozo masineriat, amelynek
fFolvtatas az SILK oldalon.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

tudjuk tartani, csak az egyha-
zainkat mem. Amerikai magya-
rok felepitettek a Verhovay es a
tobbi nagy magyar egyletet es
millios vagyonokkal meg ma is
jol vezetik. Csak az egyhazi te-
rem volnank olyan utolsok, hogy
mem tudnok magunk az egyha.
zainkat vezetni es fenntartani.
Ma mar mindenfele ait hall
juk: mem ad a misszio. Akkor
meg minek meg most is kolonc-
mex rata logni, eleg annak a
maga baja is, mem hogy meg a
reformatus magyarokkal is baj-
lodjon. $50
Ha az amerikai magyar re-
formatussag egy onallo nagy
amerikai magyar reformatus
egyhazba volna, sokkal jobban
megvolnanak, mint idegen We
zetes es segitseg mellett, inert
mar csaknem tonkre segitettek
Vagy az amerikai magyar re-
formatussag Macy resze o1yar
mar, mint a nagybeteg, annyira
megs zokta a fekvest, hogyha bir.
ma is = mem akar talpra allni
AIT gondolja, 8 mar ugyis meg.
hal. A sok rnindenfele orvossag
a sok igergetes, a sok csalodas
ugy elkabitotta, hogy mar mex
minden mindegy.
Mem! Amerikai magyar refor.
matusok fel Clevelandba, akar.
NIT hataroznak azokon a gyu.
leseken. Hatha meg oft sikeru
,valami. Es meg ha semmi mem
sikeriilne, akkor is Ell kell mem
Clevelandba munka iinnepere.
Az amerikai magyar reforma.
tussag mar annyi csalodast XII.
brit, hogy meg egy Cleve1and-i1
is kibirna. = De ha minden re.
formatus magyar igaz, 6szintt
tenniakarassal megy oda, akkol
mem kell csalodastol felni, akko1
minden sikerilhet. Ne csak be.
szeljiink mar, de most cseleked.
junk is.
Ha minden magyar reformatu:
EFT az enekverset tartja szem
elott es aszerint cselekszik i:
azon a cleveland orszaggyule
sen, akkor a skier mem marad.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
HOZZASZ0LAS

Mikor DR.. Herczegh Jozsef
cleveland lelkesz felhivasat XII
bocsatotta Amerika magyar re-
formatusa:hoz, abban EFT olvas-
TUX: "Bes zelni es hatarozni TO-
gunk a magyar kalvinista Sion
egysegenek megepiteserol."
A szetszakadozottsagnak esq
tend6i csak fajdalmat es banatot
szereztek minden igaz magyar
k1lvinista szivnek. Meg kell in
dulnunk a gyogyulas utjan.
Iga, beszed, de XII tarthatja
meg ezeket, gondoltak amerikai
magyar reformatus nepunknek
egyes vezerei. Kozben eltelt ne
hany het. Voltak, akik a nemes
telhivast igaz Swivel partoltak
voltak, akik tamadtak.
Reformatus nepink egv resze-
mex vezerei elkezdtek gyulese 2
nj, hogy nemes felhivas nyakat
joel6re kitekerjek. Egyik gyu-
1esnkrol felvett jegyzokonyv
szerint: Helyesnek es szikse-
gesnek tartja az ertekezlet az
amf rikai magyar reformatussag
lelki egysegenek es egysegfront-
janak kereseset es kiepiteset,
egyhazak denominacionalis el-
helyezkedesenek erintese nelkul,
- avagy nesze semmi, fogd meg
j6l alapjan.
Merit eek az elhelyezkedesek
voltak multban es lesz-
mex a jovoben is, ami Matt
semilyen egyseg tartos mem le-
het. Ugylatszik eek tiszte-
letes urak meg korainak vagy
tulmeresznek tartjak az elhe-
lyezkedes kerdesenek az erinte-
SET, ez az darazsfes EEK, amt
mem latnak jonak megbolygatni.
Mig az amerikai magyar re-
formatussag annyifele van va
lasztva, csaknem lehetetlen
meg a 1elki egyseg is. Miert kell
nekunk reformatusoknak Ame-
rikaban nemetekhez vagy csc
hekhez folyamodni, hogy vezes-
setek benniinket, hogy adiatok,
inert mi mem birjuk az egyha-
zainkat fenntartani.
Egyleteinket, klubjainkat fem
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
A REPUBLIKANIJS
PART ES A

szinten nagyt6ke zsoldjaban
allo sajtoja most mar a kor-
many programjanak minden
pontjat tamadjak Is a Wall
Street utasitasait koyetve, az
osszes "rendkivuli" torvenyek
hatalyon kivul valo helyezeset XII
vanjak.
Azzal okoljak meg. hogy a
nemzeti beijedtseg napjaiban
Roosevelt minden javaslatat 6k
lis megszavaztak a congressus-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
MAR A MULTI HETEN

jeleztik ebben a rovatban,
hogy a dollar ujabb higitasa var
az elnokre Is nern >szaradt meg
meg a nyorndafestek a papiron,
mikor Roosevelt nemzetvagyon-
max deklaralta az eziistot, amt
megszabott arban fog a kincstar
mindenkit6l atNA4ni.
Az eziist-dollarok, i11etve az
eztist-fedezsttel kiadott papir-
penzek egyre .nagyobb mennyi-
segben fognak forgalomba ke-
riilni, ami terneszetesen olcsob-
ba teszi a penzunket. Ennek a
hatasat reszben mar multi he
ten ereztuk, nemcsak a nemzet-
kozi forgalomban, hanem ha-
zai arakban is.
Az inflacionak ezen az vi al
lomasan sem lesz azonban meg
alias. dollar elertektelenitese to
vabb tart, mindaddig. amig az
lo25-26-os me1yseget e1 nern
eri.
Sajnalatos, hogy az inflacio
els6 aldozatai mindig a berrab-
szo1eak. akiknek napszamja
mindig utana ku1log a si1yed6
penzerteknek, de Amerika mum
kassaga csak onriagat okolhatja,
ha munkaberek mem emelked-
nck parhuzamosan' a dragasag-
gal. n
A kormany megadta a szervez-
kedesre az alkafmat, amive1 -
munkasvezrek fiibajabo1 -
mem eltek c1eg gyorsan Is e1eg
tomegesen a munkasok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
A MUNKA FRONTJAN
ERDEKES

esemenyek voltak a multi he
ten.
A legerdekesebb Is legsze-
gyenteljesebb az, ahogy Green
a Labor Federation elnoke bo.
csanatert esedezik a sajtobar
egy multi heti beszedeert.
Green ur erezte, hogy a mum.
kasok meguntak az ehseget
hogy amennyiben a Federation
zsiros dzsabjaiban ul6 Greg
crookok agresszivebb politikat
mem kovetnek, haf71arosan XII 1esz
mex rugva dzsabokbol Is keny-
telen-kelletlen egy mereszebb
hurt iitott meg egy beszedeben.
AIT mondta, hogy amennyi-
ben a tizenegy milli6 munkat-
Ian embernek a kapitalistak mem
fognak munkat adni, azok csak-
hamar kovetelni fogjak, hogy a
kormany nemzeti kezelesbe he
lyezzen minden tetlen gyarat az
orszagban.
EFT mar regen kellett volna
ninden ugynevezett munkasve-
zernek kovetelni Green ot evet
kesett beszeddel.
De kapitalista sajto ICY is
felszisszent Greenek baratai,
IA nagyt6kesek, fel voltak a IRA
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
AZ. AMERICAN
LABOR FEDERATION

p kenytelen-kslletlen sztrajkot
'hivott XII az aluminium iparban,
amelynek egyetlen es korlatlan
ura a Mellon dinasztia es amely
termeszetesen mem akar mum
kasok szervezetevel szoba allni.
Az aluminium troszt elnoke
AIT hazudja sajtoban, hogy a
munkasok CLOSED shop"-ot ko-
vetelnek, ami, sajnos, mem ugy
van. A munkasok csak ait ko-
vetelik, hogy alljanak szoba a
szervezettel, amely csak a sajat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

hat Ell:
Teremt6! XII az embert dolgozasra
Rendelted es mem huz3sra-vonasra,
Irtsd XII k0ziilink az alnoksagot,
Viragoztasd fel az igazsagot,
Hogy dolgainkat igazsziviiseggel
Folytassuk ne gonosz mesterseggel
Taplaljon mindent rendes munkaja,
Senki ne ellen mas rovasara.
Bartha Zsigmond,
. Leechburg, Pa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
ANEP NEvEBEN IS BESzELNEK

protesans magyar testverek Clevelandban keszulo
szago gyueehez megsoatak papok az uisagban
de az egyhaztagok neveben eddg beszetek
Most Bartha Zsgnond eechburg testverunk ket t6unk
heyet hozzaszoaa szamara amt nk kszseege megadtunk
usagoknak es ujsagosoknak es aaaban
mines koze ehhez kerdehez cupan reomas htelet enye
zonek De koeessege magyar satona hogy tenyez
ket szohoz jutassa, ha beszeln kivannak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
|visszaterni.

visszaterni.
Termeszetesen az elnok kije-
lentese mem AIT jelenti, hogy. a
nagy kiserletek bizonyos. .refor-
mokon mem amennek keresztGa,
inert 8 is, nasok is tudjak, hogy
|ugy az NRA, mint az AAA su-
lyos reformokra szoru1nak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

meglepetes erte munkassa-
got Minneapolisban, ,ahol a XII
zart truck drajverek munkaadoi
su1yos veresegben reszesiltek.
A tokesek sztrajktor6 truckjait
kitiltotta a varos utcairol Olson
kormanyzo es csak azoknak a
cegeknek van megengedve, hogy
az iizemet fenntartsak, amelyek
elfogadtak kormany labor
boardjanak bekeajanlatat, amit
munkasok elfogadtak.
A minneapolis tokesek - a
Wall Street tanacsara es nyoma-
sara - birosaghoz fordultak
es AIT .kertek, hogy tiltsa el o.
son kormanyzot a statarium to-
vahbi fenntartasatol.
Minthogy a birosagok ujab-
ban gyakran az vi deal ellen don
tottek, munkasok nyugtalanul
vartak targya1ast. A het vegen
aztan a birok egyhangu dontese
az volt, hogy Olsonnak joga van
a statarium fenntartasahoz Is
hogy a katonai rend meg mindig
kivanatosabb, mint a cs6cselek
siraima.
Most a munkaadok egy vi BE-
keajahlattal kuldtek vezeriiket
Westinghouse, remelhet6 azon.
BAN hogy OFT kirugjak 6ket Is
Visszakuldik a kii1donc0t a min.
Fneapolisi labor boardhoz, amely
igazsagos d0ntest ajanlott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
MOST A HOUSfNC-BlLL

nyoman megyinditando epitke-
zesek reven akar penzt pumpaz-
nj a kormany a forgalomba es a
bankoktol fiigg, hogy ez mennyi-
ben fog sikerulni.
A hazak reperalasara es javi-
tasara, valamint vi epitkezesek-
re t. i. voltakeppen a bankoktol
kell a penzt kerni es ezeknek a
kolcsonoknek a husz szazalekat
garantalja szovetseg.
Minthogy bankok tele van
max penzzel es azok sajat zsir-
jaikba fulladnak, minel tobb
penzt dob kormany forgalom
ba, annal el6bb roskadnak lie a
penzintezetek, vagy lesznek
kenytelenek penzt adni a forga-
lomba.
Semmi ketseg abban, hogy a
nagytoke, - tehat elso sorban a
bankok - mindent elkovetnek,
hogy a Roosevelt kormany pro-
gramjat hatba szurjak, bar ezze1
nagy vesztesegeket szenvednek.
de kozeledik az id6, amikor a
bankok leroskadnak a penz su-
lya alatt, ha ait mem hozzak -
ikolcsonok folyositasaval - for
lgalomba.
Amennyiben EFT a kovetkezc
ket honap a1att meg mem tennek
a kormany ujabb nagyszabasu
|CWA programot ad az orszag'
max es direkt uton fogja a mil
liokat a polgarsag kezeibe jut.
tatni.
| Es ha a kapitalistak penzigyi
sztrajkja tovabb tart, akkor a
kovetkez6 congressus meg radi-
kalisabb torvenyekkel fogja a
kormany programjat tamogatni.
A REPUBLIKANUS
PART ES A
szinten a nagyt6ke zsoldjaban
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
,alis" beszedtol haborodva.

dikalis" beszedtol haborodva.
Azota a Federation szerencset-
len, ket balkezes Greg hulyeje
mindent elkovetett, hogy besze-
denek elet letompitsa Is nap
nap utan ,ujabb "magyarazato-
kat" helyeznek el a sajtoban,
hogy a hatalmas Federation el-
noke mem "komolyan" mondta,
amit rnondott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

EVI GYtJLEST TART
IA POLGARI K0R

Al Shenango Volgye Magyar
Amerikai Polgarok Kore Is Ott-
hon Egyesiilete most vasarnap
este fel nyolckor a farrelli Scent
Haromsag rom. kath. hitkozseg
iskola termeben tartja tisztujit6
evi kozgyileset, amelyre nein-
csak i tagokat, hanem a Sharon
Farrell-i rnagyarsagot altalaban
meghivjak.:
Ez a testiilet, amelynek eel
ia q magyar intezmenyek, egy-
hazak IS egyletek partolasa es
egy kozos Magyar Otthon meg
epitese, va1amint magyarsag
res ztvetele varosok, megye, al
lam Is orszag politikai- iigyei-.
ben es a magyar szarmazasuak
elhelyezese a kozszolgalatokban.
a multi nyaron alakult meg 40
alapito taggal Benne kellene
.hogy legyen minden magyar
szarmazasu polgar Is az lit szii-
letett vagy nevelkedett ifjusag.
A Shenango Volgye magyar
saganak ez a kozponti minden
felekezetet felolcl6 intezmenye
nagyon keri magyarsagot.
csatlakozzon hozza, inert akkor'
megvalosithato lesz az a eel is.
hogy egy kozos Magyar Otthont
alakitanak, aliol osszpontosulna
a magyarsag minden mozgalma.
A jelenlegi tisztviselok Marks.
Benjamin elnok. Daroczy Ma,
tyas titkar, DR.. Rosenberg Erwin
penztarnek IS Kuti Tamas
jegyz6.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
vERHovAY 1os.

Beteg tagok: Hoffer Andras,
I'll Edward St. Hotter Karoly-
ne. Al Rhoda Ave. Vas Istvan,
~ Palmer Ave. Hanko Margit,
2037 So, Height Ave. Pivarnyik
Mihaly, 800 Alexander St. Szi-
lagyi Mihhaly, 512 Crescent st,
Cohol Paine, 205 Kepecs ST.,
Girard. Ohio. Czika Ferenc, 748
Caledonia ST. Morotz Miklos. IS
Parkway ST., Struthers, Ohio
szensget6 Miklos, r. F. p. No.
II, Lockwood, Ohio. Besegseg
titkarnal jeIentend6. Cine:
2n Edward ST. Telefon 1872