davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05
AUSTRIA DECIDES
TO ASK HELP FROM
LEAGUE OF NATIONS
Will Plead for Protection From
Continued Aggression Of
German Nazis

Vienna. Austria. Feb 5.-tP)-Aus-
t-,a decided Monday to appeal to the
League OF Nations to protect her
against aggression from German
clements.
The Austrian cabinet, after a
lengthy discussion of the Austro-G Ger
man situation, unanimously decided to
empower Chancellor Engelbert Doll
fuss to submit its dispute with Ger
many directly to the League Of Ma
tions at Geneva.
A communicate announcing the de-
cision to throw the dispute over Nazi
activity between the two states into
ire lap of the league. which had been
officially :epudiatcd by Germany,
said:
The chancellor held special ses-
sion OF the cabinet and laid before 1t
l-aterial relating to the conflict be-
tween the German Reich and Aus.
tria.
The cabinet carefully examined all
tie evidence. Impressed by the COM
rrehensive and weighty collection OF
facts, the cabinet, after extensive dis
c.lssiOn. unanimously decided to en-
power the chancellor to take whatever
steps he may deem necessary with a
view Of bringing the matter before the
League Of Nations in conformity with
a notification already submitted to
Germany.
Fascists Rule Tyrol
Earlier III the day Prince Ernst Won
Starhemberg, q member Of the trium-
yirate governing Austria. defied Chan
color Dollfuss and established Fascist
government in the Tyrol.
He replaced the elected provincial
government with commission of
Hcimwehr soldiers. peasant league Of
ficials, and Catholic storm troop lead
ers and told his chancellor that the
Heimwehr (home guard which he
heads would support Dollfuss anti
Nazi campaign only if Dollfuss aban-
coned political party rule.
Innsbruck, Austria. Feb. 5.-tP)-
Forty armed. steel-helmeted Fascist
Hcimwehrmen raided the offices Of
tire Socialist Volkszeitung" Monday,
occupied the building and announced
~this paper has ceased publication"
The immediate occasion for the oc-
c.lpation was Heimwehr thome guarO
Indignation over the papers treatment
Of speech by Prince Ernest Won Star
hemberg In which he called for Chan
callor Engelbert Dollfuss to fulfill his
pledge to abolish political parties.
Berlin. FEB 5.-lP,-German Official
circles said Monday they regarded
the idea Of an anschluss-political un-
ion-between Germany and Austria
as removed far into the background
although not abandoned.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05
PASS CROP LOAN BILL

Warrington. Feb. 1tR- THE house
Monday amended and passed the
senate crop production loan bill, re-
ducing from 445 100000 to 435, 900 900
the amount that may b loaned to
farmers In 1884 for crop production
purposes.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05
Too Late to Classify

HAVE your HAIR and SCALP ex-
amined By Mr.. Harrington. II
ceneed Or. Parker practitioner Of
hair and scalp trouble. Examina.
tione ire. Harrington's. Phone 10.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05
PROBE SILVER MARKET

New York. Feb. 5.-tR)-Represent-
afives Of the United States treasury
have started an investigation into the
position Of the New York silver mar
ket. Il was reliably reported In Wall
street Monday.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05

pAtchouu Is IN East Indian shrub
berry mint yielding fragrant OIL
from which the scent Of the same
name u made.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05

The 18th amendment cost 80 cents
. year per capita for enforcement.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05

effort In those terms. To assure the
success Of such program there Is no
reason for allowing any person not In
sympathy with such a movement to
have voice in the program. My point
Is that, in an agricultural community
all persons not directly dependent
upon agricultural production and its
resultant earnings should not be quail
fled as voters. Any intelligent leader
knows well that in any democratic
form Of government his one vote can
not be consequential to the leadership
he enjoys. He would not seriously OBJ
ject to Acknowledgement so long as he
is not deprived Of his office-holding
qualifications.
In 1916 North Dakota launched q
well planned and comprehensive pro-
gram for betterment Of its people Gin
agricultural terms). Only partial sue
cess In the program was attained due
to political jealousies and quibbling as
to methods and perhaps q normal
amount Of incompetence. The program
was almost destroyed however, by the
forces of Main Street." the small
town banker merchants and their col
leagues. (The truth Of the charge
that this antagonism was sponsored by
outsiders has no bearing on the case)
The real welfare Of the people of
North Dakota will some day be ex-
pressed in terms of lighter burdens for
the farmers wife, security in her
home: and ample food, fuel, clothing
v,ondirol offonfiov, o,@d od,rofian M.
portunities to guarantee to her chill
dren an even chance for life OF use
full happiness. Actual title to the land
itself which supports her Is Of no
Importance.
II, then, the state Of North Dakota Is
to have a voice in production (Which
we have accepted as forthcoming and
beneficiaD. to provide the farmer and
his wife with security and to receive
better than plate-scrapings for its
own institutions, the sooner 1t takes
full control Of and title to 100 per cent
Of its farm lands of the state and its
production the sooner will 1t be able
to function for real welfare Of the
farmer and become "inhabitable."
Any method Of ultimate accomplish
ment along this line should be sup
ported by the farmers.
There Is no way OF really aiding
one group Of people without somewhat
injuring another and as far as the
people Of North Dakota are concern
ed those injured may as well be the
cut-of-state mortgage holders and
local parasites 50 that the farmer may
become the beneficiary.
Even though know that my native
state will long continue to be run by
the parasites around the stove Of the
grocery store or pool halls I cannot
lose full confidence in that indus
trious woman who even now Is melt
ing snow or thawing out the pumps
to provide for the washing she will be
forced to hang out in zero weather
She is perhaps the most valuable
movable asset that the state possesses
and receives the least of its rewards.
JOHN 8VEND6GAARD.
308-19th Street, Oakland. California.
Editors Note:
In note attached to his letter, Mr.
0vendsgaard writes chat he and hi
four brother left North Dakota fol
places Of seemingly greater opportun.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05

cared for through a proceeding tax. to
be collected later.
Jones indicated he would bring up
the bill either late Monday or Tues
day.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05
Editors Note:

Editors Note:
In 4 note attached to his letter, Mr..
avendsgaard writes chat he and his
four brother left North Dakota for
places Of seemingly greater opportun-
ity" and have done well.
His Is Z long-range view and il
chiefly notable for it's suggestion about
the socialixation Of land and the
change in the qualification for voters
He makes no mention Of any such sug-
gestion having gained widespread &C.
ceptance Ia California.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-05

Berlin. Feb 5.-tPl-German official
circles said Monday they regarded
the idea Of an anschluss-political un-
ion-betWeen Germany and Austria
as removed far into the background
although not abandoned
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22

Az automobil ipar arany-okre
vi szenzacioval szolgalt az or
szagnak.
Bejelentette nagy hih6val,
ilogy visszaallitja az ot dollaros
napszamot, arnit meg is tett a
mutt heten.
Es a .gyarakban minden con-
veyort lujra fel-speed-eltek, a
munkasokbo1 meg tobb munkat
preselnek XII a Ford gyarban,
inert a bereme1es melle munka-
mennyiseget is felemeltek ros-
kadozo munkasnak.
Ford az ct do1lart mem azert
adta meg, inert nenes szive STU
gallatat kovette.
Az automunkasok vegre fell
eszmeltek, terrorban tartott
berrabs zolgak vegre szervezetrol
kezdtek suttogni es bar mem
Fordnal, de az iparban sztrajkkal
mertek fenyegetozni.
Es Ford mem akar sem seer
vezetet, sem sztrajkot.
Ford magaban jaro duvad, aki
senki massal mem torodik, aki
nem akar ko-operalni meg tobbi
auto-cezarokkal sem, aki az utait
magaban jarja.
Meg kellett hat el3znie mum
kasok ebredeset es orszagos
szenzacioban kellett kijelentenie.
hogy az ct dollaros napszamot
ujra megadja.
Mem eleg az ct dollaros nap
szam.
Szervezet kell a Ford gyar-
ban, ahogy szervezet kell min
den gyarban.
Szervezet, amely a fel-speed-
| o1as embertelenseget korlatozza
amely onerzetes munkasokat csi
nal ujra azokbol a terrorizalt
rabszo1gakbol, akik a Ford gepel
igajat huzzak.
Senki mem tudja a Ford gya
rakban, hogy mikor vonjak meg
t6le a felemelt napszamot.
Egyik orarol a masikra vagjal
XII a munkast, akinek az orr;
mem tetszik es ez a bizonytalan
sag teljes terrorban tart minden
kit. Ez a munkast a jogos ON
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22
Mert sz0khetett meq
Di1Iinger?

Meg nem tudni, hogy a hir-
'hedt rablogyilkos megveszteget-
tee a fegyhaz6roket, de at tud-
nj, hogy mas orszagban men,
lehetett volna neki megszokni.
Az egyik amerikai lap nagyon
helyesen megirta, hogy a hiva-
talos kozegek mem a fegyenc
igazsagos megbintetesevel, ha-
mem a sajat kis pecsenyejukkel
torodnek.
Mikor a vereskezu haramiat
e1fogtak, harom allan iigyesze
verekedett privilegiumert, 'hogy
Dillingert viflanyos szekbe Ill
tesse. Nem azert, inert az en-
berisegnek fortos lett volna,
hogy kivegezni hol fogjak, ha-
mem azert, inert az iigyeszek
politikai toket akartak maguk
max csinalni a do1ogbol.
Ugyeszek, sheriffek, deputy
sheriffek pikcset csinaltatnak a
rabokrol es sajat magukrol, hogy
onmagukat hirdessek.
Repul6gepeken mennek a ha-
ramiak utan, ami koltseges, amig
az adofizeto polgarsag kenyte-
len hitch-hike-olni, vagy teher-
vonaton utazni, inert rendes vo-
natra mines penze.
Mindez olyan, szomoru igazsag,
amit reszben megirtak az angol
ujsagok.
De van valami. amit elfelej-
tettek megirni.
A borton6roknek es deputyk-
max nem lett volna szabad a
szokest tetleniil szemlelni.
Ha Dillingernel mem fapisztoly,
hanem rendes revolver lett vol
ia, akkor is az lett volna a
kotelessegiik az ARA va1o ko-
zegeknek, hogy szembe nezzenek
fegyenccel.
Es akarmilyen nehez 1eirni,
kote1essegik lett volna ait meg
akkor is megtenni, ha egyet
vagy tobbet biztosan lel6tt volna
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22

gonosztevo kozuluk.
Katonasagot, rendorseget Is
csendorseget azert tartanak egy
orszagban, hogy amikor a pol
garsag vedelmeben szi1kseges
nezzenek szembe akar a halallal.
Vegre is mem azert tartanak
sheriffeket, hogy idezeseket kez-
besitsenek, mikor ARA sziikseg
van, inert EFT gyerekek is meg
tudjak tenni es erre mem sztk-
-seges nekik fegyvereket viselni
A felfegyverzett hatosagi ko-
zegek ARA valok, hogy igenis
afljanak haramiak ele, ha az
sztkseges, kulonosen ha az a
sajat mulasztasaik kovetkezte-
ben valik sziksegesse es ha a
sors ugy hozza magaval, a 60
1yo Sc tartsa vissza oket koteles-
segeik teljesitesetol.
Szegyen-gyalazat, hogy egyet-
len gonosztevo meg tudja re-
miteni egy megye egesz sheriff
taborat, akik pedig olyan h6-
siesen alitak a meglancolt rab
melle, hogy fenykepet csinalja-
max roluk, mikor ait egy mask
allan csend6rsege elfogta.
E sorok iroja mem szokott en-
bereletekkel dobalozni es be-
csuljiik azokat mi is annyira,
mint akarki mas ebben az or
szagban.
De aki onkent katonanak
megy, rendornek szeg6dik vagy
deputy sheriffnek ali be, annak
szamolnia kell ezekiel az eshet6-
segekkel es adott alkalmakkor
keszen kell lenni akar halalra.
Az utobbi evekben EFT hi
vatalos kozegek elfelejtettek es
veliik egyitt elfelejtette ait az
adofizet6 polgarsag.
Ha ait akarjak, hogy ne tor
tenhessenek olyan gyakran ilyen
es ehhez hasonl6 botranyok, FL
kor Vi fogalmakat kell n nagunk-
max csinalni ezekr6l a ke dosek-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22
A deorborni duvud
1884 MARCUS &C..

erzetet6l megfosztja. Ez gepre-
szekke a1akitotta a szegeny, XII
preselt, kiuzsorazott munkas em-
bert.
Ez az, amit az orszag szivesen
elfelejt az aranyokornek, ez az,
amit kormany sem akar eszre-
venni.
Ne zugjanak hat lit hala ha-
misitott harangszoi, ne vonitsa-
nak hat zsoltarokat, amelyben a
dearborni duvadat dicserik es
imadjak.
Az OF dollaros napszamert
megdoTgoznak nunkasok, meg
dolgoznak annal tobbert is, de
az most a kerdes, hogy szabad
ember resz-e valaha a Ford mum
kasbol. Ebben a pil1anatban az
jobban erdeker nrindenkit az ct
dollarnal.
Es mindaddig hiitlen lesz a
kormany es NRA a munkas-
hoz, amig belle mem nyulnak a
nebantsviragnak ebbe darazs-
feszkebe, amig Forddal rendet
nem csinalnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22
'*Unfoir'' and Unjust

Amely fizetesen kivii1 ket-
szaz0tvenezer dollar ajandekot
is adott a sza,nara. Amely ra-
tette Morgan bankhaz kedvez-
menyezettjeinek a 1istajara.
Valoszini azonban, hogy a
nagyt6ke nem fog megori1ni,
'hogy Lindbergh olyan nagyon,
egy kicsit nagyon-ragyon meg
tanulta leckejet.
Mert ez az orszag, ez a nem-
zet AIT ma meg Lindberghnek
sem igen hajlando eftiirni, hogy
az elnokot unjust-nak es un-
fair-nek nevezze.
Meg akkor sem, ha a repiilo
postajaratok megvonasa esetleg
mistake volt, aminthogy min
den volt, csak mistake" mem.
Mennyivel szebb, mennyive1
tisztessegesebb az a Chamber
lain, aki OF nappal Lindbergh
utan szinten atropiilt az ovilag-
ba es akinek a labaihoz azert
mem volt hajlando az orszag
megegyszer lefekudni, mikor a
Lindbergh labaitol felkeltek.
Mennyivel becsJletesebb az a
Lindberghnel L sokkal nagyobb tu-
dasu, sokkal intelligensebb es
miiveltebb Chamberlain, akibol
meg csak ezredest sem csinaltak
es aki nemcsak sietett, hogy oda
alljon az elnok melle ebben a
vitaban, hanem a szolgalatait is
felajanlotta a kormanynak es az
orszagnak.
Hat nagyra mott kis ember
akit fogyatekos elmebeli kepes.
segei Matt valamikor a foiskola.
Dol kizartak, de sokkal nagyobt
az mask ember, aki mem lett
inilliomos Is mem lett Colonel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22
Az unokam apajaja

TIE, Babi, NIT kell csinaljon
a te nagyapajad?
Megfelel a kolyok ere a TO
gas kerdssre is:
- Dogozz! Csinalj sok penzt
Babinak. Nagynama f6zzel sok
csirket Babinak.
Ebb6l a kiindnlobol forgatni
kezdem a gyereket jobbra-balra:
- De hat hogy dolgozzak, ha
mem hagysz dolgozni?
Ere csak AIT mond1a
- Most Babi dogozz.
Alkudozni kezdek vele annak
rendje es nlodja szerint:
Nezd ,csak kicsi lelkem,
most nekem nagyon sokat kell
dolgozzak, inert sok penzre van
sziiksegiink. Cipot kell venniink.
= Babinak cipo kell.
Szenet kell vegyiink...
- Babinak szen kell.
= Ruhat, kalapot, ennivalot,
bort R
- Babinak mindent, mindent.
Raformedek is1net pattogo szo-
val, osszerancolt hom1okkal:
Ejnye AIT a kutyafajat !!
Mindig mindent csak Babinak ?
Hat masnak mar mem juthat
semmi,' ,'csak patkoszeg?
Ez a gondolat nagyon meg
tetszik a gyereknek, inert ARA
is rafujja:
Az is a Babinak.
Is hogy nagyobb legyen a
foganatja 1egujabb kivansaga-
max, hozzateszi:
- AIT a kutyafajat.
Annyit mar latok, hogy
ilyen modon mem 1esz mesemon-
das. De van am szekely esq
mex mas modja is ARA, hogy
i1yen apro gyerekke1 szemben
felu1kerekedjek. Kinezek hirte-
len az ablakon es meglepetest
szinle1ve fe1kialtok:
Mini, a kicsi nyulacska ep-
pen most butt a kerites melle.
Az biztosan cukrot hozott es el-
dugta nagy ia tovebe. AIT Jo
1enne Oft megkeresni.
Olyan e1lena1lhatatlan csa1etek
ez, amire gyerek nyomban az
ab1akhoz ugrik es kerdi:
- Hol?
OFT! OFT! A nagv IA to-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22

uaben. Mem latod?
Persze, hogy latja. Hogyne
latina? Azert gyerek, hogy lassa
AIT "a mem letez6 nyulacskat, a.
mely cukrot -szokott a nagy ia
tovebe dugdosni. Indulna is mar
kifeIe Macy sietseggel, de koz-
ben mintha gyanut fogott volna,
e1kapja a kezemet es ait mondja !:
- Apajaja ICY gyere Babival
a nyiilacskahoz.
- De en- most mem mehetek
pajtas, inert nekem most dol
goznom kell.
Elereszti a kezemet es az alto
fele indul, de kozben ujra csak
visszafordul es bizalmatlanul
mondja:
"A kucsot.
- Micsoda kulcsot, aranyom !
"A kucsot. Babi bekucsoja
apajajat, hogy a kicsi kutya ne
bantsa.
Hat hiszen eppen ez az amire
keszii1odtem. Csak huzza XII egy-
seer a labat a szobabol, maid
magamra zarom az ajtot. Mivel
azonban ez a fogas mar ket IL
ben sikeriilt, harmadszorra mines
tobbe becsulete. Mem megy ez
gyerek semmifele rejtelmes
nyul utan tobbe nelkiilem. Ram
me- Macy szemrehanyassal, akar-
csak ha mondana:
Tedd bolondda az oreg-
apadat.
Hej-haj, mines lit mar mas
mint listen veled mesemondas
Gyere kis zsarnok, menjink a
kertbe ketten, keressuk a nagy
ia toveben ait a cukrot, ami most
meg lit van a zsebemben, de
amit te bizonyosan megtalalsz
maid ke1lo helyen. Gyere apro-
sag. menjiink. Hallgasd csak
kozben mi1yen szepen dudolgat
neked nagyapad a regi notak
Eozul:
= Vo1tam kiraly Beociaban :.
Akik va1aha dolyfos kenyurak
voltunk magunk szemetdomb-
jan, ICY les zunk lassankent ara
szos zsarnokok engedelmes rab
szolgai.
Is titokban gyonyoruseg az
valtozas.
CONDOS SANDOR
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22
ONGYILKOS ROKKANT

Tornyos Karoly budafai (Za-
la megye) hadirokkant, aki test
ben, lelekben megtorve teri haza
191o-ben vilaghaborubol, ma
-pokban agyabs.n - mialatt hoz-
zatartozoival beszelgetett a
takaro a1att forgopisztollya1 szi-
venlotte magat. - Meghalt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22
GYILKOs GOMBA

Szigetszentmikfoson Darvas
Janosne szegeny asszony gom-
bat szedett hatarban es AIT ta-
lalta fel vacsorara. A gomba
merges volt es a szegeny asszony
ket legkisebb gyermekevel hala-
Ian van.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22

EFT a ket klteJezest hasznaltai
Roosevelt elnokre a multi heten
Mr.. Lindbergh, az amerikai pol;
garsag "darling"-ja.
ARA a Roosevelt elnokre, akit
aldo fohasszal emleget egy ne
hany millio ember az orszagban
Aki kenyeret adott nincste-
len ember 'kezebe, aki megmen-
'tette az ad6snak a vagyonkajat,
aki ejjel.nappal dolgozik rata,
hogy vegre az "eTfelejtett embe-
rex" igazi polgarai legyenek en-
mex nemzetnek.
Az Lindbergh mondta ezt,
aki a nemzet bokeztisegebol a
tehetsege es szerencseje reven
milliokkal bir es aki egy par ev
el6tt balvanya volt ennek az or
szagnak.
Mi mem szivesen tepiink le
leveleket senkinek baberjabol
Mem kivanjuk megtepni Lind
bergh baberjait sem, dacara an
max, hogy meg van felole regen
velemenyiink.
Dacara annak, hogy egy hettel
utana masok is atrepultek az
oceant, hogy nalanal jobb, de
legalabb olyan repuloi tucatszam-
ra vannak ennek nemzetnek
akik sem milliokat. sem szazez-
reket tehetsegukert nem kap-
kaptak.
Nekink meg van Lindbergh
urrol velemenyiink azota, mi
ota az elhunyt apja konyveit
osszeszedette a konyvtarakbol,
hogy azokat elegesse.
Lindberghnek az apja liberals,
ITALIAN radikalis ember volt a ha-
borus oriilet napjaiban. Es kony-
vet irt rola, hogy az "elfelejtett
embereket" lit mindenhol kiiat.
szak.
De az Greg Lindbergh mem
volt olyan radikalis sem, mint
peldaul Roosevelt.
De mikor Lindbergh ferjul
ment a mifl1on.oz mikor belle
ropult a multimi11iomosok oszta-
lyaba, szegyenlenirkezdte az ap-
janak a "radika1izmusat" es csak
nehezen fcjtottak el ait a bot
] ranyt, amely a minneapolis
konyvtarnal kezdodott, amely-
mex polcairol az Greg Lindbergh
konyvei eltiintek.
Koztudomasu, -hogy bar Lind
bergh szii1etett tehetseg, SGT zse-
nije repu1esnek, azonkivul a
termeszet nem volt bokezu =
fejehez.
De abban az oszta1yban, a.
me1ybe Lindberghnek sikerii1-
fe1kapaszkodni, az emberi eszre
nincsen szukseg.
Csak az fontos, hogy sziv<
Sc 1egyen aztan az embernek.
| Szepen el tudnak oft eldegelni
inert mifloknak az a tulajdon
saguk, hogy fiadzanak maguktol
| EFT a belul kisse iires, de ala.
posan megdagadt feju fatal EN-
bert valasztotta XII maganak Z
nagytoke, hogy a nevet felhasz
nalva, ostromot inditsanak min
den vonalon az vi deal ellen.
Es mikor az elnok graft utar
szerzett repul6posta jaratok seer
zodeset toriilte, t6kenek meg
lett adva reg vart alkalom
hogy a nepszerii Lindbergh ne
vet tegye ARA a szenyes lobogo-
ra, amt tavaly marciusban mar
najdnem veglegesen bevontak, de
amit ma megint mereszen len
getnek
Es a miliiomossa cseperedett
multi-rni1liomossa n6sult ifju be.
dilt, SGT taian keszsegesen be-
csatlakozott annak az osztaly-
max a hadjarataba, amely 6t
olyan bosegesen jutalmazta.
rol, vagy regi fogalmainkat kel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-03-22

Hatvanadik esztend0mre jona-
gam is megertem AIT, hogy tu-
I 1ajdon szemetdombomnak mem
vagyok tobbe teljhatalmu ura-
Hej, micsoda szep eletem volt
meg ket esztend6 elott is. ha
&ppen ramjott az urhatnamsag.
Felalltam szigoru arccal az asz-
tai mellol, bevonultam do1gozo
szobamba, leiltem az irogep eleI
Is tedd-vedd-lassek hozzakezd-
TEN a kopogashoz. Amint az els6
acelbetii odakoppant feher pa
piroshoz, suttogora fogta az
ebedloben az asszony szot es
megremiilt tyuk modjara kotko-
dacsolta csirkeinek, leanyomnak
IS fiamnak, vomnek es menyen-
mex:
Csendesen, gyerekek! Apa-
tok dolgozni kezdett.
Legy szarnyanak ziimmogese
mem sok, annyi zajt sem tirte1n
magam korll. Kiraly ofe1sege al
mat mem oriztek nagyobb gond
dal, mint azokat az orakat, a
mikor en- meselessel veszodtem.
Ebbe fejedelmi allapotba ha
rapott belle mindent felforgato
uj korszak pusztito szelleme az.
en- kis unokam formajaban, aki
ket es fel ev elott jott es Sc
$40, Sc beszed, egyszeruen leta-
szitott csaladfoi tronusomrol.
Mem vagyok EN- ennek gyerek-
mex senki Futyul ez ARA, hogy
en- nit akarok? Csendet, nyugal-
mat, bekes lehetoseget a mese-
mondasra? Oda Sc neki. Hasz-
talan intem kemeny szoval:
He. te flu, ne ugralj korii-
lottem, inert dolgozni akarok.
AIT mondja ra kemenyen es
hatarozottan:
Mem!
Es nagyobb nyomatek kedveert
hozzateszi:
- AIT a kutyafajat!
Ez volt legkedvencebb mon
dasom hosszu eletem soran. EFT
is e1vette tolem. AIT a kutya-
fajat Ezze1 ijesztgettem ket
gyermekemet, mikor +kicsinyek
voltak. Feltek tole mint a tuztol,
de az unokammal szemben ez Sc
hasznal. Megall batran az iro-
gep oldalan, szemembe nez ke-
menyen es ismetli:
AIT kutyafajat.
Hat ide mas eszkozok kelle-
mex, hogy zavartalanul dolgoz-.
hassak. Ha a csaladfoi parancs-i
max hianyz1k a tekintelye. akkor.
szigorubb eszkozokhoz kell To-
lyamodnunk. Ennelfogva zord
arcot oltok es 1egme1yebbre eresz-
tett hangomon, szinte fenyege-
toleg kerdem:
Mem? AIT mondod, hogy
mem? Hat XII az ur ebben a
hazban? XII vagyok en- voltakep-
pen?
Amire az en- unokan rninden
felelem nelkul fele1i:
- A Babi apajaja.
Icy mondja, magyaru1 mord-
ia, inert az en- unokam - ezzei
altatjuk onmagunkat, - egye1o-
re esak magyarul beszel. Ugy
iigyelunk ra, mint a szemunk VII
lagara, hogy csak magyarul be-
szeljen, ami bizony rettenetesen
1eheZ feladat lit, Amer1kaban.
Hej, inert meg levego is, la
Cyan suhano szel is angolal van
lit tele. Es a mi sziviinknek
hasztalan mondogatjak:
Ez a gyerek mar lit szule-
tett. Ebbol meg elnok is lehet.
Nekunk csak az kell, hogy
magyar legyen, ha egyel6re
mindjart sajat kilon magyar
nyelvet has sznalja is. Aminek So
raban elsosorban oft van "Ba-
BIZ es nyomban utana az "apa-
jaja"
A Babi nev ugy sziletett, hogy