davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12

nyeret adni nem tudtak es csak
rovid idovel ezelott juthatott egy
plebaniahoz, ahol italian kenyer-
gondjai mem voltak.
Egyszer Howard covingtoni
pispok, aki baratsagaval tiintet-
te XII szinten e sorok irojat, lei
kesen magyarazta abban ken
tuckyi faluban egy meghitt este
csendjeben, hogy az 8 egyhaz-
megyejenek a papjai azert XII
valo emberek, inert - szegenyek.
Mem hiszem ugyan ma sem,
hogy K6rossyt, Solteszt, Komlos-
sgt es a tobbi amerikai kivalo
katolikus papot szegenysegiik
tette kivalokka, ugy erkeztek
mar ok mihozzank hazulrol, de
szegenysegukben mutatkozott
meg a kivalosaguk kiilonosen.
K6rossyt is akkor ismerte meg
kiva1o embernek sorok iroja,
mikor meg lit a Nemzeti Szo-
vetseg kepviseleteben magyar ur-
kent jelent meg, de szegeny-
'segeben, a panasz nelkiil, moso-
lyogva viselt apostoli alazatos-
sagaban bontakozott XII igazan
az erteke.
Az 'amerikai magyar "nagy-
sagok" akaratabol kis szerep ju-
tott lit szamara, de ahol cit,
ahol dolgozott, oft annyit adott
maga szegenysegeb6l, hogy a
hivei Is baratai gazdagok lettek.
Szeretetben.
Aki sorokat irja, annak a.
sors kegyelme megadta, hogy az
emberszeretettel oft Is ugy ta-
lalkozzek, ahol az igazaban meg
szokott mutatkozni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12

Az amerikai magyarsag, hi
vatalos amerikai magyarsag esq
re sem vette, hogy elment to-
LINK. aminthogy jelenletet es al
dasos munkajat sem akartak esq
revenni es akik neha a legkony-
nyebb fajsulyu embernek is pa
zar kezzel kiosztjak bankettet,
K6rossytol egy kezszoritast is
sajnaltak.
Szerencsere az igazi emberi
nagysag szereny ontudata EFT
annyira mem kivanja, hogy a ba-
ratait is megkerte a hallgatasra.
Csak most lehet Tole bucsuz-
nom, viszontlatas remenye-
ben, mikor ait megakadalyoz-
nj nem tudja, mikor sorokat
csak Magyarorszagon olvashatja.
Az amerikai magyar eletpek
mem azok adnak cricket, akik
leghangosabbak a porondon, ha-
mem azok kevesek, akiknek a
jelenletet es a tavozasat hivata-
losan mem is tudjak, nem is
akarjak eszrevenni.
Merhetetlenll szebb volt Ma
gyar Amerika azzal, hogy K6-
rossy koztiink cit es ha mar hi
vatalosan mem lehetett Tole bu-
csut venni, EFT az egy szal vi
ragot Ell kell kuldeniink utana.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12

(H.M.) Egy Ember lit hagyott
nemreg benniinket.
~Es Amerika szerencsetlen ma
.gyarsaga eszre sem vette, hogy
.eltavozott kozilunk, ahogy itt-
letet sem akartak bizonyos en-
berek Is bizonyos korok eszre-
'venni.
Ugy ment el, ahogy jott, ahogy
>eveken at epitett es dolgozott
kozottunk, neman, szerenyen es
"a tavozasa csak azoknak faj,
akik szemelyet es a munkajat
kozelebbr6l ismertek.
Es ha jellemezheti valami ele-
sebben, szomorubb biztonsaggal
az amerikai magyar elet szegeny-
seget, minthogy Korossy Endre
ittletet, tavozasat joforman nem
is tudtak eszrevenni, akkor ait
mar igazan csak a teljes pusztu-
las tehetne.
Mikor Korossy Endre Oregon
es faradtan nekiindult a vilag-
max, hogy az amerikai magyaro-
kat felkeresse, nagy nemzeti ce-
lok kiildtek az utjara.
A hazatlanna Walt kivalo ma
gyar pap mem menekult be
megcsonkitott magyar foldre,
hanem nyakaba vette a vilagot,
hogy Magyarorszag visszaallita-
saert dolgozzek.
E sorok iroja elott mem volt
rokonszenues az magyarorsza-
ri alakulat, amelynek az egisze
alatt K0r0ssy el6szor latogatott
meg benniinket. A magyar haza-
fias egyesiletek akkoriban ugy
.ereztek, hogy nemzeti szineket
is lesz a "feher" szinnel felcse-
relni, sorok iroja pedig a csil-
'lagsavos 1obog6n kivil mindig
Be tudta erni a piros-feher-zold
magyar nemzeti szinekkel.~
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12

ember szemet is szaporazta a szot Sz-
raki
Tamas tenyerebe hajtotta fejet.
Hat en- nagyon koszonom, kedves
keresztapam miattam valo rengeteg farado-
zasat rata leszek, hogy minel el6bb lete-
hesse a gyamapasag terhes tisztjet.
- lee. mem azert mondtam, ize .
- Az ugyved maid kijarja nagykoru-
stasomat, de jelenleg az bokkeno, hogy
mibol fizessek neki?
Ad varosi hitelbank akar a hazra,
akar a foldre! En- is adnek szivesen, ha te-
hetnem, de hat mikor az ember ferjhez ad
egy lanyt az asszonyok meg bore alol is
kiraznak minden garast
(Tamas szanakoz6 mosolyal hallgatta
keresztapjat. Tudta, hogy akkorat fullent,
mint torony gombja: meg keszpenzenek
tizedreszet Sc koltotte 8 Panni khazasi-
tasara.)
= Hat ha muszaj, megterhelem birto-
kot! = sohajtotta.
Nincsen abban semmi szegyen: ma
lad modosabbak is megteszik, ha szorul a
kapcajuk. Csak ssolj az igyvednek, eintezi
ait is.
Delutan megerkezett kovacsne is, XII
nyitogatta a szekrenyeket.
= Nezd, megvan minden. :. csupan boil
dogult anyad ruhait, meg fehernemuit Wit
tenn ell, hogy gyakrabban szelloztethessem.
Azokat ugyis legjobb lenne eladni, hogy ne
fajjon szived, ha rajuk nezel En- is meg
vennek egyet-mast
Mindet keresztanyamnak ajandeko-
zom
= Koszonom, Tamas... jo peldat lattal
magad elott.. te sc leszel sziikmarku Sze-
geny anyad sokszor igerte, hogy Panninak
ada arany melltujet meg harom sor gyon-
gyet, ha ferjhez megy, de nelkiiled mem mer-
tenn neki odaadn
- Hat vigye Ell neki most
Meg az is Tamas ajkan lebegett, hogy
megkerdezze, ha Panni olyan ijed6s, hat
meggyilkolt holmijatol mem irtozk De mem
mondta XII. Minek is? Minek adjon neki meg.
egy hazugsagra alkaln1at? Mar annak latta
Szirakinet, ami volt, egy vagyonossaga da-
cara kapzsi asszonynak, aki secret mindent
maga ala kaparintani
- Engedelmeddel elviszem, Tamas IS
megemlitem neki paratlan josagodat Kosz-
tolni pedig gyere hozzank! Neked szivesen
f'zok, csak kocsisoddal vagyok torkig. Fe-
lesel6, pocsekolo. Semmi Sc eleg neki, Sc a
maya, Sc lovak szamara. Ha neha figyel-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12
|....K ~. Ket Legeny Ket Vlagreszben .**s e:


esettszemii, foltosborii, fornatlan, esetlen
mozgasu teremtest latott, aki annyira Sc ha-
sonl.tott a masfel ev .elotti Pannihoz, mint
nenely rutabb testver a szebbikhez
Csak masfel- ev! Megis az Panni, aki-
vel kicsi kora ota osszeszokott, kodde fosz-
lott. Sajnalta mint egy testvert, mivel egy-
altalan mem latszott boldognak - de felte-
kenyseget mem erzett, mem mardosta fajda
lom, inert mase lett Nyivan mem is volt
belle szerelmes, vagy ha igen, Panni selke-
desc gyokerestul kirantotta belole az EGO
szerel M pompas viragat.
Azutan Tamas bement a varosba am
bar akkor kvanta latni, amikor hata koze-
pet! AIT hitte, OFT minden jaro-kelo raismer,
hogy ct vittek bilncsbe verve torvenyszek-
re. De belso vonakodasat lie kelett gyoznie,
inert siirgos volt a bankkolcson Hosszas
megbeszelest folytatott DIR. Csopakyval nagy-
korusitasa iigyeben is. Az igyved igerte,
hogy nyelbe ut mindent.
= Most mar boldog? Ugy-e, boldog? =
kerdezgette az ugyved.
Hat. szabadnak lenni jo de
boldogsagtol olyan messze vagyok, mint Ko-
moroc Amerikatol - felelte Tamas.
- No! Persze... persze. az a hiitlen
kislany faj meg.
Annal jobban faj az anyam szeren-
cseten ha1ala, meg az elhanyagolt gazdasag.
Aztan meg mem jarhatok en- addig emelt fo-
vel, mig XII mem tudodik az igazi tettes. Val
jon keresik-e meg? En- csend6rsegen meg
Sc merem kerdezni, inert attol tartok, va
lamelyik szavam ujabb gyanuba keverne
Ertem... ertem... aki megegette az
ujjat, az fel tiiztol! Hat nezze, dolog ugy
all, hogy nyomozas eredmenytelenseg ese-
ten bizonyos id6 mulva ellanyhul, vagy tel
jesen megsziinik; ami korantsem jelenti ait,
hogy az elkovetett buntenyre orok homaly
borul. Oh mem! Az ido, meg veletlen min
dent kideritenek. Tultesznek hetprobas de-
tektiveken is.
= Akkor az en- szenam nagyon rosszul
ALL. akkor pokol feneken is jobb volna
nekem, mint Komorocon inert mindig lesz-
mex, akik titkon megis csak engem gyanusi-
tanak! = logatta fejet Tamas.
= Ne adjon rajuk semmit, az legoko-
sabb, inert ezen, sajnos, mem segithetink.
Dr. Csopaky megszerezte a bank-kol-
csont, Tamas kifizette st.
Barmikor, barmilyen ugyeben sza-
mithat ram - eek voftak az ugyved bucsu-
szavai.
Venyigene va1alta gazdasszonykodast
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12
Folytatas

Amkor belepett az istalloba, lovak ell
kezdtek aohogni: megismertek. Megsimo-
gatta mind negyet, pejkanca csikojat is,
melyet akkor latott eloszor. Az istallo-
mecses gyenge vilagossaganal is eszrevette,
hogy sovanyak lovai
- Jaj ii szegeny parak! A csontotok
maid kibok b6rotoket! - mondta.
A kocsis elertette szemrehanyast fe-
Jet vakarva mentegetodzott.
Mem tehetek rola.. en- husegesen
gondjukat viseltem, de kovacsne koplalta-
tott benninket.
Tamasnak csak most jutott eszebe, hogy
a Burkust mem latja..
- Hova lett Burkus?
Megdoglott Rettenetesen meg vol
tam akadva vele, hiaba raktam elebe etelt-
ftalt, mem nyult semmihez, csak vonitott.
Aztan kovacs agyonl6tte.
Tamas bement hazba de mem fekudt
le megvetett agyba. Vilagot gyujtott nagy
anyo kamrajaban, osszenyalabolta parnait S
oft vetett maganak agyat kamraban,
szentkepek alatt Mintha oft nagyturelmt
nagyanyjahoz, meg jo Istenhez is koze-
aebb erezte volna magat.
Sokaig hevert aln1atlanul bar annyit
gyalogolt. Mar mem volt melyalmu, a bor-
ton szornyu ejszakain cserbenhagyta mely
alom, melyben nyomozok kr. ugyesz
sehogy Sc akartak hinni Most onmaga elott
is hihetetlennek tetszett, hogy semmit Sc
hallott azon vegzetes ejszakan. De hat
nagyanyo Sc hallott, 8 pedig felriadt volna
leghalkabb segelykialtasra is Ha megfoj
tottak nevel6anyjat, csak almaban tehettek.
Ugyan XII lehetett es mert tette, ha nem
rabolt?
Masnap delel6tt jott kovacs. Mutan
iidvozoltek egymast, fontoskod6 arccal elebe
rakott egy nagy csomo szamadast tovir6l-
hegyire elmagyarazta, mennyi volt Tamas
jovedelme es kiadasa, mig ilt A b6beszedl
magyarazatoknak nehez volt reiejet ,-
szedni szamadasokat mem nezte a azoll-
nal tuzetesen Tamas. A vegeredmenyt az5u-
ban rogton felfogta Ami kiadasok leNon5-
sa utan jovedelmebol megmaradt, neg et, Z.
sect Sc tette XII az osszegnek mellyel az i.cr.
vednek tartozott
= Pedig mennyire hisegeske -.lA
Hanyszor elhanyagoltuk magunk dolgat
tiedert Napszamosokkal veszodtem, vasa-
rokon torodtem.. >. de rossz volt termes
azok nyuzo keresked6k nagyon letortek az
arakat Es az idegenek, persze, kilopjak az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12

meztettem, AIT vetette, ha mem sajnalna te-
ma mindent.
Maid eligazitom fozest itthon, meg
kmelem keresztanyamat.
Ahogy gondolod mem eroltetlek ha
nehezedre esne hozzank jarni. Maid elkuldom
hozzad Venyigenet aki lakodalmakba jar foz-
nj. hatha nalad allandoan vallalja gazd-
asszonykodast? Mert jaj de bantana, ha vala
miben hianyt szenvednel
- Mem banom
Ezt ket szot ugyis lehetett erteni,
hogy mem banja, ha elkuldi Venyigenet, meg
ugyis, hogy mem baj, ha valamiben hianyt
szenved is. Rahagyott mindent keresztanyja-
ra, aki szinten mem ellenkezett vele MineE
is? Amt meg kapni akart Tamastol, meg
kapta, eltekintve minden eddigi haszontol
Mert hat szamadasok nem mindig tiik-
rel hlsegnek: lehet rajtuk igazitani is Az
ura ertett hozza, ugy fog annak az embernek
az esze, mint borotva! Pl. Tamas borat,
buzajat joval tobbert adta ell, mint amennyit
a szamlakon fetiintettek kereskedok akik-
kel gyonyorien osszejatszott AIT kis penzt,
ami ICY zsebeben maradt, megerdemete
faradsagaert = amirol azonban Sc az arva-
szeknek, Sc Tamasnak nem kel tudnia
Ami kosztolassal valo bajlodast ileti,
ait Szirakine szivesen elengedte = bar kis-
Sc megsohajtotta, hogy Tamast mas leanyos
anyak iparkodnak magukhoz edesgetni. No,
de melltii, meg gyongy mem lesz mar
senki mase.
Vitte egyenesen Panninak, akire ra-
akasztotta volna csillagos eget is, csakhogy
megint mosolyogni 1assa A menyecske meg
koszonte anyjanak az ajandekokat, de nem
oriilt Joforman lakodalma ota betegeskedett.
Sep haja hullott, hamvas boret majfoltok
csufitottak el, karcsu termete elformatlano-
dott. Nagyon busult elvesztett szepsege
utan, hiaba biztattak tapasztalt asszonyok,
hogy megint sep esz, maid ha szoptat.
- Minden lany bolond, aki siet bekot-
nj fejet! Ha elore tudtam volna... mond
ia lanykori cimborajanak Az uratol felt. An
max ellenere volt a panaszkodas S hamar
raripakodott.
Par nappal Tamas hazaterte utan velet-
lenul talalkozott Pannival a templom el6tt.
koszontotte szanakozo tekintete alatt Panni
lesiitotte szemet. Fogadta koszonest, de
mem ALT meg egy szora Sc, hanem tovabb
docogott. Tamas szinte megdermedve nezett
utana O egy takaros, pantlikashaju, nevetos
szemi Pannira emlekezett most egy be-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12

Tamashoz koltozott
Merit ne vallalta volna? Konnyi gazd-
asszonykodni a van-ban! - jegyezte meg FL
csorne keserlen, akinek a katuska embere
trdta nelkul egy kanal szlvalekvart Sc volt
szabad kihozni; kamrabol.
Sz,lagyine, mint joindulatu szomszedasz-
SONY mem helyeselte Tamas valasztasat.
Meghagyom Venyigenenek, ami az
Owe, tud siitni-f6zni, hogy jobban Sc kell! De
tobbnyire nagy lakodalmakban f6zott, ahol
kicsire mem neznek, hat az ilyen asszony nincs
Observation-Disclosures szokva Pocsekol. Pedig
sok kicsi sokra megy! Kar, hogy Tamas nem
kert tolem tanacsot.
= A mi dolgunk hogy felvilagostsuk!
- kardoskodott Macskasne. Legcelsze-
rilbb, ha mine elobb meghazasodik: akar We
nyigene, akar mas, idegen csak huzza-nyuzza
A falu osszes leanyos anyai osztottak
Macskasne veemenyet.
Tamasnak havany fogalma Sc volt rola,
hogy Komoroc asszonynepe mennyire- szven
viseli sorsat, korulotte lebeg6 gyanu kode
dacara. Bunos letere is talaltak volna szama-
ra mentseget Hiszen olyan szep darab foldet
mondhatott magaenak aki fatal, an
max meg eleg ideje van megjavulasra. So
kat ehetne meselni azoknak rezgofejii ag-
gastyanoknak legenykori viselt dolgarol, akik
most minden reggel templomba csoszognak
mem tarthatja vissza oket meg az olmos ESQ
Sc. Ahogy ho betakar minden szemetet,
szennyet, azonmod az ajtatos oregseg is be-
fedez minden bint = ICY gondokoztak En-
nelfogva legzsembesebb anya abrazata is
nyajasra szelesedett ha Tamassal talalkozott
= Ell gyere hozzank 'vasarnap tanyazni.
ne szomorkodj otthon -, hivogattak. A la
nyok azonban hiaba vartak
Munkaid6 volt Tamas rogyasig dolgo-
zott, inert testi munka zsibbasztotta Ell leg
inkabb lelki fajdalmat. Vasarnap pedig ell
ment temetobe, tempomba azutan ott-
hon olvasgatott. De bar bortonhen a betik
votak egyeduli hi baratai azok Sc tudtak
figyelmet allandoan lekotni
Sokszor eszre Sc vette, hogy a nyitott
konyv felett leveg6be mered es topreng
I.eginkabb azon, hogy mennyi id6 alatt birja
letorleszten bank kolcsont? ITALIAN ell kel-
lene adnia foldjebol annyit, hogy megmara-
do resz tehermentes legyen?
Olykor megfelelt ezekre kerdesekre
egy csabito gondolat. El kell adni mindent
elmenni messzire, ahol szebb vilag, jobbak
az emberek...
(Folytatasa kovetJ.ezik)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-12
EIvesztette hitet az orvoss&gokban

Mrs. X. Meinberger irja Reading.
b6l, Pa. "F6rjem sok 4v 6ta szenve-
dett szekszorulasban @s amikor a pi-
rulak nem hasznaltak neki t0bb@,
elvesztette hitet az orvossakokban.
A Forni-fele Alpenkrauter azonban
segitett rata IS mem tudja el6gg6
dics6rni EFT az orvossagot." Ez al
egyedul all6 gy6gyfdorvossag az ell
tavolitas szerveit miik6d6sre k6sz-
teti. Ha nem kaphat6 szomsz@dsagAr
ban irjon erre a cimre: DR.. Peter
Fahrney & Sons Co., 2101 Washing
ton Blvd, Chicago, III
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13
Hosiery Union
Delegates Fight
For Strike Call
Demand Socialist Rieve
Refer Settlements
to Membership

READING, Pa, June IA revolt
against the policy of the Socialist
Emil REEVE, president of the Amer
lean Federation of Hosiery Workers
Of collaboration with the Hosiery
Code Authority, the MIRA. and
hosiery bosses, was indicated today
at the unions convention here
when delegates demanded the pass
age Of a resolution calling for a
strike in August for thirty-thr
and one-third per cent wage in
crease, and taking the power to
make settlements out of the hands
Of the executive board.
REEVE called this resolution silly
When it was introduced. This stirred
the anger of many delegates. in the
face of the wage cuts that Rieve
had previously put over and in the
face of the way he had broken the
militant Reading strike by telling
the workers to rely on N.R.A. prom
ises and signing away their future
right to strike.
Otto Loebe, a Philadelphia dele
gate, declared the resolution was a
notice to Washington that the
workers in the industry were not
Joking; that we are not going to be
kidded along any longer"
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13
Take Strike in Your
Own Hands, F.W.I.U.
Urges NY. Butchers
AFL Leader Herds Men
Back at 18th St. As
Isl Ave. Men Strike

NEW YORK. - The butchers
strike continued yesterday in a zig
gag fashion. with 400 unskilled work
ers Of four First Ave. packing plants
walking out for wage increases,
while the men from the 14th St.
market. without winning single
demand. returned to work. The re-
turn to work was sanctioned by
George W. Sheppard, organizer Of
the Amalgamated Meat Cutters and
Butcher Workmen.
At a strike meeting. held at ST.
Third Ave. rank and file butchers
demanded that the officials explain
why the skilled butchers and driv-
ers were not called on strike along
with the unskilled men on First
Ave. Union leaders explained that
they could not call out the skilled
men without the OK. Of the Inter
national officials.
Three hundred workers organized
their own picket line and went to
the market at noon where they held
a demonstration,
Fearing the anger of the rank and
file. who are getting wise to Shop
pard's maneuvers to split the ranks
of the strikers, Sheppard called po-
lice into his Office while the strike
meeting was in progress yesterday
at the headquarters of the union.
The Butchers Section of the Food
Workers Industrial Union issued a
call to the strikers urging them to
stand solid and take the situation
out Of the hands of the corrupt Of
f1cials and into their own hands by
electing their own strike commit
tee.
It is clear that Sheppsrd's tactics
Of allowing a section of the strikers
to return to work without winning
q demand while other sections Of
the workers are striking and the
movement is still on the upsurge is
designed to break the strike.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13
Negro Worker Wins
Injunction Against
Police Persecution
Acts of Police Declared
Unlawful When /. L. D.
Forces Issue

NEW YORK.-Judge Walsh of
the N. Y. County Supreme Court
yesterday granted an injunction
against Commissioner O'Ryan, Cap
tain Patrick Curry, Sixth Precinct.
and his officers. from maintaining
a policeman in the offices of Carrie
Davis, licensed Negro masseuse,
which also restraints them from
keeping a sign on her door marked
Police" Mrs. Davis has been per-
secuted by police because she treats
both Negro and white clients.
For probably the first time in
the history of New York, in the
case of a Negroes, the Police De-
partmnet has been reinstated from
doing unlawful acts, declared
Joseph Brodsky, International La
Dor Defense attorney and counsel
for Mrs. Davis. This victory sets
a precedent which should mean a
great deal to the Negro people in
New York
An open-air meeting to protest
against the persecution of Negroes
will be held tonight at pm. at
18th st. and Lexington Ave.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13
Cops Terror Shown against
Workers Who Demand Bread
by del

in the stomach. He fell, When he
got up plain clothes man spit in
his face.
He was finally sent off to We'll
fare Island but not in an ambu-
lance. He was loaded in an open
truck with about Is other prisoners.
Instead Of hospital care on Welfare
Island he was treated brutally and
kept in the basement. Money sent
him by the I. L. D. was confiscated
and he never saw it.
Another of the fourteen arrested
and sentenced, George Propas, 50,
was made to work in the kitchen
at Raymond Street Jail. When after
hours of work in the steaming kit
chen he tainted and was put in
solitary confinement.
All workers organizations are
called upon to pack the courtroom
tomorrow when the last case of this
group comes up at Coney Island
Court. Lilly Gapanowitch is to be
tried. She may be subjected to the
same brutality.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13

gagged him and put him in q car.
They drove him out Is miles and
then gave him a severe beating,
cut his clothes off and left him in
field. He came to about am.
and walked to a farmhouse. The
farmer took him to Weirton police
station.
Scabs Being Hired
There has been no action by po-
lice, although 200 extra police have
been hired for the occasion, and
he made formal affidavit against
Eddy.
Floodlights are constantly on the
plant. The Mayor of Holidays
Cove is deputizing men for special
patrol. Weirton, a city of $4,000
to the Cove's 1000, is an unin-
corporated company town, has no
Mayor and hires guards without
limit.
While the company is dischsrging
union men. new n1en~ are being
hired for future use-they are told
the company viii send for them
when needed.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13
Weirton Steel Co. Fires
Men to Bar Strike

WEIRTON, w. Va. Desperate
and brutal measures to head off a
strike are being taken by the Weir
ton Steel Co., which has already
fired 116 men who said they would
stand by the union if a strike came.
Foremen on all turns approached
the men, asking, In case of trouble
or strike, are you going to work
or quit?" A record was kept thus /:
If one answered, Il am going to
work" he was checked off as voting
against the strike and in favor OF
the company union. And If you
said you would stay out they i'm
mediately told you you had worked
your last day for Weirton STEEL" the
workers report.
The bosses insisted on an answer,
yes or no, and the men, not want
ing to quit their work, were forced
to say yes. The company record
shows 95 per cent will remain at
work in case of trouble. This would
be reversed under fair methods, the
men say.
Union Members Beaten
Pete Gregos, member OF the
Amalgamated Association of Iron
Steel and Tin Workers, went to
work at 4 am. and the foreman
Charles Eddy, asked him if he was
going to work in case of trouble
Pete said, No" Eddie said, you
won't be around here long.
On his way home about 1918 he
saw a car parked near a telephone
pole. When he went past someone
struck him on the forehead and
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1934-06-13

The treatment worker who dem
onstrates for bread may expect is
shown by the case of Harry Vesere
who with IA others was arrested on
April 81 at the Home Relief Bureau.
Vesere, who lives with his wife
and two children at 9121 Cropsey
Ave, was released from Welfare Is
land Sunday morning, after ten
days Of brutal treatment and no
medical attention despite the fact
that a doctor at the Sind Precinct
said at the time of his arrest. This
is case for the hospital, not for
Jail"
In Raymond Street Jail where he
was first sent Vesere was put to work
although he protested he was sick
with a rupture. Given a heavy load
he was showed while descending
steep stairs and he fell to the bot
tom. After the accident the police
realized he was hurt and decided
to send him to Welfare Island.
Almost unconscious with pain he
was asked to sign a release of some
sort and refused. He was punched