davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

Raising the death list to 10 since the army took over the airmaiI, a crash near Cheyenne, Wyo, air port took the lives of Lieut. A. R. Kerwin. left, formerly of Cheyenne, a passenger. ana Lieut. r. l.. How ard, Shreveport. La, pilot on a night practice flight. Pictures Of the wreck were firbidden by army officers.
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

The store is new but the personnel is one familiar with your style wants be- cause they have been serving you satisfactor- fly for many years <. they are of course, pre- pared to continue that same degree of per sonal and individual attention which you have come to expect and to which you are justly entitled.
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

Direct radio service between London and Shanghai, China, has been eSta blished.
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

Our Premiere" showing of COAT DRESSES, SUITS, SPORTSWEAR and MI LIVERY presents the modes of spring fire the style centers of Manhattan. You will fiji prices in keeping with your own ideas of ia ness; fashions with your own ideas of sma ness.
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

We understand your desire for indi- vid,lal consideration, for courteous and efficient service We know Fashion, have the highest regard for Quality, and credit you with knowing Values. We are sure you are going to like it. Come tomorrow and see
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03

penzt = mar t.. i. amennyit el-
osztott = es eek az "allami BIZ
zottsagok" termeszetesen soha
el mem szamoltak.
Kaptak penzt pispok urtol,
nikor kaptak es amit kaptak ARA
koltottek, amire akartak. (Az
allami bizottsagok is leginkabb
a piispok ur szemelye volt.)
AIT mindenki megerti, meg a
legszegenyebb es legtanulatla
nabb meyer is megerti, hogy az
elnokvalasztas ORSZAGOS va
lasztas, hogy az mem ALLAMI
dolog, piispok tehat nyilvan a
torveny kijatszasara torekedett,
amt 8 mem is tagadott.
SGT biszken vallotta be tanu-
szeken, hogy egyenesen tor
veny megkerulese, annak kijat-
szasa volt a celia, mikor a penz-
iigyi miveleteit ilyen a1apokra
helyezte.
Es ez a vallomas az, amely
ijeszt6 fenyt vet az orszagban
dulo "magasabb erkolcsre".
Merit ha a piispok nyiltan be-
vallja. hogy mindjart a "szent
munka" elejen torveny kijat-
szasa volt szandeka (az egesz
vedelmet ere alapitotta), akkor
igazan mem fontos, hogy meg
fogjak-e biintetni.
Akkor mar tudja mindenki,
hogy pispok biinos volt, hogy
tudatosan es szandekosan ke-
szult a torveny megkerulesere,
kijatszasara, es akkor tudjuk,
hogy a 1egmagasabb helyeken
ilyenek az erko1csok.
Mikor Morgant, Kahnt meg a
t0bbi Macy crookot tanuszekbe
iiltettek, S mikor azok vigyo-
rogva vallottak be, hogy evek
ota mem fizettek jovedelmi adot,
6k is ARA hivatkoztak, amivel
magat puspok mentette.
Hogy furfangos iigyvedeik ia
nacsara a torvenyt XII tudtak jat-
szani ,amit mem is mulasztottak
el megtenni.
Hat megbuntetni mem lehetett
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03
kENYERET LOPNAK
A KOLDUS TARISzNYAB0L

Vannak halottrablok es van
max olyan elvetemiilt bitangok,
akik kenyeret lopnak koldusok
tarisznyajabol
De ezeknel is aljasabbak azok
a magas allasban levo gazembe-
rex, akik az ehezo, nincstelen
es lerongyolt emberektol vissza-
lopjak ait a par centet, amit a
kormany utal XII szamukra.
North Dakota kormanyzojat Is
nehany politikai fegyvertarsat
vad ala helyeztek, inert allitolag
a CWA alkamazottaitol part
kassza javara minden heten XII
zsarolt egy par centet.
LANCER kormanyzot ugylatszik
felreismerte North Dakota radi-
kalis farmersaga.
Mikor a depressio mar elvisel-
hetetlen kezdett lenni az orszag-
ban, 8 volt az elso kormanyzo,
aki karhatalommal ALT az arve-
rezesek utjaba, aki megtiltotta,
hogy allamaban farmerek bir-
tokat a bankarok eladhassak.
Ugy 1atszik azonban, hogy
csak a demagog szolalt meg
benne, mikor ICY elere ALT a
nincstelen es neman szenvedo
tomegnek es hogy a baranyb6r
ebben az esetben is farkast rel
tegetett.
Termeszetesen a kormanyzo a
vadat tagadja.
Minthogy azonban allamanak
mindket szenatora regen beismer-
te szenatusban, hogy a kor-
manyzo ur enyves kezeihez ilyen
penzek tapadtak, biztosra vehet-
jik, hogy a szovetseg grand jury
ia mem vadaskodik alap nelkiil.
A CWA koruli botranyok mem
ismeretlenek mas allamokban
sem, inert grafteltek minden vo-
nalon, de a graft mashol nern
volt olyan buzos es olyan rossz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03

Va1ahogy, talan szelfujta ha.
raszt utjan, szetfutott a hir Atne-
rikaban, hogy rugyeket fakasztd
|tavasz erkeztevel vi unokat varok
az e1so 1nelk. Igaz magyar esq
jarasra vallo irassal meg is :.ir-
dezte egyik erdemes tollforgatd
baratom
- Gyerek 1esz-e az vi unoka
vagy csak leany?
A falusi magyar esq csak a
fiut vallja gyereknek. A leany
csak leany, olyasvalami, ami csu-
pan sziiksegb6l jo.
Hat engem ujra "gyerekkel''
becsult meg a sors es ezzel kap-
csolatosan kapom levelet, a.
mely ekes szavakkal irja:
- De bizony most mar magam
is latom, hogy koztiink, amerikai
magyar tollforgatok kozott csak-
ugyan te vagy a legoregebb.
Mines abban, installom, sem
mi kiilonleges erdem, hogy anne
rikai magyar ujsagosok soran En-
|yagyok a legoregebb muzsikus.
A multkoriban olvastam, hogy
harminc vagy harmincot eszten-
dos iroi jubileuma alkalmabol
milyen szepen megbecsiilte Det-
roit magyarsaga Kemeny Gyor-
|gyot, magyar koltot. Amerikai
magyar lapok ugy beszeltek fe-
Ole, mintha erdemekben kivenult,
Greg csatamen lenne, pedig hat
denogyis... dehogyis! Abban az
idotajban, mikor Kemeny Gyorgy
az elemi iskola elso osztalyaban
odaado figyelemmel probalgatta
az cir, r" rejtelmeit kibogozni
es gondot kezdett forditani ARA,
hogy hatulgombolos nadragjabol
XII ne legion a kormanylapatja,
az en- els6 konyvem kapcsan ait
irta felolem Alexander Bernat,
hogy "hazank nagy remenyekre
jogosito fatal iroi nemzedekenek
egyik most feltino tehetsege".
Sajnos, ez a Macy remenyekre
jogosito tehetseg bezarult, mig
Kemeny Gyorgy a Petofi tarsa-
sag tagja lett. Ez legjobb BIZ
zonyiteka annak, hogy a hosszu
evek mulasa tollforgatas teren
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03
Tulgyenge volt a munkahoz

f'Az elmult esztend6ben sok napon
at voltam kenytelen agyban marad-
nj, inert fejfajasban es etvagytalaA-
sagban szenvedtem" irja Mr.. joseph
Cote Ovide, st. Placide-b6l Que.
Olyan gy0nge lettem, hogy keptelen
voltam munkamat elvegezni. A Fornar
fele Alpenkrauternek alland6 hae1-
nalata meggyogyitott. Hatvan eves
vagyok, de most ugy erzem nhagam,
mint egy negyven ewes ember." Ez .
gyogyfii orvossag sz@les k0r0kben lett
ismeretes kitin6 hatasa miatt, me.
lyet az emesztes es eltavolit&s szeB-
veire gyakorol, felfrissitven es sEar
balyozvan fontos szervezeh tev6r
kenys6geket es ez altal el6segtty6n
egy ep idegrendszer es eg6szs6ges
test felepiteset. A Forni fele .Alpen-
krauter drogistaknal mem kaphat6
Csakis kiil0n helyi igyn0k0k Arpsit-
jak. Ha szomszedsagaban meg
nincs helyi iigyn0k, egy nagy pr6bar
uveget bermentesen kiild 0nnek egy
dollarert DR.. Peter Fahrney & Sons
Co., 25O1 Washington Blvd, Chicago,
Ill. Irjon ingyenes magyar Olyasni
val6ert es felvilagOsitasert.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03
EEK TIT A MACASABB ERK0LCS0K

Mire sorokat irjuk, az OIL
vasok valoszinuleg tudni fogjak
hogy mi tortenik Cannan metho-
dista piispokkel, aki Al Smith ell
len a felekezeti gyilolet csova-
jat bedobta az amerikai eletbe.
Talan a torveny technikalita-
saiban elbotlott, mikor a gyilo-
let ego tiizcsovajaval jarta ke-
resztul-kasul az orszagot, talan a
torveny Standardization meg
talalja a vedelmet.
Mem fontos, hogy Cannont ell
itelik-e vagy szabadon bocsatjak.
Ami fontos es ami megdob-
bento, ait a puspok vallomasa
kepezte.
Cannon beismerte, sot eldicse-
kedett vele a tanuszekben, hogy
q torvenyek kijatszasat tervezte,
mikor a gyulolet-kampanyat
megkezdte.
A torvenyek kimondjak, hogy
a congressusi valasztasok koltse-
geir6l nyilvanosan el kell sza-
molni es - orszagos iigy leven
az is - termeszetesen vonatko-
xix az elnokvalasztasra ugyanez
a torveny.
Csak az allami valasztasokrol
mem kell szamot adni a congress
susi bizottsagnak, inert az ALA
mok dolgaiba nem avatkozhatik
a szovetseg.
Cannon puspok tehat beismerte
hogy 3 mindjart "nemes mum
kajanak" kezdeten torveny
kijatszasat tervezte.
Mem orszagos bizottsagot
szervezett, hogy Al Smith ellen a
deli allamokat megnyerje, inert
mem akart elszamolni a penzek-
kel. (Amint az kes6bb kisult,
ere volt Okla a piispoknek. Mert
kisiilt az is, hogy er6sen jatszott
a Wall Streeten, SGT, hogy ke-
resztyen pispok letere vasarnap
is adott utasitast a gamblerozas
iigyeben a new york; broker
|nak.)
Allami bizottsagokat allitott
|fel Is azok kozt osztotta el a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03

| y 4 a s6s
Tobb helyen kivetelt tettek az
emberekkel, sok helyen azokat
hivtak munkaba els6sorban, akik
a hatalmon lev6 politikai partnak
kortesei voltak, de visszaales s
legtobb helyen csak eddig ter.
jedi.
Egy allan kormanyzdjanak
kellett eloallni azzal a mocskos
kezzel, amely a legszegenyebb
koldusok tarisznyaiban kotora-
szott, egy allan legmagasabb ran
gu hivatalnoka tizedelte meg a
kiutalt szovetsegi alamizsnat.
Mem tudjuk, hogy mi a bin-
tetes ere Is hogy nit kap,
ha egyaltalan kap egy kis dstyit
kormanyzo.
De ait hissziik, hogy nincs
buntetes, amely ere a -zb1nre
eleg nagy lenne, nemcsak azert,
inert a kormanyzo ur AIT mind
megerdemelne, hanem azert is,
hogy mas magas allasu urakat
elrettentsenek ilyen kalandtol..
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03
kOMPANIA JUNI LETT 4 FEDERAnON?|
volna az orszagban.

volna az orszagban.
Talan ez az utolso arulas nyit-
| ia fel a munkasok szemeit, hogy
a Federationt corrupt ex-fegyen-
| eek uraljak, akik mem torodnek
semmivel, csak a sajat nagy ha-
talmukkal es a vele jaro irtoza-
tos nagy jovedelmekkel.
Es talan megprobaljak, hogy
vagy a Federation testerol lok-
jek le EFT a sok utalatos elosdit,
vagy OFT hagyjak csoportosan a
Federationt, hogy minden ipar-
ban fiiggetlen szervezeteket ala
kitsanak.
Akarrni tortenik, annyi bizo-
nyos, hogy Greenek napjai meg
vannak szamlalva, bar a nagy-
t6ke azzal szereti remiteni az
orszagot, hogy az A. F. L. most
kozeledik hatalmanak csucspont-
jahoz.
Roma is akkor kezdett rothad-
nj, mikor a leghatalmasabb volt,
mikor cezarjai biborban Is Sc
lyemben hevertek es reszegre
faltak magukat legszennyesebb
erzeki oromokkel.
Ez a tinet mutatkozik a Fe-
deration-en es annak vezetoin,
akik ma nagyobb urak az ipar-
fejedelmeknel, tobbet keresnek a
penzkiralyoknal es aljasabbak, te-
hetetlenebbek lettek, mint vala-
ha voltak.
Idaig beszelhettek, hazudhat-
tax a munkasnak.
Idaig az ostoba, a csukott sze-
mil, birkatiirelmu munkassag el
tudta nezni, hogy a nagy szaja-
rol hirhedt Woll ur, meg a tob-
biek nyiltan, szazfele modon,
ezerfele szervezetben Wall
Street-et, a nagyt6ket szolgaltak.
De az autoiparban elkovetett
arulasuk olyan meztelenre vet
k6ztette 6ket a munkassag SEE
meben, hogy ezentul a bolondi-
tas lehetetlen lesz, most mar
mindenki tudja, hogy NIT varhat
t6liik Is hogy NIT tartson fel6-
LUX.
A detroiti jelek szerint az
American Federation vezereinek
az vagyuk es az minden torek-
vesiik, hogy kompania juninak
alkalmazza oket a nagytoke.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03

oket, inert a torvenyt tenyleg
megkeriiltek, de azert polgar-
sagnak meg van a maga vele-
menye felolik.
A piispok ur pontosan ugyan-
EFT tette es ugyanugy meg lesz
a polgarsagnak velemenye fe-
l6le.
De. ha ilyenek a legmagasabb
penziigyi korokben es nagyon
tekintelyes legmagasabb egyhazi
korokben az erkolcsok, NIT aka
runk attol cheap gangstertol?
Cannon piispokr6l valami nagy
velemennyel mem jvoltunk. Rit-
kan esik meg, hogy joakaratu
ember, kiilonosen papi ember fe-
lekezeti izgatasra vetemedjek,
Cannon piispok pedig EFT tette,
mikor Al Smith ellen a valaszta-
81 kampanyt vezette.
De ha meg megertettiik benne
az Greg ember yak fanatizmusat,
akkor bizonyos mertekben ait
is tiszteletben tudtuk tartani.
Mikor azonban ilyen szepen es
ilyen naiv arccal bemondja, hogy
a 'szent munka" elejen mind
jart azzal a szandekkal fogott a
munkahoz, hogy a torvenyt XII
jatsza, akkor tobbe igazan mem
tudunk benne semmit a vilagon
tiszte1ni.
Akkor csak melysegesen ell
szomorodhatunk annak a nemzet-
mex sorsan, amelynel ilyenek a
'legmagasabb erkolcsok."
Eek utan mar inkabb AIT
szeretnenk, ha mem itelnek el a
|piispokot Is mem csinalnanak
martirt bel6le.
Mert ha martir lesz, akkor
ujra felre tud egy csomo hittest-
veret vezetni, ICY pedig azok is
leginkabb szegyenkeznek miatta.
Szegyenkeznek, inert az erkol-
csok lit megis csak javulnak, es
sokat haladtunk, miota Cannon a
Smith elleni felekezeti-gyulolko-
des alias kampanyat vezette.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03

semrnitse jelent, csak AIT, hogy
fatal szamarbol ven szamar
lcsz.
Nehai valo Szilagyi Dezs6t,
aki az 18o2-ik esztendo soran
Magyarorszag igazsagiigyminisz-
tere volt, megkornyekezte az
egyik kepvisel6
- Ugyan kedves DezsGm, te-
gyel nekem valami szivesseget.
Van nekem egy igen derek va
lasztom, aki helyettes kozjegy-
zo Debrecen varosaban. Most We
letleniil megiiresedett kozjegy-
z6i seek K6szegen, legy oily jo
es nevezd XII ARA az allasra az en-
emberemet.
A mcgowan harapos terme-
szett Szilagyi megkerdezte:
- Aztan mi erdeme van ARA
az allasra a te emberednek?
Megmondta ait nyomban a
rartfogast kero kepviselo:
- Husz esztend6 ota szolgal
mar helyetteskent. Husz eszten-
do jogcim a keresre.
A Macy Szilagyi osszehuzta
szemoldoket es nyersen mon
dotta:
- Mem nevezem XII ait az
embert. A hosszu szolgalat mem
jelent erdemet. Az csak ARA valo
volt, hogy megeljen. Onmagaval
szemben valo kotelessege.
Korulbelul ugyanezt mondhat-
juk tollforgatas fel6l is. Azert
vesz6dtiink az irassal, egy-ket
kiveteles ember kivetelevel, hogy
megeljunk bel6le es inert jol-
rosszul megeltiink bel6le, nincs
nekiink semmi kovetelni valonk
a hosszu szolgalat reven az ame-
rikai magyarsagtol. Annak az er-
dekeit szolgalta a pap a tenn
plomban, az lgyved a birosag
el6tt, az orvos betegagy korul,
a munkas a gyarban, banyasz
a fold melyeben es azoknak soha-
Sc jut esziikbe, hogy ait mond-
jak:
- Husz, harminc vagy negy-
ven evet a ii jovoltotok miatt
veszodtem, amerikai magyarok.
Elismeres fejeben iinnepeljetek
es tartsatok most mar ell engem.
Mem tudom hogyan gondolko-
xix mas, de az en- egyszeri eszem
ICY beszel:
= Negyvennegy esztend6n ke-
resztiil abbol eltem, hogy magya-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03
Az Greg kortefo utoIso termese
AmerAai magyar tollforsatok szives figyelmebe
IRTA: CONDOS SANDOR

rul irtam. Ha osszeszednem min
den irasomat konyvek formaja-
ba, a meglev6 negyvenegy kote-
ten felul lenne legalabb ketszaz,
ha mem tobb. Ennek a sok iras-
max minden sorat megfizette a
magyar olvaso kozonseg, tehat
nem tartozik nekem semmivel
szeles vilagon. Sc elismeressel,
Sc iinneplessel, Sc nyugdijjal, Sc
kegyelemkenyerrel. Megcsak az
zal Sc, hogy multi alapjan ol-
vassa AIT, amit maid jovoben
irok. Ha ait akarom, hogy to-
vabbra is tollam legyen a ke-
nyerem, becsuletes es elvezheto
irast kell adjak cserebe erte.
Es eppen ez az utolso pont az,
amit most, hogy a masodik uno-
kaval vegleg megalapoztam a
Condos csaladfat Amerikaban,
aggodva kerdez tolem tollforgato
jobaratom:
- Greg ia vagy mar, ne hara-
gudj erte, pajtas. Meddig birod
meg a mesemondast?
Istenben boldogult nagyapam-
max nagy gyengeje volt a "tor-
zsatlan korte'. Olyan gyimolcs
volt ez, amelynek, akarmilyen
nagyra mott, pedig nagy kortek
kozul valo volt, alig volt mogyo-
ro nagysagu torzsaja a kozepe-
ben, ket vagy harom apro mag
gal. Keveset termo ia, de pa
rattan gyiimolcsu. Ami fenseges
il es illat lehet a korteben, an
max minden tokeletessege oft
volt a hires torzsatlanokban.
A ia mem volt hosszu eletii.
Harminc evesnel oregebbet en-
bertha mem latott. Mikor a hu-
szadik gyurut vetette volna a
torzs, akkor valami betegseg fog
ia el. Olyasforma volt az, mint
szu. Lassan ragta kereg alatt
a ia rostjait ugy, hogy vegul
porra Walt a torzs belseje. Utol-
jara mar csak ujjnyi vastag rost
vitte magasban szarado agak
fele a fold nedvet. Olyan keveset,
hogy harmincadik esztendo ia
jara utolso termeskent mar csak
harom kortet erlelt XII a ia.
De ez a harom utolso korte
azutan jobb, finomabb volt min
dennel, ami azelott termett. At
tol perctol kezdve, hogy a We
Mules szu bogara eloszor utott a
torzsbe, egyre kevesebb, de egy-
re finomabb lett gyiimolcs,
hogy a vegpusztulas elott vegre
az utolso harom korteben to-
keletesseget nyujtsa gazdajanak.
Nagyapam minden esztendo-
ben iiltetett egy-egy vi fat. Mire
legoregebb ia kihalt, oft volt
helyette a fatal, hogy nemes
gyumolcsnek magja ne vesszek.
Macy oromink volt nekiink gye-
rekeknek abban, ha torzsatlan
kortefakon garazdalkodhattunk,
de nagyapo csak a haldoklo ia
utolso haron gyimolcset ette es
gyakran mondogatta:
- Ebbe a harom utolsoba hal
mozta e. ia mindazt, amiert
cit.
Hat ami az utanam kovetke-
z6 korszakot illeti, azzal szem-
ben lerottam kotelessegemet, hi
szen unokak formajaban eliiltet~
gettem a csemeteket. Ami pedig
engem, az Greg torzset illet, egy-
re melyebbre kell eresztgetnem
a gyokereket, hogy vi gyiimol-
csot erlelhessek. Hamarosan ra
keriil a sor nalam is ARA a bizo-
nyos utolso haromra es ahogy
mostansag a betivetessel .vesz6-
dom, ugy erzem, hogy pusztulo,
torzsatlan kortefa modjara ma
gam is abba haromba halmo-
zom ait, amiert eltem. Egyel6re
OFT tartok. hogv ehhez a harom-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-05-03

alik 4 munkasmozgalmakat fl
gyelik az orszagban.
AZ American Federation of
Labor tehetetlensege, fuggetlen
szervezetet hozott letre Detroit
ban, vilag leghirhedtebb open
shop" varosaban, ahol a seer
szamkeszitok hatat forditottak a
Federationnak.
Ugyanakkor kezdte meg a
Green-fele szervezet is miiko-
deset es mindket szervezet nagy-
ban verbuvalja a tagsagot. Mel
lettuk, sajnos, legszebben a
harmadik szervezet, a kompania
juni viragzik.
Termeszetes, hogy ket SER
vezet kozt Macy a versenges.
Mindketto egy csomo ugyno-
kot tart Detroitban es korzeteben
es ugy toborozzak a tagsagot,
ahogy a real estate hienak szok-
tax az aldozatokat vinni, vonat-
szamra.
Most aztan szerszamkeszitok
fuggetlen szervezete bizonyos
kovetelesekkel ALT elo gyaro-
soknal.
Berjavitast, harmincotoras mum
kahetet kovetelnek nem lehet
AIT mondani, hogy a kivansagok
tulzottak.
Nit felel ere Federation
Co-operal talan a fiiggetlen
szervezet kuzdelmeben es ha-
sonic beremelest ker az auto
mobil-baroktol?
Mem kerem.
Az American Federation of
Labor nemcsak hogy mem CO.
operal, hanem nap-nap utan To-
jalitasi nyilatkozatokat ad XII
lapoknak, es uccai lany modjara
kinalja fel magat a nagytokenek.
Soha arcatlanabbul uccai rim
gyok meg szerelmiket mem XII
naltak, soha szemtelenebbul en-
bereket meg mem vittek vasar-
ra, mint ahogy most a Fede-
ration udvarol a gyarosoknak,
hogy fuggetlen szervezetet el-
gancsolja.
Ma Detroit korzeteben a Fe-
deration tisztara ait az alias SEE
repet jatssza, amit gyarosok
kompania juniknak szantak, es
amt idaig azokkal vegeztettek.
De kompania junikban leg
alabb a tagok adot mem fizet-
mex, mig a Federation nyakan
elGskodo racketeerek ezrei Macy
adot zsarolnak be tagsagon.
Ugy latszik, hogy Green azert
mem harcol teljes erovel a Wag-
ner bilk erdekeben, inert 3 mas
utakon keresi kompania junk
ki-irtasat.
Egyszeriibb es becsuletesebb,
biztosabb es hathatosabb lenne
a Wagner billt torvenybe iktatni,
megtiltani egyszer es minden-
korra a kompania junk alias
intezmenyet, de Greenek ait
hiszik, hogy 6k mas utakon is
celt ernek.
Ok maguk vallalkoznak, ma
guk aspiralnak kompania juni
szerepere.
Az egesz viselkedesuk olyan,
mintha maris kompania juni
lennenek es az ertelmesebb num-
kasok olyan undorral nezik a
Greenek felkinalkozasat, mintha
uccai lanyok ajanlkoznanak a fe-
lesegeik helyett szerelemre.
Olyan nyilt, o1yan meztelen,
olyan orcatlan es szemermetlen
az arulasuk, hogy a toke esetleg
csakugyan megfogadja 6ket
zsoldjaba - hiszen nagy szaju
alelnokik, Woll regen t6ket
szolgalja - Is akkor elerik
Greenek az almaik netovabbjat.
Akkor mem kell nekik sztrajk-
kal babralni, akkor mem kell ne
Xix voros remeket latni minden
,auitoft czar,,ii r,,,,rkochon mart
Askov American. [volume] (Askov, Pine County, Minn.) 1914-current, 1934-04-05

lene spent Saturday afternoon and
Sunday at Denham.
Mr.. and Mrs. G. B. Mattson visited
at the Milton Olson home Wednesday
evening of last week.
Mr.. and Mrs. Andrew Hanson of st.
Paul, Doris Lindstrom, and Allen
Peterson visited at the Chas. Lind
strom home Saturday and Sunday.
Mrs. Arthur Anderson and daugh-
ter. Doris spent the past week at the
Joel Olson home.
Mr. and Mrs. Hamlet Johnson and
family and George Lindstrom and
Evelyn were Sunday dinner guests at
the p. o. BlOst home.
Miss Doris Butler of Grasston. spent
from Friday until Monday at the C. E
Carlson home.
La Verne and Betty Jean Johnson
were over night guests at the P. O.
Johnson home Friday.
Mr.. and Mrs. c. E. Carlson and
children, the Eric Holmberg family,
Mr.. and Mrs. Henry Johnson and son,
and Conrad Lyden and family were
Friday evening guests at Fred Fiegi's,
A birthday party was held for Mrs
Eric Holmberg and Reynold Sunday
Mr.. and Mrs. John Freeman and
family visited at the Howard Ander-
son home near Rush City Sunday aft
ernoon.
Askov American. [volume] (Askov, Pine County, Minn.) 1914-current, 1934-04-05
OGEMA

Miss o. Widdes, County Relief In
spector of Pine City, was a business
caller in Ogema last Thursday.
Quite a number of farmers were
hauling hay from DuXbury this week.
Mr.. Grove did some carpenter work
in the Fred Hansen house Friday.
Mr. and Mrs. Ramsdell and family
went to birthday party at the John
Nelson home near Grantsburg Satur-
day evening.
Mr.. and Mrs. Tony Benson and son
and Mr.. and Mrs. Carl Frann returned
to their home Sunday afternoon at
Red Wing.
Mr.. and Mrs. George Benson cele-
brated their 25th wedding anniver-
sary Saturday night at the hall. Miss
Beatrice Swan sang two songs and
the Linehan sisters also sang. Mr..
DuXbury presented Mr.. and Mrs. Ben
son with a beautiful pieced double
wedding ring quilt and flower vase
and purse of money. A lunch was
served at midnight.
Mr.. and Mrs. Tony Benson and son
and Mr.. and Mrs. Carl Frann from
Red Wing motored here Saturday eve
ming to attend the wedding anniver-
sary of Mr.. and Mrs. George Benson.
Mr.. and Mrs. Rude Stievner from
Siren, spent Easter Sunday at the
George Benson home.
The Misses Nellie, Virginia and
Delmar Benson, Arville Swan, and
Graden Wise visited at Siren Friday
evening.
Askov American. [volume] (Askov, Pine County, Minn.) 1914-current, 1934-04-05
HINCKLEY

Oscar Anderson is in the cities
undergoing an operation on his leg.
The operation was performed Monday.
Mr.. Anderson was shot in the leg
during hunting season 1882, by an
unknown party. The wound has re-
fused to heal causing him consider
able trouble. His many friends hope
this operation will be successful and
the last one necessary for his COM
plete recovery. Leo Schaefer is clerk
ing in the Anderson grocery during
Mr.. Anderson's absence.
Mrs. Grace Role of Cohassett, spent
a few days in Hinckley at the Harvey
Reid home. Mrs. Role left Tuesday
for ST. Paul, where she will receive
medical attention.
The James Mullin home on the
west side of town is being repaired.
The house was damaged by roof fire
this winter. An entirely new second
story is necessary.
The many friends of Mrs. Frank
Lynch are glad to hear that she has
recovered enough from amoebic dy-
sentry to return home, after spend
ing the past several weeks in the
Northern Pacific hospital in st. Paul.
Mrs. Lynch will be confined to her
bed for some time. This is the Sec
ond attack of the disease that Mrs
Lynch has had in the past nine
months.