davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1934-07-06

After the Eastern championship for
the new 225's is settled at Havre De
Grace. the national title will be de-
cided August IL at Baltimore, when
the Maryland Yacht Club will observe
jointly its silver jubilee and the Mary
land Tercentenary, and the world
championship will be conducted in
the Presidents Cup regatta here in
September.
President Roosevelt has been in
vited to attend the Maryland Yacht
Club regatta and has indicated he will
be present if his affairs can be ar
ranged.
Evening star., 1934-07-06

TTOT weather apparently has made
no difference in the biting OF
fish off Ocean City, Md. James
D. Jarman informs us that the blue
fish still are holding the anglers at-
Evening star., 1934-07-06
EX-POTOMAC TRIO
ADDED TO ROSTER
Long, Shorb, Rhodes Pro-
vide Much Strength-Pair
of Junior Aces Lost.

y TRENGTHENED by the ad-
- dition of three former Po-
tomac Boat Club stall
- warts. Washington Canoe
The Washington times., 1934-07-06

Automobiles for Sale
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

rikaban. Oriasi nehezsegekkel
kiizdenek ugyan azok is, de sem
a. tanevet nem roviditettek meg,
sem tanulok szamat mem kor-
latoztak. Megtehettek volna, hi
szen peldaval jart elol a leg
hangosabb es legharciasabb met
hodista protestans egyhaz, amely
egyszeriien bezaratta jobb idok-
re varva, az iskolait, de katho-
likus puspoki-kar EFT egyenesen
megtiltotta papjainak.
= Megeshetik veliink az, hogy
bezarjuk templomainkat, hogy
papjaim hazrol-hazra jarva veg
xix munkajukat, de az soha, hogy
iskolainkat bezarjuk. Keszen
allunk ARA, hogy az elet leg
szelso nyomorusagat viseljuk mi,
papok, de a gyermekek neve-
leset mem hagyjuk abba.
Schrembs piispok, cleveland
egyhazmegye fopasztora mon
dotta EFT Tanos Imre Arpad
plebanosnak, aki a legnagyobb
amerikai magyar nyelvii romai
katholikus egyhazkozseg pleba-
nosa, azzal, hogy szavai irany-
adok legyenek az egesz egyhaz-
megye papsagara nezve.
A pispok szavaival egyidejii-
leg, mondotta viszont cleve-
1andi varosi iskolaszek choke, az
adofizet6 polgarok tajekoztata-
sara:
- Ha mem kapunk segitseget
az allamtol, januarban be fogjuk
zarni az osszes varosi elemi Is
kozepiskolakat f6leg a fiitesre
sziikseges szen hianya Matt.
A nagy szocialis erzekkel al
dott Roosevelt elnok Is kor-
manya mar hosszabb id6 6ta
topreng az isko1ai valsag felett.
Az Egyesult Allamok alkotma-
nyanak merev volta mellett ma
gyon bajos modot talalni ARA,
hogy a neveles-igyet a szoyet-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11
(Folytatjuk).

segi kormany hataskorebe von-
jak. Kozoktatasugyi miniszteriu-
mot csak a szovetsegi torveny-
hoz hozzajarulasaval lehetne
felallitani, de annak megfelelo
hatalmi kort csakis az alkotmany
modositasa aran lehetne biztosi-
tani es ez nagyon hosszadalmas
eljaras. Elorelathatolag elpusz-
tulna a beteg addig, amig
gyogyszert eltudnak kesziteni.
A terv tehat az volna, hogy rend-
XVIII szovetsegi kolcsont ada
max az allampenztarbo1 az isko-
lax reszere. Ez termeszetesen,
,ellen6rzesi jogot adna szovet-
segi kormanynak az isko1ak felett
es EFT az e1lenzek "a nagy anne
rikai szabadsag tovabbi meg
nyirbalasanak" tekinti es tiinteti
tel polgarsag elott.
A lazasan torteto amerikai
elet kereteben a gyerekhad sok-
kal e1esebben lat, mint a las
subj es nyugodtabb menetu
Furopaban. Az amerikai gyerek
tudja, hogy bal van az iskolak
koril es szinte gunyos karorom-
mel nezi feln6ttek verg6deset,
'akik ez egyszer hiaba probalkoz-
max azzal, hogy a gyerek el6tt
hosszunak latszo tanevet meg
tarthassak csorbitatlansagaban.
Es bizony. ha visszagondolunk
a magunk gyerekkorara, mela-
bus irigyseggel sohajtjvk mi is:
- Be kar, hogy annak ide-
jen nekunk mem volt ilyen SEE
rencsenk!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11
Az Amerikai ketszerkett00 :.
80 Cs0d szelen all az iskola fenntartds ---
(Gondos Sander riportja Budapestre)

mozog. Hol van meg a tenyle-
ges tanitas es neveles koltsege
Van-e Amerikaban olyan e1nber,
aki tagadni merne AIT, hogy
tulmeretezett, tulepitett isko-
lainkban mem tudnak olyan jel-
lemeket kitermelni, mint Wash
ington vagy Lincoln?
Ot-hat ev ke1lett mindossze
hozza, hogy a kartyavar ossze-
omoljek. Titkoltak, takargattak
a veszedelmet, amig vegre kipat-
tant a botrany, hogy Amerika
masodik Macy varosa, Chicago
tizenkilenc honapon at egyalta-
Ian nem tudta fizetni tanitoit. Es
akkor mar nyiltan irtak felole a
sajtoban, hogy osszeomlott penz-
igyileg az egesz iskolai rendszer.
Megroviditettek a tanevet, elbo-
csatottak egy csomo tanerot,
beszuntettek joleti intezmenye-
ket, az ingyen tejet, az ingyen
kenyeret, a rosszul tapla1t, a
nyomortanyak melyen el6 iskolas
gyerekek reszere. Fejetlen kap-
kodas mutatkozott minden vona-
lon, amig vegre megtalaltak a
mento otletet:
Segitsen az iskolakon az
allan.
Csakhogy hasonlo anyagi
gondokkal kuzkod6 allan, mem
mutat hajlandosagot ARA, hogy
segitsen, inert eleg neki maga
baja is.
Feltun6 IS jellemz6 az, hogy
valsagot egyedul a katho1ikus
parochialis iskolak alljak Ame-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

letesitettek es azokba jutalmak-
kal csalogattak a tanulokat. Con-
necticut allan, Stafford Springs
newt varoskajaban peldaul even
te hatvan dollar keszpenz kar-
pot1ast fizetnek annak gazda-
max, aki megengedi, hogy elemi
iskolat vegzett fla kozepisko-
laba jarhasson. A gazda egyben
mentes az iskolaszeki adok fize-
tese a1ol is.
A JOLIET idejen nemcsak tul-
mereteztek az iskolakat egesz
Amerikaban, de a berendezesek
teren is pazarloan jartak Ell Is
feles1eges szamu taneroket alkal-
mazva, tulfizettek tanitokat.
Mikor ez a pazarlas felfele
ivelt, akkor mar megszolaltak
nagy aggodalommal az ovato-
sabbak, a koru1tekintobbek .es
gyanakodva kerdeztek:
- XII fizeti maid meg ennek
a koltekezesnek a koltsegeit?
Az orszag egyik kivalo cpl
tesze, F. A. Smith, hataImas
konyvben tiltakozott tulkapa-
sok ellen Is ketsegbeesve kia1-
tott fel:
- Washington Gyorgy ideje-
ben iskolaink epitesi es berende-
zesi koltsege minden egyes ta-
nulo utan 81 dollar koltseget
rott az adofizet6kre. Lincoln
Abraham idejeben ezek kolt-
segek csak AZ dollarra rugtak
Ma pedig, 1927 ben, olyan isko-
lakat epitink, hogy azok kolt.
sege fejenkent 700 dollar korul
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

Az egy millio lakoson feliili
Cleveland varosanak elemi isko-
lait es kozepiskolait pe1daul a
po1garsag alta1 szabadon valasz-
tott teljhata1mu isko1a-szek in
tezi. A va1asztas politikai a1apon
tortenik es demokratak Is re-
pub1ikanusok er6sen tulekednek
a vaTasztasok soran gy6ze1em-
ert, inert az iskola-szeki tagsag
- jo iz1et. Clevelandban most
a demokrata-part tartja kezeben
az isko1aszek tobbseget es ennel-
fogva uj iskolat csak demokrata
vallalkozo epithet, csak demo-
krata va1aszto festhet. javithat,
szenet csak demokrata szallit-
hat, tanit6i allast csak demo
krata kaphat, penzt az isko1akon
csak demokrata kereshet. Ez az
iranyado szempont es eme1lett
tanitas, neveles kerdese hat
terbe szorul.
A keptelen rendszer mellett.
mem esoda, ha jo idokben az
osszes amerikai iskolakat tulme-
reteztek. Egyszerii tanyai isko-
lax reszere iskolai kolcsonkotve-
nyek kibocsatasa reven szazezer
dollaros epiileteket allitottak, ho-
lott az osszeszedhet6 tanulok
szama szazat Sc erte el. A
tanulok osszeszedese szoszerint
ertend6. Iskolai autobuszok jar
tax Is jarnak tanyarol-tanyara,
hogy a tanul6kat osszeszedjek,
az iskolaba vigyek, maid el6-
adas utan hazaszallitsak. Ilyen
alapon tanyai kozepiskolakat is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

lyebbre hato Okla az amerikai is
kolai rendszer teljes szervezet
lensege. Tobb, mint hatezer
egyeteme es egyetemi jellegu
ko1legiuma van az Egyesiilt
Allamoknak, ami nem csoda1atos
akkor, ha tudjuk, hogy milyen
konnyii szerrel megy Amerika
ban az egyetemnek alapitasa.
Ha kedviink tartana peldaul,
akkor lakasunkra hivnok negy
legjobb baratunkat, alairnank
egy nyomatott formaban keszen
kaphato nyi1atkozatot, mely SEE
rint egy haszonszerzessel mem
foglalkozo kozkereseti tarsasa-
got alakitunk es ait harom dollar
engedelyezesi dij melleklesevel
atadnok Ohio allan MINISTER
elnokenek Columbusban, az al
lami szekhazban. A nagyur a
torvfnyek erte1meben meg Sc ta-
gadhatja az engedelyezesi okirat
kiadasat, noha a benyujtott nyi
latko zatbol vilagosan latja, hogy
mi oten tudomanyos egyetemet
alapitunk. AIT Sc titkoljuk elotte,
hogy mi. alapitok, foglalkoza-
sunkra nezve suszter, gyari
munkas, szabo, geplakatos es III
sagiro vagyunk, tehat miiveltse-
glnk es kepzettsegiink nem all
egyetemi szinvona1on. Az egye-
tenn alapitasi engedelyt meg kell
kapnunk, inert tervink torvenyes
alapon all.
Az e1emi iskolai oktatas iigye-
be sincs az a1lamnak beleszo-
lasa. Iskolat tart fem a varos,
a falu, tanyak, a megye, az egy-
hazak, tarsadalmi egyesiiletek
Is mindenki mas, akinek ehhez
es ARA kedve van. Az iigyke-
zelesbe, a tanitas rendszerebe, a
tankonyvek hasznalataba mem
szolhat belle senki, vagy csak
azok, akik az iskola fenntartasara
vallalkoztak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

Kegs szokas szeri11t szeptember
fizedik napjan veszi kezdetet
Amerikaszerte az iskolakban a
tanatas IS tizenharom millional
tO60 kola-koteles gyermek ba-
nafara ere a napra az iden is
megnyIltak az iskolak. Az egyet-
len saerdes csak az, hogy mi
lyen hosszu id6re? Cs6d elott
all laenziigyileg az amerikai is
kola fenntartasi rendszer es va
loszrnu. hogy az iskolai ev mem
lesz hosszdbb negy honaposnal.
AZ iskolakat fenntarto tenye-
x6knex meg ennek a rovidre sza-
boft tanevnek ko1tsegeire sincs
eaegcndS pen zbeli fedezetiik.
AZ Egyesllt Allamok elemi
isko5za Tanitoi karanak 90 sza-
xziaA vagy egyaltalan mem,
vagy csak bazonyos hanyadaban
kapta meg fizeteset az 1o34-ik
esztend6 soran. A legtobb is
koaa futesere nincs szen, az is
kolzi sotekonysagi inte zmenyek
fcnntartasara, tankonyvekre ss
fansxerekre mines penz es az is
koIai epuleteken szukseges javi-
tSsokat mem tudtak megcsi-
nSini-
A washington szovetsegi kor-
miny jeIentese allapitja meg eze-
ket sz adatokat, maid szaraz,
hivatalos nyelven teszi hozza:
A legtobb falusi (tanyai)
islkoizt egyaltalan mem lehet
megnyitni. A legtobb iskola
taneve csak negy honapos lesz,
anyagi eszkozok hianyaban.
Ar amerikai iskolasgyermek
like is csak olyan, mint min
e. mas gyereke. Orvend hosz-
I'm va1csci6 kilatasanak Is lehe-
1GsErenek Is az orszagnak annal
aa<yobb gondot okoz az, hogy
- isicoaa fcnntartasi ketszer-
le4f6 cs6dot mondott.
Il k0zcled6 bukasnak lcgme-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

nyerre tettem szert tisztito iparban. Valaki
jaratlan elcsodakozna rata, mi mindenhez
ertettem kocsis letemre. Is en- nevetve fe-
lelnem: no, mem tsztogattam en- pecsetekct!
Hanem ha valamelyik megatalkodott kecske
mem akart lilo adot fizetni, amiert gangste-
rex megkimetek volna, hat engem kuldtek
bombat dobni boltja ele, en- l6ttem lie, mi
kor hizott maja, hogy no, most valani
penzes vevo lep XII az autobol.
Jol vegeztem en- dolgomat mindig S
egyre tobbet biztak ram, egyre tobbet ke-
restem. Eleinte az is eleg volt, hogy iol-
laktam, jo ruhans volt.
Piros, ez az edes kis boszorkany roppant
hamar kitanulta mesterseget Olyan hir-
neve van az alvilagban, mint magamnak
Harom olyan ugyes ekszertolvajno sincs az
egesz Amerkaban, mint S az elokelo szal-
lodakban aruhazakban ugy kiismeri magat
mintha csak valyogvet6-godrok lennenek a
komoroci ciganysoron. Sokan elszeretnek to-
lem, ha mernek! De legvakmerobbek Sc
kezdenek XII a Medvemancsu Rettenetessel.
Mem is tanacsolnam senkinek. es Pros
max mem is kell rattan kiviil senki. Secret.
Meg tudja, hogy ha vetene, ugy jarna ke-
zemben, mint egy szivennyomott kis ma
dar. Egy par bankrablas meghozta az igazi
uri eetet. Konnyii abba beleszokni. -. ha
lathatna szegeny edesanyam, aki szoknyajat
tertette hora S ARA ultetett bennunket
hugaimmal, mikor az gaz, reszeges apam
tell ejszakan kiverte hazbol. Szegeny edes-
anyam.. mindig csak imadkozott.. en-
gem is ARA tanitott =. de NIT ert vele?
Hogy mines aldas blnos penzen? Maid
en- bebizonyitom, hogy van! Kapolnat enel-
tetek az edesanyam sirja fole, ahova csak
egy hitvany fakeresztet dugtak lie. kapol-
nat pap szenteli be-. hat lesz aldas a BIZ
nos penzen. kijatszom az Istent! Azutan
maid egyszer, ha raunok mestersegre, XII
egyezek vele. imadkozom, aztan meg
bocsat.
Tamas, az a gogos parasztkolyok csak
turja foldet verejtekezzen centekert.. biz
tosan azert jott ide, inert Komor6con ujjal
mutogattak ra... pokolbeli mulatsag lenne,
ha egyszer bekialtanek hozza... Hat te lit
vagy, te anyagyilkos? Vagy SCENE koze
nevetnek.. En- fojtottam meg az anyadat,
AIT kikapost... enyem lett a rejtegetett
penze, mem a tied! Es most ur vagyok! Ur!
Lenezlek, rongyos paraszt...
Gondolatai, melyek ICY rajzottak, mint
szem6tdomb korul legyek, ICY gorombas-
kodiak Tamasal A komoroci elso gyilkossaga
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

egy ladika ekszer folott Figyelmesen megne-
tarcat. Vegul visszarakott mindent, egy arany
cgaretta-tarca kivetelevel melyre apro sma-
ragd kovekb6l ket egymast keresztezo szaru
negylevelu lohere volt kirakva. Becsongette
kinai komornajat es suttogva adta tudtara pa
rancsat A fekete haju leany melyen megha-
jolt tavozott
Tamas alkonyatkor eppen a farm kapuja
el6tt jarkalt fel ala Dakoval, mikor egy
selyemruhas kinai nc jott rajuk szemkozt
megallt, mosolygott, meyen hajlongott, maid
egy kis csomagot nyujtott at a meglep6dott
Tamasnak megint hajlongott, mint szelben
a nadszal, mosolygott esietett Dako azon-
ban utana rugaszkodott, baratkozni szeretett
vona vele = mint mindenkivel. Tudott ne
hany szot kinai nyelven is, = bolyongasai
kozben Amerikaban ugy ragadt ra sokfele
idegen $40, mint az ohazai bozotokban jar
kaltaban a farkasfog. A fekete haju lannyal
azonban mem boldogult. Az csak alazatosan
hajlongott mosolygott es sietett kastely
fele, mintha hazaja osszes rossz szellemei
izobe vettek volna Dako visszafordult. Ia
mast szobajaban talalta meg. Egy arany ci-
garetta-tarcat nyujtott fele, melynek fels6
jobb sarkaban ket smaragdbol kirakott negy-
levelu lohere csillogott.
= EFT hozta kinai leany Mire ve1jem?
Dako nezte forgatta tarcat
- Remek. fogalmam sincs rola, meny-
nyt er... draga az ilyesmi!
- De XII kildte nekem Is miert?
Hat. mem tudom, NIT mondjak!
Talan ICY ada tudtunkra a gazdag portugal,
hogy jo szomszedi viszonyt akar veliink tar
tan
Mem hinnern. akkor mindkett6nk-
mex kiildott volna ajandekot.
= Hiszen csak tudtam volna egy ham
got is kvenn kinai leanybol
- Furcsa hogy Sc mem uzentek, Sc egy
sor irast mem kiildtek vele
= Eppen exert mem tudom, NIT csnal-
jak?
= Ha adnak, vedd el... ha iitnek, sza
ladj el...
= Icy szoktak mondani, pedig hat a AN
dekot csal attol fogadjon ell az ember, aki
mex viszonozni tudja vagy meg tudja SOL
galni. Es hat ne hasonlitana hercegno Dinok
Piroshoz. akinek az anyja egy szireten
mondta nalunk, hogy ciganysag leghiresebb
kartyavet6 asszonya az lanyanak nagy ran
got, modot jovendolt.
Dako hasat fogta nevetteben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11
'Folytatas

- EFT tedd el jol.. mondtam neki...
= AZ apad, Sc az anyad ne tudjon ro1a
a1nnit-. ne JEDI meg, ha csend6rok val
ln1n.k se... jof dugd el... el6 ne add.
- negallod, boldogok leszunk Most ne ker-
Aexx semmit. ered!
Csak bolintott S eltunt, mint az arnyek!
AkkDr halottat felnyalaboltam, nehez volt,
0egis agy vittem, mint egy polyast kar-
j.40r--- mezitlab lepesem Sc ha1lat-
szott- lefektettem, mintha lebukott vol
aa-- fene eros volt mar a must g6ze..
rad nelle buktam en- is Pedig meg ma
sOdszor is muszaj volt lemenni. hogy mel
e fesyem a gyertyat. Azutan, hogy meg
scgitctt az ordog masodszorra Sc fojtott
meg goz S kijutottam leveg6re ambar
mindeu verem fejembe todult guta kor-
nyekezett... hirtelen felrantottam csiz-
mamat befogtam a lovakat.. ketrecek
mar szeles kocsin voltak.. es gyuhe Egy
kicsit raegha jszoltam a 1ovakat.. mem le-
Pesben mentem, mint maskor.. NIT ban
tam mar akkor, hogy kakasok kegyetlenil
kuLorekoltak S ludak ijedten csapdostak
szarnyaikkal!
~ ioNoNAoi oLohdNe d ldJeSh, uC uSy ~
tenn be varosba, mntha ejfel e1ott ndul-
tam volna! Gondom volt ra, hogy 1ninden-
r6i szamot tudjak adn, ha gyanuba fogna-
max. mikor, hol jartam? Hany orakor jelent-
keztesn szallitona hany orakor friistokol-
1em7 Vailattak a csendorok mem boldo-
Gultak ve1em!
EN-, csend0r uram, tisztan allok, mint
ESQ utan az eppen kinyilt liliomvirag."
A v1zsgalobironak is ait mondtam Az
nagy szivesseget tett nekem, mikor mellem
zaratta Dolnikot hogy hatha XII tudna be-
16iezn venni az igazsagot? Volt eszem mem
Slltans asote1nek, de Dolnikkal valo ismeret-
segem nagy hasznomra VOLT mikor kszaba-
dultan xar.ss sgir
Minden el volt keszitve, mikor elmen-
tenn Piroshoz Hol a penz? Megvan -
mondta nyakamba ugrott Akkor jo. i. ak
kor gyerilnk. Hova? Messzire. :. ne fell SEM
init -. sclyemben jaratlak De jaj, az anyam,
neghaSad a szivem, ha mem latom Ha
nem iGssz, hat halal lesz, inert nelkued en-
Sc inegyek, maradni meg mem maradhatok.
EiszoAott veiem. Ugyes ember az a Doltik
sokzt kert' dc atlevelink, hazassagi bizonyl5-
Vanyunk, mndenunk rendben volt.
Eaj nelkul ertiink XII Amerikaba Dol
mix 20 0sszekotte1esei reven mindjart ke-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

Talan ait hiszed hogy portugal
komoroci ciganysoron jart ranynez6ben?
Azert nevetsz, inert mem tudsz SEM
nit. Piros e1tint ciganysorrol meg mi
elott eljottem Komorocror $ anyja ARA kert,
srva rmankodott, hogy adjak neki hirt, ha,
lanyaval valaho1 talalkoznek vifagban. Ide.
hallgass! Sok mindent mondok e1 neked. -
ha mem unod
- Reggelig Sc unom. Hiszen valosagos
csoda lesz, ha bel61ed mem harap6fog6val kelf
kiszedni sz0t.
- Sok beszednel sok az ALA. de most
nagyon beszelhetnekem van, kikivankozk be-
l6lem minden, ami lelkemet nyomia.
Tamas addig az esteig mem emlitette
soha Dako e16tt nevel6anyja furcsa eletnr6d-
jat, Csap6hoz va1o viszonyat, er6szakos hala-
lat, sajat, artat1anu1 valo raboskodasat
hogy azert vandorolt XII, inert mem kerllt
meg gyikos. A zark6zott 1egenyb61 ugy
dolt a $40, mint o1dott zsakbo1 a buza -
Dako szinte szajtatva hallgatt, mint gyermek
borzongatos meset
CA legto5b zarkozott ember olyan, ha
egyszer valakt megajandekoz bizamaval,
tultesz bobeszedii embereken is.)
I1dkO eSySZer Sc SZak1tOtta felbe eS ami
kor elhallgatott, csak pi1lanatot mufva szo-
alt meg.
Macy sor tied, pajtas. . nem gon-
doltam volna... ilyen fiata1on Furcsa dol
gok tortennek. Sokszor gondolkoztam en- mar
azon, hogy myen gonosz az emberi fajzat.
Most ait mondjak, azert annyi a gonosz,
inert az egyk mindenben duskal, masikon
meg rongyos ruha. ez nagy hiba! De mas
hibanak is kel lenni, inert Kan agyonitotte
Abelt holott akkor meg csak kettojuke volt
vilag. Hat ait gondolod, hogy ciganylany
Macy modba jutott, rad ismert 8 kuldte
neked az ajandekot?
= Olyanforman 1ehet
-. Most mar en- Sc tartom lehetetlenseg-
mex ITALIAN megszokott attol Csapoto1, sod
rodott, mint ahogy sok szep fatal teremtes
sodrodk valami mulatohe1yen szedte fel
portugal Akkor alka1masnt mem is felese-
ge, csak kedvese.
= Icy gondo1ja, batyam? Kozel jarhat
az igazsaghoz. En- annak portugalnak sze:
retnek nagyon SCENE koze nezni, merit.
,hatha mem mas. mint Csapo?!
- Uram, Teremtom Mib6l gazdagodott
volna meg olyan hirteen?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-10-11

nem nyomta lelket Az csak annyi volt, mint
egy tegla paller kezeben. Hiszen pa1ota-
jat halalos bunok szamtalan koveb6l emel-
te, mialatt oily hirtelen haracsolt 0ssze maga-
max palotat
Egyszerre vigyorgasra torzult abrazata,
mikor eszebe jutott, hogy bizonyosan Tamas
is portugalnak tartja st Pirost hindu her
cegnonek. Az legszebb, hogy maholnap
Piros maga is elhiszi EFT meset!, Hiszen
igaz, ciganyok szajhagyomany utan tudjak,
hogy ok messzi Indiabol szarmaznak ak
kor szeledtek szet orokre, mikor hatalmas ell
enseg foglalta el orszagukat. Egyszer el6kel6
szallodaban hindu fejedelemnek, maharad-
zsanak feleseget6l vagyont ero gyongysort
lopott, meg nehany ruhajat is ellopta Az6ta
tobbnyire hindu viseletben jar! Illik is neki,
mint minden
Ez Csapo Kalman, ez a Medvemancsu
Rettenetes, ahogy gyilkosok vilagaban ne
vcztek, olyan VOLT mint egy rothadt alma,
amelyen csak ket paranyi feher, hely maradt.
Az lelkeben ket piciny feher hely halott
edesanyjarol valo megemlekezes a cigany-
leany iranti huseges szerelme volt
Piros is szerette ct, inert eros volt es fe-
lelmetes, de hozza nemi volt kemeny szava
es minden kivansagat tejesitette Megis, mi
alatt Medvemancsu kna mandulapogacsa-
kat evett legfinomabb brandyt kortyol-
gatta utana, Piros mem ra gondolt, hanem
Tamasra .p
Szerette volna megkerdezni t6le, mikor
latta utoljara az edesanyjat? Siratta-e ma
gyon? Vagy konnyen belenyugodott az elti-
nesebe? 0 is sajnalta az anyjat, ak porig
alazkodik parasztasszonyok elott, mig kar-
tyavetesert kirimankodk toluk egy 6cska
szoknyat, egy tanyer lisztet, mi egyebet -
mig maga mindenben duskal
Mem irhatott neki, inert mem tudott
irni es Kalman megtltotta hogy valakivel
irasson. Meg kihez is fordu1t volna? Magyar
enlbert vagy lanyt mem ismert a biinosok vi
lagaban Penzt mar kiildott Komorocra -
legalabb Kalman ait mondta, hogy elkuldte
AIT is mondta hogy maid ha felhagynak
mesterseggel, meglatogathatja sziileit De
mikor lesz az. es lesz-e valaha? A mester-
seguk konnyen okozhatja a vesztiket Hirt
szeretett volna halani azonnal sziileirol, test
vereir6l, Tamastol. Talan modjat tudja Ell
tent. Bantam semm esetre Sc engedi Ia
mast, aki mindig jo volt hozza Fogadta a
koszoneset es mem kiaba1t utana tragarsago-
kat mint tobbi komoroci siheder
Pros szobaiaba zarkozva szemlet tartott
The Washington times., 1934-09-11
SkiPPy5 TalentS:
By Frank Sullivan

a baffled look before reSuming
the attack. Never once did he
admit defeat. 1 am sure he
still feels there is some way an
enterprising dog can get a firm
grip on a stream of water and
give it a good shaking.
1t was Skippy's adventure
with the organ grinder that
really earned him his niche in
the affections of the block.
There are organ grinders and
organ grinders and the one who,
season after season, infests our
block, is the other kind, a
malevolent old party with no
charm whatever. He would APP
proach with outstretched hat,
and fangs barred in what he
no doubt intended as an in
gratiating smile, and when you
refused a coin and told him to
go away he would hurl a look
of hate at you and depart
kissing curses soto voce.
When he appeared this sum-
mer, Skippy bounded out to
investigate. Being a pup of
recent vintage he had not seen
the organ grinder before. The
organ began to grind out when
Irish Eyes Are Smiling and an
expression of great interest
came over Skippy. His ears
went up. Then he squatted be-
side the organ grinder, his
ears went back, and lifting his
head to Heaven he began to
accompany the maestro. A de-
lighted crowd gathered. The
maestro barred the fangs in a
smile of feigned amusement
at Skippy, whom he would
have loved to kick. except that
Skippy's public was present.
and anyhow, he is a pretty
good,sized pup. The maestro
departed very shortly.
Next time he came around
Skippy was right there. in SUI
perb voice, and eager to help.
The old man Scowled, played
Happy Days Are Here Again"
just once Gin contrast with the
usual 10 o. IL renditionS), and
went away.
After that it was no use.
There was no lodging Skippy.
He had attached himself to the
act. After another try or two
the old organ grinder abandon.
ed our block in disgust.
Everybody was delighted. but
not Skippy. Convinced that he
has a voice of real promise, he
misses the musicales greatly.
He does not know what a public
benefactor he really is.
Copyright. 1884, by King Features
Syndicate, 1nC.)