davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

aztan Johnsonnak, meg a tobbi
johnsonnak.
Akkor ujra vi deal, egeszen vi
deal lesz ebben az orszagban.
A tokes 1apok mar tobbszor
ajanlottak egy lakatot John
son SAHARA.
Mi AFT hisszuk, hogy a la
kattal mar elkestek.
Iofinsonnak mines tovabb he
I've Roosevelt adminisztracio-
jshan IS remeljuk, hogy az nj
ksposztst mem OFT fogja meg
enrsi-
Erdekes azonban, sogy a mum
kzs szervesetek nyaksn el6skod6
geber-sekerek nesn tiItak0ztak az
ellen . szerntelen kljeientes el-
sen. nerr ! CWA snunkasok mem
akzrtzk q rz1xrteereknek bednl-
~ Is nem ss<ztek az essJ meg-
kerese1t doaasrr Federation va
azessssak sze-rezetSben tzgsagds5
yTzrsrt G<szzdDs
gosasaa-8 sneg sesset aaiapats~
ri. ssogy . asssSz raaaka ss q
nzgy kszGes-ne1 saegarteesak ny
II e bogy egg ksesaxsss saeg-
csabust
De a asgs4ssss Ssse-~ssxerek-
mex nSrcs meg ~ n aaesssssysak>
Ck egysz<rSea aaex q szc2es-
jnkhSz, H5kar n<1S ysszax ~,
e, hogy iiyea nsxgas seayry
fatbatamadtzk Ameyaex MssS~
kasait,
telenek yoltsk bszlsss ! ks<sA
l1ine-bz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
Nit var1hatlln1k a. u <vben

tudja gancsolni. de annennyiben
Mrs. Pinchot lenne a ferje utan
a kormanyzo, ugy az allan vi
torvenyhozasanak kepe is mas
lenne.
Ha az 'acelipar munkasai mem
szervezkednek az iden sem, ak
kor szerencsesek lesznek, ha
munkaberiik annyival javul, a
mennyivel a dragasag fog efnel-
|kedni az orszagban. De ninden
|esetre jova1 tobb lesz az vi evben
a munkajuk.
Maga az ipar profittal fog
dolgozni, inert nehez iparban
otven szazalekos uzemnel mar
haszonra dolgoznak. Ha vas
utaknal tervezett Macy fontossa-
gu ujitasok, az ujabb vasuti
lnozdonyok es kocsik bevalnak,
akkor nehez ipar mem $50,
lie 90 100 szazalekos uzemmel
fog dolgozni es akkor mum
1asok munkabere is nagyobb
lesz. A kiserletek az ev elso ho-
napjaiban esedekesek ha beval-
max, a rendelesek juniusra meg
lesznek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

sa a helyer6l, de ennek dacara is
,ok javulast merck josolni.
A United Mine Workers admi-
nisztracioja meg akar maradni a
hatalmon, kenytelen-kelletlen
kiizdeni fog hat, hogy adjanak
nagyobb darab kenyeret a ba-
1yasznak..
Talan ismet munkas maga
tolja a vezet6ket elore, talan eb-
ben az evben elere allnak a ko-
veteleseknek es a banyasznak,
de minden esetre lenyeges en-
|gedmenyeket fognak kovetelni es
|biztositani munkasnak.
Biztosra vehetjiik, hogy a je-
lenlegi code-ban megszabott
munkaid6t levagjak Is ha a ba-
nyaszok kozt csak legalabb a je-
enlegi egyseg megmarad, april
isban a munkabereket lenyege-
sen fogjak emelni.
Mem lehetetlen az sem, hogy
a banyaszok vezerek akara-
a ellenere a tavasszal altala-
los sztrajkkal fognak probalkoz-
nj ez lesz az elso munkas-
rsoport, amely ebben tekintet-
ben szembe sail - mem maga-
val a NRA-val, hanem = annak
cltorzitott vegrehajtasaval, a
mely sztrajkot ellenzi.
Meg kell jegyeznem, hogy a
banyasznak azert is meg van a
teljes joga, hogy sorsanak lenye-
ges javulasat remelje, inert a
banyatulajd NRA aida
salt alaposan kihasznaltak es a
Sherman fele truszt-ellenes tor
yenyek mell6zesevel a piacon az
arakat eleg magasan megszabtak.
A tizenket eve veszteseggel dol
goztato puhaszeniparbanS ma pro-
ittal dolgoznak. ~
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
A SZENIPARBAN Job

lesz munkasok helyzete.
nemcsak azert, inert valamivel
tobb lesz munkajuk, hanem
azert is, inert szaz szazalekosan
vannak szervezve.
Igaz, hogy hatalmas United
Mine Workers talan a legkorrup-
tabb szervezete az orszagnak es
gaz, hogy e pillanatban harom
siilonbozo csoport van kiszakad-
va vagy kiszakadoban belole, de
mindennek dacara megis szaz
szazalekos a szervezet, ha az
lem is egyseges.
Valoszini, hogy ebben az ev-
ben korrupcionak veget vetni
nem tudnak, inert ketszaz-
ezerre tehet6 vi tag mem bir
meg annyi egyseggel, hogy a
regi adminisztraciot kirobbant-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
A NEHEZ IPARBAN

A nehez iparban hozza ertl
emberek ebben az evben atlagos
$50 szazalekos uzemet remcl-
mex es ha a code munkaidot
negy oraval hetenkent levagna,
akkor munka jutna majdnem
minden vas Is acelgyari mum
kasnak.
A nehez ipar munkasai egyelo-
re mem szervezkedtek, ha azon-
ban az ugynevezett acelba-
nyakban (az acelgyarak banyai-
ban) a banyaszok vegul gyozni
fognak-a szervezet kerdeseben.
amihez en- ketseget nern fiji
zok - akkor szervezkedes a
nehez iparban is rohamosan
negindul.
Ha varatlan esemenyek mem
nyulnak nagyon lenyegesen
dologba, akkor Pennsylvania vi
kormanyzoja Mrs. Pinchot lesz,
aki az allamhata1om minden ere
jet latba yeti maid, hogy a me-
hez ipar munkasait szervezzek.
Egyelore ugyan Pennsylvania
korrupt torvenyhozasa Pinchot
szocialis torekveseit nagyreszt el
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
A GENERALS UR MECCSABULT

megszabott napszam csak a leg
alacsonyabb bereket jelenti, a.
minel a legtobb munkaado ma
gasabb napszamot ad maid a
munkasnak.
llyen indok mellett az ehes
proletarok elfogadtak a code al
tai megszabott nyomorusagos
munkabereket es ait remeltek,
hgy amint munkatlansag csok-
kenni fog, ugy emelkednek az
oraberek.
Mem ez tortent, legalabb ez
mem tortent idaig es egyenesen
kotelessege volt kormanynak,
hogy a CWA munkakon mem a
code nyomorusagos orabereit, ha
mem egy tisztessegesebb munka-
dijat fizettet.
Ez ellen persze t6kesek
csakhamar tiltakoztak, inert a
munkasaik egy resze inkabb a
CWA-hoz ment dolgozni, de a
tiltakozasukkal mem tor6dtek
Washingtonban, sot erteslkre
adtak, hogy CWA eppen azert
adott magasabb napszamot, inert
zsinormerteket akartak felallita-
nj az orszagban.
A tokes urak erre Johnson ge
neralishoz szaladtak, aki meg
gondolatlanu1 nemcsak meghall-
gatta a panaszt, de fel is for
tyant es 3 maya is eles nyilat-
kozatban sietett a "magas" mum
kabereket elitelni.
Ami a magas munkabereket
illeti. az is csak i1luzio, amivel
az embereket bolonditjak.
Mert igaz ugyan, hogy min
den mestersegnek megfelel6 es
latszolag felig-meddig tisztesse-
ges orabert fizetnek, ahogy ait
Wasflingtonban megszabtak, de
kevesen yannak olyan szerencse-
SEX. akiket magasabb bereket fl
zet6 nunkahoz osztottak..
Mert a szandek nagvon szep
IS inert Wastaingtonban lot akar-
tax a munkasnak. de az egyes
varosokban . torEenr vsgrehaj-
tasa mem l6l Test
Az emberek V szazaiekat
laborer-nek yeszik feI & csak a
legmininalisabb orzbert f1zetik
neki. akarmi a mestersege &
akarmilyen nunksra ran be-
osztva.
|, Negyven-otven cent hat az 2
munkaber, amit General John
son olyan nagyon sosziI Is =
minek q leszallitasat kiYsnSz.
Meg szerencse. isoey ) CHA
adminisztsAci6ja nirses sIzretve 4
~
lvitez katonanak igy nem soazt
torodnek a panasszal.
SGT egyenesen megmondtsk,
hogy a sziiksegmunkak bersks-
laianal egyenesen nyiIvanoszn
el akartak code-okban rnegsza-
bott nyomorusagos napszamokat
itelni, azert adtak XII rende-
letben, hogy mi1yen munkan
mennyit kell fizetni.
/ A generals ur at is i6nak
latta megjegyezni, fogy CWA
munkasai bread d-1ine-okbof ke-
riiltek be a munkara Is volta
| keppen szovetsegi alamizsnat
kapnak Is mem munkat.
/ Ugy latszik ebb6l, hogy a
tisztclt generals mem sokba nezi
azokat AZ embercket, akik keny-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

Nf Mem mi vagyunk az elsok,
akik a teboly apro kis jeleit
latjuk megnyilatkozni Johnson
generals reszerol.
T6sesek es munkasok egya-
rant tobb izben tiltakoztak mar
q NRA parancsnokanak cseleke-
detei, mint kijelentesei ellen,
aki meggondolatlansagaval mem
egy nehez orat szerzett mar az
elnoknek.
Allasaban csak az tartotta
g, hogy a panas zok minden
lalrol erkeztek es ICY az elnok
masok is ait gondoltak, hogy
Ian senki mem tudna minden-
{ kinek a kedveben jarni. amig a
NRA-t adminisztralja.
Minel tovabb jutunk azonban
4 torveny megalkotasatol, annal
szomorubban kell tapasztalnunk,
hogy a NRA adminisztracioja
t6kesekkel csak legfeljebb GO
rombaskodni szokott, de big
stick-et nem akarja hasznalni.
Hiaba fenyegette Fordot a ge
neralis, mem latszik birni az
acelfejedelmekkel es a National
Steel Corporation torvenyszego
elnokenek meg a hajaszala sem
gorbiilt meg idaig.
A kek sast ugyan valami rom
gyos kis laundry-tol elvettek, de
hat az a t6kes osztalyt mem
'.stte ketsegbe.
\ munkasok kenytelenek nap
utan elesebben meglatni,
b. gy a NRA adminisztracioja
cs.lk torveny alairasaval. mem
dig annak vegrehajtasaval to-
iik, hogy a NRA szabalyait
p-nap utan nagyobb tomegek-
n szegik meg es hogy a tor
venyszegest elfelejtik biintetni.
Eek azonban olyan dolgok,
amiken konnyen seoithet az adj
minisztracio es ait hisszuk, hogy
csak alkalmas pillanatokat var
max, mikor valamelyik Macy mar
fanak a fejere lecsapnak.
A multi hetekben azonban
,hnson generals olyan indoko-
.lanul, olyan sziksegtelenul es
iyan igaztalanul lepett mun-
\ As gyomraba, hogy ait epeszu
emberrol nem lehetett volna fell
tenni- Legalabb mem olyan ep-
/ eszi emberrol, aki tagja Roose-
vclt adminisztraciojanak S aki
legf0bb biztosa NRA-nak.
Johnson ur nyilvanosan tilta-
kozott az ellen, hogy a szovstse-
81 sziiksegmunkakon magas nap-
! SxamOkat fizessenek. Szerinte Z
code-ban megszabott napszamok
nal tObbet ma keptelen magan-
3 vSllalkozas fizetni, kormany-
max tehat nem 1enne szabad
tobbct adm egy-egy munkasnak,
mint amennyit code-ban mini
malls fizetesnek megszabtak-
Terlneszetes, hogy ez a fel-
4 teyes ostoba. gonosz Is annak
ngoztatasa egyenesen hatba-
3 3 sarSsa munkasnak.
Mikor 4 munkasosztaly tilta-
hozni kezdett, hogy a code
& ban alacsony bereket szzbnak
aklsor Johnson senaalis
81 oIt ! 1eghaneosabb, at; meg
N ,rfa munlx xksembert nyug-
H q mondta leghataro-
l.bb hangon. hoey ] code-ban
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

ist-&rak mi gyarainlnak
Elaetctlsnfix tettkk 4 habofu 6ts,
hogy gondoljanak ere 4 nagy
|piacra, de az III helyzetben min
den lehet6segiik meg van v.r-
senyre. e.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
Az EPIT6 IPARBAN

Az epit6 iparban maris mutat-
kozo nagy fellendules yalosagos
kisebb aranyu boomma fog fej-
l5dni ebben az eyben, leginkabb
a kormany j6yoltab6l
"A kozepitkezesekre szant osz-
szeg hnszon0t szazalkka ugyan
ntakra lesz kiutalya, de. k5z-
kpDletek, yarosi yillanytelepek rs
d ointa-iak4sok ezreit kpitik fel
szIyetskgi k1les1n0kJ,N Is ajap-
dA1DldDN AZ orszzgbap,
III inert q GleyelaHdbap, NeW
YDdd2an d t0bbi pagy0bb W.
psD9ebag kp1tspd2 mjDfa IakAsok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
Az ALAP-IPARoKoN KIvttL

"A fent kulon-kiilon emlitett
alap-iparagakon kiviil termesze-
tesen az altalanos jayulast meg
fogjak J erezni minden iparban,
de vannak iparagak, ame1yekben
ku1onos fellendiilest varhatnak.
Majdnem els6 helyen all ter
meszetesen az italgyartas, a sor-
gyartas Is palinkaf6zes, amely-
mex vedelmere mindent meg
fog tenni a kormanyunk, nehogy
allandoan irnportalt italra le-
gyiink raszorulva.
Jo uzletre Is allando munkara
lehet szamitani a ruha-iparban.
valamivel kevesbe j6 iizletet var
hatunk cip6-iparban, amely tul-
sagos nagy termelesre van be-
rendezve.
Az epitkezesben varhato boom
valamint a teljes er6vel megin-
dulo italiizlet Macy fellendiilest
hoz a hiito kesziilekek gyartasa
ban es ebben az iparban maid
mem al1ando munkat varhatunk.
kulonosen az ev masodik negye-
detol, mikor a tizezreve1 nyilo
szalonok mar abban helyzetben
lesznek, hogy ilyesmit beszerez-
zenek naguknak.
A szalonok kielegitese utan
hiitoket az vi Is atalakitasra ke-
|ril6 hazak tizezreibe fogjak be-
rakni. A vasutak is tobb ezer
kocsit szerelnek fel hiit6vel, SGT
ebben az evben hazakban nem-
csak villanyos jegszekrenyeket,
de megfelel6 mennyisegben viii
lanyos szoba-hiitoket is alkal-
maznak.
KITUN6 ESELYET vANNAK
a vil1anyos felszerelesek gya-
rainak, kilonosen az ev masod;k
|vegere. Nemcsak azert, inert ma
guk a hutokeszulekek sok szaz-
!ezer motort kivannak, hanem
iazert is, inert megindplo "vil-
lanyozas" hullama az orszagot
atfutja.
! Az egyre-masra epiil6 nagy va
rosi villany elepek, Tennessee
Valley szovetsegi villanykoz-.
pontja IS nyugati (eszakny'1ga-
ti) allamokban epul5 nagy viz
miivek telepei ellatjak c!cs5 vii
(Folytatas az six oldalon.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
Az AUTO IPARBAN

AZ auto iparban jo eyre van
kilatas es minden jel AIT mu-
tatja, hogy az elso par honap-
ban kilonosen kitunoen fognak
dolgozni.
Sajnalattal kell azonban min
den nezo embernek meglatni,
hogy az auto ipar munkasai ket
szomoru tennyel al1nak szemben
| S mindkett6vel most kell sza-
molni.
Ha az autogyarak ma egesz
even at szaz szazalekos iizem-
mel dolgoznanak, amire mines
sem lehetoseg, sem kilatas, ak
kor is negyven szazalek munkas-
felesleg lenne az auto iparban,
inert a "speed-up system" es az
III munkamegtakarito gepek a
kenyeret ennyi embert6l elven-
mex. 4
| Mines azonban ARA kozeli
evekben semrni kilatas, hogy az
auto iparban a munka a1lando
lehessen, inert a gyarak jelen-
legi kereslethez tul vannak fej-
/ esztve es a verseny ARA keszteti
azok tulajdonosait, hogy amig
a kereslet nagy, addig erosen
dolgozzanak, kesobb aztan lezar-
max.
Az auto ipar munkasaihak te-
hat tisztaban kell azzal is lenni,
hogy nemcsak negyven szazale-
kos embertobblet van az ipar-
ban, hanem ezentul az auto-gya-
rak csak ugynevezett szezon-al-
kalmazast tudnak nyujtani,
vagyis az ev csak bizonyos ho-
napjaiban latjak el a munkast
munkaval.
Termeszetes, hogy mindket
bait csokkenteni 1ehet eros seer
vezkedessel, mely reszben lirni-
talna a munkaid6t ugy az en-
berek, mint a gepek szamara,
lreszben lehetetlenne tenne, hogy
a munkas rovasara vi munka-
megtakarito gepet vigyenek be
egyelore az iparba.
Ha kormany most folyo XII.
ser1etek nyoman arrol gy6zodik
meg, hogy az ugynevezett Sub.
distance farmok" felallitasa kiva.
natos es kivihet6 az orszagban
lakkor a szenbanyaszokra Is az
laut6 munkasokra kell lehet6lee
azonnal gondolni.
/ Minthogy az American Labor
Federation majdnem lehetetlen
ne teszi, de minden esetre er6ser
megneheziti az auto gyarak mur
kasainak egyseges szervezkede
set, az. aut6-ipar munkasai is
tennek, ha fiiggetlen szervezete
csinalnanak, ahogy AIT a seer
szam-keszit6k megtettek.
lAZ EpTT6 TpARRAN
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

Az N. r. "A.
Anennyiben a congressus mem
hodol be t6kenek Is mem fog
|ja a NRA-t meggy ongiteni, sot
megerositi az elnok hatalmat,
|akkor harom-negy honap mulva
Ia torveny vegre lesz hajtya az
egesz orszagban.
Termeszetesen tovabbi harom-
negy honap kell maid hozza,
|hogy teljes engedelmesseget
kenyszeritsenek a t6kere, de ha
ia congressus reszer6l mesterse-
|ges akadalyok mem lesznek, ak
kor egy felev mulva a torvenye-
ket mindeniitt altalanosan be-
|tartjak.
Mindenki tudja, hogy ma tor
venyt megszegik, hogy t6ke-
SEX egyre mereszebben vagjak
e bereket, ernelik fel a inunka-
idot es hogy a helyi bizottsagok
meg a labor-board keptelenek
ervenyt szerezni a NRA-nak.
Meg kell azonban gondolni,
1ogy csupan egy-egy iparagban
ezer meg ezer panasz megy
boardhoz naponta, hogy ezer
meg ezer kiilonfele iparaga van
az orszagnak (koriilbelil 5OOO)
Is hogy ido es nagy munka
,zervezetet mindenutt megcsinal-
nj, hogy' az miikodjek.
Minden esetre ismet szives fl
gyelmebe ajanlom minden mum
kasnak, hogy amig csak tor
venytol varjak a helyzetiik javu-
lasat, addig az igen lassan fog
javulni. Ha AIT akarjak, hogy
a NRA keretein belil munka-
ldok kenytelenek legyenek igaz-
.agot szolgaltatni munkasnak,
akkor siirgosen szervezkedniok
kell minden iparban.
Egy nepet nem szabadithatnak
fel vezerek, ha maga nep
semmit mem hajlando tenni a
sajat szabadulasa erdekeben; a
sezerek csak megszerezhetik er-
e az alkalmat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04

egy nagy csom6 elavult epulet
.lak6it elvonjak, 4 maganhazak
tulajd jdonosainak vedekezni kell a
varhat6 nagy yerseny ellen.
Egeszen hasznalhatatlan epii-
letek helyere ujakat fognak emel-
nj, de az epiiletek szazezreit fog
jak atalakitani, furd6szobakkal
Is mas kenyelmi eszkozokkel el-
latni eek az atalakitasi mum
kalatok val6sziniileg az ev ma
sodik feleben fognak kilonosen
nagy aranyokat olteni.
Ebben az evben modern, vas
Dol, cementlapokbol stb. keszult
gyari hazak is meg fogjak a
piacot rohanni es az emberek
tizezrei fognak maguknak acel,
iiveg Is cementhazakat eDiteni,
inert azok kenyelmesebbek Is
gazdasagosabbak lesznek je-
lenlegi hazaknal.
Az epit6 ipar varhato boomja
mem nyer befejezest ebben az
csztendoben, SGT csak az ev
nasodik feleben fog igazi aranyai
ban kibontakozni, hogy egy III
eletmodra tanftsa meg lakos-
sagot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-01-04
A FAIPARBAN

A timber-lumber Is cabinet
maker iparban a fellendiiles gyor
san jon, inert a kozepi kezesek
standardization mennyisegii
shiplapot fognak igenyelni a
betop-munkak szamara.
Az vi eletre kelt ital-uzlet is
nagymennyisegii rendelest es
munkat ad az iparnak.
Az atalakitasok, tatarozasok
szinten sok lumbert fognak fell
szivni Is er6sen biznak a butor-
iparban, hogy ebben az evben
szinten fellendul.
A jelenleg mutatkozo uzletek
azonban mem olyan termesze-
tick, hogy a faipart egesz eyre
allando fellendulessel biztatnak,
SGT az ev masodik feleben egyre
Obj tert veszit a faanyag az ed
dig elfoglalt helyeb6l.
Amennyiben a vasutak moder-
nizalasa bekovetkezik meg eb-
ben az esztendoben, ugy talp-
ak MISUNDERSTANDING szazalekat
kicsereFk es ez aztan egesz eyre
biztositana a munkat es a jo liz
letet az iparnak. Ha azonban a
vasutak mem valtjak be EFT a
'emenyseget, illetve ha a vasutak
remenysege mem fog bevalni
akkor a faiparban dolgozo EN-
berek csak mersekelt javulas
varhatnak, amely mem fog at
huzodni az ev masodik felebe.
A sZ0v6 IPAR
A szov6 ipar jo helyzetben
van es minden jel ait mutatja,
hogy ez az ev sokkal jobb lesz
a multi evnel.
A gepeknek nyolcvan oral heti
munkara valo redukalasa a fel-
lalmozott raktarakat megleheto.
sen kiiiritette es ma a gyarak
mem raktarra, de tenyleges fo,
gyasztasra termelnek.
A lakossag lerongyoltsaga &
ia megindulo munka es kerese1
ermeszetesen a ruhanemiiel
gyors nagybani vasarlasat fog.
ia elhozni, ugy, hogy az orszag.
nak ez a fontos ipara el lesz
}foglalva egesz esztend6ben.
Az eziist ertekenek felemele
Sc a kiilfoldon is vi teret nyuj
a szovo iparnak, ahol a jelenleg
ezust-arak mellett fea tudja ven
mi a versenyt Angliaval Is ia
pannal.
A szov6 ipar nagy ideger
piacai Kina Is India $ rnindke
orszagban nagyobbara eziistte
lfizetnek. A nagyon draga aran.
dollar es nagyon alacson,
The Waterbury Democrat., 1934-07-17
YOUNG WOMAN IS
 BEATEN TO DEATH
Pretty Red Haired Girl Had Diamond Set in Her
 Teeth

Paulsboro, N. J., July 17-(U.P.D The body of an attractive red haired young woman. with dia- mond in her teeth and her toenails and finger nails tinted bright red lay in a morgue to-day while Paulsboro officials sought to learn her identity and the cause of her death. Unconscious and her clothes blood stained. she was taken to un- derwood hospital Woodbury. last night and died few minutes after admittance. pr c. A. Bowersox of the hospital staff said she was the victim of severe beating. Her boody, he added was covered with welts and bruises.
 Police said the woman was about 23 years old. five feet one inch ta'l, and fair complexioned. She was dressed in a blue and white polka dot dress. white sailor hat. and black pumps. She wore no under. clothes. William J. Heiston and John F. Warren, Jr, Paulsbcro store owners. told police the young woman collapsed across the street from their store. They ran to her aid, found her unconscious and rushed her to Woodbury.
The Waterbury Democrat., 1934-07-17
MOST DENOUNCED
 MAN TO-DAY IS
 STRIKE STARTER
He Is an Australian and Never Heard of Until
 Last 2 Years

San Francisco, July 17.-(UP)- A | dynamic, alert lean, tanned Australian with @ prominent nose and sharp eyes has become a man of mystery and yet probably the most powerful factor in the San Francisco harbor situation.
 The man is Harry Bridges, lead CT of the Longshoremen's union. He probably is the most denounced man in San Francisco. And also. he is not without followers who cling to him as a workingman's messiah.
 No one ever had heard of Bridges until less than year ago. Then he became more and more prominent in the Longshoremen's union and finally became it's head. Eventhat didn't mean much to the public until on May g when the maritime strike began. Hardly week had gone by until San Fran cisco realized that Bridges was the key man.. And now he not only is head of the maritime strike but also is a powerful factor in man. agement of the general strike which has paralyzed the city.
 Bridges was the man who said on the night of July after Cover nor, Merriam had sent troops into the city to end the maritime strike riots:
 Can't Fight the Army
 "We can't fight the army. But we will have general strike."
 Bridges is the father of the gen. eral strike.
 Little is known about him, even by his associates in union circles. An Australian, he has been in this country for some years. He has worked at various employment, in-
The Waterbury Democrat., 1934-07-17
MEDIATORS ARE
 FLYING TO SCENE
New Federal Board to Take Hand in Strike
 Troubles of West

Washington, July 17--(UP)- New federal mediators rushed by airplane to the Pacific coast today while the government prepared for any emergency that might arise from the crisis.
 Constant a6vices were radioed to President Roosevelt and re- doubled efforts were under way to settle the strike as well as to pre- vent the spread of disorder from San Francisco to other coast cit ies.
 Sen. Robert F. Wagner, D., N. Y., headed the new group of peace mkaers. Gen. Hugh S Johnson al- ready was in San Francisco in an unofficial capacity
 Food Guaranteed
 Food supplies for strike block aded citizens and for the strikers themselves will be guaranteed by the government it was learned. Fulfllment of this promise may result in use of federal troops.
 For the present, according to Au- brey Williams. acting relief admin istrator. there is no shortage of food in the San Francisco area and none is threatened immediately.
 Williams, maintaining close con- tact with the coast in case his agency is called upon to provision the beleaguered city. said adequate food stocks were moving into San Francisco through normal chan nels.
 In line with established policy, the relief administration is pre- pared to feed strikers as well as
 (NAntinnad on poCo Ol
The Waterbury Democrat., 1934-07-17
Jack Dempsey To
 Control Boxing

Boston, July 17-CUP)- The Boston Evening Ameri- can says today that Jack Dempsey and Ancil Hoffman, manager of champion Max Bacr, have come to terms with Colonel John Harlrnond in a deal which gives them control of boxing at the New York and Boston Gardens.
 The American says Dem- psey will be named director of boxing at the two Gardens for three years at a salary of $35,OO0. a year and a perccn- tagc of profits. Hoffman will act in an advisory capacity to Dempsey. the American says.
 According to the Ameri- can. Hoffman, who has been here in connection with Baer's vaudeville tour. is en- route to New York to sign papers completing the deal.
 New York. July f7-UP) Officials of Madison Square Garden today withheld com ment on the Dempsey-Hoff- man report.
 ssI don't know anything about it," Col John Reed kil- patrick, Garden president. said. "Eyen if did wouldn't say anything until after Col Hammond should make a. formal statesnent.' .''@-
 Dempsey was on a shop ping tour and not immcdi- ateIy available.