davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01

mestnaniu. V dosledku toho ma
stava boj medzi vidiekom a me-
stom, je totiz mesto histori-
ckym nepriatel 'om vidieku: da-
va l'ud'om vyhody ma dkor vi
dieku, kde je praca namahavej-
sia a zivotna 1roven obycajne
nHsia nez v meste. Preto sa me-
sto preludnuje. Vidiek jaw pri-
rodzenh snahu zaistit' 81 vyhody
mesta pocte co naivacsom.
Prekotne NEST 'anenie je do
sledkom rastdcej snahy opustit'
yidiek. Ruka v ruke NEST a.
nenim kraca priemyselnenie kra
jiny. Rozklada p6vodne donna.
cko-hospodarske sriadenie a roz
vracia rodinn1 ustanovizen.
Vzrast rozsobasov, klesaj1ci po-
Get rodin a nedostatok p0rodov
je jej dielom.
s pribyvajdcim obyvatep-
stvom sa mnozi komunikacia
(prostriedky stykov). S mno-
ziacimi sa komunikaciami naby-
va p6dy statna centralizacia. S
rast1cou centralizaciou rastie
statna byrokracia. s rastdcou
byrokratizaciou rastd vydaje
statu. s rast1cimi vydavkami
rast1 dane. s rastdcimi dania-
mi klesa prosperita. s klesaj1-
cou prosperitou rastie nutnost'
statnej starostlivosti 0 pud
poistenie pre- prfpad staroby,
nemoci a nezamestnanosti. s
rast1cou socialnou starostlivo-
st'ou rast1 statne vydavky. s
rast1cimi statnymi vydavkami
rast1 cite rtchlej5ie dane 4 tax
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
NASE NAVRHY A DOPLNKY
X VYZVE DIP. M. X. MLY-
NAROVItA.

Nadvazujdc ma vyzvu DIP. M.
K. Mlynarovica, predsedu Sdru.
zenia Slovenskyych Katolfkov, a.
by sa sekretariaty Sdruzenia
Slovenskych Novinarov, Sdru-
zenia Slovenskych Katolikov a
Slovenskej Ligy daily do prace
zadovazovania materialu z o.
slobodzuj1cej akcie, ktory by
sa potion ulozil zachranil v
nadejnom Slovenskom Muzeu-
me, davame ma vedomie vel'a-
ctenej slovenskej verejnosti, ze
myslienku zalozenia Slovenske.
no Muzeumu v Amerike vrele
vitame ze "a jej realizovanie
urobime vsetko, 60 sa urobit'
da.
0 hodnote a vyzname tejto
akcie, tn teraz hovorit' nejde-
me. Ku tomu vratime sa inoke-
dy. Dnes ideme podat' k vyzve
DIP. M. K. Mlynaroviea niekol'-
ko navrhov a doplnkov obsa-
huj1cich toto:
Navrhujeme, aby sa krone
materialu oslobodzuj1cej ak
Gle sbieraly zachranily ma.
sledovne cenne a vzacne pamia-
tky, ktore sa u nasho l'udu e.
ste v peknom pocte nachadza.
jd:
/. Rozlicne publikAcie z pier
Slovakov, noviny, plakaty sta
re, znazornenie sfrenia osvety.
2. Vyrobky domaceho prize
myslu a to 20 vsetkych odbo-
rov, V ktorych nasi pudia kedy-
81 pracovali (drotari, sindelA-
ri, pltnfci, kosci. tesari, kovA-
ci, tehlari, banfci, hrnciari, ha-
viari, sedlari, krajcfri, priad-
ky, priekupnfci atd'.).
3. Vypchata lesna zverina,
parody, lovecke zbrane stare.
4. Kroje, 6iastky krojov sta
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
AKY BUDE NVOT o
STO ROKOV?

V piatok minuleho tyzdna 81
slo sa okolo 600 ucencov a prize.
myselnfkov Chicago, ktori 81
vymenili mienky o budlcnosti
spojenych Statov a sveta vobec.
Vsetci sa shodovai v tom, ze "a
buddcich sto rokov urobeny bu-
de obrovsky pokrok v kazdom
OIL 'ade ze l'ud bude 81 lit o.
mnoho lepsie, ako zije v tonic
storoci.
Medzi mienkami ucencov bo-
ly predpovede o lietadlach, kto-
re budd dostavat' svoju hnaciu
silu 2 elektrarni ma zemi; elek-
tricke motory hnane slnecnym
svetlom; zdravie, ktore umozni
kazdemu cloveku dozit' ga mai.
menej 20 rokov atd'.
| Charles F.. Kettering, pod
predseda General Motors Co.
povedal, ze ked' sa dozvieme,
ako rastlinstvo premiena since.
MI energiu v potravu, urobfme
jeden najvacsich objavov v
historii pudstva, lebo potom
budeme vstave tiez brat since.
MI silu priamo pre- svoje roma
mite potreby.
/ DR.. M. Fishbein, redaktor
Zurnalu Spolku Lekarov pred
nasal 0 tom, ako l'udia budG
zdravf. Predpovedab ze normal.
ny vek cloveka 0 sto rokov bu.
de 10 rokov oproti 60 rokom
teraz 35 rokom pred sto rok.
mi. Vyhubene bud1 vsetky ma
kazlive nemoce a lekari bud1
vediet' lie6i't raka, nemoce
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
YoUNGsToWNsKE sLovENsKE NovNY

srdca, krvnych ciev ako j Pad
vim a inych t'azkych q nepod-
dajnych nemoci.
DR.. Raymond Pearl, professor
ma John Hopkins univerzite no.
voril, ze biologovia sd ma prahu
vel 'kych objavov, ktore zmenia
cely obzor pudstva. Biologovia
uz znajd potravinami kontrolo-
vat silu, vel'kost' a dlzku ii.
vota nizsich zivocichov a teraz
studuju, ako tieto vedomosti a.
plikovat' ma cloveka.
Arthur H. Compton, professor
fyziky ma Chicago univerzite,
ktory dostal Nobelovu cenu "a
objavy vo fyzike, hovoril 0 vse-
mire a predpovedal, ze ucenci
onedlho budd vstave povedat',
ci vsemir stojf bez pociatku, to-
tiz cd vecnosti, alebo Dol stvo-
reny v istej dobe. Uz teraz ma
j1 definitivne znamosti o vel'-
kost vesmfru. Tiez hovoril, ze v
pracovni Nine Curie (rodom
Pol KAY v Parfzi vyraba sa uz
synteticke (umele) radium a ze
toho moze povstat' tvorenie
novych hmot a novyych energii.
Rober A. Millikan, slavny
fyzik objavitel' kosmickych
ldcov, ktory tiez obdrzal Nobe-
lovu cenu, postal shromazdeniu
odkaz, re nevidi konca v pokro-
ku fyziky. Pokrok civilizacie re
je mnozenie sa a zlepsovanie
pudskych potrieb. "Ponechajte
l'udskemu duchu slobodu pre-
vyvin vedy a vychovy a nebu-
de ziadnych hranfc v plnosti Ii.
vota priemerneho obcana Spoje-
nych Statov prichodiacom sto
rocf. Ale znicte slobodu toho
ducha bud to druhou svetovou
vojnou alebo otroctvom - sta.
tizmom -- tento sen m0ze
byt' skazeny."
Harvey Wiley Corbett, ar.
chitekt, hovoril o bud1cich o.
bytnych domoch. Tie bud1 ne
koneene krajsie, praktickejsie,
zdravotnejsie a lacnejsie, ako
sd terajsie. Domy budd vyra-
bane tovarnach, tax ako inc
veci a postavene behom tyzdna
po objednani. L. r. Smith cd
A. 0. Smith Corporation hovo.
ril, ze buddce domy bud1 sa
predavat' po $4,000 i S lotom a
| dnukajsim zariadenim.
Merlin H. Aylesworth, prezi-
dent NBC radio spoloenosti ho-
voril, ze buddce dial'kovidne
radio naplse a odkreslf cely pro
gram, vysielany v noci, kym
majitep spal a rano 81 to preef.
ia a prezre ako noviny. Dial'-
kovidne radio umoznf eloveku
vidiet' a pocut' vsetko, co sa
ma svete deje a tato doba ze je
uz ME d'aleko.
Skoda, ze sme sa nenarodili
neskorsie, aby sa nam dobre
zilo!
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
PREMENA SPOJENYCH STATOv.
Napisal DR.. Jiri Kalousek

(V Casopise svobodnej skoly
politickych natk v Prahe (sko.
IN Dol zalozil DIR. Milan Hodza)
'nach&dzame vel'mi dobr1 st1diu
~ Spoj. Statoch pera dra Ju-
|raja Kalonska. Prenasame ju
~ sloVenciny a podavame ct.
6ifatep pom k pouceniu. Niektore
state i'm budd move, prekvapu.
S6ee q neuveritel'ne, ale len pre-
to, xe 0 tychto faktach este nj
kde neGitali. Red.)
Fof. Kljucevskij vravi o Ru-
u xe vyplnilo este len cast
xO5ho historickeho poslania :
istilo lesy a zoralo svoje po-
zbtva mu teraz, ably napl.
81 5tat, ktory vybudovalo,
Z 4 frnym obsahom. To iste mo.
~ rect j o Amerike. Ami ona
- dosial' hotova s dielom,
M xacala pred poldruha sto
Stale sa meni, stale je
i 8
pokusom".
- ale lesy vycistia a
1orajn, zacne sa zem po-
naplhovat' dejinntm OBJ
So silnym vzrastom
ey ! rastdcim prist 'aho-
som nastava novy pomer
6dou . l'ud'mi: je Wac
nenej yol'nej p6dy.
hle je cely zivotny prize
roda osfdlent, ustAvs
p6de. Miesto ma vidiek,
kvad', zaefna 81 obyya.
pomaly tlacit' do miest.
- obracia < rene
zln ! mestskemu -.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01

tax So hovorf Wagnerova
zakonna predloha, ktord kon-
gres sa neodvazil odhlasovat' J.
ackol'vek lezi pred MIN ux rok.
Tato predloha robi kolektfvne
vyjednavanie povinntm q diva
al inc vyhody robotnfctvu, hoe
ME take, axe by mu patrily. Ia
mestnavatelia vyvinuli yel'ky
dtok proti tel predlohe a robot
nfctvo sa "a jej prijatie nezau-
jalo tax, ako bolo treba. A pre-
to je este ME zakonom.
Medzi Franciou a Ruskom u
zavrety Dol obranny spolok, ku
ktoremu majd sa pripojit' i
staty Malej Dohody a niektore
inc a budd 81 navzajom poma-
hat, ak by ich nepriatel' napa-
dol. Je to obrovska diplomatic
cka porazka Nemecka, vlastne
Hitlera a jeho vlady. v Meme
cku je noveho obranneho spoil
ku strach, lebo dnesne Rusko
je vojensky omnoho silnejsie,
ako bolo "a cara. Car NAL len
3-mesacne zasoby munfcie, ked'
vypukla svetova vojna a potion
Nemci masiarili ruskych voja-
kov "a cele tri roxy. Dnes ma
Rusko vacsie municne fabriky,
ako samo Nemecko malo "a sve-
tovej vojny. Vojenskych lieta-
diel ze moze vyrobit' $4,000 "a
rok tankov 10000.
Do Viedne vratil sa tichdcko
z vyhnanstva arciknieza Eugen
Hapsburg. Vitany Dol v meme
Dollfusa a vlady. Hovori sa, ze
"a MIN pride Otto, najstarsi syn
neb. cisara Karola, s matkou
ostanou rodinou. Go ma to DO.
vie Mala Dohoda, nechceme pre-
rokovat'.
Medzitym sa Rak1sku u
davaj1 stale bombovacky a int
revolucne vytrznosti. Nacisti pc
tieto dni bombovali biskupskj
palac vo Feldkirchu. Bomba cd
trhla strechu s palacu. Druht
bombu hodili nacisti do farJ
jedneho knaza v Karinthii, kdt
narobila len malo skody a '
Linci hodili bomjbu do gymna
zia, kde narobila hodne skody
V Isli poskodena bola bombo,
villa milenky neb. cisara Fran
ca Jozefa. Ami socialist ME 81
ticho. V Sol'nohrade sa pobili
vladnou domobranou a vo Vie
dni zafarbili cervenou farbo,
sochu Franco Jozefa.
Vel'ka suchota panuje n.
Slovensku, tam s1 obavy o 4
rodu. Hladina Vahu 9 vsetkycl
donho vtekaj1cich potokov vel
mi upadla, niektore jarky Wy
schly. Bulharsko trpi suchotou
akej tam nebolo "a 40 rokov.
Nandor Gorz6, mad'arsky spi
sovatel' pise divadeln1 hru, ,
ktorej je Dzengis Kan predsta
|
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
i JtJNA 1884


veny "a Mad'ara. Dobrd chut'l
Dzengis Kan, ako znAmo, Dol
najkrvelacnejsim mongolskym
vojvodcom v historic sveta.
V Japonsku ie pat rodin,
ktor6 takreceno vlastnia cele
Japonsko. Rodina Micui je kor-
poracia 5000, 100000 jenov
kapitalu (riadna hodnota jenu
je 55c) a vlastni bane, fabriky,
banky, obchody, zeleznice, Ca.
sopisy lode. Druha rodina, Mi
cubisi je korporacia kapitAlom
asi 4 bilionov jenov; tretia, Ja-
suda, asi 3 bilionami; stvrt&.
Sumitomo asi poltret'a bilio-
nami jenov; plata, Sibusava
asi 2 bilionami. Tychto pat ro-
din kontroluje cely hospodar-
sky zivot japonskeho naroda.
Rodina Micui ma vacsinu la
ponskeho snemu vo vrecku. ia
ponski poslanci dostavajd len
5000 jenov rocneho platu, kde-
Ito volebna kampan stoji kaz-
deho blizko 100000. Je samo-
zrejme, ze kazdy ten poslanec je
u6 vopred zapredany niektorej
z tychto rodin.
Japonskf robotnfci pracuj1
IL a IA hodin denne "a 1O-2Oc
dennej mzdy a ich hlavny po-
krm je ME ryza, ale kabac
pozostatkov SOFA fazule, z kto-
rej Dol vopred vyt'azeny TUX a
inc slciastky. (Soja fazul'u '
Spoj. Statoch pestujd ako krm
pre- dobytok.) Ryza je len pre-
panov lepsie sa majdcich l'u-
di. Chudobny Japonec jie maso
ak raz v zivote. Taky je zivot
v krajine, kde paru korporacii
vlastnf vsetko.
Senat Spojenych Statov ide
vysetrovat' municne podniky -
tie, Go vyrabajd kanony, pusky,
lietadla, naboje a inc valecne
materiale. V poslednom case Wy.
slo niekol 'ko knih o municnych
podnikoch, ktorych je doka-
zane, ze predosld svetovn VOL
nu ony zaprfcinily a ze pripra-
vujd druhd. Najnebezpecnejsie
podniky pre- mier sveta sd v
Anglii, Francii, Japonsku Ne
mecku. V jednom anglickom
meste ma namesti vystaveny je
kanon, ktory anglickf vojaci
wall Nemcom. Ma jednom boku
Ramona sd vytlacen6 mena ang-
lickych vojakov, zabitych tym
kanonom, ked' nan dtocili a ma
druhom boku - memo anglickej
municnej firmy Vickers. Tato i
"a vojny dodavala Nemcom
svoje kanony, ably mimi Nemci
Anglicanov zabijali.
Najlepsie by bolo, keby vset-
ky municne fabriky boly po.
statnene. Potom by bolo menej
zaujmu ma vyvolanf vojen.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
Europe cele storocie otvoren6,
neboly zavrely.
Koniec vyst'a 'ahovalectva
2 Europy do Ameriky.

s4
Europy do Ameriky.
Pred vojnou nebranily ame-
ricke drady vyst' 'ahovalectvu z
Europy. Naopak: emigracia 20
zamoria bola i'm vitana a preto
vsemozne podporovana. Prva
vlna vyst 'ahovalecka, asi v ro-
koch 1S40-90 sl1zila prevazne
kolonizacii zeme, jej osfdleniu,
rmbaniu lesov obrabaniu dho-
rom leziacich krajov, zatym 60
vlna druha, priblizne cd roku
1890 do r. 1914 sl1zila zvacsa
vybudovaniu americkeho prize
myslu. O vyst'ahovalectvo Eu-
ropy NAL preto zaujem ameri-
cky jednotlivec i celok. Ably Dol
cely kontinent medzi Atlanti-
kom a Pacifikom osfdleny a ho.
spodarsky organizovany, k to-
mu nestacily populacne silly
mladej Unie. K tomu bolo treba
hromadneho vyst'ahovalectva z
Europy. lie 3.2 milionov, kto-
re mala americka Unia roku
1889, vzrastol poeet jej obyva-
tel'stva ma 1927 milionov "a
posledneho scitania l'udu roku
1890, dnes nejakych 126 Milo
nov, eili re jeho pocet sa "a tl-
to pomerne kratku dobu zpat'-
desatoronasobil, je zaiste jedi
necne a vysvetlitel'ne jedine
vyst'ahovalectvom Europy.
Kolonizacia vol'nej pody sa
stala d6lezitou funkciou fede-
ralnej vlady, ktora tito p6du
predavala ma nej vyst 'ahoval.
Gov osadzovala. Okolo r. 1890
bolo vsak zemedelske osadzova-
ME Ameriky zhruba u konca, t..
]. volna drodna poda bola wy
st'ahovalcami rozobrana. Ked'-
re ale stcasne s agrarizaciou A.
meriky postupovala i jej indu-
strializacia, bolo treba d d'alsfch
l'udf, d'alsieho vyst 'ahovalec-
tva.
Vojna r. 19141S a doba po
nej priniesla zmenu v ameri.
ckej imigracnej politike: ucini.
la koniec zasade "otvorenych
dveri''. Zmena, ktora sa v do.
sledku toho objavuje v pohybu
Pudskych mas medzi Europou a
Amerikou je nebyyvala, ba re.
volucna. Nielen bol vyst' ahova.
lecky prdd Europy do Ameri
KY zastaveny, ale cd novembra
r. 1880 opustilo Spojene Staty
Wac l'udi, nez sa tam vyst 'aho
valo
| Neboly to 1vahy a starostj
len rasove politicke. Bolo to We
donnie vycerpania vhodnej pody
a obava, aby tlak rastdceho o
byvatel'stva ma rezervy pody 8
prirodne bohatstva sa nestal DO
vazivym pre- buddcnost' kraji
ny, ktore ucinily koniec verei
nemu podporovaniu zemedelske
no vyst'ahovalectva. Kriza ,
priemysli a presytenie domace
no trhu ale urychlily snahu "a.
vriet' zem' d'alsiemu vyst'aho
yalectVu a tax ueinilv lxnniao o.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
ROZHLAS YsN.

ROzHLAS YSN.
V slovenskych casopisoch zja-
vii sa clanok dra P. P. Hletku
pod nadpisom: "Czechoslova-
kia alebo Czecho-Slovakia"9
Nuz, my piseme vzdy ''C1echo-
slovakia'', pot'azne "Cesko-
Slovensko', lebo tax je nasa
rodna VAST pomenovana v
mierovych smluvach, ma zakla.
de ktorych bola utvorena. A
tax je spravne i dl'a gramatiky,
ako tvrdf najlepsi americky
slovnikar Vizetelly, v "Chica-
go Tribune. Pomenovanie &C.
skoJSlovenska "Ceskosloven-
skom" vymysleli Cesi al "a
konom vyndtili, takze krajove
noviny nesmd pfsat' "Cesko-
Slovensko', ale len "Ceskoslo.
vensko". Tym Cesi chceli uza.
konit' ich imperialistickd ideu
o jednom narode Cechov a Slo-
vakov (Slovaci ako 'vetva' ce-
skeho naroda). lie sa i'm media
ri, to vidfme, ze sa i'm to nj
kdy nepodari, o tom sme pre-
svedceni. Slovaci boil, s1 bu.
d1 samosvojskym ~narodom sla.
vianskym, ale ME priveskom
ceskeho.
Keby slo o sjednotenie vset.
kych Slavianov v jeden narod
a v jednu rec, to by SINE ami
nemukli; naopak, agitovali by
SINE "a to. "a verime, ze k to-
mu dakedy pride, lebo jazyko-
znalci slavianski uz studuj1 t1-
to otazku). Ale vo zvaGsovanie
jedneho slavianskeho kmena v
prospech druheho neverime. c.
chizovanie Slovakov je tax ne
mravne, ako bolo mad'arizova.
ME. K tomu slovenska rec je
cistejsia, ako ceska, ia je uz
dusevne zgermanizovana. Ked'
chcil Cesi robit' jeden narod z
Cechov a Slovakov - mech sa
poslovencia, bud1 hned' cistej-
SINH Slavianmi.
IA. Slovensky Den sa blizi -
Dude 25. julia v Idora parku.
Pracovnici a pracovnicky uz
zacn1 predavat' listky ma "Po.
pularity Contest a sbierat' 0.
hlasky do programovej knHky.
Vsetkych Slovakov a Slovenky
prosfme, ably napomahai pra-
covnikov a pracovnicky, ba a.
by sa prihlasili medzi Mich a
pracovali "a lspesny Slovensky
Den.
v nasom meste je pohyb "a
"City Manager Plan. Pohyb
ved1 hlavne knazi. Odpor1Ga-
j1, ably nase mesto bolo spra.
vovane spravcom, ako je spra.
vovane mesto Cincinnati. Tc
mesto ma teraz dobrd sprawl,
ale to este nedokazuje, ze ne
m6ze mat dakedy zl1. Zavisf te
cd toho, akf sd mest'ania a ak
s1 dradnfci mesta.
v Spojenych StAtoch mann.
teraz strajky ma vsetky strany
a niektore mich sd vel'mi kr
wave. Povstaly toho, ze MIRA
dava robotnfkom prAvo kolek
tfvneho vyjednavania 50 "a
mestnavatel'mi, ale tito vacSi
nou vyjednavat' tax nechcd. o
nj este v5dy myslia, ze robotnfl
je tovar, ktory sa ma trhu ku
puje ~ a tam sa kupuje len to
Go sa pondkne najlacnejsie.
! Strajk pre- til ist1 prfcinu
hrozf v zeleziarskom q oce.
liarskom priemysli, a to ux o
diva ttxdne. Jedin1 slohrana -
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01
d'alej po nekonecnej srobovnici,

d'alej po nekonecnej srobovnici.
Naplnenfm vndtornej prazd-
noty mohutnejlcim iistrednym
Station ale tento socialny pro-
ces ME je ukonceny. x tlaku sill
vn1tornych, rodiacich sa no.
veho pomeru medzi obyvatel :
stvom a podou, pristupuje tlak
sill zovn1tornych. Sdcasne s
prazdnotou vn1tornou mime
prazdnota vonkajsia, lebo siet'
komunikacif napomaha prave
tax centralizaciu stykov medzi-
narodnych ako socialneho zivo-
ia vo vndtri statu.
Akonahle nestaci bohatstvo,
ktore poskytuje obcanovi do
maca pr1roda a akonahle nesta-
cf domaci trh, obracia sa tento
obcan "a hranice vlastnej kra-
Jiny, kde ich nachadza. Ide ma
cudzie trhy. Investuje v zahra-
nici svoj kapital a ziada cd
vlady, aby no a jeho majetok
chranila. Vlada preto buduje
silnu armadu lod'stvo. Tlak
krajiny ma krajinu ale budf
protitlak. z neho sa potion rodf
nutnost' silnej vlady. V styku
so Station silnym meni sa Stat
nevojensky ma Stat mocensky.
Roztriedime preto mnoBtvo
zmlen, ktore badame v Ameri.
Ike v poslednych desat'rociach,
ma tri skupiny: ma zmeny v jej
obyvatel 'stve, pri com 81 vsim-
meme hlavne konca vyst' 'ahova-
lectva z Europy do Ameriky,
urbanizacie, cili prevahy NEST
skeho mad vidieckym zivlom A.
meriky, nedostatku dorastu a
pomerneho starnutia obyvatel'
stva a konecne rozvratenia a
merickej rodiny. Dalej ma zme.
ny v pode, ktore sa prejavuit
koncom vol'nej pody, mnoziaci
mi sa znakmi ponenahleho Wy;
cerpavania prfrodneho bohat
stva a starnutia Ameriky. Ko
necne ma zmeny vo vlade, kto
re uvidime V rast1cej centrali
ZACH, byrokratizacii, statnycl
vydajoch a volanf po silnon
State.
Volime zmeny v obyvatel'
stve, pode a Wade Ameriky
ked'ze obyvatel'stvo, poda ;
vlada su tri zakladne slozky
tvoriace Stat. Stat ale, silny Il
stredny Stat, je tym zakladnyn
zjavom, ktory ovlada vyvo
dnesnej Ameriky.
Najzavaznejsim faktom pr
objaveni Ameriky bolo pre- Eu
ropu zistenie, re je skoro l'udo
prazdna. Nehl'adiac ma niekol'
ko sto tisic domorodcov nebolt
ma 1zemi, ktore zaujimaj1 dine
sne Spojene Staty, ineho oby
vatel'stva a organizovanych sta
tov. Bola to zem bez historic
lebo bola temer 1plnou prazd
notou. Len "a takychto okolno
sti mohlo dojst' k jej osadzova
niu a tedy k vyst'ahovalectvr
z Europy do Ameriky. CT by /
menu bolo doslo, keby ma anne
rickej pevnine boly l'udnat(
staty, akymi boly tou dobor
Japonsko a Gina v All, kan So
plavci, ktori objavili Ameriku
chceli dostat', mono pochybo
vat. Mono tiez pochybovat'
ci by sa ludia boil st'ahovali z
Europy do Ameriky, keby sta
ry svet nebol, ako je dosial', vo.
jenskou zbrojnicou. Keby '
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01

Nandor Gorz6, mad'arsky spi-
sovatel' pise divadelnd hru, v
ktorej je Dzengis Kan predsta-
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01

Najlepsie by bolo, keby vset-
ky muniene fabriky boly po.
statnene. Potom by bolo menej
zaujmu ma vyvolani vojen.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-01


Europy do Ameriky, keby sta.
ry svet nebol, ako je dosial', vo-
jenskou zbrojnicou. Keby v
nom bolo tol'ko vol'nej p6dy,
re by stacila vsetkym narodom
k zaisteniu vlastnej existencie.
Keby pre- nu nemuseli zacinat'
vojny. Keby medzi europskymi
rasami, narodami, triedami ne.
bolo protivnfctva, keby tu ne
bol stat ma State, ktory obcana
meni ma vojaka a poplatnika,
slovom, keby Europa nebola
Europou = neboli by sa Euro
pania st'ahovali do Ameriky,
lebo by k tomu nemali dovodov.
ked'ze ale Europa zostala "sta-
rou Europou' a ked'ze sa v nej
miliony nudity domnievajdc sa,
ze osud Ameriky je lepsi cd 0.
sudu stareho kontinentu, sta.
hovaly sa do Ameriky.
Len tax mono vysvetlit' Wy.
st'ahovalecky prdd, ktory sa
stal jednym najpozoruhodnej-
sfch socialnych zjavov nielen
dejin Ameriky samej, ale sve.
toyych dejin vobec. Cd r. 1920,
cd ktorej DOLBY Dol pocet w.
st'ahovalcov 2 Europy zaznaco
vany americkymi 1radmi, Wy
st'ahovalo sa do Alneriky 81,
762,O12 l'udi. (Z Mich sa, prav-
da, niektori vrAtili.)
Met pochybnosti, ze by 50
Europcania st'ahovali do Anne.
riky d'alej a ze by sa fch pocet
v tomto storocf zdvojnasobnil,
keby "a vrata yst'ahovalectva,
Milford chronicle., 1934-02-09
Milford Grange News

AT the regular meeting Of Milford
Grange on Saturday evening, ten Of
Gcers responded to roll call, Ae
-Four applicants for mepibership
were ballotted for and eight appli-
cations for membership were pre-
sented
A banquet will be served ON Mon
day, February u. to the New Cen
tury Club. NJ
Sisters Bennett and Downing will
have charge of the dining room.
The following executive commit
tee was appointed for Pomona: Mrs.
Austin Peet. Helen Lynn. Mrs. JOS
eph Messick and Joseph LOliand.
Harrington Road and Milford
Neck will sponsor Ladies Night with
the following committee in charge:
Mrs. Frank Austin, J. S. Willis and
Miss Ida RoOsa. ...,. .--.-. .
The first and second degrees will
be conferred ON a class of candi-
dates on Saturday evening, February
10. with possibly some candidates
from visiting oranges.
Previous to the comforting of de-
grees. a graduation of a class from
the Juvenile to the Subordinate
Grange will be held. Plan to be pres
cnt and witness the ceremony as
this Is the first class to be gradu-
ated from the Juveniles.
Milford chronicle., 1934-02-09
II. X. VI. CARPENTER SHOWS
VIEWS OF ALASKAN LIFE

Motion picture films taken by Il.
r. NJ. Carpenter and friends Of Will
mingtOn, OH Il trip through Alaska
last Fall were exhibited by Mr.. Car
penteT at the luncheon meeting of
the Rotary Club Thursday, Fec LIST
at the Hotel dupont. II was entitled
Hunting and Fishing in Alaska. -
Gilbert T. Stephenson president, pre-
sided.
Excellent motion pictures OF AL
askah game were included in the
films, taken at distances not more
than 100 feet from the subject. TelC-
photo lens were used to secure the
pictures.
Mr.. Carpenters trip was made
aboard the yacht Westward" The
trip covered 1862 miles. through
glacier country. lairs Of the black
and grizzly and kodiak bears and
over trout and salmon streams.
All of the travel was done by boat.
Mr.. Carpenter explained. because of
the fact that Alaska consists largely
OF islands. with many principal
bodies of water inland.
Some excellent shots" of the
Muir Glacier. which was viewed
while the party was hunting whales,
were secured. Mr.. Carpenter said
that they met hundreds Of icebergs
while nearing the glacier. making
travel difficult and dangerous.
The program also included pic
lures of Short Bay. where scores of
waterfalls are located, and salmon
traps near the Prince of Wales
Island.
Some scenes of native life in
Alaska also were presented. showing
-bc grOtesque totem poles that
abound in native gravcyards. aud
)ther unusual scenes.
About $50 ROtarians and friends
we're present, and were an intent
audience.