davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

the Turks conquered all this part of the country, many of the peas ants as well as the noblemen be- came Moslems. They wanted to keep theri property and their priv :leges. But in time they became faithful Moslems and are so to this day.
 A Touch of the Orient A 25-mile auto ride through horseshoe passes in the Dalmatian mountains from Dubrovnik takes one to the town of Trebinje. There one is suddenly in the real Orient.
 Tn Trebinje the Yugo-Slav Mos- lem wears the fez and the women go about with faces covered with black cloth. The Streets are east ern, save that there are no camels.
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

Editor, TaH ToaOer Topics: The vacation period is no0 and pupils numbering 16000 back at their studies im the public schools The appearance o the boys and girls make up inspiring sight their Sdy to ard from the different institutions. Who aooud tink that among them youngsters responsible tor the crushing 0 sndow glass n the schools that a0U prefers to place the blame Qthers than the school children HoaOever, that mag be, tt IS said that over three hundred lights 0f glass broken m tOo schools during the past summer In fact the number of schools that escaped the aim of stone throsers s comparatively small. Have you anything to suggest as remedy for this abuse?-W. T.
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

It Wasn't Told To Me, Only Reord. Boo Miller has tue fair young lasses hearts going boop- boop-a-doop since he acquired his mew Harlemate suit!!. Tommy OBrien, bartender delare, and also singing acaiter seriously considering dn offer he has receved from Moo YaaokH Joe Riley is payimg a' unexpected vis to his fols and O resume h's studies dt Fordhdm Monday!
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

Around town with portable microphone. couple o girls bending each others ears in front of Lgges
 Sidewalk politicians giving the inside dope the betting for November 6 got it straight from the top the hul these days "You can't park here, mister that's bus .stop!!y' The boys around the Green 'Do fine job on those shoes for nickl They need it. mister '! Just couple of peaceful motorists Hey where dya think you're going, you (deeted by censor) TIT! Charlie Carter describing his mixture of Ward - You in little of ths then of that and end up with this There you are, sir LIP
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

Coincidences Do Happen. .. George Byrmes is just buck from the national convemtion of the Veterans o Foreign Wars in Louisville While quartered in the Kentucky cy George Hved just taOo blocks from the StoH home from Ohich Mrs Alice Speed Stou aOas kid mapped and aohom authorities even moso seeking, although relatives already believing the a0orst
 her dedth.
The Waterbury Democrat., 1934-10-13
Good Evening.
NEWS wRITEMs
alall sY rHh MAN IN TIE TOWER

NEWS WRITEMS We'll, here it is the end of the week, Let's look at the columns and take peek. Rallies in city hold all your attention By numerous speakers worthy of mention s Columbus Day observed in different ways, The World Series ended, we hope you liked the plays Of the weeks events assassination was the worst, The cruel and ruthless killing of Alexander first. ! Mrs Roosevelt reaches fifty as you're aware, The weather: At last is going to be fair
 Elm Elm.
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

Anybody acamt to bug e map? It's dated 1852, md its of Waterbury. Although not in first class condition, the informs the Tooer tt su shOacs streets houses dctories etc. that then erst ence The present oa0ner has carted tt around for tscenty-four gears, but longer cores to keep i heres chdnce for some dntiqudrian.
The Waterbury Democrat., 1934-10-13

Mostly this but bit of that. Helen Sheridan of the Rubber Borough committing Hartford daily these dayS
 Bob Walsh of Providence visitor in town Friday Ray Fitzpatrick, Joe Muvile Jack Fitzgerald, and George Muigan ST. the Waterburians off for Worcester today to witness the Holy Cross-Cahoc u. football game Herb Plank formerly known here in news paper circles, is doing publicity work for Wesleyan Uni versty. Sewal Clark, graduate of the University of
 Missouri School of Journalism paid visit to the Democrat Thursday. Tom Walsh, the genial insurance broker refuses to ruin his handba skill by induging in bit of bowling the side, he informed this department being asked for the his not the list of K of c. bowers. Francis Pecker of Elizabeth N. J will visit friends in town the weekend after watching Yale and Pennsylvania tangle at the Bowl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

kor. vonu1t le fatal asszonyok
asztalahoz es nagy ordog letere
nyomban elkezdett suttogni: ii
- Higyjc el Gondosne, meg
Sc sep, amt az Jancsi csin&l
a szegeny felesegevel.
Ugy suttogott, hogy mindenki
meghallotta Is Frohlichne ide-
gesen pattant fel:
- Nit csinalhat ilyenkor J&-
nos? Hol van Janos?
Hetenyi va1lait vonogatta:
- Nit tudom en- ait, kerem.
En- csak annyit tudok, hogy este
nyo1c orakor e1tint sajto iro-
dab6l.
Frohlichne fe1ugrott es veszt-
jos1oan suvoltotte:
Utanam, asszonyok. Ne
hagyjatok cserben, mikor baj-
ban vagyok.
Bejartak Hetenyi kisereteben
a fel varost es vegre is a sajto-
irodaban ta1altak mely alomba
meriilve kover Frohlich ia
most. Kiderult fel6le, hogy mar
este nyo1c ora ota huzza ku-
tyab6rt a havon, semmi rosszat
mem tett, csak eppen Hetenyi
ugratta ve1e az asszonyokat. De
ennek dacara Hetenyi masnap
mar ujra jaratta ye1iik varost
Frohlich utan, pedig Janosnal
igazabb uton ba11ago fsrj keves
volt vilagon. Mem kel1ett neki
semmi mas, csak jo vacsora. Ez-
eel ugratta azutan Hetenyi:
= TIE Janos, Ujpestre most
erkeztek meg a tejje1 hizott
stiriai kappanok.
E1ment Frohlich a kappanok
utan Ujpestre, de ires kezzel tert
vissza. Szomorran mondogatta:
- Elfogytak mar, mire en-
odaertem.
Sohse tudta meg szegeny, hogy
Hetenyi evtizedek ota mem jart
Ujpesten, mem tudhatott semmit
piaci viszonyok fe1ol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
AKIK D0LC0zNAK

Vannak emberek, akik lassan,
de sziinet nelktil, csendben, de
szivosan dolgoznak, szakadatla-
null dolgoznak a kozjo erdeke-
ben.
Mikozben allamferfiak, politi-
kusok es kozeleti nagysagok es
aprosagok oblos hanggal, szeles
gesztusokkal a nyilvanossag szin-
padan mentik a vilagot, az en-
berek egy bizonyos, nagyon SEE
reny fajtaja ait igazan meg is
teszi helyettiik.
A tudosokrol beszelunk, akik
igazan az elfelejtett emberei a
vilagnak. de akik ejjel-nappal
dolgoznak ertiink, dolgoznak az
utokorert es akik elviselhetove
teszik es tettek a munkajukkal
az eletet a szamunkra.
DR.. Cornish-rol annak idejen
sokat irtak az ujsagok, inert ket
meggyilkolt kutyat vissza adott
az eletnek es buta emberek Is
meg talan butabb asszonyok
nagy huhot csinaltak belole
hogy kutyakat kinozta.
Pedig hat hol lenne az orvosi
tudomany, ha ilyesmire mem lett
volna megadva az alkalma.
Most aztan elhallgat larma
a tudatlan es wax larma es ma
holnap lelegzetfojtva fogjak en-.
mex a szereny orvosnak mum
kajat figyelni.
Mert Cornish doktor most mar
embereken akar kiserletezni es
azokra gondol, akiket a tarsada-
lom kivegez.
Halalraiteltek eletre hivasara
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
Kar lenne, Ho Ezeket EIfeIednok !. !.

l,ogy mar ejfelkor itthon voltam
csak mem akartam kellemes al.
maibol fe1zavarni.
Ebben a pillanatban azonbar
eles csengetest hallott az el6szo.
ba felol. Kirohant nyomban, XII.
nyitotta az ajtot es meglepetve
latta, hogy Szerdahelyi Sander
all el6tte, akitol negyedora el6tt
Walt el az Otthon korben, ahol
reggelig kartyazott, sokat veszi-
tett.
Raformedt Parish Pal a seer
kesztore haragosan:
= Nit akarsz? Hogy mersz
te reggel hat orakor becsengetni
a lakasomba?
Szerdahelyi mem szolt egy szot
sem, csak nezett nagy merevseg-
gel Parishra.
- Nit akarsz?
Szerdahelyi ugy tett, mintha
megsertodott volna:
- Szepen fogadod vendeget,
aki eleteben eloszor Jon la
kasodra.
Parish Pal toporzekolni kez-
dett:
Reggel hat .orakor mem
szokas latogatoba jonni. Nit gon-
dolsz, hogy mi az en- hazam ?
Szalloda vagy gozfurdo7 Kilon-
ben is init akarsz?
Husz pengot akarok! =
felelte nagy nyugalommal Seer
dahelyi.
- Nit?
Mondtam mar. hogy husz
pengot akarok!
Mtlyen cimen?
= Kolcsonbe. A jov6 heten
megadom, ha lesz.
Parish Pail, a bekes, szelid-
lelkii Parish Pail ekkor mar
olyan diihos volt, hogy szikraz-
talk a szemei. Tunodott felette,
hogy megverje Szerdahelyit vagy
ledobja a lepcs6kon, mikor Seer
dahelyi megszolalt:
= No, mi lesz? Meddig var
jak?
Parish, aki nagyon felt attol
hogy kozben felebred felesege
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

haragos diihvel sziszegte:
Menj fcnebe, inert XII
doblak.
Szerdahelyi joindulatu szelid-
seggel felelte:
TIE, Pail, figyelmeztetfek,
hogy ne ugra1j Is ne legy olyan
heves. Ha mem adod ide a husz
peng6t. adkor elkezdek hangosan
kiabalni. Ha kiabalok, akkor fell
ebred a feleseged. Ha fe1ebred a
feleseged, akkor. jaj, jaj, err5l
ne is beszeljiink. s. az nagyon
kellemetlen lenne neked.. \. Tob-
bek kozt megtudna, hogy csak
most erkeztel haza az Otthon-
Dol, ahol vesztettel. =. Jaj, jaj,
Pail, amt te kapnal. Z.
Parish Pail a .zsebebe nyult,
atnyujtotta a husz pengot, be-
zarta az ajtot, sarkon fordult es
elment lefekiidni. A husz peng6t
persze delutan zajos nevetes koz-
ben nyujtotta at neki Szerda-
llelyi.
Fla mar a Parish Pail felese-
genek harcias voltat emlitettem,
hadd mondjam ell AIT is, hogy
valamennyi ujsagiro asszonyka
kozott az aldott Frohlich Jancsi
kedves asszonykaja volt a leg
feltekenyebb termeszetii. Negy
igazan bajos, fatal ujsagiro asz-
szonyka jart a haboru el6tti
idokben minden este es ejsza-
ka New York kavehazba es
egymas tarsasagaban szorakoz-
tax addig, amig az ujsagiro fer
jekre vartak.. A fatal es bajos
Szebenyeine es Gondosne, a ma
gam szinten fatal parja voltak
a f;atalsag. Egyik Sc lehetett
tobb tizennyolc evesnel. Va1ami-
vel idosebb volt Parish Pail fele-
sege es feltekeny termeszeteb6l
eredo komolysaganal fogva va
losaggal Greg asszonynak nez-
tex maguk kozott Frohlich ia
nosnak, a budapest riporterek
kiralyanak feleseget. Ennek a
negy sep asszonynak volt hii-
seges es igazan cavalier 1ovagja
a Budapest Hirlap rendori ri
portere, DR.. Hetenyi Imre, ma a
magyar kiralyi allamrendorseg
fokapitany helyettese es a poll
tikai osztaly kitiino fonoke. He
tenyi pOntosan esti tizenegy ora
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

akar engedelyt kapni valamelyik
nyugati allamtol, ha maga az ell
itelt is megadja az engedelyt,
mielott kivegzik.
Es inert halni keszul6 en-
berek igazan mem sokat torod-
mex vele, hogy sikeril-e a XII
serlet, amely egy szalmaszala
kinal nekik, valoszinu, hogy 81
keriil a szandeka.
Termeszetesen, ha a kiserlet-
re lehetoseget megadjak es ha
idovel sikeriil kiserlet, az meg
nem jelenti AIT, hogy minden
halottat feltamaszt az orvosi tu-
domany, inert ARA soha nem
lesz kepes es mem is lenne jo,
ha kepes lenne.
De lesznek esetek, mikor kit
lonosen az id6 elott meghalt en-
berek egy reszet vissza tudjak
maid adni az eletnek, ahogy
annyi szaz- meg szazezer embert
adnak vissza akkor az eletnek,
s6t ami annal is tobb, az egesz-
segnek, mikor kigyogyitjak be-
tegsegbol, amikr6l valamikor
semmit mem tudtak az emberek
Mindenki tudja ma mar, hogy
szazfele betegsegben pusztul-
nank, ha az orvosaink meg mem
talaltak volna a szorgalmas, a
sziintelen, a zajtalan kutatassal
azoknak a forrasat es meg nem
mentettek volna bennunket eek.
tol a bajoktol.
Mikor telsat a politikusok, q
nemzetment0k, a kis Is Macy
megvaltok fulsiketit6 valasztas
larmajat hallgatjuk, szenteljiinI
egy pillanatot azoknak az igaz
nagy embereknek, akik mem er.
mex ra larmazni, akik csendber
dolgoznak, de akik igazan vegzil
nemzetmentes, az embermen.
| ties munkajat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

r FclCcClenul SZukSeSeS dLOHOdIi
hogy sulyos ellenorzesi joga le.
gyen a tarsadalomnak, vagyis az
allamnak, minden iizletben.
Ha azonban a nagyt6ke terror
raj akar dolgozni, ha a nagyt6ke
m;nden aron es mindenkepper
feltetlen megadast kivan mum
kas es .tarsadalom reszer6l es
ha mem hajlando belenyugodni
hogy uj deal van, akkor koz-
uzembe valo vetelt maya a nagy-
toke fogja rank eroszakolni, mi
elott ARA mas valaki gondolna.
Az A & P alkalmazottaknak
azonnal a kormanyhoz kellett
volna fordulni es az r. F. C.-tol,
vagy Hopkinstol, vagy Ickestol
vagy akarkitol penzt kerni ra,
hogy minden ilzletet azonnal ki-
nyithassanak, anit bezart dihe-
ben nagytoke.
A munkabert biztosan meg
tudtak volna az uzletekben to-
vabbra is keresni, inert ugy-c
senki mem hiszi ell, hogy boltok
iizembetartasara rafizetett az
A & p.
Es ha profit volt, aminthogy a
42S ilzletet mem szerelembol We
zettek, akkor az is megnaradt
volna mrnkasnak.
Ez lett volna az ESSZERU
valasz az alkalnlazottak resze-
rol, de a terror, sajnos, terrort
szul es egy sep napon ESZ-
SZERUTLEN valaszt is kaphat
nagytoke.
Ha minden cleveland A & P
iizletet masnap is kinvitottak vol
ma a managerek es ha a fuvaro-
sok megtagadtak volna, hogy a
portekat bezart uzletekbol XII
hordjak akkor az tortent volna
epy kis teren. ami OroszorsZag-
ban nagy aranyokban megtor-
tent.
Es amt az A & P szegrol
szegre vegre meg is erdemelt a
maga terrori zmusaval, amellyel
egy millios varos "megbiintete-
set merte hangoztatni a targya-
lasok soran es lapokban.
Jozan eAnber ilyen valaszt mem
akar es ilyen kurta eljarast mem
kivan, de ha terrorral dolgozih
a nagytoke. akkor ne lepodjel
meg, ha egy sep napon ilyesmi
vel fogja magat szemben ia.
lalni.
AZ uccasarkon szonoklo agita
torok soha mem tudnak lit kom
munizmust csinalni.
De az elbi zakodott, eszetvesz
tett, hatalmi tebolyba esett Macy
toke fel tudja ait kozottiinl
idezni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
w.

Tabory Robert mem volt q
nagy ujsagirok kozul valo. Hs
megis sok penzt keresett, az,
csak vas szorgalmanak koszon-
hette. Naponta tizcnnegy oran
keresztil irt, szurken, egyhan-
guam, de hat ere is sziikseg
volt, inert a nagy terjedelmli vi
sag temerdek keziratot igenyelt
Tabory f6-ereje forditas volt
Tobb mint hatszaz kulfoldi iro
regenyeit, elbeszeleseit forditotta
magyarra es pedig francia, ne
met, orosz es sved iroket. Ra-
jottunk hsmarosan, hogy leg
nagyobb orome az volt, ha a
konyvismertetest ezzel mon
dattal fejeztiik be:
A Macy sved iro konyvet
labory Robert olyan muveszet-
tel forditotta magyarra, hogH
szinte jobb es kozvetlenebb ha-
tasu az eredet:nel.
EFT irtuk, pedig tudtuk, hogy
nem igaz. Az eredeti irasnak
megfelel6 magyar forditast csak
egyetlen ember tudott ny,ljtani.
Arany Janos, a kolto Arany
forditotta lie a nagy nemet
Goethe balladajat, az eluzott es
visszatert grofrol es a forditas
jobb az eredetinel. De hat Arany
Janos a versiras teren nagyobb
volt Geethenel es nagyobb min
den mas koltonel., aki lantot
pengetett az emberiseg kezdete
ota. Arany Janost a magyar iro-
dalonban mem kozeliti meg SEN
XII. Arany nem nehezkes. mint
Norosmarty vagy Tompa, men
szahados, mint Petofy, hanem
formaban es gondolatban a to-
keletesseg gyemantja.
En- meg LATHAM Arany Janost.
Eletc alkonyan kis gyerek vol
tam. de apam elv;tt a Margit-
szigetre es megmutatta neken
a fax arnyekaban iildogelo, nagy
beteg koltot. AIT sugta a fiji
lembe:
= Ez Arany Janos. Eredj es
csokold meg a kezet
De hat mem a Macy Aranyrol
van $50. hanem a kis Tabory
Robertr6l. aki tobbek kozott a
sved Bjornson munkait fordi-
totta magyarra. Egyszer aztar
Bjornson latogatoba jott Buda-
pestre es a sok ujsagiro nagy
zavarban volt, inert mem tudtak
vele beszelni. Szerdahelyi San.
dornak. aki akkor Pesti Naplt
szerkeszt6je es Tabory fonokt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
ECY MILLI6 TONNA
HETENKENT

A kemenyszen fogyasztas egy-
re emelkedik az orszagban es
az uto1so hetekben terme1es Ell
erte a millio tonnat hetenkent.
AIT remelik, hogy EFT meg is
tudiak a telen keres ztul tartani.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
A nogytoke terrorjo

Cleveland hatosaga mem sic.
tett beleavatkozni az A & P uzle-
TEX alkalmazottainak a sztrajk-
jiba, mire a szazmilliokkal rem
delkez6 hatalmas vallalat Cleve-
land varosat meg akarta biintet-
min
AZ osszes A & P uzleteket be-
zartak es a 42S bolt alkalmazot-
TAFT kiloktek az uccara.
Lehetseges, hogy mire So
rokat az olvaso megkapja, sike-
riil az elnoknek bekesseget csi-
nalni es nagyurak ujra vissza-
rendelik a lefizetett berrabszol-
gakat m,lnkaba.
Az is lehet azonban, hogy a
fenyegetest bevaltjak es "semmi
koriilmenyek kozott" nem lesz
tobl,e uzletiik Clevelandban.
A lefizetett ketezer-e egynehany
afkalrnazott szempontjabol SUI
lyos dolog toke sztraJkja, de
Cleveland eleteben mines jelen-
tosege a dolognak.
Ha 428 A & p uzlet zarva
naradna, akkor mas uzletek nyil-
nanak helyiikbe, vagy mas lane
izletek falnak fel a piacot ma
guknak. Mindenkeppen szilkseg
lenne ketezer ember munkaja-
ra, meg akkor is, ha mas ket-
ezret vennenek helyukbe. Ilyen
szempontbol hat mem fontos.
hogy mire szanja magat ebben
az esetben a nagytoke.
De fontos a tarsadalom szem-
pontjabol, hogy szabad-e, le-
het-e ilyen sztraj kokat megen-
gedni tokenek?
Szabad-e, lehet-e egy egeszse-
ges tarsadalomba ilyen hatalmat
engedni egy-ket enber kezebe?
F sorok iroja mem ait irigyli
soha Fordtol, meg tobbi nagy
kutyatol, hogy sok penzt keres-
mex. inert Denziiket nem tud-
jak megenni.
De karosnak tartja ait ha-
talmat, amely a nagytoke reven
egy-egy tokes kezebe kerul es
amely parodiat csinal lit min
den demokraciabo1, akarmi van
az alkotmanyban megirva.
Ha Ford felpukkad, 8 is XII
tud egyszerre. vagni otvenezer
embert az uccara, ahogy az
A & P ura kivagta a ketezer-
egynehany embert a cleveland
uccakra.
Elobb-utobb fel kell itt nep-
mex ismerni, hogy a toke ossze-
vonasa az, ami a toke es tokes
rend mai formaj janak a sirjat
megassa, inert ha szabad akar
az Egyesiilt Allamok lak6ssaga
maradni, akkor a toke nagysa'
gat es kulonosen annak hatal
mat eros korlatokba kell $40.
ritani nagyon kozel jovoben.
Korulbeliil ez programme a
Rooseveltnek, aki az vi dealber
a t6kes rendszer megerositese'
keresi, olyan modon, hogy kor
latokat akar verni sajat erde
keben a tokere.
Ugy latszik azonban, hogy al
uralkodo osztalyok mem tudnak
inert mem akarnak tanulni e!
ahelyett, hogy alkalmazkodnanal
az vi dealhez, terrorizmussal aka,
jak annak nyakat kitorni.
A cleveland A & P alkalma
zottak szervezkedtek es tisztes
seges eletlehetoseget akarnak.
Az A & P allitolag AIT nen
tudja megadni es inkabb kivonu
a varosbol, minthogy a kovete
leseknek engedjen.
Ha keptelen tisztesseges elet
1ehet6seget nyujtani munka
sainak, akkor annak lancuzlet
mex mines helye ebben az or
szagban. Ha tudna, de mem aka
ilyen eletlehetoseget adni, akko
el kell pusztitani, hogy gyoker'
Sc maradjon.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
IRTA: CONDOS sANDoR

Hallod-e Robert, e1mehet-
mel ah11oz a sved irohoz, hogy
mcgktrdezd t6le, NIT gondol Btu
dapest Is Magyarorszag fel6l?
Tabory Robert, aki eppen kar-
tyazott, fe1vallrol felelte vissza
Miert eppen en-? Miert
menjek en-?
Merit te forditottad 1e a
munkait es te tudsz koztiink
egyedul svedul.
- En-? - csodalkozott Tabo-
ry, maid nyugodtan tette hozza ::
An;g nemet forditasa van, ad-
dig forditok en- a vilag minden
nyelvebol, inert tudod, Sandor-
kan, mem tudok en- maskent,
csak nemetul.
Icy jottek ra az ujsagirok ar
ra, hogy harinad es negyedkez-
b6l valo forditasokat kaptak csak
Tabory Robert vas szorgalmu
munkajatol.
S,zerdafelyi Sandort emlitet-
tenn az emlekek soran es ime
egyszerre kr, stalytisztan all elot-
tenn ez az igazan kedves megje
lenesii. jolelku ernber, aki meg
1epo modon jutott a szerkesztoi
szekbe. E1obb rendori riporter,
maid ors zaggyiilesi tudosito volt
Pesti Naplonal. szorgalmas
munkas. de sziirke tollu, kozepes
miiveltsegu ujsagiro. A favagok
sorabol valo.
Az egykor Macy Pest Naplo
valsagba jutott es Suranyi Jo-
zsef vaskereskedo tulajdonaba
keriilt.
Suranyi vi szerkesztot akart
a regi helyebe.. Mem ismert
egyetlen ujsagirot sem, tthat
szetnezett a szerkesztoseg tagjai
kozott. Megtetszett neki a ro-
housewives arcu, kellemes meg
jelenesu. szereny modoru Seer
dahelyi Sander az elso tekintet-
re es ait mondta m:ndenki file
l1aIlatara:
= On lesz,a szerkeszt6! Hogy
hivjak?
Icy lett Szerdahelyi a Pesti
Naplo szerkeszt6je. Kesobb meg
vette Polgar cimii napilapot es
halalaig azzal veszodott. 10 flu
volt, baratsagos lelek, akit min
denki szerctett es oszinten sira-
tott, mikor olyan koran pusztult
el.
Szelid. de kedves trefakat csi-
malt ez Szerdahelyi Sandor
F6leg jambor Parish Palt ug-
rata, aki Az Ujsag munkatarsa
volt, legynek Sc vetett volna
de azert megis valahogy beleke-
veredett egy kellemetlen dolog
ba. Elszerette Donath Mihaly
nemet szerkeszto igazan sep fe-
leseget. Az asszonyka elvalt Do
nath Miskatoi es megeskudott
Parish Palival. Tegyuk hozza ait
is, hogy a Parish hazban az asz.
szonyka viselte a nadragot. Pal
Macy papucshos volt azza1 a.
egy hibaval, hogy szeretett reg.
gel hat ora fele hazajarogatni
holott a munkaja ejfelre mar re-
gen keszen volt a szerkeszto-
segben. Pail azonban szerette 9
tobbi cigany ujsagiro tarsasagat
elkartyazgatott reggelig az OFT
hon korben vagy New Yorl
kavehazban es bizony hat Or;
| elott ritkan vet6dott otthonaba.
Rendben lett volna ez, csak
hogy mig Parish Pail az ejsza
kai eletet szerette, addig az asz
szonyka viszont a nappalert ra
jongott es' erosen haragudott a
urara, mikor az reggel fele We
todott haza a csaladi otthonba
Szebenyei Joska tudna efelol so
kat meselni, inert gyakori ia
nuja volt annak, amikor Pail ba
ratjanak fejet mostak. Szebe
nyei EFT fejmosast csak ug.
tudta elkerulni, hogy a felesege
The Waterbury Democrat., 1934-08-29
CITIZENS PROTEST
 NEWS HEADLINES
SaranaC Lake Has Had No Heat Wave as Many
 Papers Reported

Saranac Lake, N. Y. - Heat waves may hereafter be charted An indignation meeting of citi- zens was held at the town hall here last evening. It was called by the newly formed Municipal League of this village. A protest was lodged against newspaper headlines claiming that the Heat Wave Covers Entire Country" such as appeared with such frequency during July across the United States.
 The meeting was called to or der by the League president, Thomas Ward. Mayor Seaver A. Miller and others spoke heatedly against the injustice of reporting countrywide heat waves when as matter of fact Saranac Lake has had no heat wave at all.
 This famous health resort for tuberculous patients had just made a temperature survey which showed that during the first three weeks in July, the temperature there rarely went to 80 degrees, in fact only on five occasions during that period.
 On the other hand the chart showed many nights in that time when the temperature went down to 50 or below.
 Physicians present at the meet ing emphasized the fact that their patients are benefited greatly by this range of daily temperature from day time to nighttime. The changes are stimulating, so they stated. to those suffering from respiratory affections.
 The whole Adirondack section, situated in one of the largest pub lie park domains in the world, has been particularly fortunate in es- caping the high temperatures and this meting at Saranac Lake went on record as being against thier being included hereafter in reports of torrid weather and enervating heat. Saranac Lake records are being kept to broadcast to heat sufferers in any future hot spells elsewhere.