davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1934-10-19
By NAAfRoN DYoLL

Bashke's eyes followed Berrel the blond as he strode down the avenue of trees after the Sab- bath dinner. With his friends he had joined the Saturday promen- ade to the synagogue for the after noon services. Deaf to her mothers chatter, Bashke listened to the sturdy voice of the light-haired blacksmith's helper. How strong and healthy he is, she thought.
 Bashke was nineteen Her father had carefully saved 400 rubles for her dowry. Her mother had helped >her sew pillows and bedding. Bashke should be looking for a husband.
 Her mother poked her.
 "Bashke, look at Berrel. He is a fine fellow. Soon he will own Lazer's shop. He is a good worker and will make money"
 Bashke was silent. Her mother had spoken her thoughts. Berrel would make fine husband, Bash ke was sure. In fact, she had been loving him from afar for months.
 Mother, he never looks at me-" Bashke complained. Always he runs away with the fellows. He doesn't care for girls"
 Don't worry, dear" encouraged her mother. T will go to Marasha tomorrow and ask her to bring you two together. It will cost 10 rubles, but she IS a good matchmaker"
 So Bashke and her mother wis., ited Marasha that Sunday. Mar asha lived in a rotting log cabin at the end of Karkhoff Ulitza. As the two women pushed past the rickety door they were swept over by a wave of heat from the oven.
 Marasha was baking bread for the week. She pulled out a large twelve-pound loaf and set it on the uneven table. Sweat dripped from her forehead into the folds of her spotted shawl.
 "Come in, Channeh and Bashke," she beckoned.
 They lifted their skirts and stepped into the room. The earthen floor had not been sanded since the holiday last fall. In a corner some chickens pecked for worms.
 Marasha sat down on the only stool, letter the two stand against the table.
 "You came about Bashke?" Mar asha inquired.
 "Yes, we have decided on Ber- rel" Channeh told her. "Bashke likes him, too"
 "Does he come to your"
 ''No, he never even talks tC Bashke."
The Waterbury Democrat., 1934-10-19

Berrel the blond came. SchnapUo and strudel would have lured him even to the next town. But, to fI1e disappointment of the family. he brought him him Mendel, the cob- bler's apprentice, who also liked his liquor and sweet cakes. Channeh brought out the re- freshment reluctantly. It would be wasted on the hard-drinkfne Mendel whose presence would dis courage the warming of BerreFs love.
 After the old people left Bashka lit the samovar with the prepared water. The men did not wait for the tea. The wine in the hagon dwindled to repeated ''chaims, long lives. The schnapps was not neglected.
 Bashke's cheeks were red and her eyes sparkled. Berre1 and Mendel were singing boisterous army songs, pounding on the table in time. The samovar rattled in sympathy.
 She poured the tea into tall glasses. Each took a cube of hard sugar. Holding the sugar on their tongues, they drank from their saucers.
 Bashke searched Berrel's face for signs of new-found affection. She was disheartened. Berrel con tinued to banter Mendel. ~.
 'Well, Mendel, when will y get strong arms and chest ?'' G B. leased.
 'I'm as strong as you" Mendel retorted, irritated.
 You won't get them knocking pegs into shoes"
 Berrel swallowed another glass of "schnapps" with a loud "ahh.
 Bashke was becoming discour~ aged. The wine, cake and strude1 had gone to nothing. She hoped Mendel would leave, but 1t ap-{ peared he would stay until the de- canter was empty. Berrel rose shakiIy from inc table, holding out his hands to Bashke. s s S Come, let us dance a vingerke X Bashke, glowing at the invita- ton, rushed into his arms. Sing ing the tune, Berrel swept her about the room. They separated. met. Aroupd and around they
 Mendel watched them absently, stupid with drink. Suddenly he jerked from his chair and lurched toward the couple. He grasped Berrers shoulder.
 '.I want to dance with her.'s Mendel said bellicosely.
 Berrel shook him off and wfirl- ed away with Bashke.
 Mendel stumbled after them.
 T want her." he shouted.
 You're not going to have her, Berrel returned. :,
 T am." Mendel vowed. T will marry her." <
 Berrel wrenched Bashke from Menders grasp.
 Let her go, you horses tail, he cursed. She's going to marry me He knocked the cobbler against the wall and continued his erralic dance.
 He stopped unsteadily as the door suddenly opened on Bashke's az tonished parents.
 He's going to marry me-" Bash ke cried happily as she clung to steady him.
 "Oh, Berrel!" Channeh gasped. "Is it true?"
 Berrel nodded stupidly. Copyright, 1884, The Chicago Daily News, Inc. E
 Tomorrow: "Our Wife, by Zcn~ tina Myers Garff, relates Sid Ben- tons surprise when he returned 10 the town from which he had fled, deserting his wife.
The Waterbury Democrat., 1934-10-19
poTk1o CHIPS INTRODUCED
 ABOUT I665. :.

Answers to Pre..ious Questions DREsIDENT WILSON was in \ France from Dec. 1s. 1918, to Feb. 15. 1919, and again from March 13 to June 29. 1913. in connection with World War treaty negotiations. 'Thaddeus Davids was the first ink manu. facturer. From a few hundred bottles the first year. ink now is sold by the millions of bottles annually. A negro chef intro- duced potato chips. but the first plant for their exclusive manu. facture was erected in Albany in ls25-
The Waterbury Democrat., 1934-10-19

But It's True It's just as true, impossible as it may seem, that Wordsn's Vitamin ID" Milk is the cheapest Vitamin ID" source and the most pleasant.
The Waterbury Democrat., 1934-10-19

Tomorrow: "Our Wife, by Zcla~ tha Myers Garff, relates Sid Ben- tons surprise when he returned m the town from which he had fled, deserting his wife.
The Waterbury Democrat., 1934-10-19
TEA FOR THREE BashIe Wanted the Indifferent Berrel to Propoas F Her, and Marasha Volunteered to Make the Mot<&

Marasha fell silent as If M thought. Then she rose ana Hef< to a small basket hidden in tHz darkness near the oven. From |< she drew a tiny herb.
 Serve this in Berrelss tea Hzlsr you invite him some evening, et ordered. "You will have him. netf worry" She smiled with ytlIt teeth at Channeh.
The Waterbury Democrat., 1934-10-19
[WHOMpF FIR5To|
 IN AMERICA :
 By Joseph Nathan Kane Author of "Famous First Facts"

Where was china for restau. rant use first made? = When was the first duel be- tween congressman fought? Who installed the first bath tub?
 Answers in next issue.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20
AZ APAT KELLENE ELCSUKM

hajtasanal sokszor a varatlan
helyzet, sokszor egy mask hajt6-
vigyazatlansaga, tudatlansaga
vagy konnyelmusEge hoz szeren-
csetlenseget az emberre.
Ha feln6tt egyen kerul hirte-
len nehez helyzetbe, esetleg =
fejet az is elveszti, de majdnem
termeszetes ez a serduletlen gye--
reknel, aki nehez helyzetekhez,
ijeszt6 pillanatokban nincs edzye.
Ilyenkor baj, ilyenkor szeren-
csetlenseg, hogy tizennegy Ewes
gyerekek hajtanak automobile
kat ebben az orszagban Is bizo-
nyara lenyegesen lecsokkenne az
autobalesetek szSgyenletes magas
szama, ha a hajtasi engedelyt 20
II ewes korhoz kotnek. ami esq
szerii Is termeszetes dolog len
ne. Is amib6l soha mem lett volna-
szabad engedni.
Ha a suhancok mem hajthat--
nanak kocsikat, akkor az ellopott
kocsik szama leesne a tizedere
es a biinbe kerult suhancok sza-
ma is nagyon-nagyon leesne.
Az ellopott aut6k legnagyobb
reszet azok a serduletlen gyere-
kek halifax el, akik megtanultak
ugyan hajtani, de kocsit men,
szerezhetnek maguknak ebben
a depresszi6s vilagban.
Es aki megfordul az ifjusag
koreben, az j6l tudja. hogy sok-
sok ezer fatal embert mem csa-
bitana semmi mas a biinre, mint
az vagy, hogy kocsit hajthas-
son.
Ha ez a lehet6seg egyaltalan,
minden korilmenyek kozt meg
lenne t6liik tagadva, akkor ha-
lalos szerencsetlenseg is, auto
lopas is, ifju gangszter is sokkal,
nagyon sokkal kevesebb lenne az
orszagban.
Amikor egy tizennegy ewes
gyereket aut6szerencsetlenseg er
Is az masokat is szerencsetlen-
segbe don't, oft az apat kellene-
a b0rtonbe csukni el6szor, inert
ilyen korban meg ha megen-
gedik sem valo kocsi a gyerek
kezebe.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20

dozott fel ARA a felesleges ol-
tara, inert csak nagyszeru asz-
SONY tagadhatta meg az eletet
egy szornysziilott gyereke ked-
veert harmincegynehany even at
sajat magatol.
A tarsadalom kovette ell a biint
es mem ez az asszony. inert a tar
sadalomnak kellett volna gon-
doskodni rola, hogy a nyilvan-
valoan es biztosan remenytelen
eletet elvagjak Is szabaditsak
meg kinjaitol mindkett6t, az
anyat es a gyermeket.
Jol tudom, hogy az elet kiolta-
saval vigyazni kell, hogy mem
mehetink el a vegletekbe azzal
a szabadsaggal, amit meg kellene
kapni az orvosi karnak iiyen
esetben Is jor tudom, hogy az
egyhazak minden tan;tasa ellen
from lie ezeket sorokat.
De az egyhazak mem egy kerr
desben revidialtak mar az alias
pontjukat Is mem egy torvenyt
hoztak az egyhazak akarata ei-
lenSre majdnem minden alla1n-
ban.
TIT lenne a legf6bb ideje, hogy
,ezeket az iigyeket intelligensesa,
'hunnanusan kezeljek, inert mem
humanizmus, hanem 6rult kegyet
lenseg, hogy ezeket szeg&ny
Ieleteket n1eghagyjak, hogy egy
Fvagy tobb egeszseges eletet te-
Egyenek tonkre, a remenytelen,
sznfetese ef6tt elhibazott korcs-
szdfottekkei.
Ha van humanizmus Anglia
ban, akkor nemcsak kegyelmet
kap gyilkos anya, hanem ege-
! szen szsbadfabra boesatj&k.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20
CY|LkOS VACY Mem CYILKOS?

Angliaban megkegyelmeznek
annak a szegeny Greg asszony-
max, aki tehetetlen, nyomorek es
idiota fiat megolte, inert attol
felt, hogy 8 maya fog egy ope-
.racioban meghalni Is szorny-
szulottet aztan senki mem fogja
gondozni.
A targyalason kisiilt, hogy ez
a szegeny martir-anya ait sze-
rencsetlen gyermeket harminc ev-
mel tovabb apolta, hogy az egesz
eleteben annak a rabja volt Is
hogy a meggyilkolisban is az
anyai szeretet vezette.
A bir6 maya kijelentette, hogy
talan lesz egy felvilagosodottabb
kor, amikor tarsadalom nem te-
knit biinnek a gy6gyithatatlan
szornyszilottek meggyilkolasat
Is sajnalatanak adott kifejezest,
hogy a szegeny anyit el kell
itelni.
Igaza volt ennek a bironak Is
minel el6bb valtoztatja meg a
tarsadalom erre nezve felfo-
gasat, ANIMAL tobb felesleges Is
borzalmas emberi nyomorusag-
max vetnek veget ezen a rongy
vi1agon.
Az a szegeny martir-anya az
egesz eletet atszenvedte, atdol-
gotta, atkinlodta, csupan azert,
hogy az e1etet benne tartsa gyo-
gyithatatlan, idi6ta (huiye) fla
ban Is kozben az efet n1inden
pllanata mil1i6szoros kinszenve-
des lehetett a szamara, inert lat
MIA ke1lett, hogy soha normalis
ember mem lehet a fiab6f.
Tizezer martir kinszenvedsset
kel1ett annak az anyanak szen-
vedni, egy nagyszerii 6letet a.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20
Ket Karacsonyi Ajandek

Jezuskat magaban. :.
Akkor a kis indian gyereke'
hozta nekem a Kis Jezus.
A kedves, kellemes karacsonJ
estek sem idegenek el6ttem.
Volt olyan karacsony, miko,
egy egeszen kis plezen vartul
egyparan magyarok Kis Jezust
akit boldog orommel fogadtunk
Vannak tizen-huszan, akik szin.
ten konnyezni fognak, mikor
Ajax-ra gondolnak..
Talalkoztam a karacsony es.
tevel Parisban, jobaratok k0zt
akik sorokat szinten olvassak
es akikkel ugy iteltuk, hogy
okunk Is jogunk van az oromre
Akikkel a Cafe de la Paix ra.
gyogo termeiben vartuk, hogy
mikor mehetInk a fenseges pa
risi katedralisba az ejfeli mi
sere.
Volt karacsonyest, mikor egy
fel megye iinnepelt velem egy-
szerre, mikor ket-haromszaz eye
reknek tudtam 0romet szerezni
es amikor olyan boldog voltam a
nepem kozt, hogy az talan eleg
lenne egy egesz eletre.
Egy par karacsonyeste igazi
nagy palotakban talalt ram, ahol
szinten j6baratok kozt gondol-
tam ra, hogy az ember a palota-
ban is, a fakunyhoban is egy-
forma, ha az angyalvaras melege
a kils6 MATT leolvasztja a szi-
vekr61.
Tolthettem egy par karacsony-
estet meghitt csaladi es barati
korokben, ahol csaladtagot lattak
Is latnak bennem, miota ismer-
mex.
Adtam Is kaptam karacsonyi
ajandekot a boldogabb id6kben
es nehez lenne megmondanom,
hogy egy egyszerii banyaplezen
varrott kezimunka, egy aranyora
vagy egy par husz centes kesz-
tyii-e a legkedvesebb emlek eek
kozt.
De a legboldogabb. a legiga-
zabb, a legdragabb karacsony
mem Paris pezsg6s ejszakajan,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20

mem a regen Is messze elhagyot1
rozsadombon, mem a columbus
palotakban es mem egy monta'
mai nagy kastelyban virradt ram
Es a legdragabb karacsony
ajandekot mem kaptam sem ba.
nyaszoktol, sem bankarokt6l
inert hiszen mindket rendben
volt es van eleg baratom. A
legdragabb ajandekot igazan 6
valoban Kis Jezus hozta az
eletembe Is azota mem is ment
XII soha egeszen bel6le.
Egyszer megirtam mar, hogy
valamikor Knoxville, Tenn. mel
lett egy box-kareban talait rank
a Kis Jezus.
Ahol a Colonel vezetese a1att
nagy karacsonyi iinnepet tartot-
tunk, ahol kesztyut kaptam az
ezredest6l, orat Two-Bits-t6l es
ahol meg az .oreg "Grouchy" is
adott ajandekba egy kis fesut.
(Akarmilyen hihetetlen, akkor
meg nekem is volt NIT fesiilni.) }
OFT kaptam a legszebb, leg
idragabb karacsonyi ajandekot az
elett6l.
A karacsonyi scent enekekkel
is, vacsoraval is regen kesz vol
tunk es bizony mar igen er6sen
a vilagi enekeknel tartottunk, mi.
kor harom kis csavargo jelent-
kezett a karenknal. (Azt a karet
akkor hivatalosan atadtak ne
kunk a vasuti munkasok ARA az
egy estere Is mem kozonseges
box-kare volt, hanem ami meg
volt rendezve a section gang"
reszere.)
Kett6 meyer volt, a harmadik
mexicoi, de bizony a piszok
olyan vastag volt rata, hogy a
kulonbseget mem lattuk csak a
hajarol.
Felenken jottek a Wig tarsa-
saghoz, kiilonosen a meyer gye-
.rekek er6sen huzodtak, inert a
deli allamokban a dzsungelekben
is ket tuz van. Egyik a feher
hobonak, egyik a negernek.
Mem tudom, hogy hany menny-
orszagot iger a keresztenyseg az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20

embernek?)
Hanem hat ,karacsony ests
volt es a Colonel mindnyajunl
neveben szeretettel fogadta {
faradt es ehes vandorokat, akil
nem maradtak sem chosen, SEN
szomjasan sokaig.
Az egyik meyer gyereknel, mee
mexicoinal kis tamburak vol.
tax Is egy fel6ra mulva al
"utols6b6l els6 lett, a tarsasae
ket primadonnaja a ket muzsikus
volt, akik reggelig mem fogytak
XII a n6tAb6l.
Masnap, mikor kivirradt, a
baratsagos hajlekb6l el kellet,
tavoznunk Is napvilagnal a ne.
gerek is rajottek, hogy az {
b6riik fekete, nekik Oft kellett
hagyni benAiinket.
De a mexicoia gyerek :. velink
maradt Is inert az area er6sen
ragyas volt, Spotty-nak nevez-
TUX.
A meyer gyerekek tavoztaval,
fatal hobok, gyerekhob6k csak
harman maradtunk: Two-Bits,
Spotty meg en-.
Csak termeszetes hat, hogy a
baratsag koztink azonnal eros
lett es en- mihamar Spotty-nak
adtam a bicskamat.
Es tobb oromem volt abban,
hogy a kis bicskat odaadtam,
mint abban, hogy orat. kesztyut,
miegymast hozott nekem is a
Kis Jezus.
Lehetseges. hogy tudtam vagy
ereztem mar el6bb is, de az6ta
mindig tudataban voltam, hogy
nagyobb, igazabb orom ajande-
kot adni, mint kapni; inert mi
kor Spotty - akit napsuteses
Sonora allamban mem kenyezte-
tett el a peon sors - ragyogo
szemekkel a bicskat atvette, ugy
ereztem, hogy igazan koztInk
van a Kis Jezus.
Az olvas6knak sokat beszeltem
mar err6l mexicoi gyerekr6l.
Az elet elsodorta t6lem, amt
sajnalok, de mem b4nok.
Mert amig vele voltam, addig
az igaz, mely baratsag olyan
sok oromet elveztem, hogy azok
emleke a sirig elkiser.
Ez volt a legszebb karacsony
az eletemben Is ez volt a Je-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20

Egy tizennegy ewes gyerek
meghalt Detroitban a mutt he
ten.
Detroit azonban az ilyen auto
Iszerencsetlensegekkel mem all
magaban, ICY van ez az egesz
orszagban.
A tizennegy ewes iskolasgye-
rex hala1os balesete mem zark6-
zott ere az egy gyerekre. Meg
egy szemely meghalt. harmat
sulyos serilesekkel vittek a k6r-
i,hazba.
A fiunak volt hajtasi engede-
lye. inert befoiyasos papaja meg
szerezte ait a szamara.
Ahogy. ezer meg ezer tizenhat
even aloh gyereknek van hajtasi
engedelye az orszagban Is tiz
meg tizezer l8 even al6li suhanc
szaguld az orszag utain Is uc-
cain.
Csodaiatos, hogy ennek a hi
hetetlen konnyelmusegnek senki
mem kivan vegetvetni ebben az
orszagban, hogy a kocsik hajta-
sat sehol mem akarjak feln6tt
emberek kezebe tenni Is .abbol
a gyerekeket kizarni.
Jol tudjuk, hogy egy 14-16
ewes gyerek nagyszeriien meg
tanulja kocsik hajtasat es ait
is tudjuk, hogy tiz- meg tizezer
minden baleset nelkul nyargalja
az utakat es az uccakat.
Ez azonban meg mindig mem
ok ARA, hogy EFT a komplikalt
gyilkolo szerszamot meghagyjuk
a gyerek kezeben..
Mindenki tudja, hogy az autok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20

zuskat6l a legnagyobb ajandek.
Mert a jobaratnal mines, mem
lehet dragabb kincs a vilagon.
Embertestverek, felejtsuk Ell,
hogy depresszi6 van, hogy alan
dekot mem kaptunk Is mem ad-
tunk es kiki oruljon annak, hogy
van - baratja.
Ha a baratjat felesegnek, ferj-
mex, szul6nek, gyereknek hivjAk,
de legyen biztos bennc mindenki,
hogy annak baratja.
Mert talan meg az sem fon-
tos, hogy benniinket a baratunk
szeressen. Sokkal fontosabb, hogy
tisztaban legyiink magunkkal Is
a baratunkat mi igazan szeres-
sik.
Ez a szeretet az, ami a Bekes-
seq angyalait elhozza mindany-
nyiunk szamara.
Csak EFT akartam voltakeppen
megmondani, ebben a hosszura
nyult irasban.
Az listen adjon jobaratot, mi
mel tobb jobaratot, minden ember
fianak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20
ECY MAGYAR MATRONA
HALALA

Mojzer Janos kozismert Nc
Mechen-i testveriink sogorn6je,
Tomak Janosne szul, Bernay
Julia a multi heten Kipling, Ohio
melletti farmjan elhunyt. Het
fiut es harom leanyt hagyott ma
ga utan a k0ztiszteletben cit ma
gyar Asszony, akit az egesz vi
deken 6szinten eyaszolnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20


csonyi id6kben feln6ttek is So
kat gondolnak Kis Jezusra, aki
hat igenis megjelenik mindenki-
mex karacsonyra, valamilyen
alakban.
Legalabb azoknak, akik varjak,
vagy legalabb mem hesegetik ell
maguktol, mikor a Bekesseg an
gyalai leszallnak.
Es akik deres - vagy kopasz
- fejjel neha visszaalmodjuk az
elmult id6ket es visszalcpunk va
lamit azokbol a karacsonyi ajan>
d&kokbol, amik elmultak, mind
annyian ugy erezzuk, hogy volt
IS van es lesz karacsony.
"A sors kerekei velem igazan
ossze-vissza forogtak.
Az en- eletem, ahogy magyar
kozmondas mondja: "hol kerek,
hol talp" volt es bar neha a
talp nagyon ram talalt taposni,
= kerekek neha felvittek a ma
gasba.
Es legboldogabb vagy a leg
boldogtalanabb karacsony esteket
mem talaltam magasban.
Volt egy karacsony, mikor hal
dokolva fekudtem Is irigy boil
dogtalansaggal hallgattam ha-
Won csikorgo csizmakat, amelyek
a. hiv6k labait, Paszton, - kis-
diak voltam akkor, - az ejfeli
misere vezettek. De a kisdiakok
a banatot hamar elfelejtik.
Volt egy karacsonyest, mi
kor Budapesten eltem letorve es
mikor harom krajcar ara silt
gesztenye volt a vacsoram, de
ha az ember tizenhet ewes es
baratai vannak, akik vele nyomo-
rognak Is vele nevetnek, akkor
az ehseg sem vagja foldhoz.
Egy karacsonyt New Yorkban
vartunk, a hires Polonyi fele
Kossuth Hall meg a Feher kert
tajekan. Azert kett6 tajekan,
inert nappal melegedhettink a
Kossuth Hallban, de bizony ha
estere mem volt tizenot centiink,
ami megesett gyakran velunk,
akkor a szellos Feher park ke-
meny padjain gemberedve alud-
funk. De Balogh bacsi, a Second
Ave.-i jo Greg Balogh bacsi XII
utalta a dajmokat karacsony es-
tere es ICY ehesek Is banatosak
mem voltunk.
Kes6bb, joval kesobb. komo-
1yabb fajdalmak jottek sor-
somba.
Volt egy karacsonyest, amikor
meg lnepem remenyteljesen
enekeit az ejfeli misen, abban a
regen Is messze elhagyott fa-
lunkban, de en- mar tudtam, hogy
yege lesz a nagyszerii alomnak.
De egy nagy pap, ma borton:
ben il6 Hook Janos el tudta hi
tetni velem, hogy csodak meg
tortennek.
Volt egy karacsonyest, ami
kor Oft jartam szegeny, Greg,
vanyadt Hungarakkal Havana-i
molok zo1d vize mellett es ugy
ereztem, hogy ezeknek szegeny
Greg magyar lanyoknak sorsa
abban a vizben fog vegzodni.
De korulottik vidamsag volt a
yarosban es a velem volt Hun
garakat sikeriilt a havanai ka-
tedralis ejfeli misejere elvinni.
Volt egy karacsony, egy iga-
zan fekete karacsony, mikor ugy
Greztem, hogy az en- szamomra
nincs, mem lehet tobbe Kis Je-
gus. Meg csak meg sem beret-
valkoztam es szomoru banattal
magam vartam scent estet.
Meg a ket lakotarsam is meg
kertem, hogy hagyjanak magam-
IA, inert egyediil akarok marad-
nj a banattal. Akkor volt ez, mi
kor az osszetort almok romjai
alatt fekudtem. De mega
vartak a maganyom es egy el6-
kel6 amerikai uriasszony, egy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-12-20

Volt azonban egy ev, volt
egy karacsony, amit szeretnek
az emlekek koziil kihagyni.
Hobo voltam, de bajtarsaim
mem voltak.
Eltevedtunk egymastol Is en-
| a Union Pacific tehervonatain
egymagamban igyekeztem Chi.
cago fele, hogy magyarokat ia.
laljak karacsony estere.
Egyszer mar megirtam, hogy
akkor talaltam egy kis indian
baratot magamnak, hogy a leg
szebb indian szot "Hymue-Ze''
akkor tanultam, de amig odaig
elertem, addig sok konnycsepp
odafagyott az arcomra. Igazi,
keseru konnycseppek.
Volt-e mar az olvaso valaha
magaban?
Igazan elhagyatva, igazan ma
gaban?
Mem ait a maganyossagot er-
tenn, ami eleg gyakran kijut
osztalyreszemul az utolso evek-
ben, inert az a naganyossag mem
banat.
Mikor a Sloan Street, RENE
tesegben az emberek ait hiszik,
hogy en- maganosan jarom az
utaim, nevetem az embereket es
a legtobbet sajnalom. Merit ke-
YES emberhez 1ehet a sors ke-
gyesebb, mint enhozzam. Hiszen
nekem barataim vannak. szerte
az orszagban. Hogy lennek en-
magamban? Hiszen ha kimegyek
innen a masodik uccara, vagy
a tizedik allamba, mindenfele
igaz jobaratokra talalok. Olyan
baratokra, akik meg lettek pro-
balva. Akik velem orultek es
velem szenvedtek, akik velem
mertek es velem vesztettek. Es
akik megmaradtak megis barat-
max. Igaz Is jo baratnak. A gon-
dolat egy szempillantas alatt el-
visz akar Flintre a szomszedba,
akar West Virginiaba, Ohioba,
Pennsylvaniaba, Utahba, Monta-
naba Is az orszag minden zuga-
ban barati kezszoritasok fogad-
max. Ne sajnaljon hat engem
senki, hogy elfelejtek egyszer
beszelni a Sloan Street-i ma
ganyban.
Hanem akkor, azon a bizonyos
karacsonyelotti napon mem ICY
volt.
Egy emberfia. egy lelek mem
volt, aki igazan torodott volna
velem ebben az orszaeban.
Hiszen Two-Bits Mike-ot, a
kesobbi kenyerest mar isrertem,
de akkor meg sokat mem kobo-
roltunk egyitt es mem tudtam
hogy mem szandekosan valt-e el
az utja en- tolem. A Colonel-t, az
szerette meg vagy ketezer hobo
es az mem tudott mindenkire
gondolni.
Ahogy Oft box kareban egye-
dill fagyoskodtam, bizony ugy
ereztem, hogy ha megfagyok
senki mem erzi a hianyom, SEN
XII egy pillanatra mem gondolja
el, hogy talan kar volt exert a
fatal fiuert. Senki nem lesz, aki
egy postakartyat kii1djon mesz-
sze-Verebelybe, egy szegeny,
Greg ozvegy Asszonynak.
Ez az igazi magany, ez az a
magany, ami rank fekszik, ami
agyon nyom benniinket Is ez az
maganyossag, ami remuletbe
cit mindenkit, inert ugy erez-
ziik, hogy a talaj szaladt XII alo-
lunk.
Igaz, masnap mar mem ugy
volt.
Masnap mar talalkoztam egy
kis indian csavargoval, aki hi
deg suit nyulhust adott enni,
valosziniileg inert felt t6lem Is
akinek aztan nagyon sok oromet
szereztem, mikor egy chicagoi