davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
NAKED WOMAN
KEPT PRISONER
IN N. J. STABLE
Authorities Rescue Unfor-
tunate Female-Inves-
tigation Started

RIDGEFIELD PARK, N. j., Jan.
10.-Detectives today strove to solve
the strange story surrounding the
Imprisonment of a naked mad
woman, Mrs. Sophia Gerard. aged
AZ, in a dirty, unheated closet-like
room over a stable on the old
Barnes estate. The woman was
pronounced insane by the County
Physician, but is receiving medical
attention.
Two Are Held
Two other characters of the
stable. alleged jailors of the wom-
an, are held on charges of false
imprisonment. The two held are
Joseph Gerard, aged "a, the in
sane woman's husband, and his
housekeeper, Miss Mary Griffin
aged 35.
In Lindbergh Case
Gerard is a former pugilist. He
was questioned in the Lindbergh
kidnapping case. He stayed in a
shack near where the baby's body
was found when he was OCCASION
ally at Hopewell
Mrs. Gerard, the imprisoned
woman, weighed so pounds when
found Gerard acknowledged keep
ing his wife locked up but denied
mistreating her. He said he took
her from a state institution where
she had been committed for being
mentally unbalanced and was keep
ing her with him for "her own
benefit"
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
FIRST MATE OF ALASKA
TAKEN TO HOSPITAL IN
KETCHIKAN ON WAY NORTH

big" Dan Danielson, popular
First Mate on the steamer Alas
ka, was taken to the hospital in
Ketchikan suffering with a severe
cold, when the steamer stopped
there on the way north. He will
rejoin the ship on the southbound
voyage.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
MISS RUTH WALSH ON WAY
TO NOME FROM VISIT SOUTH

Miss Ruth Walsh, official OF
the Miners and Merchants Bank
of Nome, is a Westbound passen-
ger on the steamer Alaska on her
way home after a vacation in the
States. Miss Walsh made the trip
to Seattle from Nome on the last
trip of the Victoria in the fall,
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10

Rocks Light, reported extinguished
January 4, was relighted the same
day.
Revillagigedo Channel - Potter
Rock Lighted Bell Buoy found ex-
tinguished January 4, was relight-
ed same day.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
Isle HEBERT MAKING
TRIP TO KETCHIKAN AND
WAY PORTS ON BUSINESS

Isle Hebert. representative for
Schwabacher Hardware Company,
is making a business trip to Ket-
chikan and way points in the in
terests of his firm.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
J. r. SMITH is RETURNING
TO SKAGWAY FROM SOUTH

j. R. Smith, Chief of the White
Pass and Yukon Route in Skagway,
is on his way home from a vaca-
ton in the States, aboard the
steamer Alaska.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
BU0YS, OTHER
AIDS CARRIED
AWAY BY ICE
Navigation in Wran CELL
Narrows by Night Is
Not Recommended

To date aids to navigation in
Wrangell Narrows have been re-
ported destroyed or damaged by
exceptionally severe ice conditions
as indicated below. Further dam
age to aids probably will occur.
Ice has also interfered with tend
ing the lights and mariners cannot
count on finding them burning.
Until the ice clears. permitting
restoration of aids to normal con-
ditions, mariners should exercise
the greatest caution in navigating
the Narrows. Use of the Narrows
at night is not recommended at
present.
Aids destroyed.
Spruce Point Light 10.
Danger Point Light 10.
North Flats South End 26.
Wrangell North Flat %.
South Flat Middle 33.
Blunt Point Reef "a.
Turn Point Shoal Light 49,
Middle Ground North End Bea-
con.
Aids damaged:
Most of the aids between An
Choir Point and Blunt Point arc
out or badly damaged.
Buoys out Of position:
Danger Reef Buoy 20.
Green Rocks Buoy %.
Turn Point Shoal Buoy SO.
Petersburg Bar Buoy 40
Klawak Inlet-Craig Shoal Light
reported destroyed January 4. will
be rebuilt and relighted as soon as
practicable.
Revillagigedo hannel Hog
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
LANE IN JUNEAU

C. F. Lane, of the Ingersoll-
Rand company, arrived in Juneau
on the steamer Alaska last night.
The Daily Alaska empire. [volume] (Juneau, Alaska) 1926-1964, 1934-01-10
BENIN PASSES
AWAY, SLEEP

OLYMPIA, Wash, Jan. 10.-E.
B. Benn, aged 81, the first white
child born in Aberdeen, former
State Senator and United States
Marshal, died of heart trouble
while he slept, here. He was receiv-
er for the Olympia National Bank.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
Az ELN0K YERESECE

volt a legfontosabb es a leg
szomorubb esemenye a multi het-
mex. Mikor az elnoki vetot a
congressus leszavazta, ereznie
kellett a polgarsagnak, hogy a
regi, Infants rendszer lepett ujra
'eletbe, hogy politikusok meg
int a szavazok tomeges megvesz-
tegetesere hasznaljak fel az Egye
silt ATlamok kincstarat.
Mem az a baj, hogy ketszaz-
otven millio dollarral nagyobb
teher van az orszagon, inert AIT
kibirja. Es mem az a bal, hogy
a nepszerii elnok vetojat lesza-
vazta a congressus, inert ebben
a demokratikus intezmenyeink
biztositekat kell latnunk, hanem
AIT, hogy a szervezett kisebb
segek ezentul megint szabadon
zsaroljak az orszagot.
A megvetozott torveny ujra
megadja a nyugdijat azoknak a
volt katonaknak, akik evekkel a
haboru utan szereztek maguknak
valamilyen betegseget, es vissza-
ada a szovetsegi tisztviseloknek
ait a tizenot szazalekos berva.
gast, aminek egy reszet mar az
elnok szinten vissza ajanlotta
egy javaslatban.
A legio erre verszemet kap,
tovabb fog izgatast tartani, hogy
a bonust azonnal kifizessek, es
mire polgarsag eszre veszi ma
| gat, nyugdijat egnak kovetelni
minden volt katonanak.
A szovetsegi pay-rollon levd
urak es holgyek mindossze tizen-
ct szazalekos bervagast szen-
vedtek, sokkal kisebbet, mint Il
tobbi polgarok, es a gyava poll
tikusok most EFT is visszaadjak
nekik, mielott a polgarsag reg
keresete vissza terne.
| Emeli a gyalazatot az, hogy
a congressus tagjai sajat fl
zetesuket is emeltek inert a
tizenot szazalekos bervagasbar
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
AZ AUTO-MUNKASOK
LESZERELESET

nagyon vegyes erzesekkel TO-
gadtak az orszagban.
Ketsegtelen, hogy munka-
sok oriasi lepessel jutottak ko-
zelebb a ce1jaikhoz, mikor ujra
"biztositottak" szervezkedes
szabadsagat, de ketsegtelen az
is, hogy a remelt eredmeny fe-
let sem tudtak elerni.
Nemcsak at mem ertek Ell, hogy
a szervezetet elismerjek, hanem
az egesz Macy kuzde1met, nagy
reszt elii1ro1 .ke1l kezdeniuk,
inert a 3'biztositekok" ujra ma
gyon homalyosak es ketsegesek.
Az auto-gyarosok ugyan "kote-
leztek magukat'', hogy a SEER
vezett munkasokat mem fogjak
a munkabol kiiizni, es ennek fell
igyeletere szerveztek is egy ell
noki bizottsagot, de ilyen ter
meszetu kotelezvenyt mar elobb
is vallaltak. tG
Azonkivlil benne maradt az
egyezsegben a gyarosoknak az Il
felelmetes fegyvere, hogy ezen-
tul is "erdem szeritnt" kuldhe
tik el azokat a munkasokat, akik
kellemetlenne valnak sza.
mukra.
Ezzel szemben meg kell al
lapitanunk, hogy Federation
i; elismerese is csapas lett volna
ITALIAN inkabb niagara a munkas
ra, inert akkor a szervezet tiszt
viseloit egyenesen kormanypa
rancs tartotta volna meg ;
dzsabokban. Es inert a Fede
ration szervezeteiben mar eper
eleg racketeer tisztviselo van
semmi sztikseg mem volt ra
hogy az auto-munkasok mind
egyiket adofizetesre kenyszerit
SEX.
Ha a jelenlegi egyezmenyt fe
lig becsiletesen vegre halifax
akkor szabad verseny lesz a
iparban, es szervezetnek 'nyuj
tania kell valamit, ha meg akar
ia kapni a tagsagot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
Ok is benn yoltak.

Ok is benn voltak.
lesz az orszag sorsara, hogy
Roosevelt milyen erzesekkel TO
gadja vereseget.
Egyszeriien tudomasul veszi-e,
mint a politikai szerencse forgan-
dosagat, amely esetben csak fel-
baj 1esz a do1ogbol, vagy elke-
seriti partjanak a hiitlensege es
meg probal bosszut a1lni a part
tito demokratakon, akik e1lene
szavaztak. Ez esetben kor-
manyzo-part egysege vegleg fel,
bom1ik, S ezentul konstruktive in
tezkedeseket mem lehet remelni a
demokrata parttol.
Meg szerencse, hogy a polgar-
sag rnegtartotta a jozansagat,
tisztaban van vele, hogy mem az
elnok allaspontja volt hibas, ha-
nem politikusok arultak Ell az
elnokot, part-platformot es az
orszagot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
HOGY A KORMANYNAK

ez szandekaban all, ait multi
heten kikuldott kerdo-ivekbol lat
hattuk, amelyek a nagyiparosok-
hog voltak intezve. Johnson ge-
neralis ARA kivancsi, hogy me-
lyik nagyipar teljesitette az ell
nok kereset, hogy munkabere-
ket tiz szazalekkal emelje es a
munkaorakat tiz szazalekkal le-
vagja, Is siirg6s feleletet kovetelt
a kerdesre.
"A szeniparban a nyolc oras je-
get megtortek, EFT .siirg6sen ko-
vetni kell tobbi iparban, hogy
az orszagban meg ma is o1yan
szomoruan nagy mertekben dulo
1nunkatlansagot csokkentsek.
A vasuti munkasokat es a
vasutigazgatokat mem tudta meg
egyeztetni Eastman szovetsegi
vasutbiztos, es kijelentette, hogy
a tovabbi targyalasok vezeteset
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
Az VI SZEN-CODE

het oras munkanapot allapit
meg az iparban, amelyhez az OF
dollaros alapfizetest allapitjak
meg a banyasz szamara.
Ezerfele hibaja van ennek a
szerzodesnek, amiket nagyon
hosszas magyarazas nelkiil mem
erthet meg a szenbanyasz, de a
legnagyobb hibaja az, hogy az
ugynevezett 'alapfizetesbol' a
helytelen szerz6desek segitsege-
vel maximum munkabereket csi-
nalnak az iparban, amig a code
ok mas iparagakban minimalis
munkabereket szoktak meg
szabni.
Az is Macy baja az vi code
max, hogy az ugynevezett deli
szenmez6kon csak $4.60-as alap-
fizetest iger banyasznak, inert
oket biintetik meg azert, hogy
oman a szenszalitasa koltsege-
sebb, mint a keleti mezokrol.
Mindezen hibak mellett meg
lehet batran allapitanunk, hogy
| a het oras shift olyan tiszteletrt
melto eredmeny, amit mem er
tex el meg iparban, amit ko
vetni kell minden mas iparagbar
az egesz orszagban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
KETSEGTELENt)L SOKAT

szenvcdett az elnok tekintelye,
EFT mem lehet mindenben ra-
irni republikanus part szam-
lajara.
A republikanusok ugyan egy
szalig az elnok ellen szavaztak,
de a dernokrata sorok is meg
bomlottak, es egy cseppet sem
biztato igeret a jovore, hogy az
elnok ennyire mem tud fegyelmet
tartani a partjaAan.
A republikanusok egyseges
szavazatahoz csak ait sziiksegcs
megjegyezni, hogy Hoover adj
minisztracio alatt legtobb re-
publikanus mar kovetelte, hogy
a veteranok zsarolasainak le-
gyen vege az ors zagban, es tisz-
tan partpolitikabol raktak az
ujabb terheket a kincstarra.
Az is nagyon fontos hatassal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

az latjuk, hogy a buza IS ten.
geri aran kivil, kii1onosen az
iparcikkek arai mar majdnem Ell
ertek, tobb esetben elhagytak
azokat az arakat, amiket 1929
ben raboltak a fogyaszt6ktol, $
ez teszi 1ehet6ve, hogy a fe1-
iizemmel do1goztato tarsasagok
nagy profitot csinalnak, Ugyan-
ez teszi lehetetlenne, hogy a
munkas a lecsokkent heti kere-
setb6l felig tisztessegesen meg
ellen.
Az auto ara alig o1cs6bb, mint
2o-ben volt, a ruha es cip6 ugyan
azon arakat joforman elerte, az
acel arat nemcsak nevlegesen, de
hirhedt Pittsburgh-plus intez-
kedessel is az egig emeltek, az
elelmiszer ara is otven szazalek-
kal emelkedett, miota a munkas
beret felemeltek huszonot per-
centtel.
Icy magyara zhato, hogy a NRA
vizsgalodasai szerint 81 kilon-
boz6 iparban 80 tarsulat multi
evben negyszazotven millio dol
lart tudott keresni, mig ugyan-
ezen vallalatok lo32-ben csak
negyvenot milliot kerestek.
S ezzel magyarazhato meg,
hogy 1934-ben negyvenhat tarsa-
sag fizetett eddig extra oszta-
lekot, negyvenharom felemelte a
rendes osztalekot, tizenkilenc tar
sasag els6 izben fizetett oszta-
lekot, otvenhet tarsasag meg
fizette a depressio alatt elma-
radt osztalekot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
AzfH}6}fyH AZ Ay13iSzTRA'k

utan leszereltek egy csomo
mas sztrajkot, nevezetesen a new
york; soffor-sztrajkot, amely
szinten mem jart csak felered-
mennyel.
A sztrajkolo munkasokat visz-
sza vettek, a szervezet szabad-
sagat a polgarmester bizottsaga
biztositja, de a szervezetet tar
gyalo felnek ell mem ismertek.
A Nash-fele autogyar sztrajk-
jat most probalja az elnoki auto
bizottsag elintezni, tobb kisebb
sztrajknal pedig munkasok
majdnem teljes gy6zelmet arat-
tax.
De sztrajkok jelenleg is van
max ors zagszerte, S mutt heten
talan szazotvenezer munkas vett
reszt kulonboz6 iparagakban es
videkeken berharcokban.
Ere a hetre esedekes a cali
formal Imperial Valleyben a
cantaloupe-szedok sztrajkja, es a
felfegyverkezett farmerek elore
fenyegetod znek vele, hogy ez az
esetleges sztrajk "veres lesz."
Elharitottak multi heten a
puhaszen sztrajk veszedelmet az
orszagrol, es ebben az iparban
iitottek az elso rest hirtelen e
rosszul osszeallitott code-okra
Az vi, illetve a modositott code
OF meg mem fogadta el az orszae
minden szenvideke, de keves ket
seq van benne, hogy at vegii
mindenutt el fogjak fogadni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
A FELEMELT NAPSZAMOK

Is altalaban a berskalak ker-
desenel mem szabad figyelmen
kivil hagynunk, most a legtobb
munkas legfe1jebb negyven orat
dolgozhat hetenkent.
EFT szem elott tartanunk azert
szukseges, inert egyese iparagak
maris dicsekedve jelentik, hogy
orankent majdnem annyit, vagy
epen annyit fizetnek, mint a
''prosperitas" l929-ik eveben,
tudnunk kell hat, hogy a munkas
ebben az esetben sem keres any,
nyit, mint amennyit negy eve
volt alkalma keresni.
Azonkivul tekintetbe kell
venniink, hogy eek a szamok
sok esetben csalnak, inert csak
a minimalis munkabereket ve-
SILK figyelembe. Ford peldaui
akkor is ct dollart fizetett ma
ponkent a munkasok egy resze-
mex, de a munkasok nagyobb
resze hetedfel dollart is tudott
keresni, amir6l ma senki mem
tud nala almodni
A szeniparban peldaul a nap
szam lo2o-ben ugyan mar mem
volt sokkal magasabb ct dol
larnal, de ha a loderek Is ma
sinasok, szoval a tonnaszam dol
gozo emberek munkaberet nez-
zuk, akkor ait latjuk, hogy fele
annyit sem keresnek hetenkent,
mint amennyit 2o-ben alkalmuk
volt keresni.
A vasuti munkasnal is hiaba
emlegetik az orabereket, ha egy-
seer ma csak fele idot van al
kalmuk dolgozni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
NAGY0N t)GYESEN.

a legjobb lelektani pillanatban
adta meg nehez ipar a tiz sza-
zalekos beremelest munkasok-
max, amit General Electric,
a Westinghouse es tobb mas
ipar is jonak latott azonnal ko-
vetni.
A nehez ipar a hirtelen eliza
tarozott beremelessel hangulatot
akart a Wagner-bill ellen csi-
nalni, amt nagy reszben eler-
tex, masreszt lie akartak sze-
relni AIT az elegedetlehseget,
amely az acelgyarakat sztrajkok-
<al fenyegette.
Ha az acelipar tiz percentes
beremeles aran megtarthatja to-
vabbra is az open-shopnak ne
vezett scab shopokat, akkor OIL
ESQ arat fizet kivaltsagert,
kulonosen, ha tekintetbe vesz-
Silk, hogy EFT az arat is a -
fogyaszto fogja fizetni; minthogy
az acel arat azonnal fe1 is emel-
TEX.
Amig a nagy munkaadok egy-
reszt barsonykesztyiit huztak icy
az oklukre, a barsony alatt rel
10 aceloklot is megmutattak az
orszagnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

Merit voltak ugyan orult de-
spotai vilagnak, de olyan oriilt
nem volt egyik sem, hogy az is
kolas gyerekeket szolgaltatta vol
ma XII oriilteknek, hogy a tanito-
kat az 6rtiltek soraibol rendelte
volna XII ARA a munkara.
Van sok becses dolog villa
gon es eek kozt mem utolso, SGT
legelso ertek az egyeni es po-
litikai szabadsag, aminek a ne
veben es amiert annyi millio
ember dobta mar ell az eletet a
barrikadon.
De mindezeknel kedvesebb a
gyermeke az embernek es ha
annak a biztonsagarol lehetetlen
a demokratikus berendezkedes-
ben gondoskodni, akkor vesszen
holnap a demokracia vilagbol.
New York varos polgarsaga-
max, New York varos apainak es
anyainak kell megadni fele-
letet, hogy kepesek lesznek-e in
tezkedni, hogy kepesek lesznek-e
olyan egyseges forrongasra, a.
mely az ezerotszaz szegeny 6rul-
tet eltavolitja azonnal az isko-
lakbol.
Rajtuk all, hogy tovabb ker-
gethetjik-e a szivarvanyt, vagy
veglcgesen fel kell adnunk hi
tiinket mindabban, amit szepnek
es szentnek tartottunk idaig az
eletben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
II = tt 5 = p N L =

Valosaggal elarasztottak pol
garsagot a propaganda n1inden
fajtajaval, es mozgositottak maid
nem rnindenkit, hogy a Wagner
bill veszelyei ellen tiltakozzek a
congressman es a kormanynal.
A celjukat mar annyiban el-
ertek, hogy a Wagner-billt maris
modositasokkal targyaljak, Is
nagy kerdes, hogy meg ICY is
le fogja-e ait targyalni a cong
ressus.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
A MINDENHAT0 DOLLAR

Konnyen belle lehct oriilni alb
ba a hivatalosan is megallapitott
szomoru valosagba, hogy jelen-
leg ezerotszaz 6rult tanitoja van
New Yorknak.
Ezerotszaz tanito k0rulbeliil
negyvenotezer tanulo mentalita-
sat es testi epseget tartja a ke
zeben, ennyi gyerek szellemi es
testi biztonsagat veszelyezteti a
vilag leggazdagabb allama az is
kolakban.
Mikor az ember az elkepeszto
remmeset mem akarja elhinni, $
mikor annak magyarazatat kere-
81 lapokban, ha lehet ilyesmit
magyarazni, szomoruan ell kell
fogadni remseget valosagnak.
inert a magyarazat a bi zonyite-
kot is magaban foglalja.
Penziigyi okai vannak ennek
biinos tebolynak.
Ha New York varos meg
akarna szabaditani EFT ncgy-
venotezer tanulot attol We
szedelemtol, hogy egy orult ural-
kodik felettiik, akkor ezerotszaz
tanitot kellene nyugdija mi.
A mindenhato dollar all hat a
tisztogatas utjaba, S ICY mar el-
hisszIk EFT remseget.
Mikor nyilvanossagra hoztak
EFT a szegyenteljes lehetetlense-
get, hajmereszto dolgokat kozol-
tex a kozonseggel.
Vannak olyanok tanitok
kozt, akik csendes orultek e.
akiknek az 6rultsege hivatalo-
san megallapitast mem nyert
idaig.
Vannak azonban olyanok is
kozotttlk, aakik mar tobb izben
voltak tebolydaban, oman
csak mint reszleges gyogyultak
lettek elbocsajtva.
De felsorolnak olvan esetet is
amikor egy tanito nemcsak meg
figyeles, de kezeles alatt ALT
inert az 9rultseget felismertek es
elismertek, de mialatt kezeltek
minden nap be-engedtek tanitan
az iskolaba.
A dollaron kiviil meg vala
mi all az iskolatisztogatasok ut
jaba.
Ami aljasabb a dollarnal is.
A politika, bar new york; is
kolakrol ait hiszi a lakossag
hogy politika odaig a mags
szennyes kezeivel nem er lie.
Politikai befolyasok, befolya
SOS politikusok szaz meg szaz
tanitot protezsalnak szaz NEE
szaz tanitasra alkalmatlar
egyent tartanak meg a tanito
allasban.
Ez a ket Okla van annak, hogy
negyvenotezer new york; gyerel
6riiltek kezere van bizva az isko
1akban, hogy negyvenotezer gye
reknek szllei soha mem tud
jak, hogy mi fog tortenni a eye
rekeikkel az 6rultek kezeben.
Csinos dolgokat mondtak e
arrol is, hogy nemelyik szegeny
5rllt milyen modon kezelte ia
nitvanyait, miel6tt bezartak oke
tebolydaba, de beszelnek AFRO
is, hogy hany ilyen orult jar m;
I IS tanitani az iskolakba.
IL Es New York urai EFT idais
eszre mem vettek, polgarsagga
ut idaig nem tartottak sziikse
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

SeSnek tuQdtn1, inert sem 4 dol
lar hatalmaval, sem a politikai
hefolyassal mem tudjak a ,kuzdel-
met az "illetekes tenyezok" fell
venni.
Sot, vilag gyalazatara megtor-
tent, hogy a new york; iskolak
superintendentje meg akkor is
mentegette EFT rendszert, mi
kor gyalazat kipattant, meg ak
kor is tudott magyarazatokat ta-
lalni.
Es valami siirgos es gyors Sc
gitseget sem igert megremult
sziloknek.
Well, az amerikai polgar til
relmes.
Turelmesebb birkanal es
bunosen konnyelmti. mikor a
szavazatat vesztegeti a valasz-
tason.
Van azonban egy hatar, a.
melynel a birka is fellazad es
kellene lenni egy hatarnak, ahoI
a szavazo-polgarok, a szilok, az
anyak igazan fellazadnak.
Merit AIT meg elnezhetik, hogy
ia politikusok a varosi admins
TRACTION keresztul az adofizetol
szemeit kilopjak.
AIT is elviselhetik, hogy koz
tisztviselok tulnyomo resze ko
zonseges CRATER, akiknek nen
kozhivatalokban, hanem borto
nokben lenne helyilk.
Szemet hunyhatnak, ha akar
max. ARA is, hogy a birok j
egynehanya penzen veszi po
litikai befolyast es a valasztas
maganak. hiszen mem olyan re
gen silt XII, hogy tobb nev
york; biro allando uzleti ossze
kottetesben ALT a gangsterek
kel es szovetsegben volt az al
vilaggal.
New Jerseyben most silt Xxi
hogy egy par biro keszpenzt fl
zetett a togaert.
Mert mindez csak a penzet lop
ia ell az adofizeto polgarnak e
legfeljebb a vagyonat meg a
eletet veszelyezteti, ha a kor
rupcio biroi bencsre is felkll
SILK.
De amikor korrupt politik,1
sok az iskolakat orulteknek sol
| galtatjak XII. akkor nem csak a
adofizetok vagyonat es eletet We
szelyeztetik, hanem amt azol
annal is tobbre becsllnek.
Merit az anyak gyermekeinel
az elete foroghat oriltek kezebel
veszelyben.
| Ha tehat ez botrany men
csinal forradalmat New York
ban, ha ez gyalazatos panam
mem csinal tisztogatast abban
varosban, akkor nincs remen
tobbe a demokrata rendszerber
akkor a. demokracia a teljes esd
dot bemondta.
Mert >akkor a nep nemcsa
hogy mem erdemli meg a politi
kai hatalmat, szabadsagot es
szabad valasztast, hanem egye
nesen veszelyes ait oft hagyni
kezeben.
/. Akkor be kell vallanunk, hog
szivarvany utan futottunk, mi
kor a hitiinket a demokraciab
vetettuk, akkor vissza kell tel
nink a despotikus kormanyzas
lhoz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

(Folytat&s az silk oldalon)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
rahagyja az e1nokre.

rahagyja az elnokre.
Kozben torvtnyjavaslatot ke-
SIT, arnely penz Is bortonbln-
tetessel sujtana annak a vasut-
max az igazgatoit, amelynel a
munkasok szabad szervezkedesi
ogat kor1atozni probaljak.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-12-27
HOMING HUSBANDS

IN one of those scientific, but intimate, peeps
into American home life Dr. Cecile T. La
Toilette of Columbia University finds that
full-time working wives are not getting a
square deal.
Her studies in the domestic relations of $50
married women employed in SO cities revealed
these wives not only bringing home the bacon
but doing most of the frying, too.
If the missus works at what used to be a
mans job then hubby should pitch in and help
with the dishes, cooking and other domestic
chores. Too many shirk these, and too many
have developed inferior completes because of
their mates high earning power and ability
me-making," writes the doctor, lis grad
ually being recognized as joint enterprise,
but, as yet, little is being done to educate men
and boys for their new jobs"
Fair enough. If Eve delves then Adam
must help with the spinning. The new ar
rangement is going to be hard on the master
full males. But then there is that extra pay
check.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-12-27
WATCH YOUR STEP

TEAR-ZERO weather presents motorists
IN and pedestrians of indianapolis and Mar
ion county with the problem of coping with
lev streets, automobiles that due to cold, are
faulty in operation and vision difficulties
caused by ice-encrusted windshields
Each of these points presents the motorlst
with added driving responsibility. There prob
ably are more instances of frozen brakes on
the streets today than most Of us would care
to admit.
Motorists should watch the pedestrians
ANY of them is liable to slip on the ice and
be hurled under the wheels Of your car.
The Marion county traffic toll is too high
by scores of victims The wrongs Of the last
eleven and a half months can't be righted but
there is no need for any one else paying the
price of carelessness.