davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-07-13
AKo sLovACI PEsTUJt
sLovANsKt vZkJ0lGNosf.

AKO SL0VAOI PESTUJU
sLovANsKt vZkJ0lGNosf.
Priesmyk Dukla je historicky
vyznamnym rozhrannym bo-
dom. Pamataj6 si no vel'mi do
Ibre mnohi i 20 svetovej vojny.
Ma tomto romantickom mieste
dna 10. j1na t. +. maly skoly
sirokeho okolia pol'sk6ho . g..
slovenskeho pamatn6 q vel'mi
vydarend spolocn1 vychadzku,
ma ktorej zdcastnili sa okoite
mestianske, l'udove skoly, pred
stavitelia pohranicnej poicie,
administratlvy, najblMsi skolski
inspektori a pospolity l'ud.
Kto 81 vsimol ' tento den ce-
sty ma Duklu ma nasej q ma poll
skei strane v dial Ike 30 40 KIM
uz rano cd 4. hodiny mohol Vi
diet len same preplnene, vype-
rene, prapormi opatrene vozy,
auta q mnehe inc vozidla. Ma
vsetky strany ga ozyval radost-
ny spev skolakov. Sama pest
rost' malebna. Tato sviatocna
put trvala az do sam6ho obe-
du. Dotiap nashromazdilo 50 8
oboch stran ma krasnom, prize
strannom l1cnom a lesnatom
mieste do 5000 osob.
Toto bratske stretnutie bolo
pripravovane davnejsie, vedo-
min a so slhlasom nasich pol
skych administratfvnych a skol
skych 1radov. V organizovani
ma zasluhy ma nasej strane ria
diteP statnej NEST. skoly v Svid
nfku j. Hajtas, okresny nacel-
mix v Stropkove Lust ak uci-
tel'stvo. Ma pol skej strane n.y.
bali 8 vecou cinitelia mesta Kro-
sna Dukly. Vychadzku ohro-
zovalo zle pocasie az do vecera
predposledneho dna. To ale po-
zmenil krasny den, takze zahy-
bal masou pospoliteho l'udu O.
kolia tax ma nasej, ako ma pol
skej strane, bez politickeho Il
zadia.
Bratov Poliakov 0 pol IL. ma
samej hranici uvital B. Krpe.
lee, skolsky inspektor v Barde.
jove, ktory vo svojej reci pou.
kazal ma spolocne slovanske po.
vinnosti, ma potrebu bratskej
svornosti, tvrdosti, ostrazitosti
a pohotovosti, a to d6vodu
niektorych neslovanskych po.
hn1tok. Ma privitanie odpove'
dal jeden pritomnych skol
skych inspektorov z Pol'ska
ktory podobne poukazal ma d
vedene vzajomne potreby a ui'
st'oval 0 ich ochote v tom.
Bratia Poliaci ostai medzi
nami az do 6. hodiny vo vel m
milom pomeskani, pri Com pre-
ukazovali k nam mimoriadnu
pozornost' a vSeobecne znamu q
charakteristick1 pohostinnost'
Ma ich tvarach cd pociatku al
do konca ziarila llprimna spo.
kojnost' a radost' mad bratskym
stretnutim. Stale vyhlasovali
tdzbu podobneho castejsieho
stretnutia a "a tym ciel'om ma
vrhovali skolske vylety 8 nasej
strany do Pol ska a 8 ich stra.
ny k nam.
Pocas bratskeho posedenia
holy ma programe ozaj majstroy
sky nacvicene pohadkove pred.
stavy, prednesy, rozlicne narod-
ne spevy a tance ziactva, pri
com ma strane pol'skeho ziactva
- okrem ozaj peknych a mi.
lych vykonov - sme sa kochali
Y krojovyoh symboloch pol.
skej A'achty a l'udu. Vo W.
stupoch, predstavach, spevoch
tancoch pol 'skeho ziactva, axe
fiziognomicky boly celkom
zrejme vzt'ahy slovanskej 70.
dinnosti. V speve a Y tanci po.
znavat' mohol pozorovatep cia
stky slovenskeho "pozabucky"
rusk6ho 'skozacka", slovenske
no. ''strasiaka" a j Y spevnycf
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-07-13

Donald R. Richberg, hlavnf
pravny radca NRAs . vtkonny
direktor NEG a IEC. vyslovA Ga
Y Charlottesville, Va. "a samo-
spravu priemyslu, podl'a eko-
nomickej dstavy, ktor4 by a.
neprctivila tstave Spoj. Sta
tov. SINE svedavi, ak6 flohn
buds mat rcbotnfstvo Y ~ ~
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-07-13

Cleveland ma Slovaka kan.
didata do kongresu. MIN je ad.
vokat Frantisek V. Sotak. ST
tam j styria Slovaci, ktori kan.
diduj1 do statnej zakonodarne
A my tu nemame teraz Slovaks
kandidata ami len "a Sarhu.
Evening star., 1934-10-25
ASYLUM INMATE
FREED BY P|NCHOT
Another Case Investigated
as Governor AsSaiIs
Steel Firm.
BY the Associated Press.

BY the Associated Press.
PITTSBURGH, Pa, october 49,
A West Aliquippa man, in reference
to whose insane asylum detention
Gov. Pinchot used the word frame
up," is back with his wife and seven
children today, while State investi-
gators probe a case allegedly similar.
George Issoski, Al, reputedly active,
until his incarceration more than a
month ago, in membership work for
the Amalgamated Association Of Iron,
Steel and Tin Workers, was released
yesterday from the Torrance State
Hospital after the Governor said an
independent examination of the man
proved him sane.
Soon afterward, investigators from
the State Department of Labor began
investigation of the circumstances sur
rounding the commitment of second
asylum inmate. A representative of
the department said the second mans
identity would be protected until the
examination is completed"
officials of the steel workers aSso-
citation said ISsoSki, who worked in the
Jones & Laughlin Steel Co.'S West
Aliquippa plant until several years
ago, is not a members of their or
ganiZation.
Police Chief w. L. Ambrose of West
Aliquippa, arrested Issoski September
IL on a charge of drunkenness, after
which the man was adjudged insane
by commission composed of Attorney
j. Knox Stone, DR.. Margaret I. Cor
nelius and DR.. M. M. Machall, all of
Beaver.
Evening star., 1934-10-25

more than 100000 for the employ
ment of additional medical workers,
but this was thrown out by congress
sional committees.
Recently a committee Of volunteer
physicians made an examination Of
nearly 200 residing in Southwest
Washington, and submitted a report
showing the need Of medical atten-
ton.
Evening star., 1934-10-25
LARGER MEDICAL FORCE
PROVIDED BY BUDGET
Small Increase for District Pro-
posed as Result of Survey
Made Last Spring.

A small increase in the number Of
doctors, nurses and dentists on the
District staff. making medical exam
nations Of small children, is provided
in the 1886 budget, as drafted by the
Commissioners, it was revealed yester-
day
The proposals were made as a re-
suit of survey conducted last Spring
at the request of Commissioner Allen
be experts of the Childrens Bureau
of the Labor Department. At the
last session of Congress, the Commis-
sioners sought an appropriation of
Evening star., 1934-10-25

Left, Irving Wetzman, wealthy Chicago baker. who
has been booked for the murder of Eli Daches execu-
tive of an advertising concern, last March g. Some
time before he was shot crowded street. Daiches
had transferred of his interest in his firm to Louis
weitzman of New York. chairman Of the company and
brother of the accused man. Daiches insurance policy
listed the advertising agency as the beneficiary Arthur
Evening star., 1934-10-25

Emem Of Gary Ind told police Irving Weitzman prom
ised him 81 900 to kill Daiches time before the
latter was slain.
Right, Mrs Lillian OShea, friend Of Daiches, who
was questioned and then aided authorities trace per-
sons responsible for his murder Emem in his confess
sion said he shadowed Mrs. OShea, hoping to get
Daches when the latter visited the womanA p Photo
Evening star., 1934-10-25
Dies of Bee Sting.

Victor Smith died at Hayes, Eng
land, from bee sting after his wife
had extracted the sting, n inch long.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

Mellonorszag szoszoloi vezetik
ez ellen a kiizdelmet.
Es init tetszik gondolni, mi
vel ervelnek congressusi BIZ
zottsagban?
Hogy bizzak ezeket szocialis
rcformokat az egyes allamokra,
maid azok elvegzik.
Az allami torvenyhozasban iil6
Mellon cseledek tehat azzal ALL
tax utjat minden reformnak,
hogy elvegzi AIT szovetseg, a
congresssusban iil6 Mellon szol-
gak AIT orditjak, hogy bzzanak
minden ilyen torvenyt az iliam-
ra.
Es a nep, turelmes nep, a
birka nep meg ma sem ert el
odaig, hogy ezeket a torveny-
hozokat egyszer alaposan el-
agyalna, mikor megjelennek koz-
TUX, hogy valasztasok el6tt ujra
nagy pofaval merjenek eget-fol-
det igerni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

tyaja forgott veszelyben, habe.-
zas nelkul lie akart mondani az
egyetlen oromrol az eletben.
Mert felelosseget erzett a ku-
tyaert.
Csak az urak, a gentlemenek.
erik ennyire felelosseget
azoknak a jovoltaert, akiknek
sorsat hivatva vannak intezni.
Hat bizony ur volt a colonel.
Is mikor csendes tell esteken
vissza-tevelygek a multba, az or
szagutra, a dzsungelbe, ugy err
zem, hogy urak voltak azok
hobok is, akik a colonelt meg
akadalyoztak, hogy EFT nemes
onfelaldozast vegre is hajthassa,
Merit mikor berugattuk a colo
melt, mi keziinkben volt a sor-
sa es mi is ugy jartunk Ell, mint
akik erik, hogy felel6sseg volt
rajtunk.
Inkabb a kutyat aldoztuk fel,
mint gazdajat.
A colonel viszont annyira ur,
de annyira nagyur volt, hogy
soha tobbe egy szoval mem akart
bantam benniinket es azon a
Maconban toltott reggelen es
azon az egy kerdesben tul soha
ltobbe egy szot mem szolt a tt
perrG1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

segesen gondoskodik minden
ilyen kerdesrol.
Aztan felvettek a torvenyho.
zoknak kijar6 napidijakat (a7
allamtol is meg gazdajukt6l
Mellontol isl es rohogve tertek
haza Harrisburgbol.
Ugyanakkor Roosevelt a cong
ressusban ker ilyen torvenye-
ket.
Persze, hogy toke valameny-
nyit ellenzi.
Es kulonosen ellenzik Mel
Ion zsoldosok, akik allandoan a
NRA ellen ugatnak, hogy nap
szam megszabasa az allan dol
ga, es mem szovetsege.
A gyermekmunkarol ugyanezt
allitjak.
S most, mikor a congressus-
ban ait akarjak keresztul vinni
Rooseveltek, hogy munka-bizto-
sitast adjanak a munkasnak,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

Ell kellett hinnie, inert hiszen
8 sem emlekezett semmire.
Es belle kellett nyugodnia,
hogy akkor mar hiaba mentunk
volna vissza kutyaert.
Ez a rovid tortenete a Tiger
mex, akit "colonels dog max
neveztunk.
Ennek az irasnak az elejen
megjegyeztem, hogy Colonel Hol-
den ur volt a rongyos cipoje or
ratol egeszen a borzas hajaig.
Es akinek volt hozza turelme,
hogy ezt az irast vegig olvassa,
annak be kell latina, hogy iga zat
irtam. mikor EFT a tortenetet
megkezdtem.
Ennek a szegeny, otthontalan,
foldonfuto, boldogtalan ember-
mex egyetlen orome, egyetlen vi
gasztalasa volt az eletben.
Hogy ur lehetett minden ev-
ben egy napra, S hogy hajdani
uri cimborai gyonged kezekkel
az ev tobbi haromszazhatvannegy
napjat soha mem probaltak fir
tatni.
Ez az egy nap volt az az
aranyhid, amely osszekototte a
hajdani, ragyogo multjaval.
Es mikor a kutyaja, mem is az
edes, hanem csak a fogadott ku-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
Bujocskat jatszonok

Nemreg Pennsylvania allan
crooked torvenyhozoit osszehivta
Pinchot kormanyzo. es arra ker-
te 6ket, hogy hozzanak reform
torvenyeket, amelyek emberi elet
modot biztositananak Mellonor-
szagban munkasnak.
A tobbiek kozt a minirnalis
munkabert, a gyermekmunka ell
torleset, az aggkori nyugdijat, a
munkatlansag elleni biztositast
kerte a nep neveben.
Az allan zsoldban allo
crookjai, akik torvenyeket hoz-
LAX Mellon parancsara es nep
szamara Keystone State-ben,
mindebb6l semmit mem csinal-
tax.
Az uccalanyok reszeg szemer-
metlensegevel vigyorogtak
kormanyzo es a nep arcadia, Is
azzal tagadtak meg ezeket a tor
venyeket, hogy a szovetseg bo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05
A colonel kutyaja

I tat benniinket az utazasban.
Egy kicsit persze azert mi is
sajnaltuk Tigert, inert hat mi is
megszoktuk.
De mikor az ember meg csak
tizennyolc-husz ewes, konnyen
beletor6dik abba is, ha szeret6t
kell cserelni, meg konnyebben
belenyugszik, ha egy kobor ku-
tyat sodor el az elet mellole.
A nagy ceco reggelig tartott,
a colonel egy kicsit elazott, de
mikor delfele nehez fejekkel fel-
ebredtunk, azonnal elkezdett
benniinket a kutya utan haj-
szolni.
Szinjozan volt, es mem lehe-
tett vele ellenkezni.
Hat utana jart ket cimbora
a dolognak.
Szerencsere en- mem beszeltem
eleg jol angolul, ez a megbizta-
tas tehat Three-Finger Joet er-
te, aki masfel ora mulva azzal
jott vissza, hogy a kutya a sin
tereknel van es nyolc dollart kel!
erte fizetni.
Termeszetes, hogy mem volt
nyolc dollarunk.
Az egesz tarsasagnal, akik
meg oft voltunk, talan ha harom
dollar volt, az is erthetetlen volt
elottiink, hogy ait mem vitte el
a mulatsag.
A colonel azonban mem akadt
fem ezen csekelysegen.
Egyszeriien kijelentette, hogy
bemegy varoshazara, ahol Co.
lionel Holdennak egy szavara XII
fogjak a kutyat engedni.
Es meg voltunk rola gy6zodve
hogy az ugy lenne.
Lattuk a loversenyen, es ma
gyon biiszkek is voltunk a do
logra, hogy az ezredessel az uri
emberek es uriholgyek milyen
baratsagosan parolaztak, hogy
mem vettek tudomast arrol, hogy
az Greg evtizedek ota a dzsunge-
leknek a lakoja.
De tudtuk ait is, hogy ha a
colonel a varoshazara bement
volna, vege lett volna az illuzio
max, vege lett VOLTA a kepmuta
tasnak, OFT egyszerre mar az
Greg hobot lattak volna benne
Ami AIT jelentette volna, hogy
a kutyajat kiadjak, ellenben tob
be Derbyn mem fognanak velt
kezelni.
Mert csak addig tarthattal
fem a baratsagot, mig a latsza
fennmaradt, amig. mem kellett hi
vatalosan is megtudni, hogy mi
We lett a colonel.
| Es mindezt elmondtak neki ;
hobok, ekes szoval, meggyozoen
de az oreget mem lehetett meg
gyozni.
| Beismerte, hogy ha beallit f;
varoshazara, ahol mar hivatalo
san kell. beszelni, akkor sob;
tobbe Louisvillebe a loverseny
re, az uri tarsasagba vissza men
terhet.
Es elismerte, hogy a szive fos
megszakadni a futtatas ideje
ben, ha elszakad az az egy szal
amely hozza koti a multjahoz.
| De a kutyat nem akarta OF
hagyni.
! Vegre meg kellett neki iger
nunk, hogy ket nap alatt ossz
szedjiik a penzt sinternek.
| Es mikozben a colonel meg
vigasztalodva neki latott az ivas
max, amire a cimborak er6sel
biztattak, hobok ossze beszel
tex egymassal.
Neztiink ugyan penz utan, d
esziinkbe sem volt, hogy ait oda
fizessiik a kutyaert.
Itattuk a colonelt, es pedig ug,
itattuk, amig delutan olyan re
szeg mem lett, hogy mem tudot
magarol.
! Es akkor kivittik a palya-ud
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

mondhatnam, hogy Dixiland
gyermekei biszkek voltak meg
abban az id6ben a rongyaikra es
szegenysegukre.
A vilagert mem bantotta volna
senki colonelt kellemetlen ker-
desekkel, ugy tett mindenki,
mintha mem tudna, hogy mi az
oregnek a mestersege.
Urak voltak, gentlemenek vol
tax meg akkor a del lega zolt
uri lakoi. Amt ma talan mem
lehetne roluk elmondani altala-
nossagban, inert business azo-
ia azokat is megfert6zte.
Termeszetesen az ezredes is
vigyazott, hogy a futtatas nap
jan regi elokeloseget megovja es
mem ivott mindaddig, amig este
a Pirate Inn-be mem erkezett,
ahol aztan ujra a hobok doenja
lett belole.
Hosszu meset irhatnek arrol,
hogy mennyi bajunk volt YER
seny napjan a kutyaval, de hat
mem ez a story a dologban.
Mikor lattuk, hogy mem akar
gazdajatol elmaradni, egysze-
ruen megkotoztuk a csardanal,
ahol jol ismertek benniinket, ahol
verseny estejen elszortuk AIT a
penzt, amt konnyii kezi istal-
lo-fiuk kozt osszekoldultunk es
ossze dice-oltunk napkozben.
ARA is mindig szamitottunk,
hogy egyszer csak egy kis va
gyont nyer a colonel, de bar tn
domasom szerint evtizedeken at
mindig volt egy hobo-alap, ami
vel jatszani kildtek Derbyre,
soha egyetlen centet mem nyert.
Hiaba, mem igaz a kozmondas,
hogy aki szerencsetlen a szere-
lemben, az szerencses a jatek
ban, inert colonel Holdennek
egyikben sem volt szerencseje.
Mikor este a futtatas utan
megerkeztiink, nagy veszedelem
fogadott bennunket a csardaban.
A kutya eltunt, inert a kote-
let elragta.
Rettegve vartuk colonelt.
Mem attol feltink, hogy gorom-
ba lesz, inert az mem telt volna
XII tole, hanem attol, hogy ma
gyon fajlalja maid kutyajanak
az eltiintet.
A colonel a Tigerben nemcsak
a mask gazdatlan kutyat SEE
rette. A trappert is sajnalta, aki-
tol kutyat orokolte, es kegye-
1etsertesnek tartotta volna, hogy
a kutyat elhagyja.
A felelmunk minden tekintet-
ben alapos volt.
A colonelnek annyira fajt a
kutya eltunese, hogy meg az ital1
is elharitotta magatol.
Es mem birtuk addig meg
nyugtatni, amig meg mem iger-
Tux, hogy masnap elmegyunk Z
kutya utan sinterekhez.
Ebben megnyugodott es meg.
kezdodott az a dinom-danom
ami a hires versenyt mindig ko
vette.
Azon a napon szokott ugyan
is a nagy tarsasag szetvalni.
Legalabb otven-hatvan hobo
van jelen a futtatason mar Lex.
ingtonban, akik aztan egyiitt ma
radnak a Derby napjaig.
Oman aztan szetszelednek.
| Ki delnek, XII keletnek, azot
hobok pedig, akik mezei mum.
kan szoktak dolgozni, neki vag.
max a delnyugatnak, inert Texas
ban az aratas mar majus dere
kan kezd6dik, attol kezdve al
landoan aratnak es mozognak
amig Montanaban szeptembe1
vegen el mem vegzik a cseplest
(Persze akkor a combine-ok meg
mem ttottek XII negyvenezer no.
bo-arato kezeb6l kaszat meg Z
cseplesi munkat.)
Sokan a verseny napjai alat'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

colonel kutyajahoz, akit Bayok
vilagabol vittiink magunkkal a
new orleansi dzsungelba, es aki-
vel tobb bajunk lett, mintha
mondjuk mindnyajan egy-egy
szcret6t vittink volna hobo ta-
nyira.
Tiger ismerte a Colonelt, mi
kor az orokbe fogadta, de els6
sorban meggyult vele bajunk,
mikor be kellett 6t mutatnunk
dzsungelnak. Ahol voltak vagy
huszan abban az idoben.
Az elarvult kutyat szivesen
fogadta volna mindenki, S albany
hobo volt, annyian kinaltak fel
neki baratsagot, hiszen gazdat-
Ian kutyak voltunk magunk is,
de Tiger nagyon valogatos al
lat volt.
S mikor vegre megismerkedett
azokkal, akik az elso nap
dzsungelban fogadtak, masnap
mas lakokat es mas ismerkedesi
problemakat hozott sors kozi-
bunk.
Beletelt vagy negy nap, amig
hozza szokott, hogy dzsungelba
erkezett vendegeket 8 is epen
olyan szivesen, kerdes nelkil es
baratsagosan fogadja, ahogy ait
mi tettlk.
Kozben azon tunodtunk, hogy
mennyivel tobb esze van Tiger
mex, mint nagyon sok embernek.
Voltak hobok, akik mem ismer-
tex a Colonelt, es mem tudtak.
hogy 8 a boss a dzsungelban, de
= kutya az elso perctol mindig
6t tartotta a gazdajanak.
Hat dzsungelban csak ell vol
tunk valahogy, bar az elelmezes-
sci nemi bajok voltak.
New Orleansban mi halaszok
kozt eltunk, dzsungel is oft
volt a barkak kozt, es legtobb-
szor fish-stew volt a vacsorank,
mikor oft idoztunk.
Tiger azonban a halat mem
szerette, az 8 szamara tehat hus-
rol kellett gondoskodnunk. Es
mem az volt baj, hogy EFT mem
tudtunk szerezni, hanem az, hogy
a dzsungel estenkent tele volt
husdarabokkal. Merit mindenki
elelmezni akarta a colonel ku-
tyajat.
Mi fiatalabbak AIT is megpro-
baituk, hogy trikkekre tanitsuk,
Tiger azonban legnagyobb
megvetessel morgott rank, ha
ilyen gyereksegeket probaltunk.
Es ilyenkor undorral hagyta oft
a tarsasagot, vagy lehuzodott a
colonel melle, ahol magat min
den mOlestalaStO1 te1ies bizton-
sagban erezte.
Icy az eletet csak megszok-
TUX, amig egy helyben voltunk,
de a lexingtoni futtatasok koze-
ledtek es egy sep napon ultra
kellett kelnunk, hogy eszak fele
induljunk.
Es azzal megkezdodtek a ko-
mediak a Tigerrel.
Egy hasabon mem lehetne le-
irni ,hogy mennyi idobe es kin
lodasba telt, amig a palyaudva-
ron feltettuk egy boxkareba.
Mar magaban ez is veszede-
lem volt szamunkra.
A hobok mem szoktak rendes
korulmenyek kozt a palya udva-
rokrol indulni.
Eloszor azert, inert oft ellen
seges vasutiak, SGT vasut-detek-
tivek lis lehetnek, masodszor
azert, inert mig a vonat ossze
nincs allitva, mem lehet tudni,
hogy melyik kocsi indul epen az
zal a vonattal, amin utazni XII
vannak.
Ezeket a nehezsegeket azon-
ban valahogy legy6ztik.
Tudtuk, hogy melyik vonaton
kivanunk utazni Is mindossze
hSrman mentiink palya-udvar-
q
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-04-05

eS kOcSl OldalaJtaJat DeZartuk,
hogy a vonat menten halado vas
utasok ne lassanak bennunket,
elkezdett ektelenil ugatni.
Mem kis rettegessel vartuk,
hogy vonat meginduljon, inert
sem az orleansi dutyiba mem XII
vankoztunk harminc napra, sem
a versenyrol nem akartunk le-
kesni.
Az uton kisiilt, hogy elfelej-
tettiink edenyt vinni, amib6l a
kutyat megitassuk.
Enni adtunk neki, de Tiger az
etkezes utan szomjas volt es lie
kellett a jo, finom, huszonnegy
oras vonatrol szallnunk masnap
delelott, hogy kutyat megitas-
suk.
Kisse turelmetlenek lettink,
de a colonel annyira megszeret-
te a joszagot, hogy meg csak
mem is akartunk morogni. Jo
arcot csaptunk a mulatsaghoz.
A felszallasi mulatsag mas
nap estefele Nashvilleben ismet-
lodott, Cincinnatiban a zonszerint
es bizony mar elkeseredesiink-
ben azon gondolkoztunk, hogy
inkabb gyalog vagunk neki an
max a hatvan-nyolcvan mertfold-
mex, ahi Cincinnatitol elvalaszt-
ia Lexingtont.
Hanemhat oda vegre beertunk
es oft nyolc napig semmi kiilo-
nosebb bajunk mem esett Tiger
rel.
Akkorra megszokta, hogy ugy
vegye tarsasagot, ahogy van,
es beletorodott abba is, hogy a
reszeg embereket mem ugatta.
Merit eleinte az sem tetszett ne
XII, ha valaki mem jart egyenesen
laban.
Vege volt azonban a lexing-
toni versenynek es a jo vilagnak,
S utnak indultunk Louisvillebe,
hogy a Kentucky Derbyn meg
jelenjunk.
Egyszer ait hiszem megirtam
mar, hogy OFT Colonel mindig
kivalt a tarsasagbol.
A Kentucky Derby ma is a
vilag legelokelobb futtatasa, es
azon megjelenik mindenki, aki
a ket kontinensen "valaki' tar
sasagban. A keleti penzmagna
sok, a deli kekveru arisztokra-
tax talalkoznak a jo modubb
europai sportemberekkel es he
gyen-volgyon lakodalom van
olyankor a varosban.
Hej, sok-sok deli wagon ell
futott azoknak a lovaknak a la
balm. amelyek a Kentucky Der
byben futottak.
Akarmilyen fantasztikusan
hangzik is, ezeken futtataso-
kon mindig megjelent a colo
mel, meg pedig rendesen kioltoz-
We, uri ruhaban es olyankor ta-
lalko zott a regi ismerosokkel es
baratokkal, akik fatal korabol
ismertek, vagy akikkel oft is
merkedett meg evek folyaman a
futtatason.
Lexingtonban mindig kiol-
toztettuk colonelt, amihez sok
penz nem kellett, hiszen az ocs-
karuhasoknal tiz dollarbol fe-
nyesre tudtak az ezredest oltoz-
tetni.
Es arrol is mindig gondosko-
das tortent, hogy hobo tarsa-
da1om ossze szedjen a szamara
husz-harminc dollart. amivel
jatszhatott futtatason.
Masnap aztan az elokelo villa
got Oft hagyta, SGT mar aznap
este megjelent Pirate Inn-ben,
amit azert neveztuk ugy, inert
hajdan az Ohio River hirhedt es
veres kezu ka1ozai abban a csar-
daban tanyaztak f6kepen.
Es az el6kel6 urak es hol-
gyek a futtatas napjan baratsa-
gosan beszelgettek a nagymii-
Evening star., 1934-01-22
ANSWER TO YESTERDAYS PUZZLE

E|EE+Hs l}z z|szz 81 E|@kEE|E EEE
kRdls kb s z9s kI sIf E6kEkE] zE
EE SIS EEEEE 2|
Evening star., 1934-01-22
Turkey Supper Slated.

| FULTON, Nd. January a. (SpeciaD
st. Paul's Lutheran Church win hold
its second annual turkey supper tomor-
row from $50 to 3 pm. Elmer Was
sell Is chairman a Tho committee IN
| change.
Evening star., 1934-01-22
MIRROR SHOWS ACCIDENT

Barber Sess Young Son Struck by
Automobile.
ROCK ISLAND, III. R.-Rosecoe
v. Carroll looked In q mirror.
It was not his own reflection he
noticed. however, but that Of his
11-year-old son, jackson, Just Is he
was struck by IN automobile driven
by . woman driver in front Of the
barber shop In which Carroll Is EN-.
ployed.
The boy. badly hurt, was taken to
q hospital.
Evening star., 1934-01-22
By Charles Il. Joseph.

Across.
I. Lodge temporarily.
S. Competent.
8. CapaciouS.
IA. Once again.
IS. Deposited
16. Pertaining to the sun.
IT. To vex: co1loq.
49, Serf
19. Obvious.
20. Problems.
%. Consciousness.
"a. Indian of certain tribe.
26. Asterisks.
81. A model
20. Central American rubber tree.
80. Wholly.
80. Serviceable.
81. A Morse goddess.
80. A Mahometan prince.
SO. Philippine peasant.
40. Imprisoned.
Al. A noble.
a.. Containing bitumen.
a. Finish.
As. Canine.
46. A bristle.
AZ. Tapestry.
40. Provoke.
SO. Saturates.
81. A fascinating woman.
SO. Street urchins.
50. To fetter.
81 Any outer covering.
81. Twining plants.
63 Fabulous demon.
"a. Recess of q church.
IS. Ingress.
Sc. Shapely.
81. An Amorous glance.
Down.
I. Shoppers for bottles.
z. Pertaining to birds.