davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25

If there are any "razzle-dazzle"
tournaments planned anywhere, L.
| Logan, Hillcrest member. would APP
preciate invitations. In fact, Mr..
Logan would prefer to spend all his
! afternoons playing in "razzberry"
links events. For future events. how
ever. Mr.. Logan will provide himself
with larger pockets to hold his VIM
nings Hillcrest held one of its an
nual gold rush" stag parties Sat
I urday. If any of the you know
were there and are NJ suffering too
much today from --lburn. aches
and other pains, have them tell you
about the party.
More thar a hundred of the boys
who took part in the festivities
/ gathered at the course at 7 a. m.
and played blind par round. Every
/ thing was on the 'legit" and when
the handicapS were deducted from
/ gross scores it was discovered that
/ three players - Clarence Mack,
Henry Jungclaus and Bill Hutchin-
| Son-all had net counts of 70, the
exact total Of blind par. They drew
for prizes and won in the order
named
Milton Graham of Bloomington
had low gross for the morning
round with a 76. R. c. Root had
10 and Chick Taylor and Jack
Thibedeau each had 80. All re-
ceived prizes,
Players who shot so low net
scores that they we're out of the
running for blind par, which was
between 70 and 80, were Gordon
Cloyd, 81, and M. HuSer, Bloom
ington; Court Alff and Black, with
SO each. All received prizes, how
ever. There were gobs of prizes for
everybody.
While the boys were taking on
their monday refreshments, dutch
lunch, ETC., things happened to the
golf course. A German band added |
the strains of funeral marches and !
snappy jazz to aid the rhythm at |
the first tee. Players who desired to |
match their ability to beat razzle |
dazzle stunts were able to buy stage |
money at the rate of a dollar
thousand and bet in the widest
fashion.
Cups were placed in outlandish
pOSitiOnS-Oh the sides of knobs |
ard other almost impossible spots
Sometimes players drove with one
foot in a bucket or shoveled out
of rough. On the eighteenth
green they were supplied with a
pair of tricks eye glasses and a large
rubber ball replaced their golf bali.
The result was a riot One fellow
who had been lucky enough to hit
Two good shots and reach the green
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25
HOME RUNS

HOME RUNS
Johnson, Athletics % Klein. Cubs
Iehrig. Yankees 10 OFT, Giants
FoXX. Athletics ID
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25
MAJOR LEADERS

LEADING BATTERS
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25
TAKES GERMAN DERRY

Led by Brown. who struck out twelve
opposing, batSmen. Climber A. C.s crushed
Clayton Merchants 25 to 4 Yesterday.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25

Rose Tire FASTENERS trounced Beech
Grove Baptists, II to g in Sunday
School League fracas Saturday Elan
star Rose moundsman, allowed but four
hits while his teammates banged out
twenty blows.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25

Connersvile Flashes fast state club.
would like to book road games for July
and is. and a home tilt for July g. For
games, call or write Bob Bell Connersville
phone 842.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1934-06-25

Indianapolis Railways nosed out Ben
ways want road game for July 4 and con-
tests for all Sundays in August Write
E. S. Singer. 1914 Rlnggold avenue. Indi-
annapolis
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

seer nagyobb General Motors
automobilgyar reszvenyese.
A nemzet legnagyobb baja
azonban mem az, hogy a nagy-
toke vesztette volna ell bizalmat
es vallalkozasi kedvet. Elvegre
mindenki tudja ma Amerikaban,
hogy az az er6sen ba1ra halo
iranyzat, amelyet Roosevelt ell
nok kovet, 1assu atmenetben a
hitel allamositasara, tehat leg
fontosabb termelesi, kozlekedesi
es kereskedelmi tenyez6k szo-
cializalasara vezet. Ilyen for
dulat mellett az eddig magan-
kezben lev6 nagyt6ke viselkede-
Sc elvesztette minden jelent6se-
get, hiszen napjai meg vannak
szamlalva Is elete csak atmeneti.
Az igazi bal az, hogy maya
az amerikai nemzet vesztette el
onerejebe vetett bizalmat Is ugy
viselkedik, mintha mem hinne
tobbe abban, hogy valaha ujra
talpraallhat.
A magyar nemesi osztaly le-
hanyat1asanak Is tonkremenese-
mex esete ismetl6dik ma Ameri-
kaban. Meg allanak a hatalmas
gyarak az orszag teriileten, de
kemenyeik alig vagy egyaltalan
mem fustolognek. Es a gazdasagi
pangas tet6pontjan ugrasszerl-
leg szaporodnak a nemzeti es
magan terhek. Amerika most
nem a mai napot, hanem a hol-
napot Is a holnaputant Eli, kia-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

|. Gotbe szemmel neztek a gye-
rekre. Megriadt t6le, anyja szok-
nyaja moge menekilt es annak
biztos varaban sirdogal nyafog-
wa es szepegve kerdi:
lit van-e meg a mumus
>vagy elobujhatok mar?
/ -E7 nyafogo, sirdogalo, nyo-
szorgo gyerekhad ma Amerika
n3pe, amely hitvany ct ev elott
msg a vilag piacanak kozepere
arh, gogosen verte oklevel mel
let 'es fennen kiabalta:
En- vagyok fold kereke-
mex eiso legenye er6ben, eszben
IS vagyonban.
OF esztend6 elott Amerika leg
nagyobb hetilapja, harom mil
lio peldanyszamot joval tulhala-
dott Saturday Evening Post pom
tos szamvetest csinalt es nagy
hangon jelentette:
Az 1o2o-ik ev soran az
Atlanti tengert jaro g6zhajok
t0bb kirandu1ot vittek at az
Egyesult Allamokbol Europaba,
mint amennyi bevandorlo erke-
zett hozzank a legforgalmasabb
esztend6 soran. Europai nyara-
ksuk alkalmaval az amerikaiak
masfel milliard dollart adtak Eu-
r6panak ebben az esztend6ben es
ennek alapjan megallapithatjuk,
'hogy lo2o-ben mi tartottuk el
Europat, amely mi atrandulo-
ink nelkiil gazdasagilag ossze-
0mlik.
0t evvel kes6bb, ma, Roose-
welt elnok het millio amerikai
,munkanelku1it reszesit a szovet-
segi sziiksegmunka kegyelem ke-
nyereben Is nyaralasarol vissza-
terve MCCALL Oregon allan viz
eseseinel, hogy a csiggedesnek
indult nepet ekkent biztatgassa:
A szovetsegi allampenztar
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

terhere gatak koze fogjuk szo-
ritani az lit folyo kaprazatos
vizmennyiseget, hogy legol-
csobb villamos aram fejleszte-
sevel lenditsuk az ipari terme-
lest es a tarolt viz feleslegevel
olyan nagy teriiletet fogunk on
toni, hogy tobb, mint egy mil
lio amerikai csalad talalhassa
megelheteset a mezoga zdasag-
ban.
A szovetsegi allampenztar zar-
szamadasa ait mutatja, hogy a
lezart szamadasi ev soran DIVA
satlanul mentek az ezermilliok
a nep felsegelyezesere, a forga-
lom fellenditesere es celt mem
erte ell a szeduletes aldozatkesz-
seq. Az ipari termeles Is azzal
kapcsolatosan kereskedelmi for
galom ujra felere csappant. A
mez6ga zdasagon a termest veg
zetesen pusztit6 szarazsag Sc
segitett, inert a mar korabban
eladosodott gazdak annyira tonk-
rementek, hogy vegs6 mentseg-
kent hat ewes moratoriumot biz
tositott reszlkre a torvenyhozas.
A t6zsden a reszvenyek ara SEE
diiletesen alacsonyra esett. A
vilag legnagyobb iparvallalata-
max, az acel-trust-nek reszve-
nyeit 80 dollaros arfolyamon ad-
jak, noha ICY tiz szazalekos osz-
talekot fizet. Ezzel szemben azon
ban a befektetest keres6 t6ke
remegve kerdi:
- Meddig? Mikor sziintetik
be az osztalekot, mikor most is
a tartalekb6l adjak? /.
A foldnek minden zugaban Err
dekelt American Telephone and
Telegraph Company reszvenyei
800 dollar helyett 100 dollarert
pocsekl6dnak Is potom Is dol
larert lehet barki a Fordnal ket-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

dasait telekkonyv lapjaira tab
lazza es a jovo nemzedek resze-
re csak a negylovas hintohoz
valo ostor marad meg. Es mikor
mar most is odajutott az Egye-
suit Allamok, hogy minden ha-
todik ember a kozhivatal kenye-
ret eszi, akkor a jov6 nemzede-
kenek remenye Sc lehet ARA,
hogy a kozhivata1ok es kozmun-
kak szaporitasa aran gondoskod-
janak maid megelheteser6l.
D. F. Sanders, a Columbia
egyetem egyik tanara allapitja
meg a kovetkez6ket:a
- Az evek ota tarto tetlen-
seq, munkanelkiiliseg es gazda-
sagi bizonytalansag kereset mel
kill valo polgarainkbol kiolte
vegleg a vallalkozasi Is munka-
kedvet. Aki egyszer belekostolt
a szovetsegi sziiksegmunkak in
gyen kenyerebe, az elvesztette
kedvet attol, hogy meg valaha
dolgozzek Is ait varja, hogy
most mar allandoan az allam-
penztar tartsa Ell. Ennek a meg
ingott nemzedeknek kell el6bb
teljesen eltiinnie, ha ait akarjuk,
hogy az vi nemzedek eletkepes,
munkakedvvel telt Is vallakozo
szellemt lehessen.
Hatvan-hetven ev el6tt az ut
torok meg batran nekivagtak a
tavol nyugati allamoknak, hogy
temerdek szenvedes aran meg
csinaljak Amerikaban az vi hon
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23
Nyafog6 gyerekhad lettunk
-- A szoknya mogil sirankozo Amerika --
Irta: CONDOS sANDOR.

foglalast. Ma Tennessee allamban
otven kis birtokot allitott fel a
washington kormany a maga
koltsegen. OF szobas, villamos
arammal vilagitott, fiirdoszoba-
val, vizvezetekkel, csatornazas-
sal ellatott, kozponti futeses ha-
zakat allitottak minden egyes
husz holdas birtokra, az allam-
penztar kegyelmeb6l. Keszen
varja a telepul6t az istallo es az
olak is. A birtokbalepes mem ke-
riil egyetlen centjebe sem. Hi
telbe kap mindent es atmeneti
megelheteser6l szovetsegi koz-
munkak utjan gondoskodnak
egyel6re ct, de ha szukseges len
ne, akkor tiz esztend6 tartamara.
Az igeret foldie koldus SEE
genysegnek latszlk emellett, az
elso otven mellett, amelyet ro-
hamosan kovetne soron a tobbi,
ha.
De meg ez az els6 Given tor
pc birtok is lresen all, inert mem
akadt gazdaja. Potemkin falu
ez, amelyet mikor az e1nok meg
latogatott, csupan egyetlen csa-
ladot talalt benne. Arrol az egy-
r6l is kideriilt, hogy falu ko-'
zepere allitott elemi iskola igaz-
gatoi allasat igertek meg neki
ARA az esetre, ha bekoltozik a
legjobb hazba ARA az id6re, mi
re az elnoki szemle kezdetet We
szi. Ebb6l a tanitobol ugyan
sohase lesz foldet tur6 mez6-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23
IRTA: SZENTIMREI MARfHAl /

repul6gep szarnya levalt, torzse mask szar-
nyaval lezuhant. langba borult Pilotaja
szenne egett Ma is borsodzik a hatam, ha
ragondolok. Szornyu halal!
- Eppen olyan rettento, vagy meg szor-
nyilbb, mikor viz, vagy gaz tor tarnaba S
a banyaszokat betemeti fold Vagy mikor
gyari munkast elkapja lendito kerek for
matlan tomegge zuzza Megis volt batyam
banyasz, meg vasgyarba is"jart
- Igaz, igaz Mem banom, fejemre OIL
vashatod, hogy gyava vagyok, azonban re-
pulogepen meg utas Sc szeretnek lenni, nem-
hogy pilota.
- En- pedig annyira szeretnek, hogy mar
be is iratkoznek pilota iskolaba, - ha mem
lenne olyan sok a tandij, meg tudnek annyit
angolul, hogy megertsem magyarazatot
Csak tartogasd penzecskedet farm
ra, kar lenne elforgacsoni! Ami pedig az an
gol szot illet igazan mem panaszkodhatsz:
ugy ragad rad, mint bojtorjan.
Talan hatastalan maradt volna intese,
ha Tamas jobban bizik angol tudomanyaban.
Elroppent az elso tel. Tamas meg az
ohazai idojarashoz igazodott S ARA is gon-
dolt raero idejeben, hogy majusban meg kel-
lene kezdenie vandorlast deli tartoma-
nyokban kinezni egy sep kis farmot. Mem
volt ellenere a gyari munka, szerette hogy
mem fogyott tokeje, annak dacara, hogy fl
nomabban oltozkodott, mint Komorocon
szorakozasokra, konyvekre is tobbet kolto It.
Egy vasarnap delelotton midon Dakoval me-
gint a repuloter kozeleben setalgatott, mar
eppen hozza akart fogni vandorasra valo csa-
bitgatasahoz, mid6n valami varatanul ugy
lekototte fgyelmet, hogy minden egyebrol
regfeledkezett.
A repuloter mellett haladt a pompas
auto-ut annak mask oldalan mezoseg te-
riilt Ell. Veletenul eppen ARA tekintett Ia
mas midon egy sajatsagos kis lovascsapat
tint fel. Vagy huszan ugettek katonas rend
ben, de mem katonak, hanem gyermekek,
fiuk, lanyok vegyesen, mind sep lovaglo ol-
tonyokben. A legifjabb koztuk mem latszott
hat evesne tobbnek S legid6sebh egfeljebb
15-nek Vezeruk elol lovagolt egy pompas
feher lovon. A vezer 1919 ev korul delceg
termeti fatal leany volt. A mezoseg kozepen
megalt. Intesere a kis csapat tagas kort for
malt. o azutan mindenfele ugyes mutatva-
nyokba fogott. Vegul engedelmes Iowa oyer
tyaegyenesen ALT ket laban - anelkul, hogy
lecsuszott volna rola. Minden mutatvanyat
bamulatos konnyeden vegezte - pedig mem
tartozott kigyotestii n6k koze Kimondot
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

gazda.
A mai amerikainak mem kell
a fold es f6leg az ujrakezdes
nehezsegeit6l, evekig tarto nyo-
morusagatol huzodik. Olyan.
mint az anyja szoknyaja moge
huzodo nyafogo gyerek. A szo-
vetsegi allampenztar arnyekaban
erzi onmagat egyedul biztonsag-
ban Is ait varja, SGT ait kovete-
Ii, hogy ett6l a menhelyt6l ezen-
tul mar csakis aso-kapa valaszt-
hasa el. Sirig tarto legyen re-
szere az allan kenyere.
Ebb6l a lezullott remenyte-
lensegbol szinte megdobbent6
modon domborodik XII bevan-
dorlo elem. A mindig gunyolt,
lenezett Is sokszor uldozott be-
vandorl6, aki ugy erzi, hogy ne
XII nincs jussa az irgalom kenye-
rere Is vegsziiksegben is huzo-
dozik t6le. Talan azert. inert a
keptelen torvenyek folytan szii-
lDhazaiaba valid visszato1oncolas-
tol fel. Ett6l mostansag meg az
amerikai polgarlevel birtoka is
nehezen vedi meg. Semmise
konnyebb, mint az, hogy a ho-
nosodott polgart6l elvegy@k pol
garlevelet es kizarjak az vi ha-
zab6l. A politika kegyelmeb6l
lett birak egy resze val6saggal
hajszat inditott ARA, hogy a
polgari jogot bevandorl6kt6l
keptelen iiriigyek alatt vissza-
vonja Is ezzel lehet6seget te-
remtsen a bevandorl6nak Ame-
rikabol kenyszeruton valo veg
leges kizarasara.
De ezen termeszetes aggo-
dalman kiviil is a bevandorlo
elem sokkal jobban allja Macy
gazdasagi valsagot, mint a "szaz
szazalekos amerikai", akik alatt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23
Folytatas

A kovetkez6 napokon azutan is, az
@gesz hajout alatt elvalhatatlanok voltak, ta-
4alkozasuk percet6l kezdve Dako egyebkent
baratsagos termeszetenel fogva megismer
kedett az 8 fedelzetukon setalo osszes ma
gyar utasokkal az reven Tamas is, aki
~ele eilentetben igen tartozkodo volt. de ha
egyszer megtort jeg, folmelegedett. Kivalt a
Kanaadaba igyekv6. ket leannyal, "hlsege-
sekkel" trefalgatott szivesen. Olykor ksse
kegyetlenu is, kerdezgetve oket, mem fel-
nek-e, hogy v6legenyeik mar regen hazas-
emberek akkor mi lesz?
- Ki is kaparnam szemet! - fenyege-
t6dzott bakonyi egy konnycsepp gordult
ae arcan
- Mi lenne? Megeskuszom massal. eta
aalok en- szeret6t, minden ujjamra kett6t" -
hencegett s.abolcsi
Aztan oszenevetett ket eleven porteka
- A. ha n6sek lennenek, mem kild
tex voina nekink hajojegyet. A.. ne akar-
JON minket elamitani, inert megjarja, elpa-
holjuk.
Tamas is nevetett - gylkossag napja
~6ta talan eloszor
- Tartom hatamat
I'D VdiODdu SLECSSH IdIlOlId VOlId, HOSy
kis barna oklok eldongessek, annyira tet-
szett neki huseguk
listen rendelese volt az, hogy a Karpa-
thian Dakoval egyutt kelt at. Mert ha mem
IS hazudott Ed ur, Trieszti Kagylo tulaj-
donosa midon ait allitotta, hogy az uralko-
dokat is erik kellemetlensegek, minden OWN
tezkedes dacara, ct mem erte tobb vagy ma
gyobb kelemetlenseg, mint amennyi min
den kivandorlonak kijut tenger szeszelyes-
sege folytan partraszallasnal. AIT pedig
Dakonak, az Greg amerikasnak koszonhette,
aki tudott angolu helyette beszelt.
Spanyolul, totul, nemetul is beszelt -
ha mem is hibatlanul, de megertettek felso-
roA nemzetek fiai, NIT akar, Egyebkent ke-
wesebbet tanult Tamasnal, aki csakhamar esq
srevette, hogy derek partfogoja hadilabon all
Hgy az irott, mint nyomtatott betukkel. Eliot
te azonban ez nit Sc artott tekintelyenek,
inert ha mem is olvasott sokat ,eleteben, de az
Elet konyveben mar eleg lapot forditott.
Mire Baltimoreba erkeztek felismerte
Tamas, hogy Dako megerdemli teljes bizal-
mat. Ugy tekintett ra, mint testverbatyjara
Mem lis titkolta elotte tovabb, hogy mennyi
spenze van egyutt vittek be legjobb hiru
sbaltimorei bankba. Dako meglepodve mo-
-solyogva vette tudomasul, hogy ezuttal va
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

olyan emberek ertendok, akik-
mex mar dedapjuk is amerikai
polgar volt. Holmi nagyapa be-
vandorlo meg mem teszi szaz
szazalekos amerikaiva az unoka-
kat a tulzok szemeben. Es SAL
nos, eek a tulzok ma rohamo-
san szaporodnak az vi vilagban.
A megallapitas, hogy a be-
vandorlo elem nagyobb lelkiero-
vel es onmagaba vetett bizalom-
NAL viseli valsagot, nemcsak a
magyarra sol. OFT van a ma
gyar mellett az olasz, a cseh,
a lengyel, tot, az orosz es a
sok masfajta bevandorlo is. Ami
nemeteket illeti, fajnak szi-
vos ellenallo kepessege, a gon-
dokkal szemben valo kitartasa
talan soha mem domborodott XII
er6sebben, mint a mostani me-
hez id6kben.
Az amerikai fold hatan es keb-
leben rejl6 oriasi kincsek, ame-
lyek a nemzeti vagyon alapja,
ma is a paratlan lehet6segek
eshet6segeit nyujtjak. A mar
megteremtett wagon erteke
ugyan felere csokkent Amerika-
ban, de a jov6beli lehet6segek
aranya ezzel szemben megsok-
szorozodott. Szazhusz milli6 la
kos meg mindig keves az 6riasi
orszagnak, f6leg akkor, ha siran-
koz6, fejevesztett gyerekhad he
lyett uttor6 ferfiak allanak
sikra.
Csak a mai nemzedek gyenge
a viharhoz. Az orszag valtozat-
lanul Macy Is eros Is megallja
maid heiyet a kuzdelemben.
OBSERVATION-DISCLOSURES
E LAP EL0FIZETESI ARA;
EGY EYRE. $500
Eel EYRE. E..........s.. :. 81 90
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

lobban ratekntett jo listen, penzes lakotar-
sat rendelven melleje, aki nincs raszorulva,
hogy ct megkopassza. Miutan neki szinten
volt megtakaritott penze, annak dacara, hogy
az ohazai latogatas sokba kerit, kezdtek XII
rajzolodni lelkeben egy minta-farm korvo-
nalai. Biztosra vette, hogy Tamas el6bb-
utobb meghazasodik, ha masert mem, hat
kozos terv kedveert.
A gyarban elfoglalta regi helyet Ta-
mast is bevitte magaval. A cementgyar ege-
szen a varos szelen volt, repuloter koze-
leben. Lakast is oft bereltek, gyartol egy
hajitasnyira: ket rendes, egymasba nylo szo-
bat, firdoszobat.
Nagyon felvitte listen a dolgomat!
komorocon meg jegyz6nek, meg pleba-
nosnak sincs fird0szobajuk! - jegyezte meg
Tamas
- De azok mem is dolgoztak olyan po-
ros helyeken mint egy munkasember. Nekem
mar nagyon hianyzana mindennapi firdes
= ambar otthon csak valyogveto godrok-
ben fiirodhettem, ha megteltek es6vel - val
lotta be Dako.
A ket legeny nagyszeruen megfert egyltt.
Tamas gyorsan beleszokott munkajaba. Ha
oykor kisse furcsanak szokatlannak tetszett,
csak ARA gondolt, mily szornyi volt fog
hazban tetlenseg S azonnal ketszeres buzz
galommal dolgozott. A "pedaval' is nagyon
meg volt elegedve, bar kezdo munkas letere
termeszetesen alig felannyit keresett, mint
Dako. - -r@
Egyiitt jartak templomba, mozba, egy-
ket magyar csaladhoz, Dako regebbi isme-
roseihez. Gyari lanyokkal is szorakoztak ne
ha - hiszen mem voltak fabol - vaam ma
gyon azonban mem tortek magukat utanuk.
Iamas igen szeretett repuloter kornyeken
setalgatni. Roppant erdekelte repulogepek
fel es leszallasa hangarok altalaban min
den, ami Oft tortent Amilyen h6soknek tisz-
teltek regi vilagban a pancelos vtezeket,
clyan csodalatos hosokkent bamulta & pilo-
takat
= Sokert mem adnam, ha pilota lehet-
mex - vallotta be egyszer Dakonak
- Lenne hozza merszed? - kerdezte
Dako.
Tamas majdnem megsert6dott.
- Jol ada! Kisaszonyok, meg asszony-
sagok vezetnek repulogepet egy legenynek
ne lenne kurazsija?
- Legenye valogatja. Nekem mem volna.
Pedig en- mar banyaban is dolgoztam, oro-
kos eletveszedelemben A repkedeshez megse
volna kedvem. Egyszer LATHAM, amikor egy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23
|.... .... Ket Legeny Ket Vlagreszben Coz

tan gombolyii volt minden porcikaja
kis csapata idonkent olyan zaios tet-
szesnyilvanitasokba tort XII, hogy a mezei
egerek bizonyara vilag vegere gondoltak
lyukaikban.
A ket legeny rata felejtette szemet ezen
a vonzo kepen.
= Ki lehet ez leany? Mem ugy nez XII,
mintha cirkuszbol valo lenne - gondolta
Tamas.
- Ugyes leany ez az Amy Mueller -
szolalt meg Dako.
Ismeri st az egesz varos, vagy leg
szemmel
- 1smei ct az egesz varos, vagy leg
alabb ez varosresz. Az apja, William Muel-
lcr hires jockey volt, de mar mem el. Amy
lovagolni tanitja az itteni gazdagok gyerme-
ket ugy hirlik, szepen keres vele. Bator is,
meg sep is, ugy-e?
AZ. meg hallatlanul ugyes. Ma
gam is megultem szorin lovat mar ewes
koromban, de an,it most lattunk, mem igen
tudnam utana csinaln
Beszelgetes kozben egyre jobban koze-
ledtek mezohoz Dako odakoszont Amy
Muellernek, aki eppen akkor szallt lie lovarol
arccal fordult felejuk
A leany trefasan szalutalt lovagloostora-
VAL
Ugy gondoltam, csak latasbol ismeri
nezett Tamas meglep6dotten Dakora.
= Beszedes is vagyok vele multi tel
ota OFT volt magyar balon. Az edesanyja
magyar no. William Mueller ugyanis legeny-
koraban egy darabig Magyarorszagon cit. a
Festetich Taszlo herceg istallojanak lovait
lovagota Mrs Mueller keszthelyi leany
Amy is Keszthelyen sziletett, de nagyon
keveset tud magyarul, inert csak hat ewes
volt, mikor Amerikaba hoztak. Apja ugyanis
feihagyott jockey-saggal egy szerencsetlen
bukasa utan farmerkedett. Mrs. Mueller
meg Amy is, huznak magyarokhoz. Men
junk oda hozza ha mar eszrevett benninket.
Tamas mem mondatta maganak ketszer.
Mire ok odaertek, gyermekek is leugraltak
lovaikrol, vadviragokat szedtek. Mem feltek,
hogy lovak elszaladnak, ugy kovette lovasat
mindegyik, mint hi kutya. Egy nagyocska
flu akkorat kiatott egy vadnarcis lattara,
mintha kincset lett volna
- En- talaltam legszebbet! Amy ne
nnek adom! - S szaguldott hozza viraggal.
= Tokeletes gentleman vagy, Ben! =
mosolygott "neni" elfogadta zubbonyara
tizte a csillagformaju viragot. Ugy festett
keben, mint valami rendjel, mellyel vilag
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-23

legkedvesebb uralkod6ja, tavasz ekesitet-
te fel
1anas SCENE nagyon odatapadt ARA
narcisra mialatt megemelte kalapjat a sep
leany elott
- Baratom, Kurtosy Tamas - mutatta
be Dako. - Megcsodaltuk a rt1utatvanyait,
Miss Amy.
Amy kezet nyujtott el6bb neki, azutan
1amasnak Szemei ragyogtak mosolygott.
(Nem volt azon sep szajon egy csopp
ruzs se.)
A feher arabs - talan fetekenysegb6l -
orraval gyongeden hatba taszitotta Tamast.
= Kalifa! Ne legy illetlen! szolt ra
Amy
Tamas szembetun6 gyonyoruseggel si-
nogatta sep allatot.
Mem illcten, csak baratsagos.
- Ugy latom, szereti a lovakat
- Nagyon - de most mar regen mem
lovagoltam
Kar megvonnia magatol EFT az e.
vezetet. Ha lora van szuksege, csak egyene-
sen hozzam jojjon! En- ugyanis kolcsonzok
setalovaglasra szelid betanitott lovakat! -
ajanlotta Amy, aki a businessr6l soha Sc
feedkezett meg - rs olcson tette hozza.
- Koszonom. maid igenybe veszem
szives ajanlatat! - felelte Tamas.
= On egyetemi hallgato, ugy-e?
= Csak cementgyari munkas! - felelte
Tamas oszinten S elpirult. Sokert mem adta
vona abban pillanatban, ha AIT mondhat-
ia "pilota vgyok' vgy legalabb farmtulaj-
donos
= Mem regen munkas = avatkozott be-
szedjikbe vele szuletett tapintattal Dako. =
Csak az en- kedvemert jar gyarba Ha mem
fognam erosen, mar beiratkozott volna
pilota iskolaba vagy farmot vett vo1na =
pedig ARA meg raer - messze jar 40 esz-
tendotol
Amy mosolygott
- Lora! - vezenyelt szerte-szet PAL
koskodo tanitvanyai loyaikhoz futottak. Q
maga is lovara pattant.
= Igazan sajnalom, hogy mar haza kell
vinnem csapatomat Viszontlatasra!
Ismet szalutalt ezustgombos lovagloos-
toraval.
- Utanam!
Az arab tancos leptekkel ringatta fatal
leanyt kis csapata fegyelmezetten ugetett
nyomaban.
(Folytatjuk).