davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19
Osztoznak a sapon

nj. -
A kormany altal kinevezett al
lamhivatalnokokat lehet6leg de-
mokratak kozil valasztjak.
Es szovetseg kotelez6 hirde-
teseit amelyek mem rugnak
csak par szaz dollarra evente, -
demokrata lapoknak adjak XII.
A republikanusok ere korus-
ban sirnak es ugy panaszkodnak,
mintha ilyesmit meg mem lattak
volna ebben az orszagban.
Ugy sirnak, mintha EFT a szep
szokast nem ok honositottak vol
ma meg kozottunk.
Ugy sirnak, mintha ez az osz-
tozkodas nem is republicans ta-
lalmany lenne.
Mem kell josnak lennunk, de
el6re halalbiztonsaggal be t,rdjuk
josolni, hogyha egyszer kor-
many gyepl6i republikanus ke-
zekbe keriilnek, minden demo-
krata hivatalnok pillanatnyi ha-
lasztas nelkul kirepiil helyerol.
Ellenben. :.
A republikanusok arrol hall
gatnak, hogy az orszag legion
tosabb hivatalat, az elnok utan
kormany leghatalmasabb ALA
sat = a republicans Ickes toIti
be-, inert ot talalta ARA a legal
kalmasabbnak Roosevelt. s.
Ere a republicans ura1om
alatt peldat sohe mem talaltunk,
pedig 6k sokkal tovabb es tob-
bet voltak uralmon.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19
.FURODNEK A TEJBEN.

Mem szoszerint kell erteni
hogy tejben firodnek es mem
azok fiirodnek, akiknek szama-
ra varosi jotekonysagi igyosz-
talyok tejet vasaroljak.
A kereskedok, a tej-trust-ok
fiirodnek a tejben-vajban, inert
szaz szazalekos profitot zsarol-
max be meg azon a tejen is, amt
a welfare kenyeren el6 szegenyek
kozt kiosztanak.
Michigan lagtobb varosaban
tizenegy centert vesztegetik a
tel kvartjat, amiert a termelok
kapnak kemeny harom centet.
A tej-trust-ok es tejkeresked6k
nagy szive azonban a welfare
osztalyoknak tejet tiz centert
vesztegeti, inert azok naponta te-
Ut tie zer-gallonszam vasarolnak.
Grand Rapids varosa ugy erez-
te, hogy ennel olcsobban is be
tudJa tejet szerezni es egycne-
sen a farmerektol kezdte ait va
sarolni. 80, E12
Annyiert, amennyiert a far
mert6l az arut a tej-trust kizsa-
rolJa. kvartonkent harom es fel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19

e sorok napvilagot latnak, gep-
puskak is fognak kattogni.
Mert lehet vi deal es lehet
NRA, lehet labor board es kobe
lephet kormanyunk, fegyve-
res erok meg mindig CSAK a
t6kes osztalyt szolgaljak es an
rak tudataban mertek SAN
franciscoi haborut megiizenni.
Az elnok tavolleteben Perkins
re haramlik felelosseg, hogy
munkaadokat megfekezze, de
sem a Perkins, sem az elnok ha-
talma mem allhat fiiggetlen
merikai allamok rend6rhatalmai-
max az utjaba.
San Franciscoban tobb katal-
ma van a sheriffnek, mint az ell
noknek es felni kell, hogy az
ottanl rendorseg belefojtja
szuszt a munkasba, miel6tt az
elnok morals befolyasa megalli-
tana a tervezett es el6re behirde-
tett verengzest.
Ha kormany is tehetetlen
lesz Is mem tudjak EFT a me-
renyletet meggatolni, akkor ar
ra az orszag munkasai csak egy-
felekeppen felelhetnek.
Altalanos sztrajkkal, amire re-
gen megertek a nagyt6kesek. Il
Es amely alaposan meger6si-
tene kormany helyzetet ebben
k9t eve foly6 kiizdelemben.
De lehet-e Bill Green-ekt6l
.ltalanos sztrajkot remelni?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19

Minthogy a szovetsegi adot min
deniitt kell fizetni, minden allan
akar maid kapni ebb6l az alap
Dol es ICY minden allan beve
zeti 4 munka-biztositast Is al
aggkori nyugdijat.)
Gondoskodni kell rola, hogy a
munkatllansag esetere szolo biz.
tositast ne tiz es ne husz hetre
utalJak XII, hanem AIT adjak meg
mindaddig, iclytatolagosan, amig
a nincstelen mem tud munkat
kapni.
Hiszen eppen tiz-husz hetes
munkatlansagot lehet konnyeb-
ben elviselni, mint amikor a sze-
geny ember egy evig vagy tobb
evig keptelen munkat kapni.
Vigya mi kell ARA, hogy egy
csalad szemet ne szurjak XII he
tenkent negy-ot dollarral, vagy
evenkent egy-ketszaz dollarral,
hanem adjak meg evente ait az
osszeget, amely kormany-
statisztika szerint - szikseges
a minimalis. de tisztesseees elet-
standard-hoz.
ARA is vigyazni kell, hogy
ennek biztositasi a1apnak az
adojat ne haritsak a munkasra.
Csak azoknak az allamoknak
kellene a s;z!9:.vets.egi s. kasszab3:!! 8!
luttatni, amelyekben a inunkas
MEM fizet kulon erre az alapra.
Persze a munkaadok sirnak,
hogy tonkre haennek ebbe a nyiig
dijba.
Termeszetee, fiogy fiazudiiak.
Mikor husz-huszonot ev el6tt
compensation torvenyeket We
zettek be az egyes allamokban,
a munkaadok megeskudtek, hogy
tonkre mennek,
Es nemhogy tonkre mem men,
tex, de egyenesen szerelmesek
lettek abba torvenybe. Mert a
megserult munkas Sc nem perelt,
sc mem volt munkaado esetle-
ges jotekonysagara szorulva.
De amig az allamban levo vi
szonyokra valo tekintettel es
hogy torvenyt keres ztul tudjak
hajszolni, a -biztositas anyagi re-
sze elegtelen es tele van a leg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19
HABORUT UZENTEK

San Francisco munkaadoi ha-
borut lzentek sztrajko1o num-
kassagnak.
A rakodo munkasok nagyszerii
sztrajkjat a tobbi szervezett mum
kasok is teljes er6vel tamogat-
tax, kieheztetessel tehat hiaba
! probalkoztak, pedig at harom
honapon keresztiil probaltak.
Minthogy pedig a szervezetet
mem akarjak elismerni, a sztraj-
kot pedig tovabb nem birjak, a
multi heten megizentek habo-
rut munkassagnak.
Jol tudjak, hogy sztrajk le-
torese tobb embereletbe fog ke-
rulni, de tudjak ait is, hogy az
allamhatalom mellettuk van
inert kormanyz6 az importalt
sztrajktorok vedelmet el6re meg
igerte.
AIT mondhatnank, hogy ossze.
eskiives volt a munkaad6k, a
rend6rok Is a kormanyz6 koz,
es el6re megfontolt gonosz szan.
dekkal megrohantak munkas.
sagot, hogy sztrajkot letorjek
Roosevelt keresere ezt a 70.
hamot elhalasztottak ket hettel
de ahogy az elnok az orszagbol
a labat kihuzta, az el6re elke.
szitett tervek alapjan az ,ostro.
mot megkezdtek.
Kattognak a rend6rbotok q
munkassag fejen, repul Is rob.
ban gazbomba Is ITALIAN mire
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19
Az els0 munkabiztosit1si t0rveny

Megirtuk mar a heti szemle
ben, hogy julius elsejen erveny.
be lepett Wisconsin allamban !
munkatlansag ellen valo biztosi.
tas torvenye.
Es amig orommel idvoziiltuk
ext legelso lepest a dologban
addig mem hallgattuk ell at sem
hogy egyaltalan mem vagyunk
megelegedve a torvennyel.
Mem vagyunk megelegedve ket
okbol.
Az egyik az, hogy nyugdij
terheit reszben a munkasnak kell
viselni, a mask az, hogy keves
osszeget es keves ideig fizetnek,
ha a 1nunkas mem tud munkat
kapni.
Wisconsin allan t. i. egyel6re
csak evi tiz heti munkatlansagi
segelyt ir elo egy-egy munkas-
max, amely mem lehet tobb soha
heti tiz dollarnal.
Vagyis a jelenlegi torvenyek
szerint evente legfeljebb eggs zaz
dollar segelyt kaphat, aki kepte-
len munkat kapni.
Termeszetes IS ait mem kelf
erositgetnunk, hogy ez az 6sz-
szeg nevetsegesen vagy siralma-
san elegtelen, aszerint, hogy va
lski neyetni yagy sirni szokott-e
rosss vicceknek. .-ikLI-a''1
Meg kevesbt helyes, hogy EN-
mex nyomorusagos 6sszegnek a
megkaphaHsakoz is a munkas-
max kell az celra gyljtendo
alap egyharmadat befizetni. Ma
gyon jol tudja mindenki, hogy
munkas keresete mindig centek-
re van szabva, hogy abban mines
felesleg ilyen celokra.
Minthogy jov6 evi kongresz-
szusban feltetlenul hoznak ha-
sonic torvenyt az egesz orszag
szamara, mar most fel kell fl
gyelni minden munkasnak, hogy
hasonlo hibaba a szovetseg ne
essen.
(Maga a szovetseg mem ad
nyugdijat, de szovetsegi tamoga-
tast adnak maid minden allam-
max, amely munkabiztositast,
vagy nyugdijat ad a munkasnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19

nagyobb hibakkal, addig a tobb
resze mintaul szolgalhat a $40
vetsegnek.
Kimondja Wisconsin torveny,
els6sorban, hogy a biztositast el
vez6 munkas mem tartozil
sztrajktoresre vallalkozni, hog,
a biztositasat el ne veszitse.
Mem tartozik olyan munka
sem vallalni, amelyet okkal {.
joggal utasit el nagatol, vagyi.
mem lehet rakenyszeriteni, hogy
a neki mem megfelel6 munkat ell
vallalja valaki, a biztositas xii
linbeni megvonasanak a terhe
alatt.
Ezeket pontokat feltetlenu
belle kellene a szovetsegi alap-
tcrvenybe foglalni, hogy minden
reakcios allan kenytelen legyer
annak a nyoman haladni es ne
kaphasson maskent a szovetsegi
'penzekbol, csak ha munkas en-
beri jogait meghagyja.
A valasztasi kampanyban So
kan es sokat fognak errol a ker-
desr6l beszelni. nv lsHA.~
Nagyon jo lenne, ha a szava-
zok elrnennenek minden kon-
gresszusi jelolt program-besze-
dere IS kerdest inteznenek min
den jeiSlthoz. ;Ails.]
Egyenes ksFdast, egyenes va
laszt kSvetslve.
Hogy a jelolt ur hajlando-e a
MNhkatlansag esetere szolo es az
aggkori biztositasra szavazni.
Es ha igen, hogy meddig haj-
lando elmenni es nem-e szamit-
ia 8 is holmi evi tiz hetes sege-
lyekkel szurni XII szemet a
munkatlan embernek.
Bevandorolt polgarok meg egy
jo szolgalatot tehetnek ezekben
a kerdesekben.
Felvilagosithatjak az amerikai
polgartarsaikat, hogy sem a mum
kas-nyugdij, sem a munkatlan-
sag idejere valo nyugdij, sem az
aggkori nyugdij mem fogja a
szegeny kapitalistakat letorni,
merit az kisebb-nagyobb mertek-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19

den "elmaradt'. europai allan
ban. '::ls.r :7'fE ~ <se4
Most peldAul a vasutak nyo-
szorognek, inert inunkasaik el.
mehetnek hatvan-hetven ewes ko.
rukban egy uyoinefusagos nyug-
dijra.
Es az amerikaiak ait hiszik,
hogy most mi lettaihk az listen
kalapja mellett az a hizonyos
''bokreta', hogy ilyen szepen
gondoskodunk halaia elott a XII
veniilt munkasrol.
Erdemes lesz felvilagositani
mindenkit, hogy Europaban a
legutolso vasuti baxter is meg
kappa megfelel6 szolgalat utan
a nyugdijat es mem kell addig
varnia, amig a hetven evet meg
eli. Megis megelnek a szegeny
kapitalistak is valahogy.
metorszag es Csehorszag kezd-
A munkabiztositast Anglia, Ne
TEX, de meg van mar minden
rendes europai allamban. Es a
kapitalizmus mem dult lie, sem az
alkotmanyokon csorbak mem es-
tex.
Eel kell vilagositanunk ameri-
kai sziiletesu polgartarsainkat,
inert eek ellen a javaslatok ell
len olyan "mumus-hadjaratok"
lesznek, amilyent meg keveset
lattunk. ebben az orszagban.
Es inert mi tobbet tapasztal-
funk ebbol a dologbol es tobbet
ertiink hozza, mi dolgunk es
a mi privilegiumunk, hogy pol
gartarsalnkat megnyugtassuk
minden ilyen kerdesben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19
4 SEP MOSOLYOK
VAROSKAJA

kot, mem lelegzem, hanem valo-
saggal iszom a levegot meg
mindig ait hiszem, almodon. !.
Hogyne! Kecskemeten ilven-
kor eszaki vagy eszaknyugati
szel szorta szemembe a futo
homokot, mely, evek hosszu So
ran ugy ereztem, belepte az agva-
mat is, eltemette erdeklodesemet
minden irant, homokszinunek
latom a vilagot, = elvesztetteni
a szineket.
Most: soha mem latott fenves,
selymes baranyfelhok sziirogetik
a napfenyt viragos mezore, rozs-
vetesre, zsidai erdo sotet szin-
foltjara, lathatart csak diszito,
de ell mem zaro alpok nyulva-
nyaira, melyek kekl6n huzodnak
a stajer hatar fele. Kecses, piros-
teteji viilak fedelen yillognak a
napsugarak, Mennydorog, balkan.
- csak ugy, mintha szeret6 apa
trefasan dormogne pajkos eyer.
mekeire mar hull Is "a par
percnyi, be. harmathozo ESQ. lit
mem rendez q termeszet arnyi
el6jstekot, mint az Alfoldon,
csaknem mindennap esik, azert
olyan esodalatosan Qde zold
rnihden. Nemesak a pazslt. ha-
heh fax lombja is. Hatalmas
harsake, gesztenyefake - a
meredek, szakadekospartu, sotet-
yizu Raba menten a fIzeke is
"a fuzfak lit magasak, egyene-
SEX mem girbe-gorbe odvasak,
mint Szolnok megyeben a II
szanal.) ~
Mikor Szentgotthardot valasz-
tottam allando tartozkodasi he
lyemul, csak annyit tudtam rola,
hogy neveben bennefoglaltatik
listen, akit nemetiil Gott-nak
tisztelnek. Az 8 scent neveben
indultam Ell valoban ugy erzem,
mintha lit kozelebb lennek hoz-
"a, mint barhol.
Roppant bajos varoska ez a
Szentgotthard! AZ en- alfoldi fe-
jembe ugyanis sehogyse fer.
hogy csak haromezer lakossal
biro kozseg = meg csak mem is
nagykozseg, = inert olyan varo-
sias. Van villanyvilagitasa, .isz-
faltja, kaszagyara. miiselyem-
gyara, tiizoltosaga, elegans kive-
haza, cukraszdaja, vannak szep
uzletei, vendegloi, - meg do
hanygyara is van.
(Az osztrak sogorok utlevel es
vizum nelkiil johetnek at bo-
rozgatni, az itteni nyaralo-
vendegek pedig szinten utlevel
es vizum nelkiil randulhatnax al
autobuszon Mariacellbe, Glei-
chenbergbe. Wien is csak haronl
oranyira van ide.)
Szentgotthard mondhatja ma
gaenak hazank egyetlen iskola
szanatoriumat, mely egy nagyon
bajos fatal leany, Bagula Elvira
tervei szerint keszult. Magam is
neki koszonhetem, hogy lit va
gyok. Az alpesi nyaraltatasi iro-
dahoz fordultam, mely pedig r.em
foglalkozik negyszer lecsokf:en-
tett nyugdijasok elhelyezesevel.
De az en- levelem olyan jo kezek-
be kerllt, mint nernely gyerme-
Ike, aki Karacsony elott Jezus-
kanak ir levelet. A Bagula Elvira
newt elragado teremtes szives-
sege hatartalan. gondoskodott
ket sorsuldozott Greg testverrol.
Van ket ragyogoan tiszta,
szellos, villages szobank ked-
YES, toltott galambhoz hasonlo
haziasszonyunk, Szalay Jozsef-
ne el6 reklamja kituno foztjenek
A tojasos "nyulica' gonlbajarol.
meg cseresznyes, turos retese-
r6l csak rimekben lehetne mel
t6an irni, de minden egyes etele
utan megnyalna szajat a mese-
bell kiraly is. Az a mosolya pc
dig, mely egyik fogas mellol Sc
h;snvz;L rnAo ;z1otecehhe tecz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19

Parasztnok, ferfiak jonnek. ko.
szonnek, mem tudjak merrol fujt
bennunket ide a szel, ri fan ter
nettunk, de senkise megy el
mellettiink egy sep mosoly, egy
baratsagos $40 nelkul.
Szentgotthardot gyonyorii tisz-
ia barokk stilusu rom. kath. tenn
plom cistercita rendhaz disziti
Az apatsag hatalmas gyonyori:
parkja nyitva all a miivelt ko-
zonseg elott. Utana bamulok
mindegyik setalo cistercitanak.
Rendkiviil elegansnak tetszenek
feher-fekete reverendajukban a :
tide lombsatrak alatt. Batyam
kalapot emel mindenik elott. Egy
nagyon Greg cistercita tegnap
olyan elbiivolo mosollyal ajan-
dekozott meg benniinket, hogy
ainig eiek, szivemben fogom rel
-egetnj, mint fappant draga ajan-
dekot. ---a'A< .:is. .xExyn~-
Mem hittem volna Kecsken1e-
ten. hogy meg ennyi tundokl6
mosoly van vilagon. Csak a
iosag tud ICY mosolyogni, -. es
olyafi orommel hal1ottam, hogy
Szentgottllardon egymast segito
nep lakik. A lakosok tobbsege
katoiikus, de vannak evangeli-
kusok is. Zsido keves van.
Amikor megerkeztunk, batyam
tekintette azonnal haloszobaja
ajtajara tevedt.
- Algebrai keplet van fole ir-
va, fejtsuk meg! inditva-
nyozta.
Csakugyan ez ALT rata kre
laval:
10 : G : : NJ : B : "a.
Undorral fordultam ell, inert
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. elbuktam
algebrabol, = no meg azert is,
inert 400 egynehany kilometer-
nyi ut volt mogottem, negy ev
ota mem LATHAM batyamat es Btu
dapesttol Szentgotthardig atbe-
szelgettuk az ejszakat.
Csak nehany nap mulva ker-
deztem meg kedves haziasszo-
nyomtol, XII irt kretaval az al
tora?
= Az esperes ur, Vizkereszt-
kor. AIT irta: 1884, Gaspar,
Menyhert es Boldizsar. Szivem-
bol kacagtam.
Persze, persze. Icy jar re-
fcrmatus ember, aki algebrai KEEP
letet fedez fel az alton.
Sep ez Szentgotthard. Mint
ha regen lit iaknek, ugy SEE
retjuk! Pedig: "Ven fat nehez
atultetni.'
Korulottiink tiindermese $40
v6dik.
"Iol volt, hol nem volt ket
fatal testver, akiket a szeretet
eros aranylanca kotott ossze. Az.
tan kegyetlen kezek teptek, tepe-
gettek az aranylancot, mig it1
is kihullott egy szem, oft is. :.
elszakadt a lane a testvereket
az elet forgoszele elsodorta egy.
masmellol."
"Es 40 ev multan most egy
gyonyoru volgyben, a varoska
ban, mely nevebe foglalta Istent
karoltve jar ket Greg testver
Hol a viragos mezon, hol a Rabs
partjan, hol az Apatsag gyonyo
Ri kertjeben megtalaljak a sect.
szakadt aranylanc egy-egy sze
met. Gyermekkori emlekeik We
lux nak-kelnek S osszeillesz
tik az aranyszemeket. Es ke
Greg testver ohajtja, hiszi, hogy
ezen a foldon tobbe mem szakae
ell aranylancuk."
Hat ha id6s emberekkel is ESQ
dak tortennek Szentgotthardon
milyen boldogan elvezhetik lit ;
termeszetet a varoska minder
kedvesseget fiatalok?
Aki csondre, kitin6 leveg6re
nyaias nep kOrebe vagyik, joj
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-07-19

ben evtizedek ota meg van min
den "elmaradt' europai allam-
ban. :liv - rs r'' ~
The Daily Alaska empire., 1934-04-14

in the agreement a new prohibition against adequate defenses in the north.
 Despite the assertion of Representative Srovich, of New York, that he shown in Russia an official map taken from official Japanese files by Russian spies showing plans for Japanese invasion of Alaska, do not believe Japan has any idea of conflict with the United States in the near future. But it not impossible that Japanese mili- tary and naval strategsts have drawn up theoretical war plans" embodying tactics to be pursued in case of eventualties unforeseen It is obvious that they would immediately recognize the vulner- ability of the American Pacific Coast cities from attacks launched from an Alaskan base, and the comparative ease with which such base could be established here If the Russians have any eplans" and maps" they are undoubtedly of that nature
 MT Sirovichs statements, though not made in connection with the Delegates bill for airplane bases in Alaska furnish the very strongest sort Of argu- ment why that bill should be passed without delay As far as it can go within the limits of the London treaty the United States should make every possible defense provision here
The Daily Alaska empire., 1934-04-14
Electricity for Seasickness.
(New work Herald Tribune.)


 The electric gadget for the seasck which Dr. Joshua sherman began by discussing and finished by demonstrating, during the recent ocean tour of the Pan-American Medical Association, IS an lother sign that these long millennia of martyrdom flor bad sailors draw toward their end Dr. Sher- mans device does not to have been described lin much detail but gathers that it supplies electric stimuli to associated with the organs lof bodily balance in the so-caled labyrinth Just behind the ear This is but variant on the theory which led two French experimenters few months ago to devise electric neckheaters to cure the same disorder Reasoning that many things which make the digestive organs feel unhappy, from Dr. Sher- mans disturbed ear stimuli to tickling the back of the throat with a finger, involve messages through the bulb of nerve tissue called the medula lobongata the Frenchmen toasted this bulb slightly with controlled electric current Even the lntract- able sickness of the disease called migralne they reported to have been ameliorated.
 As Dr. Shapely said recently about the cosmog- onists there seem to have been more theories oi the cause of seasickness than there have been medical experts on the subject Shaking of the som- ach disturbance of the blood pressure in other internal organs stretching of the upper part oi the esophagus disturbance of vision by the apparent iup and down swings of the horizon the continuai lexerton of keeping ones balance on tossing SUD stratum mental contagion from others already sick or suspicion that one soon will join them; all these and many more have been urged ln addltloh to Dr. Sherman's theory that it is the bodys balance sense which gets upset and infects the tstomach with distress. I One thing common to all these causes is linkage through the nerves. Even advocates of the theory that an over-stretched esophagus is the culprit do not imagine this organ to upset the stomach by direct contagion Some kind of nerve message intervenes. Most remedies popular in the past such as opiates powerful anesthetics like chloroform or mild ones like champaigne, can be imagined as acting to break this link rather than either on the stomach the other organ, whichever it may be- which suffers the original distress Here might one find, too explanation of the fact that intense interest in ones surroundings often works a cure We suspect that no one has recorded passenger seasick during rescue from shipwreck or with a sea serpent visible over the rail And it is this link, apparently essential to the most distressing symptoms which both the French electric neck heater and pr. Sherman's newest gadget ap-, parently attack.
The Daily Alaska empire., 1934-04-14
THE WEAK LINK.

Delegate Dimond has undoubtedly pointed out the weakest link in the countrys defense system
 That is the lack of any means of defense of strategic positions in Alaska-points which, seized by enemy nation from the other side of the Pacific Ocean, would be utilized base of opera tions against the entire lower Pacific Coast Under the existing treaty with Great Britain and Japan, it is not possible to- establish American bases at these strategic locations That treaty expires within the next two years. If it should be renewed, the United States should stand firm against including
The Daily Alaska empire., 1934-04-14
Governor Troy Deserves Commendation.
(Valdez Miner.)

The old adage If you want something done, ask la busy man." was again verified a few days ago With all the extra work which Governor Troy has been doing this Winter-mosty humantaran-he did delay in responding to plea for individual act of kindness
 Alice Jackson of Elamar, aged ten, stricken with infante paralysis a year ago Although she was improving, it very doubtful whether she would entirely without medical aid which the Jacksons could not afford to give, due to the poor fishing business to which resident fisher men have been reduced for the past several years.
 Martin Harrais made the plea to the Governor in behalf of Alice The remarkable part is that his letter left Valdez boat going south and the next boat coming north brought Alices transporta- ton and admittance to the Orthopedic Hospital in Seattle. She is given six months disqualification or until entirely cured Alice sailed for Seattle on the steamship Alaska the morning of March 28, and hope for her full recovery. The Jacksons left for Ellamar with gratitude in their hearts toward all who assisted
 This may a small matter in the world of big things, but the real significance lies in the fact that public officials. both Territorial and National again public servants, not to the lhigherups alone but to the mans interests
 Little things which make up lfe-how easy it is to forget! How often those little things have been delayed in the past through what we have called government red tape, most of us are aware So, when in instance like the attention given to little Alice Jackson by our busy Governor and others occurs, we have the right to say that our Government officials are again public servants.
The Daily Alaska empire., 1934-04-14
Judith Lane
by JEANNE BOWMAN

SYNOPSIS: Judtth Ddie ms OoHe to Rio Dtdblo dam to super Tise it's construction according 10 the Instructions ijl tho ICill oj Big Tom Bevins her forme, employer. Bcvins has let Judith his tor- tune 10 be spent on tho dam. Bat her husbdHd Mormon sides 1Qdfnst her and iuith Morton LupipeTe his idlc partner tCho IS trUing to break tue fsiil in fdror of Airs BeUins mud her ddu0hfer Mdthile The mail iust has come. but there Is no letter from Nor n1Qn
The Daily Alaska empire., 1934-04-14
NO PARKING NOTICE

Because of street cleaning opera tions, no parking of cars will be permitted on paved streets Sunday morning from 3:30 to 8:30 o'clock. City ordinance to this effect will be strictly enforced.
 c. J. DAVIS, -adv. Chief of Police.
The Daily Alaska empire., 1934-04-14

Get our in the world Hill Billy songs and Negro spirituals hick stuff until they left the places where they originated-Gos Angeles TimesD
The Daily Alaska empire., 1934-04-14

Maybe President Roosevelt can take some or the worries off the mind of Congress by tellng it about the big fish that got away from him
The Daily Alaska empire., 1934-04-14

Once upon time ship photographer told important film star to pull her skirt over her knees-(Buffalo Courier -Express)