davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

nyit megs zalltuk, es azokat az
ota mindig a Wall Street uralta.
Ugy nezett XII, hogy igaza
van megszeppent Latin Ame-
,rikanak, amely felni es gyiilol-
nj kezdte az eszaki kolosszust,
ugy latszott, hogy tlzfoldnel
fog megallni a hatarunk.
Ebben az idoben, illetve a spa
nyol haboru utani evekben XII
naltunk Canadanak teljes vam-
mentessegi kedvezmenyt, amit
az eszaki szomszed rettegve ha-
ritott el magatol.
A fatal csaszarsagnak a feny-
kora bontakozott XII Theodore
Roosevelt idejen, aki tipikus
megszemelyesit6je volt csa-
szarsagi nagy alomnak.
kozben azonban megvaltozott
a vilag rendje, Is Amerika ka-
lozt6keje vi lehet6segeket fodo-
zott fel ebben az orszagban.
A foldbirtokosok es bankarok
osztalya melle kitermelt egy ma
six osztalyt, az iparfejedelmek
osztalyat, amely felismerte azo-
kat a nagy es sziizen feky6 lehe-
tosegeket, amelyeket maga a
nemzet kinalt szamara.
Rajott mindig iigyes, mindig
ravasz, mindig lelketlen es ke-
gyetlen nagyt6ke, hogy tobb
biztonsagban es tobb kenyelem-
ben talalhat es csinalhat lit ipari
rabszolgat, mintha gyarmatok
nepeit akarja katonai fodozet
alatt rabszolgasorsra szoritani.
Az aceltruszt megalakitasa fel-
ert ket csaszarsaggal, szenipar
meghoditasa felert harom or
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

lektalni a Wall Street, a kor-
manyzast ma mar hajlando ra-
bizni masokra.
Es a nemzet, amely negyven
eve hozsannazott hoditasi al
moknak, ma ferfikor delel6jen
ugy erzi, hogy vi teriiletre, szi-
mes lakossagra nincs sziikseg,
hogy az aranydollar rablanca
tobb biztositek, mint a politikai
elnyomatas, mint a katonak szu-
ronya.
Szepen, lassan, szinte eszrevet-
leniil kezdtiik a hatarokat be-
vonni, mikozben az Antillak
szigeten a csillagsavos lobogot
lehuztak, a messze Fulop szige-
tex lakossaganak is teljes fig
getlenseget igertiink.
Hawaii valosziniileg mem fog
juk feladni, de Puerto Ricoban
mem nagyon ellenezzuk a fig
getlensegi torekvest, inert a
biiszke angolszasz mem kivan
"spig" polgarokat keblere
olelni.
A latin allamok ma mar mem
felnek, regi retteges el van fe-
lejtve, inert ugy latjak, hogy
egy korszak tint el azzal, hogy
Haitiban a zaszlot bevontuk.
A gyarmatositas, a politikai
hoditas korszaka bezarodott a vi
lagoon, $ ma mar a franciak sem
banjak a Saar politikai hova-
tartozasat, ha bennelev6 ba-
nyakert vetelarat, vagy esetleg
"a banyakat megkapjak.
Az Egyesiilt Allamok tovabb
is ura lesz ennek az egesz nagy
foldresznek, inert Mexicoban a
Hearstek banyasszak az eziistot,
a Sinclairek es Mellonok pum-
pazzak az olajat, Peruban a
Guggenheimek banyasszak az
eziistot, Chileben ugyanaz a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

dolgo znak.
Es inert kulonosen = ugy ia
laltak tropikus gyarmatokra
volt sziiksegink, kinyujtottuk a
Lkezeinket a tropikus vizekre.
Az akkor mar felig-meddig
megbekult kekverii deli arisztok-
raciat is karpotolni akartak fell
szabaditott rabszolgak fejeben,
szoval minden logika ARA kesz-
tette nemzetet, hogy induljon
meg a hoditas utjara.
Mexico akkor mar csak also
California; adhatta, inert a cso-
das gazdagsagu mexicoi olajme-
zok annak az orszagnak a
szerencsejere - mem voltak meg
feltarva,. spanyol gyarmatok
tehat tobb lehetoseget igertek.
A nyolcvanas-kilencvenes evek
buccaneerjai oriasi csaszarsagot
almodtak a sziknek velt koztar-
sasag helyere Is bar esziikben
sem volt, hogy a Fulop-szigete-
kig terjesszek az imperatum ha-
tarat, AIT mem tudtak, hogy Ko-
yep es Delamerikaban merre
akar a Macy csaszarsag meresz
alma megallni.
Eek a leveg6ben logo Macy
almok szultek meg spanyol
haborut, azzal leptiink a teny-
leges politikai hoditas, az okol-
jogon valo gyarmatositas utjara.
Es akkor ugy nezett XII, hogy
ez az ut messze vilagreszekbe is
elvisz benniinket.
Hogy Csendes tengernek
csak a mask. partjanal fogunk
megallni, hogy az Antillak gaz-
dag gyongyeit Trademark tiiz-
zik kisajatitott Liberty isten-
asszony fejere, Is hogy Kozep-
Amerika minden ringy-rongy
koztarsasaga vazal1usa lesz en-
mex a nemzetnek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

A Wall Street eget vero grim
dolasokra kesziilt, Frisco halo
magnasaiban a kalozver elkez-
dett pezsegni, Amerika fold
ehes es foldrablo pioneerjai me-
gint sziiz foldet almodtak maguk-
max holnapra.
A spanyol haboru gyors es
konnyii gy6zelemmel vegzodott.
Ez azonban csak felutra witt
el benninket.
A Fulop szigeteket, Puerto Ri
cot, egy par Csendes tenger-
bell szigetet egeszen felfaltunk,
de Cuba hatalmas es gazdag szi-
getorszaga megakadt a torkun-
kon.
Mem lehetett visszaszivni, hogy
mi voltakeppen "keresztes habo-
rut" hirdettunk, mem volt po-
flank, hogy Cubat forma szerint
is elnyeljuk.
Csak gazdasagi szolgasagba
es politikai vazallatusba helyez-
TUX.
Es jott a buccaneer-6sok ka-
landor utoda, Roosevelt, aki
Colombiat szetvagta, hogy pucs-
csal, vesztegetessel, er6szakkal
Panama koztarsasagat kihasitsa
abbol az allambol.
Kozepamerika mar az Egye-
silt Allamok es annak panama.
birtoka koze lett szoritva es csak
Mexico mentette meg, hogy ege-
szen meg ne emessziik.
Az Antillak fekete koztarsa-
sagait nemzetkozi feltekenyseg
6rizte, IS mem volt ra iiriigyiink
hogy azokat is ehhez a hazahoz
csatoljuk, de id6nkent valameny-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

biiszkeseg szajaba szavakat, de megron.
dolta magat $ mem mondta XII Olyan isl
esett neki, hogy ennek a j6hiszemii ember-
mex meg gondolataban Sc fordult meg, hogy
az lelket valami bun terhelhetne, hogy res
telt volna el6tte ilyesmivel hivalkodni.
Koszonom, magaval megyek. Is ha
bizik bennem, mem is fog csalatkozni!
Dako kezet nyujtotta. Parolaztak.
- Scent az egyezseg!
- Akkor hat most mar tegezzen is,
ahogy az id6sebb szokta fiatalabbat.
Ohazai szokas szerint Sziyesen
ocsem! Hat ha mem is valogatsz munk4ban,
megis miyen gyarban szeretnel legjobban
dolgozni?
- Ere sehogy Sc tudok felelni, inert
az igazat megvallva, meg soha Sc LATHAM
semmifele gyarat, csak nehanynak keme-
nyet Budapesten. Belul egyet Sc neztem
meg, mivel kezdett6l fogva ugy terveztem,
hogy farmokon vallalok munkat.
= En- is azert vertem fogamhoz min.
den centet, hogy farmot vehessek, mire 40
esztendos leszek. Merit gyarakban mem igen
kell tovabb az en1ber. Hanem ha valahol kell
az asszony - akkor fartnon. En- pedig mar
ven legeny maradok.
Lecsuggesztette fejet, maid hirtelen fel-
kapta, felgyulo remenyseggel.
DE te meghazasodhatsz, akkor tar
SAX lehetnenk Nekem van am penzem!
- Nekem is! - szaladt XII Tamas sza-
jan, akarata ellenere. Szinte megijedt. Eel
hem foghatta, miert beszel ilyen bizalmasan
olyan emberrel, akivel eleteben most Walt
el6szor szot
Dako becsuletes area szeles mosolyra
huzodott.
= Akkor hat valosaggal listen rendelese,
hogy osszeakadtunk. Maid lesz ra gondom,
hogy XII ne csaljak penzedet.
Batyam milyen gyarban dolgozik? =
terelte vissza szot Tamas gyarakra.
- Dolgoztam en- mar vasgyarban, sod
rony-gyarban, jutta gyarban Most cement
gyarban voltam felugyel6. AIT igertek, visz-
szavesznek, amikor jeentkezem. Ha ugy lesz
es kedved van, mellettem dolgozhatnaL
Egyitt mennenk, jonnenk
= Nagyon jo lesz.
Estig mar ugy oszebaratkoztak, mintha
nlindig ismertek volna egymast.
(Folytatjuk).
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

Cape Haitian ormarol multi
heten a csillagsavos lobogot be-
vontak Is az Egyesiilt Allamok
utolso katonai is tavoznak a szi-
.getrol.
Az Antillak fekete koztarsasa-
ga ezentul ura lesz a sajat sor-
sanak es a "feher ember terhet"
mem mi fogjuk helyettiik hor-
'dozni.
}Katonaink tizenkilenc evvel
ezelott masiroztak be sziget-
orszagba, inert a Seligman bank
haz kolcsonere kamatokat mem
tudtak fizetni.
DE voltakeppen oft voltunk
lathato vagy lathatatlan alakban
azota, miota a Macy csaszarsag
adrnat megalmodtak ebben az or
szagban, miota a spanyol habo-
RIVAL XII is nyujtottuk a csaszar-
sag utan a keziinket.
Mikor ez az orszag megrohanta
a spanyol hajohadat, sem Spa
nyolorszag, sem spanyol gyar-
matok sorsa mem fajt ennek a
nemzetnek.
AIT hittek akkor, hogy kor-
latlan lehet6segek hazajaban a
hatarok nagyon szikre vannak
megszabva, hogy tobb teriiletre
van sziiksegunk.
Kalandorok emlekeztek meg
Ta, hogy milyen konnyii volt
nilliomossa valni texasi hodi-
.tas, a louisiana vasarlas idejen,
3 ugy ereztek, mikor Alaskat a
,polgarhaboru utan megvettek,
'hogy OFT ezek lehetosegek MIN
csenek megadva.
Azonkiviil ait is ereztek, hogy
helyet kell kovetelnunk az igazi
soraban, helyet
kell kapnunk azok kozt nemze-
tex kozt, amelycknek a gazda-
elnyomott gyarmatnepek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

gassa.
- Ha meg mem sertem.. hat inert mem
hazasodott meg?
Hal, haj... az nagyon furcsa his
toria! Otthon volt matkam, de mindketten
szegenyek voltunk en- kivandoroltam, hogy
osszekerilhessunk. A kislany harom ev null
tan elunta varakozast AIT irta, hogy csak
hitegetem, biztosan massal elem vilagomat,
hat csak elem tovabb is, van egy m6dos ke-
r6je, aki bekoti fejet. Epp akkoriban akar-
tam erte .menni... Azota orokre elment ne
KEN kedvem hazasodastol.
Meghiszem! szolt resztvev6 ham
gon Tamas es Pannira gondolt.
Ugy nezem, ocsemet mem szegeny-
seq kergette Ell falujabol - folytatta Dak6.
- Csak vilagot akar latni, ugy-e?
- Igen. De meg arvan is maradtam.
most mar mindegy nekem, MERE fu szel
Icy mondjuk neha, de azert megse
mindegy. En- mar sok allamban megfordul-
tam New Yorktol Argentinaig, azonban,
megis jobban szerettem oft lenni, ahol jobb
kereset volt, vagy sep tajek mint ahol vagy
az egyik, vagy mask, vagy mindkett6
hianyzott, Ocsem, hova igyekszik, mihez fog?
- Meg magam Sc tudom Mem valoga-
tok Sc helyben, Sc munkaban.
Hat akkor tudja NIT? Jojjon velem
Baltmoreba. LATHAM mar kedvemre val6bb
varost is = bevallom, - de temerdek gyara
van most eleg jo kereset. Egyitt LAX
hatnank - en- soha Sc szerettefn magam-
ban lakni, mindg volt cimboram. Maganak
meg azert lenne j6 egy tapasztalt cimbora,
inert draga leckepenzt fizet minden niagara
hagyott "greenhorn", mig kiismeri magat.
(Azt elhallgatta becsuletes Dako. hogy
egyik-masik cimboraja, akit partfogasaba
vett, milyen rutui fizetett neki! Volt olyan,
aki mikor meghazasodott, fele Sc nezett tob-
bet de olyan is, aki bucsu nelkiil tavozott
tole mas al1amba, ami homijabol megtetszett
neki, magaval vitte viszonzasul emlekul
hatrahagyott egy csom6 adossagot Talan fel
Sc tudta volna sorolni, hanyszor csalatkozott,
mivel nem is iparkodott eszben tartani. Azok
koze az egyszeri emberek koze tartozott, a
kikkel ugy egyitt jar szivjosag, mint az
arnyekuk: meg ha szeretnek is elhagyni, mem
birjak! Fuggetlen az akaratuktol.)
= Befogadna, holott ait Sc tudja, mi
fan termettem? = csodalkozott Tamas.
Hat hogyne... engem Sc CROFT boil
csoben ringattak.. minden nemzetsegem
zseller ma is.
= En- gazda fla vagyok! - adta vona
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
Folytatas

Macy k6 esett lie sziverol. Ad-
dig bizalmatlankodott, hogy Dolnik esetleg
Ricsalta tole faradsaga dijat, meg hajojegy
perelhette volna!
Be kellett ismernie, hogy ha gazember
is Dolnik, de ugyes gazembebr partfogolt-
jai dolgat becsIletesen intezi el, - pedig
=sokan viselik becsuletes nevet, akk nala
joval. megbizhatatla
Egy flu mar kopogtatott is kaveval.
Zorro volt Is nagyon jol esett. Tanas lefe-
asidt es delig aludt. Azutan ebedelt. Halat!
Tengeri halat Mig sokan utazas kozben is ra-
.gaszkodnak a megszokott etelekhez ege-
szen boldogtalanok, ha lie kell mondani ro-
uuk, Tamas ellenkez6leg, fiatalos kivancsi-
siggal ismerkedett meg szamara idegen
izekkel A hal is kifogastalanul volt elkeszit-
We pedig Trieszti Kagyl6 etterme Sc ugy
festett, mint ahol kittn6 konyharol elegitik
XII kenyes zlesu vendegeket. De ugy volt.
'Ugy kivanta az izleti erdek Ha Ekl ur leg
tobb vendege mem is igenyelhette volna jo-
gosan a becsiletrendet, kifogastalan etelt
walamennyien megkivantak ~l-
Delutan megnezte kikot6t. OFT veszte-
,gelt mas ocean-jarok tarsasagaban "Kar-
pathia', melyre jegye szolt A hajokon kivil
leginkabb darukat bamulta meg, melyek
mint fejeten oriasok emeltek a roppant ter
heket. Ilyenekr6l fogalma Sc volt Komoro-
con! Egeszen felviditotta az gondolat hogy
tapasztalatbol mennyi sokat fog tanulni.
kikot6 surgese forgasa, szamara ezer-
nyi vi latnivaloja annyira lenyigoztek, hogy
mar hold es csiagok kepet dobaltak
hullan,ok rnikor visszaindult szallasara.
Alig varta az indulas idejet. Mid6n
szamlajat rendezte, Ekl ur zsebre gylrte
penzt, azutan atyailag ratette Tamas valara
kezet.
- Ha az uton varatlan kelemetenseg
erne, csak hidegveret ne veszitse el, az a
fo! Akkor XII tudja magat vagni mindenfele
helyzetb6i.
- Mire celoz?! - hiiledezett Tamas -
Dolnik ur biztositott rola, hogy minden si-
man fog menni.
- Ja... ja... siman. Azonban az ural-
asodokat testorok detektivek orzik megis
megtortenik, hogy meg 6ket is eri valami kel-
1emetlenseg No, de amt mondtan, csak ugy
nondtam.
Kapott tanacsos urtol ameril<ai ci-
meket? Igen?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
;. ....K -. Ket Legeny Ket Viagreszben ~*** **


raszt 6sei, akik ritkan mozdulnak XII falujuk-
boil. Vajjon azert olyan otthonul6 paraszt,
inert foldet, joszagot mem tanacsos senkire
Sc bizni; vagy jobbagysag idejen szokta
meg, mid6n mem volt szabad kimozdunia,
csak ha foldesura kuldte?
Masnap, amint fedelzeten urdogelt
hallgatta a mindenfele nemzetisegu utasok
szamara erthetetlen karattyolasat, olykor-oly-
kor magyar $40 is iitotte meg fulet Korul-
nezett megfigyelte hogy tobb magyar XII
vandorloval utazik egyitt. Egy kodmonos,
nagybajuszu magyar beszelt egy bekotott fe-
ju sapadt asszonynak.
- Soh'se fell, lelkem az embert mindent
megszokik! Egy esztend6 alatt olyan anne
rikai asszony lesz beloled, mint pinty!
Az asszony kenyszeredetten mosolygott,
nyilvan felt.
Ket szemreval6 leany folyton suttogott.
A Janirol, meg Sandorrol, akik mem johet-
eskudhessenek Az egyik Bakony kell6 ko-
zepeb6l indult Kanadaba, a mask Szabolcsbol
Kentuckyba Hat ilyen bator, hiseges lanyok
is vannak? Tamas szeretett volna szoba allni
veluk, vagy akarkivef, akir6l latta, hogy ma
gyar, r1egse kozeiedett senkihez. Hatha csak
ugy fevallrol vetnenek neki egy-ket szot?
Rossz neven sc vehetne, hiszen ait Sc tudjak,
mi fan termett annyi mindenfele ember van
a vilagon!
Eltelt 3A nap mar ugy latszott, hogy
Amerikaig nemasagra lesz karhoztatva, mi
don megszolitotta egy ferfi, aki jo angol szo-
vetb6l kesziilt oltonyt viselt. Kozeptermetu
ferfi volt, mem latszott erosnek, szep Sc volt,
de arckifejezese nagyon josagos.
Ugy nezem, ocsem magyar?
Tamas felnezett konyveb6l.
- Az vagyok.
Nagyon secret olvasni. -. vagy csak
azert inert mines kivel beszelgetni?
- Szeretek olvasni... meg mines isme-
rosom a hajon.
Hat ha akarja, leszek en- ismerose.
Dako Pal nevem. Greg amerikas vagyok,
most jovok vissza az Ohazab6l. Az ocsem
lakodalman voltam, - meg mar nyolc eszten-
deje mem LATHAM szuleimet.
- Greg amerikas? Mem mondanam tobb-
mex IS esztendosne
- Csak 81 vagyok, de mindegy, 81 vagy
IS, az lyen, mint en-, mar ven legenynek
szamit
Tanas azonnal bizalmat erzett Dako
irant. Mem lehet az rossz ember, aki annyi
penzt es idot a1doz, hogy szuleit meglato-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16

- Kaptam.
- Akkor hat nyugodt lehet, szepen fog
keresni.
De Tamas egyaltalan mem volt nyugodt,
rosszat sejtett Is megfogadta, hogy mem for
dull Dolnik amerikai ismer6seihez. Amerika-
ban csak egyenes uton fog jarni.
Sietett kikot6be Ha valaki ranezett,
megdobbant szive, felt, hogy az utols6 per-
cekben a parton fogjak. Riadozasa alaptalan
volt Akodalytalanul szallt egy barkaba, mely
a hajora vitte, ahol az indulast megelozo
siirges-forgas uralkodott. Azonnal elfoglalta
kabinjat el mem hagyta, mig Karpathia fel
mem szedte horgonyokat
Amkor nekibatorodott folment fe-
delzetre halo mar teljes gozzel szelte
hullamokat Egy deig partot nezte, mint
think el oft az utolso feny is, azutan elore
bamult vegtelen sotet WIRE. Hany meg
hany olyan utas kelt at rata, aki vi eletet
akart kezdeni tulso parton. S az egyik ell is
nyerte az ahitott vagyont, mask ait is ell
vesztette, annie volt. Nemelyik visszatert
szorgalmas munkaja gyimolcsevel szul6fold-
jere, masoknak a nyomor vetett siri agyat
idegen foldben
- Vajjon az en- sorsom mi lesz? - ker-
dezte Tamas a cslagoktol Es azert volt fla
tai, hogy ait olvassa XII ragyogasukbol, ami
jol esett neki.
Fatal egyenek atelt szenvedeseikert min
dig valami nagy karpotlast varnak. Csak az
oregek tudjak, hogy az Elet is olyan rtkan
iteli meg valakinek karpotlast, mint BIZ
rosag
Tamas ugy tervezte, hogy nagyon, de
nagyon vigyaz penzere. Beteszi egy bankba.
8 maga pedig ugy mem valogat munka-
ban, mint aki 10 dollarral szall partra Merit
amihez mem tesznek hozza, az Ell is fogy.
Tavaszig valamelyik varosban telepszik meg.
Kesobb bejar jokora darab foldet gyalogszer-
rel is. Icy nez XII maganak egy kedve szerinti
kis farmot, akkor senki Sc csaphatja be. Az
ember csak ket szemenek higyjen!
Szaloky beszelte, hogy telek-hienak
hany magyar kivandorlo veres veritekkel seer
zett kis t6keet csaltak XII ertektelen tovisbo-
zottaI boritott foldekert Hat latatlanba mem
szabad belemenni semmibe
A legjobb lenne, ha eloszor csak berbe
venne egy farmot, mig foldet, eghajlatot XII
ismeri csak azutan venue meg orok aron,
ha megfe1el hozza fiizott varakozasanak. ARA
gondolatra, hogy vandorolni fog, mint va
lami drotostot, vagy mas iparoslegeny, maid
mem elnevette magat. Mennyire leneznek pa
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-16
BANYATUZ INDIANABAN

A lintoni Daisy banya par epii-
lete a mutt heten leegett es bar
a tiplit megtartottak epsegben,
tiz kabelt elegette Is ICY
korulbelul szaz banyasz mem tud
egy par napig dolgozni.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-12
What Price Repeal?

1t is little bit surprising to read
that construction Of seven new cut
ters for the coast guard, at a cost
Of 100000, just has been author
tied by the treasury department. In
applying for funds from the PWA,
the department announced that these
cutters will be used to suppress rum
running.
1t is easy to understand, Of course,
that the laying of stiff import duties
on liquor shipments will provide an
incentive for smugglers; and it is only
proper to recall that the coast guard
was on duty against snugglers long
before anyone ever dreamed Of a fed
eral prohibition law.
Nevertheless. this business OF seven
new cutters to stop rum runners Is q
little disturbing. Most OF us, prob
ably, had expected that repeal OF the
18th amendment would put the rum
runner out Of business almost auto
matically. Aren't the fruits of repeal
to be quite as rich as we had sup
posed?
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-12

financial resources to be used as
reservoir for war loans for either set
OF combatants. We could not turn
our industries into manufactures for
munitions Of war.
It might be hard to follow such a
policy. The pressure would be ire
mendous. But we need only look
back to the World war to understand
what the consequences Of failure to
follow 1t might be.
II and when new war comes to
Europe, it will be OF the highest i'm
portance to civilization that one
great nation remain at peace. And
If we are going to maintain our neu-
trality, the present moment IS not
too early a time to start making up
our minds.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-12
CURIOSITY GNAWS EN-

Curiosity Is doomed forever to bite
Jack Garner. the vice president, and
Senator Joe Robinson, the majority
leader, II Governor Pinchot Of Penn
sylvania doesn't do something about
1t.
Mystery still shrouds the contents
Of q letter which Pinchot sent to the
Senate last year, when he forwarded
the credentials Of Senator Banjo
jim" Davis former secretary of labor
Ptnchot stipulated that it mustn't
be opened until conclusion Of Jim's
trial in New York on the Moose lot
terry charges. The envelope was plas-
tered with Pennsylvania state seals
So the thing stayed in q safe while
the special session adjourned and q
jury decided Davis should stay out OF
prison. It still was here when Con-
gress reassembled last month.
Garner and Robinson went into a
perplexed huddle. Presumably the
letter said some nasty things about
Davis. Presumably Davis would love
to open 1t in privacy.
But, as an official document, It
shouldn't be opened without being
made public. Jack and Joe agreed
they shouldn't have received such a
missive in the first place. Joe asked
some newspapermen what they
thought should be done.
They advised returning the letter
unopened to Pinchot, whereafter the
governor could use his own judg-
rnent. So the letter went back. And
those who knew about 1t are still
wondering.
Copyright, 1894, NEA Service, 1nc.)
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-12
BY RODNEY BUTCHER
Tribune Warrington Correspondent

Washington. Feb. 12.-The role Of q
minority political party In this era Is
that Of q hungry shark hanging
around a leaky ufeboat.
Essentially, that was the position Of
the Democrats during most Of the
Hoover administration, just as it's
the Republican position now. Demo-
cratsEthough noisily scornful as de-
preston deepened-had no party pro-
gram. Nor have the Republicans to-
day.
Current Republican moves have no
significance except as they mean q
party can't let congressional elections
g. by default. The time to get inter-
ested in Ogden Mills speeches. Hoo
ver's visits east, and q. O. p. con-
gressional attacks will come II and
when the New Deal begins to disap-
point people.
Republicans In Congress know that.
Antl-administration attacks never
brought such bales Of denunciatory
mail from constituents.
Thus they're hard put for campaign
issues unless they can endorse Roo
scvelt, though some believe, with the
good Senator Simeon Fess Of Ohio,
that Roosevelt is leading the country
to "hell."
The weakness Of the Mills speech
under present political conditions Is
seen In the fact that his one positive
stand-which seemed to be for reci-
procal tariff policy-deserted party
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1934-02-12
QUESTIONS AND ANSWERS
Listen to the Parrot

Listen 70 the F1rrOt
My son is entering - university.
Authorities say he must be vaccinat-
ed. Always said I'd never allow any
putrid matter from a sore on . sick
calf E. L. g.
Answer-1f the authorities insist
on vaccination by all means let the
young man be vaccinated. You only
betray your childish credulity when
You repeat, like q parrot, the cheap
phrases Of some charlatan who sought
to sway ignorant people. Vaccine
virus Is not "putrid matter from a
sore on sick calf"
Regeneration
Please outline the regeneration
regimen you advise for adults Of 80
to 40 who find themselves slipping or
going stale I'M. r. K)
Answer-Send 10 cents In coin and
a stamped envelope bearing your ad-
dress and ask for the booklet RE
generation Regimen"
Rheumatic Fever
Engaged to man who had rheuma-
tic fever when small boy. His doc
tor said 1t was hereditary. No one
else in his family has had 1t so far
as is known. Would his children be
subject to it. The illness left his
heart In bad shape. ". L.
Answer-So-called rheumatic few
er" is streptococcus infection in
volving the lining of joints and Of
ten the lining Of the heart. Where
the heart lining is involved (endo-
carditis) the valve may be left dis
torted by the scar, and that Is the
common origin Of valvular leakage,
So far as we know there Is nothing