davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
(Folytatjuk.)

kor kerdest az elnokhoz.
Roosevelt mem himezett-hamo-
zott, hanem egyetlen mondatban
vilagosan felelt minden kerdesre.
Kijelentette, hogy a bankarok
es kormany kozt annyi XII
lonbseg, hogy EZENTUL IS a
kormany parancsol az orszagban.
Hogy lehet ugyan egyiitt, egy-
mas mellett, karoltve egymassal
dolgozni, de parancsolni, vagyis
vezetni, megis csak a kormany.
fog.
Legalabb addig, mig EZ a
kormanya 1esz az orszagnak.
A bankar urak. kivaltsagos
osztalynak ez fegszemtelenebb
ragadozo fajtaja, hosszu Oral ter
tex meg Washingtonb6l Is be-
1attak. hogy koran tettek fel
kerdeseket az elnokhOz.
Meg mindig az elnok mellett
van a polgarsag, akik ugy erik,
hogy mem kell nekik a penzfeje-
delmek el6tt hatralni.
Savanyu arccal hat co-operaci6t
igertek, kozben azonban ujra
folytatjak hatbaszuras munka-
jat.
Tovabb jpg folyni propagan-
da, hogy bizzak az iizletet me-
gint magankezekre Is tovabb
mergezik a lekossagot a Hearst
fele makonnyal. hogy a politiku-
sok nemsertenek az iizlethez.
Egy-ket ev mulva aztan ujra
ultimatumot adnak a kormany-
max.
De lehetseges, hogy a kor-
many mem var odaig, hanem
allamositja a banknzletet Is az
ultimatum mar k9s6 lesz. Egye-
lore a feleletet megkaptak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
Elertiink a gonoszsag tetejehez..

zsarnok osztalyok hagytak a
tortenelem konyveben.
A zsarnokok mindig orgyilko-
sokkal, kinzasokkal, verengze-
sekkel, tomegmergezesekkel, ink
viziciokkal dolgoztak..
De infamiaban felilmulja va
lamennyit az az amerikai nagy-
toke, amely ilyen leirhatatlanul
gyalazatos eszkozt is vett ke-
zebe, amely mem olte meg, de
elo-halottakat csinalt azokbol az
emberekb6L akik nagyobb da-
rab kenyeret mertek kerni az
|ehez6 es dolgozo milliok szamara.
Tovabb nincs ezen az uton, a
gonoszsag magasabbra Is hatal-
masabbra nem juthat.
Elerte Amerika uralkodo osz-
talya a gonoszsagnak ait TO-
kat, amely csak vegpusztulast,
a sajat pusztulasat hozhatja es
ha elrothad abban fert6ben,
amit maga csinalt az orszagban,
igazan senki mem fogja siratni.
A forradalmakr6l Is a forna-
dalmarokro1 szoktak a kapitalis-
ia lapok szornyukodve irni, hogy
milyen verengzessel veszik At az
uralmat Is milyen gyiilolettel
rohanjak meg AIT az osztalyt,
amelynek kez&b6l kicsavarjak
az uralmat.
De hol vannak azok a forra-
dalmarok, akik ilyesmire gondol-
max, akik ilyen kegyetlensegre
vetemednek es akik ilyen tala-
lekonysagot tudnak a gonoszsag
teren mutatni?
Ezekiel a rendszeres teboly-
daba valo zarasokkal az amerikai
nagyt6ke es az amerikai uralko-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

hetetleniil becstelen eszkozokhoz
nyultak, ami diszere Walt volna
Nero csaszarnak, de amire az
nem tudott gondolni.
Pennsylvaniaban oriasi botranv
van. amt ugyan lehetGleg el-
hallgatnak az ujsagok, de amir6l
egy-ket liberals lap megsem
akar hallgatni.
AZ pattant XII, hogy tavalyi
acelsztrajk vezereibol egyneha.
nyat - becsuktak az Griiltek
hazaba.
Minthogy lie mem kaszabolhat-
tax oket, minthogy a veres ter
ror utjaba odaallt az allamrendSr-
|seggel kormanyzo, aki megyei
deputy-gangsztereket megfekez-
te, a nagyt6ke megyei .zsoldosai
ICY bantak ell sztrajkolokkal.-
Sok gyerekes csaladapat egy-
szerien kiragadtak az otthonaik-
Dol es becsuktak 6ket a teboly-
daba. ahonnan nagyon hossza-
dalmas es nagyon nehez kijonni.
EFT kormanyzo megakada-
lyozni mem tudta, de mikor egy
par liberals ujsag kipiszkalta az
egetvero disznosagot, megis csak
kihallgatast kellett biztositani a
szegeny elcsukott embereknek.
Es kisult roluk, hogy egyikiik
sem volt 6riilt, akkor sem, mi
kor 6ket az aliquippai sztrajk
alatt elcsuktak, SGT nem 6rultek
meg azota sem, miota ep esszel
a tebolydaban 6riztek 6ket, inert
ait a mindenhato nagyt6ke ugy
aharta.
A vilagtortenelem tele van yer,
gyalazat Is piszok nyomokkal,
amelyeket zsarnok emberek Is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

hogy letorjek es q legtobbszor q
hivatalokban lilo hatosagi koze-
gek keszseges eszkozei a t6kenek
Mikor azonban a hatosag mem
hajlando ra, hogy a vereskezii
deputy -gangszterek becstelen
munkajat fodozze. nagytoke
mem habozik. hogy az altala es
a sajat erdekeben, a sajat rem
deletere hozott torvenyeket fell
rugja.
Mikor mem lehet kirendelni a
miliciat. vagy a deputy-gangsz-
terek szazait dolgozo es elnyo-
mott tomeg ellen, lakkor egy-
szerlen hivatalos jelleg nelkiili
csocseleket fogadnak Is "vigi-
lant' bandakkal iitnek ra a jo-
gait kovetelo munkasra.
Es ha annyi batorsag van is
itt-ott a hatosagi kozegekben,
hogy a t6ke piszkos munkajat
elvegezni mem akarjak, ait mar
igazan nagyon keves helyen me-
rik megtenni, hogy szembe is
szalljanak "a t6kevel.
Eddig mindossze ket esetben
tortent, hogy hatosag a t6ke
magan-bergyilkosait megfekezte.
Egyizben Minnesota kormany-
zoja, Olson ALT. a miliciaval a
,aargvilkosok utjaba, egyizben
Pinchot kuldte XII az a1lamrend-
6rseget, hogy munkasokat meg
yedjek.
A nagyt6ke agyafurt leleme-
nyessegen azonban eek az en-
berek sem tudtak kifogni.
Merit mikor Pinchot is lehe-
tetlenne tette a szamukra, hogy
a deputy gangsztcrekkel gyilkol-
tassak a munkissagot, olyan hi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

Az amerikai bankarok - akik
ura1kodok ebben az orszagban -
egyre szemtelenebbul koveteltek
hogy "nyugtassa meg oket'
Roosevelt.
Megnyugtatas alatt AIT ertet-
TEX, hogy az III deal MCCALL q
feluton es hogy az uralkodo osz-
tally ne-nyu1j j-hozzam-kai ujra
szabadon nabolhatjak az orsza-
got.
Mar elfelejtette ragadozok
osztalya, hogy ket evig romok-
ban hevert nemzet gazdasagi
strukturata, amit 6k dontottek
ossze es hogy Ok maguk gyavan
futottak, hogy b6riik biztonsa-
gat keressek az eln0knel.
Es AIT hittek, hogy veluk
egyiitt mindenki elfelejtette, hogy
ez a ragadoz6 osztaly dontotte
koldus sorsba EFT a jobb sorsra
melt6 orszagot.
Minel tavolabb esunk az ossze.
omlastol, annal szemtelenebbek
lesznek es annal hangosabban
kovetel6znek, hogy megint ad-
jak at nekik ,az orszagban az
uralmat.
Diktalni akarnak kormany-
max, ahogy ait Hamilton ota min
dig megszoktak Is peldaul a
konvencio utan az egyik gazem-
Der meg is jegyezte, hogy a kon-
vencio mem volt "eleg erelyes'
a kormannyal.
A t6ke szolgalataban allo Macy
ujsagok honapok terror-kampa-
nyat folytattak, hogy banka-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

masra mosolygott. Olyan volt latszat, mint
ha valamennyi kerek, pirosbogyos koszorut
az 3 eskuv6juk tiszteletere kotottek volna
A templomban rovid volt szertartas.
Az angol plebanosnak meg kihirdetes el6tt
megmondta Dako, hogy v6legeny mem tud
tokeletesen angolul. Exert mem is ragyog-
tatta ekesszolasat, hanem csak nehany egy-
szeru mondatba foglalta az egesz eetre szolo
intelmeit. Es hiaba beszelt volna akar magya-
rul is: Tanlas csak annyit hallott, hogy Amy
hangosan, batran mondott igent az oltar
elott is.
Ere egesz eleteben megindultan fog
visszaemlekezni S arra a boldog remegesre
is, mid6n stola osszekototte kett6juk kezet.
Aztan mint ferj es feleseg tertek vissza,
dus lakoma melle ultek Ez volt eletenek
legszebb nappala megse sajnalta elmulasat.
Mert utana elliott az ejszaka, melyen Amy
homlokarol >vette lie gyongeden meny-
asszonyi koszorut Es mem kellett mar bu-
csuzkodnia, OFT maradhatott: menyorszag-
ban. Amynel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

Az amerlkai nagytoke leleme-
nyessege mem ketseges.
A profit-ehseg lelemenyesse-
ge sok cricket hozott a kapita-
lista tarsadalmi rendben az en-
beriseg szamara, amt butasag
Ienne letagadni.
A fe1hokarcoloktol lefele, az
fperi eivilizacio ezer nagyszerii
alkotasat hozta nekiink, csak az
/. baj, hogy lelemenyessegnel
is nagyobb a profit -ehseg es on
magat is felfalja t6kes rendszer
korlatian formaja.
Abban is lelemenyes volt min
dig nagytoke, hogy mikent
szerozze meg a nemzetjavakat
llnaganak es mikent vedelmezze
meg ait. amit osszerabolt a
nemzett6l.
A spanyol inkvizicio iskolaba
j8rhatna az amerikai kapitalis-
fSktoz .es leckeket vehetne be-
Isle, hogy mikent kell az ellen
skgeivel elbanni.
sd Semmi mem scent el6ttik, ha
arrG van $40, hogy elnemitsak
: t0megek koveteleseit, amelyek
pedig csak norzsakat kernek az
9ltaluk termelt javakbol.
n G<pdarabokat csinaltak bel6-
link. amelyeket akkor dobnak
e az uccara, amikor akarnak,
1lueiyeknek meg van tiitya .
1orAolkozas, a szabad mozgas
IS 4 sxaiad SD.
d A1arnizsnin tartanak bennun-
let. neisogy a keny8ren er6hoz
1atva, koveteljiik a jussunkat.
1 H lehet, akkor a torvenyek
MAIDEN t0rv3nytelen eszkoz@t
Ce.1hasxniljak rnnkas ellen,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08


fit, legalabb tizszer annyi csalad megefhete-
set, j6letet kiralyn6kon kezdve legszege-
nyebb banyaszasszonyig annyi asszony bol-
dogsagat.
Mindenki tudja, hogy Amerika beIe await
kozott Europa haborujaba $ egy ideig hasz-
not huztak ebb6l. akik mem vonultak a
frontra A hadi-ipar teljes er6vel dolgozott s
nemcsak gyari munkasok jartak selyem in
gekben, hanem banyasEok is
farmerek boldogulasa persze tovabb is
az esot es napfenyt ajandekozo Uristent5l
fuggott = sajat igyekezetikon kivul.
Ebben az id6ben ugy Dako, mint Ta-
mas mar csak azert is boldogok voltak. inert
mem kellett toltenygyarakban dolgozniok Be-
kesseg es boldogsag annyira megszokottak
voltak a "Szivesen latunk" farmon, hogy mar
mem is emlegette 6ket senki. Anyagi gond-
jaik mem voltak.
Amynek az eskivojet kovet6 karacsony-
esten fucskat hozott golya vagy NIT
lehet tudni, talan Santa Claus hozta feher rem
szarvasoktol won't szankojan Akarhogy tor
tent, Tamas olyan ahitattal tell lelekkel ter
delt felesege agya mellett, mint amilyennel
azelott egy evve1 kis kapolnat allottak ko-
riil. Volt is ra Okla. hogy terdenallva adjon
halat az egek Uranak, aki megovta Amyt az
elet es haal kozotti keskeny atjaron. fiucs-
ka erote1jes volt Tamasnak kereszteltek.
Dak6, keresztapja Tonmynak becezte, de
Amy mindig raszolt:
= Mem Tommy, hanem Tamaska
(Mert 8 mar az ohazai magyar ASSOC
nyoknal is magyarabb akart lenni)
Tommyval vi oromok, de aggodalmak
is koltoztek hazba Mert hat legegeszse-
gesebb gyermekkel is annyi baj van, hogy
nyugalmat szulei tobbe mem ismernek, attol
kezdve, nikor el6szor szopja magat tulsago-
san tele, egeszen odaig, inert lazas, mikor az
elso fogacskaja kihasad Ilyenkor Tommy
val versenyt sir az anyja, aki AIT Sc mond-
ia, hogy jaj, mikor egyszer akadalyugratas
kozben Iowa elbukott vele Tommyt is csak
annyi vesz6dseggel kellett felnevelni, mint
mas fiucskat. Persze langesz volt is, mint
amino szilok els6 gyermeke - valameny-
nyi Hogyne mkor feleves koraban pisk6-
tat egyenesen a szajaba dugta mem a filebe,
esztend6s koraban tapsolt, amikor felitettek
Kalifa hatara ebb6l kovetkeztetni lehetett,
hogy Amerika legkitun6bb zsokeja 8 1esz.
Tommy egyebkent kegyeit keresok koziil
legjobban ragaszkodott nagyanyjahoz S ICY
sikerit elvonnia ugy banatatol, mint folly
tonos kezimunkazastol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

(Gyonyoru volt.)
Avert mem isnnersz magadra, inert
n6ies vagy mem fius, de hat lovaglonadrag-
ban mem szokas eskIv6re menni mosoly-
gott ra "a kedves Tannernt.
- Eleg kar - sohajtott Amy. - En- leg
jobban szerettem volna Kalifan lovagolni
templomig.
Kalifa, legnagyobb sajnalatara kimaradt
a naszmenetb6l. A farm el6tt piros poinsetta-
val gazdagon diszitett autok varakoztak. Az
elsoben matkapar foglalt helyet - AIT Da-
ko vezette, masodikban Muellerne Tan
nerne - AIT kaptany vezette. Nasznep
mem volt, Amy csendes lakodalmat akart.
Valosziniieg csak takarekossagbol, de ezt
mondta elozetes megbeszeleskor:
: Menyegzomon en- akarok legszebb
lenni, ait pedig csak ugy erhetem el, ha mas
lany mem lesz jelen.
Anint most oft tilt piros viragok kozt
menyasszonyi diszben, Tamas el6tt foldontuli
lenynek latszott erosen fogta kezet nehogy
elrepiiljon mint mesekben azok tiinderek,
akik cserben hagyjak szegeny erettuk sovar-
60 kirayfiakat legedesebb csokok utan -
inert Tunderorszag torvenyei tltjak, hogy
foldi asszonyok legyenek belolik.
Az autok megindultak a kapun megmoz-
cult karacsonyi koszoru piros szalagjaval
bucsut intett leanynak, aki mint asszony
fog visszaterni.
K 49,. varoskaba mentek mely a
farmhoz legkoze1ebb esik. Korilbelul feleuton
lehettek, nnikor egy pompas tura-auto jott We
lux szembe, nagyon lassitva vezetoje bizo-
nyara mar messzir6l eszrevette viragos
autokat.
Anint Tamasehoz koze1edetr egy sar-
gafatyolos holgy hajolt XII bel6le boszor-
kanyos igyesseggel Amy olebe dobott egy
remek orchdea bokretat. Valamit kialtott
is De az egesz jelenet mem tartott tovabb,
mint amennyi id6 alatt egy csillag lefut az
egen azutan teljes sebesseggel tovazugott
nyitott tura-auto Amy meglepetten fordult
utana
Ez volt az allitolagos portugal hindu
hercegnoje, = vagy Dinok Piros sugta
neki Tamas Hat teged is megajandeko-
zott! Vajjon NIT kialtott utanunk? Aldast,
vagy atkot?
- Termeszetesen aldast. Atkok es draga
viragok mem repulntk egyutt! nyugtatta
meg Amy
A kis varos 6don fahazain divatosabb
epuleten egyforman oft logtak holly ko-
szoruk sot f6utca lampasait is diszitettek
a varosi tanacs jovoltabol A matkapar egy-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08
(Foayta7tis9


S oldait egy asztalon ait ket iegeny
k61os remek1ndve Egy hordozhato kis tenn
p1om, amin6vel betlehemesek jarnak Ma
&yarorszagon de mem paprboi, hanem
1nmbfareszmunkabo Benne az oltarok, ja-
s.ol, minden gyonyoriien kifaragva. Dako. az
ezcrmester tervezte aTmas pedig buzgon
segitett neki meghozatta egyenesen New
Yorkbol belle valo szobrocskakat. Titokban
dolgoztak rata meglepetesul szantak. Es
egy kis eziistszavu harang nyalkara XII
csipett legenyek indultak hivasara.
A kiviligitott kis templom csodat hirde-
tett. karacsonyfa szorta fele a csillagokat. A
Macy fenyessegben az sajat kilon angyala
lebegett Tamas fee
Is Tamas lelke beleptekor megis varat-
1anu1 ijeszt6 sotetsegbe merritt. Az apja jutott
eszebe. aki nagy hoban, hidegben kment az
erd5re, hogy karacsonyfat vagjon - es haj-
nalbau holtan hoztak haza Ilyen kiilonos az
emberi lelek Mikor nagv ritkan ujjon-
gassal, boldogsaggal telhet meg csordultig,
1kl1or is megragadja valami szivfacsaro faj-
dalom
Szerencsere boldog v6legeny csak egy
pilianatig erezte talan jol is van ICY, hogy
ennyi arnyeka minden oromnek legyen, a
melyben meghuzodhatk a sz6k emleke.
Amy keze kezebe simult Tessievel oten
koruialltak templomocskat enekeltek
AZ Istennek scent angyala
MennyekDo hogy alaszalla
Es pasztorokhoz juta,
Nekiek ekeppen szola:
Mennybol jovok most hozzatok
i, Es nektek nagy jo hirt mondols
Mai napon egy ks gyermek
Szuzt6l sziiletett tinektek.
Amikor mar elzengtek tobb karacsony
<neket, Muelerne kiosztotta az ajandekokat.
Dako t6le selyeminget kapott Amytol
ugyanannyi hozzzajuk lilo nyakkendot. Muel-
lernenek Amy legenyek kozosen vettek
egy ertekes, gyonyori borkotesii imakonyvet.
Amy Ta1nastol nyakeket kapott, anyjatol jo-
kora cedrusfa dobozt azzal rendeltetessel
hogy mig el, mindig abba gyiijtse quilt-nek
val6 ruhamaradekokat Tamas tole egy gyii-
rut kapott, melyet Amy apja vselt egykor S
Amyt6i arany karorat Tessie boldogan olelt
magahoz egy finom ruhaszovetet. (Egy tar
Ia gyongy Amy egyenesen a nyakara
kapcsoit fel) Nyajas area ugy fenylett
bcIdogsagtol, mint a csokclade torta maza
s tancolva sietett a konyhaba, hogy idejeben
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-11-08

do osztaly gazembers3g p&l-
majat orokre megszerezte ma
ganak.
The Washington times., 1934-11-17
.Rednnan's Band
At Howard

Last night was a gala evening
for patrons of the Howard Thea
ter because the ever popular Don
Redman and his orchestra were
headlining the stage show.
Coming direct from one of New
York's most up-to-date night clubs
in the Times Square district, this
exponent of rhythm presents a
galaxy of stars that he has col
lected for this show. Featured is
Harlan baltimore, known as the
sepia Bing Crosby, who really lives
up to his reputation.
The supporting show is COM
posed of Sally Gooding, Chuck
and Chuckles, Inkie and Archie,
Dusty Fletcher and Nelson and
Billy Yarboro and her II dancing
girls. This revue is undoubtedly
one of the snappiest to ever have
played the Howard stage.
The Washington times., 1934-11-17
POWELL-LOY TEAM AT FOX
Pauline Lord in
Mrs. Wigs
At Palace

Loew's Palace Theater is the
lucky possessor of the rabbits
foot this week, with Mrs. Wigs
and her Cabbage Patch brood
holding forth as the main attrac-
tion.
The powers of the industry
busted off a back shelf Of the
library and found a book, the
studio dazzled Pauline Lord with
the possibilities of the part, they
handed it to Norman Taurog to
direct. Then they all sat smugly
back and watched the turnstileS
register merrily.
Pitts Helps Out
The soft-voicsd Pauline Lord
makes a Mrs. NJggs with a twin.
king eye and aiidisposition which
is honeyed but never syrupy. And
just when the heart throbs get a
little too heavy and the eyes a
trifle moist, Miss Hazy, our old
friend ZaSu Pitts, flutters in with
her matrimonial aspirations.
Men are such mysteries to Miss
Hazy until Mr.. StubbinS answers
her yearning for a husband. Mr..
Stubbins is w. C. Fields and as
such could never be anyone else,
but also as w. C. Fields he is
we'll equipped to handle the flow
of flowery language which Mr..
Stubbins is prone to utter upon
occasion.
There is Asia. Europena, Aus
tralia, Jimmy and Billy not to
forget Cubic and Klondike. We
especially recommend Europena
and Cubic for attention, doubling
if they need it. Donald Meek
has a few thinking moments as
the thoughtful Mr.. Wigs and
Kent Taylor and Evelyn Venable
play the fairy godmother and god
father and the love interest at one
and the same time.
Family Uicture
Gather the family together, and
if you don't have one, come any
way and don't make excuses. You
will have plenty of company
amongst the single blessed. For
as the corpulent gentleman who
occupied the adjoining seat re-
marked with a satisfied sigh,
There's something with philoso-
ply in it."
James Fitzpatrick gives us a
travelogue, Beautiful Switzer-
land" photographed in color,
which is worth the price of ad-
mission alone, and with Hearst
Metrotone News and too lengthy
and too underdressed Ito accom-
pany this particular film), Sylvia
Froos musical, its a very satisfy
ing evening.-H. w.
The Washington times., 1934-11-17

spire tears. The story has been
well directed by William K. How
ard.
Duncan Sisters Shine
Those energetic disciples of har-
monizing and comedy, the Dun.
can sisters, provide the snappiest
kind of 25 minutes as the stage
headliners. Rosetta, BACKED up
as the mischievous Topsy, is about
the only burnt cork comedienne
left in vaudeville, still the cleV-
crest kind of a mistress of laughs.
In blonde Vivian she has the per
feet foil and the sister offering is
O. pleasant blend of song and gen.
eral tomfoolery.
Next best was John Fogarty,
an effortleSs Irish tenor, whose
budget of popular melodies has
the most beguiling and lingering
strains. A solid hit. The Dia-
mond boys struck me as giving
too much rough house and not
enough of the fast dancing and
acrobatics of which they are cap
able. Youthful Rhythms is a cork
ing fine dancing act with an eX-
cellent crooner filling in the
breath-catching moments.
The Fox Movietone Newsreel
and Phil Lampkin'S classic over
ture fill out balanced program
that earns a blanket of stars.
ANDREW r, KELLEY,
The Washington times., 1934-11-17

and other theSplanS OF nOCe, be-
sides the usual embellishments of
a newsreel and other attractions.
To Fred Waring and his crew
must be given, however, many Of
the honors of the show. To de-
scribe his aggregation as a jazz
band is to forget within his musi-
cal organization there are singers,
hooters, clowns, pantomimistS and,
if one may coin a word to de-
scribe that most popular of trap
drummers, a "throater."
The boys have outdone them
selves this time. Their talents
range from limitations of every
other prominent orchestra in the
jazz field to a classical number
which embodies Gounod's tragic
Interpretation of Ave Maria
tragic in the sense that it is
memorable of all that one should
have done but hasn't.
Why describe the band? It
must be seen, so that you can rock
with rhythm, laugh as loud and
settle back as comfortably as last
nights audience.
But one more paragraph for
credits. To Scotty Bates, the in
sane pantomimist, to Policy Nc.
Clintock, the insaner trap drum
mer, and to Johnny Davis, the in
sanest trumpeter, much lauding.
Also to Babs Ryan and her two
brothers: Priscilla and Rosemary
Lane; Stanley, Churchill, and,
strangely enough, Fred Waring
himself.
Following this bunch comes "a
Lost Lady," billed as picturiza-
ton of the novel by Villa Gather.
The resemblance is slight, but no
matter. The film story can stand
up by itself, as tale of a sensi-
tive girl who, finding her fiance
shot to death just before their
wedding because a jealous hus-
band didn't like the fiance's at
tentions toward his wife, turns
sour on life.
The heroine, played by Miss
Stanwyck, is rushed to the Can
adian Rockies to forget. There
she meets wealthy lawyer,
named Frank Morgan, who brings
her back to a realization that life
can be sweet,
Complications enter because the
marriage of the girl and the law
yer is pretty but loveless. When
the girl falls in love, trouble be-
gins. In spite of the fact that the
ending is the one you would like
to see. the finish of the picture
will surprise you.
"A Lost Lady" is a series of
climaxes, serialized from fade-out
to fade-out, but it is also absorb.
ing entertainment.
The Washington times., 1934-11-17
"Madanne DuBarry"
Is Next Met Movie

Madame DuBarry," that ia
nous figure in French history,
comes to the screen at Warner
Bros. Metropolitan next Friday in
the delightful person of Dolores
Del Rio.
A Du Barry of mirth and friv-
olity rather than a scheming
politician; the Du Barry who de-
lighted as well as ruined King
Louis XV-this is the characteri.
zation presented in this Warner
Bros. version of Edward Chodo.
rows story. Comedy, drama and
spectacle all are blended in this
new production, with magnificent
sets of the Palace of Versailles,
the kings court and sumptuous
gardens.
Henry O'Neill, Helen Lowell,
Hobart Cavanaugh and Ferdinand
GottSchalk head a supporting cast
which numbers hundreds of play
ers in some of the court and crowd
scenes. william Dieterle directed
Madame Du Barry"
The Washington times., 1934-11-17
Barbara Stanwyck on Screen,
Warinqs Band on Stage

Last night at the Warner
Brothers Earle Theater the regu-
lar orchestra, under the direction
of Freddie Clark, muted its in
struments, and shortly from be-
hind the closed curtains came the
strains of Sleep"
Thus did Warnings Pennsyl,
vanians return to Washington,
with their old familiar theme as
the reminder of past days when
Mr.. and Mrs. Washington and all
the little Washingtons journeyed
down town to see and hear what
is and will remain one of the
Capitals most popular jazz bands.
Their visit here this week is all
the more auspicious because of
the current bill at the Earle,
which includes Barbara Stanwyck
in "a Lost Lady" First Nation
al production with Frank Nor.
gan, Ricardo Cortez, Lyle Talbot