davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06
Mosni probaIjak Johnson GeneraIist
NIT MONDOTT GENERAL JOHNSON LOS ANCELESBEN
Az NRA degennyelvi sajtoosztalyanak k0zlemsnye

max, mint maga Johnson gene
rails.
Ez azonban mem tesz vakka
benniinket, es mem fog soha
visszatartani benniinket, hogy a
NRA administratoranak egyes
tenykedeseit, vagy magat az
administrator kritizaljuk, ha an
max sziikseget erezziik.
Ha a NRA idegennyelvii sal
to-osztalya igazan szolgalatot
akar tenni NRA-nak, akkor
tobb toleranciaval fogja jogos
kritikat elbiralni, es mentege-
todzeseiben mem fogja a jogos
kritikat "rossz akaratu ferdites-
mex es a NRA elleni ALAP-
ITALIAN" tamadasnak min6si-
teni.
Gyerekseg a NRA sajto-osz-
talyatol Amerikanak 1916 ota a
bevandorlassal es a bevandor-
lokkal szemben tanusitott maga-
tartasat magyarazni, inert els6-
sorban ait senki mem kifoga-
sofia vagy kritizalta, masodszor
az egyaltalan mem erdeme John
son generalisnak.
Ami magat a Johnson Los
Angelesben tartott beszedet il
lett, ait semmifele kimagyarazas,
vagy magyarazat mentegetni,
vagy menteni mem tudja.
Johnsonnak semmifele forma-
ban nem kellett volna, SGT az
akkori california; atmoszferaban
mem lett volna szabad a bevan-
dorlokat kulon emlegetni, meg
kevesbbe lett volna szabad a
bevandorlok munkaja elleni fele-
l6tlen fenyegetesnek hangot
adni.
Meg ha Johnson kijelentesei-
ben burkolt fenyegetes mem is
lenne - mint ahogy igenis
az adott korulmenyek kozt volt
benne - akkor is ARA hasznalta
fel magas allasat es az annak
adott nagy publicitast, hogy ezt
a, gondolatot propagalta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06
BOJKOTT VACY Mem BOJKOTT

A filmek erkolcstelensege ell
len inditott nagy hadjarat ke-
resztuthoz ert Is el kell donte-
milk azoknak, akik a mozgalmat
szerveztek, hogy rendeznek-e
vagy mem rendeznek az 'erkolcs-
telen" fihnek ellen bojkottot.
Nemely varosban mem vartak
a mozgalom szervezoire, boj-
kottot nagy csinadrattaval meg
kezdtek. Leginkabb oft, ahol a
helyi vezerek szereplesi mania
ban, ebben kozismert nem-
yeti betegsegben szenvednek.
A katolikus egyhaz fopapjai
mem kivannak bojkottot, viszont
bojkott nelkil valoszinileg tires
malaszt marad az egesz nagy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06

tiltakozasi mozgalmuk.
A mozik egy resze ketsegte-
leniil art az ifjusag erkolcsenek,
de eppen ugy artanak a kony-
vek, a rajzok, a szobrok, a ma
gazinok, amelyeket nyiltan vagy
titokban olvasnak. #
Az egyhazaknak kdlonosen arr
ra kellene torekedni, hogy sa-
jat iskolaikban vedelmezzek meg
az ifjusagot az erkolcstelen be-
folyasoktol Is italian akkor nem
kell e1ottuk eltakarni az elet
rondabb reszleteit, amelyek meg
is - az elethez tartoznak. Es
amelyek letakarva a titokzatos-
sag ingerenel fogva meg jobban
izgatjak az ifjusagot.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06

Senki legkevesbe az idegen-
nyelvu lapok mem allitjak, hogy
minden bevandorlo huseges Is
lojalis, inert lehet es van egy
igen kis toredek, amely sokkal
kisebb egy szazaleknal, amely a
tulzott radika1izmus neveben a
voros oriiletet probalja terjesz-
teni kozottiink, de ezeknek a
szama oily kicsi, hogy szora sem
igen erdemes.
Eleg kar, hogy azok a friscoi
"felel6t1en elemek", azok a fell
berelt cs6cse1ekek, amelyek tul-
tettek magukat a torvenyen,
szinten a bevandorlokat okoltak
nagy sztrajkert, inert az In
dustrial Association csak ezzel
a jelszoval tudta ra uszitani a
polgarsag egy reszere a cs6cse-
leket. !. >s.-.u...;,.,..,.
Szamitottak az at1agos olvaso
butasagara a t6kesek, mikor ait
probaltak elhitetni, hogy egy
maroknyi bevandorolt volt kepes
San Francisco ipari es kereske-
delmi eletet megbenitani, de eze-
ket a trukkoket a nagyt6ke re-
szer6l mar megszoktuk Is az
nem lepett meg benniinket.
Feltetlenul inzultalta azonban
Johnson generals a lojalis be-
vandorlokat, tehat a bevandorol-
tax 900 ezreleket, mikor hangot
adott annak a mestersegesen
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06
A SZERKESZT0 MEG
JEGYZESEI.

Helyet adtunk a NRA sajto-
osztalyanak, hogy Johnson gene
ralist mentegesse, inert az Asso-
ciated Hungarian Weeklies of
America lapcsoportjahoz tartozo
hetilapok ELOBB Is kemenyeb-
ben utasitottak vissza Johnson
generals megjegyzeseit, mint
a Foreign Language Information
Service, Inc. managerial.
S bar a megtamadott fel min
dig helyet kap ninden tisztes-
seges ujsagban, hogy a sajat
allaspontjat vedelmezze, keny-
telenek vagyunk a NRA bulletin
jehez bizonyos megjegyzeseket
fuzni. -
Mem all, hogy aki Johnson ge-
neralis egy kijelenteset tamadja,
az feltetlentil "a NRA elleni
alaptalan tamadasok Is rossz-
akaratu ferditesekben" biinos,
inert az olvasok tudjak a legjob-
ban, hogy ez lap Is a fentebb
emlitett lapcsoport minden lapja
lojalisabb Is husegesebb mum
kasa az Vi Dealnek Is a NRA-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06


idegen sziiletesu polgarainkat.
Vajjon Lewis szandekosan hagy-
ia XII azokat a szavakat, melyek-
mex kihagyasa lenyegesen meg
masitotta General Johnson kije-
lenteseinek ertelmet. A Foreign
Language Information Service,
Inc. tulbuzgo igazgatoja talan
olyan remeket latott, melyek
csak az 3 lazalmaban leteznek.
S NIT mondott General John
son az idegenexre es polgarosod-
nj mem szandekozokra vonatko-
zoan? AIT mondotta, hogy sok-
max kozulok olyan munkajuk
van, melyhez amerikaiaknak len
ne joguk es sokan koziilok nyo-
morban vannak, az amerikai jo-
tekonysagra szorulnak ra. Meg
allapitotta General Johnson ait
is, hogy eek kozul az idege-
mex kozu1 sokan indokolatlanul
belso villongasokra, egyenetlen-
kedesre tiizelik nepunket Az
utan hivatkozott General John
son ARA, hogy egyes hatosagok
felfogasa szerint mem eleg EFT a
dolgot eles szavakkal elitelni, a
deportalas eszkozet is igenybe
kell venni. S lit, ezen a pom
ton hangsulyozta legelesebben
leghatarozottabban General
Johnson, hogy 8 t6le tavol all
minden ilyen szandek. o csak
idezte a torvenyt, amely szerint
epp ugy mem kell megtiirniink
soraink kozott azokat a halatla-
nokat, akik villongasra, verontas-
ra izgatnak, mint ahogy mem
tiirnok, ha idegen zaszlo alatt
fegyveres ellenseg torne be az
orszagunkba.
Csak az, akit valamely elken-
dozott arto szandek vezet, vagy
tudatosan akar ziirzavart kelteni
a kerdes koril, emelhet szot
General johnson beszede ellen.
S Mr.. Lewis ezt tette, meg Pc
dig lenyegtelen feltevesekbe ka-
paszkodva, indokolatlan ket-
szinu ferditesek alapjan tette.
Olyan szavakat adni egy ember
szajaba, amiket az sohasem
mondott es mem is akart mon
dani, mem egyeb, mint durva
merenylet az illeto jelleme el-
len. A mergezett tor, melyet
Lewis ferditesekbe csomagolt
belle, nemcsak General Johnson
ellen tranquil, de az egesz Ma
tional Recovery Administration
ellen.
Ha erdekli ct, hogy tobbek
kozott mire celozhatott General
Johnson, ajanljuk figyelmebe
Alexander Paul Sachs esetet
melyrol olyan sokat irtak nem-
regiben a lapok. A New York
Times augustus 4-iki szamaban
olvashat egy francia-orosz Sc
lyemkeresked6r6l, aki hamis ut.
level alapjan tartozkodott az or
szagban hogy a biinere rate
tezzen, soha egy centnyi adot
mem fizetett azutan a sok szaz.
ezer dollar utan, amit selyem.
iizleteivel az orszagunkban hara.
csolt ossze.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06

d NlVlll uAdOd DuJt ASAuOAON
vezetese alatt farmerekbol to-
borzott csocselek megrohanta, a
Hearst lapok, a kapitalizmusnak
ezek a szemermetlenul larmas
ringyoi iivoltve hejehujaztak,
hogy "a polgarsag' osszetorte a
radikalizmust az allamban. S
hogy e. a Sinclair jeloleset is
elintezte.
Hat csalodtak.
Mert eppen ez veres terror
volt az utolso csepp a poharban,
amelybol a tiirelem VIE vegre
kibuggyant, es ahelyett, hogy
Sinclair jelolese eel lett volna
veglegesen intezve" ez biztosi-
totta szamara a polgarsag sza-
vazatanak peldatlanul nagy tobb-
seget.
Hogy Sinclair nit igert a la
kossagnak, ait nagyjabol tudjak
e lap olvasoi, azzal meg eleget
fogunk a kampany alatt foglal-
kozni.
Hogy Sinclairt megvalasztjak,
az ketseges.'
f lap es sorok iroja nagyon
sokat aldozna es voros betiis
iinnepet iilne, ha Sinclair lenne
november utan California kor-
manyzoja, de a rideg tenyek elol
mem erdemes elbujni.
Sinclairt a demokrata tokes,
meg a demokrata burzsuj eppen
ugy utalja, mint a republikanus,
demokratak nagyresze, tehat
republikanus jeloltre fog sza-
vazni.
A nagytoke termeszetesen
mindent elkovet maid, hogy EFT
fenyegeto csapast elkeriilje, es
folyni fog a penz, vesztegetes,
a terror, talan a yer az allan
ban, hogy Sinclair megvalaszta-
sat elblokkoljak.
A new york; Wall Street ep-
pen ugy akcioba lep maid az
aranyaval, mint a chicagoi La
Sale Street penzes zsakja, vagy
mint a Mills es Hearst csaladok
megszamlalhatatlan millioi.
A varosok nepeit gangsterek
fogjak terrorizalni, a farmere-
ket a Hearst lapok uszitjak
maid "voros terror" ellen, inert
nagyt6kesek ragadozo osztalya
nagyon jol tudja, hogy Sinclair
esetleges megvalas ztasanak az
iigye mem vegz6dik maid Cali
fornia hataranal.
A tokesek nagyon jol tudjak,
hogy a california; el6valasztasok
meglep6 eredmenye olyan to-
megnyugtalansagot takar, amely
alvo tiizhanyohoz hasonlit, es
amely eppen ugy kitorhet New
York, mint Florida allamban.
Merit ha egyszer mindket
partban bosegesen elhelyezkedett
liberals es radikalis emberek ait
latjak, hogy most mar szabad
merni ebben az orszagban, hogy
nep szeme kezd vegre kinyilni,
akkor La Folettek, Norrisok
a La Guardiak es a Sinclairek
mem lesznek sokaig magukban.
Csudanak kellene hat tortenni,
hogy Sinclairt novemberben
megvalasszak, de a csudak kora
mem mutt el, es manapsag az
sem keltene tulsagos meglepetest
az orszagban.
De ha mem ugy lenne, ha a ket
politikai partban uralkodo reak-
clio szovetseget kotne, hogy a je-
1oltet elb1okkoljak, akkor is nagy
eredmenynek kell jelolest es
kulonosen az oriasi tobbseget ell
konyvelni.
Mert akkor is meg ke1l es meg
lehet allapitani, hogy vegre va
lahara gondolkozik az orszag
polgarsaga, es oft kezdett el elo-
szor gondolkozni, ahol a feher
meg barna bolshevizmus a leg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06
Megis mozog a fold

Upton Sinclairt, szocialista
ir6t, akinek egyetlen konyve for-
radalmat es rendet csinalt annak
idcjen az orszag legszennyesebb
8 akkor legaljasabb iparagaban,
. husiparban, - kormanyzonak
jeloltek a demokrata ticketen az
orszag legreakciosabb allamaban,
Californiaban.
Mem azert jcloltek, inert a
demokrata ticketen futott szocia-
lista letere, hanem azert, inert a
nyomor megsziinteteset es veg
leges likvidalasat igerte Califor-
MIA nepenek.
A demokrata part kiizdott a
leger6sebben, hogy jelolest
meg ne KAPPA.
A kormany Creelt, legerosebb
ellenfelet tamogatta, inert meg
az u dealnek is sok egy kicsit
az a radikalizmus, amivel Sine
lair az allamat meglepte.
OF hat mem segitette az egy
cseppet sem, hogy felkapaszko-
dott a "band-wagon' '-ra. Oda
csak - nagyon helyesen - az
ert ment, inert szocialista ceger-
rel mem jelolnek senkit, meg
kevesbe valasztanak meg vala-
kit kormanyzonak ebben az
orszagban. Az amerikai nep a
szocializmust nem ismeri, S inert
a t6kes lapok minden rosszra
Is minden mem kivanatosra ra-
rakjak ezt jelzot, ugy felnek
attol, mint az ordog a tomjen
fiistt6l.
Sinclairt azert, es csupan az
trt jeloltek, inert a tomegek
vegre megmozdultak, inert a
nyomas ellenhatast szokott kival-
tani az emberekb6l, inert Ca
lifornia veres fascista kormany-
zata kivaltotta a radikalizmust a
lakossagbol.
A Unionak az leggazdagabb
allama, magahoz vonzott minden
kaloztermeszetu kalandort, akik
OFT hasznaltak XII igazan rug
ged individualizmus" rendszere-
ben azokat lehetosegeket, ami
ket ter1neszeti kincsekben any
nyira megaldott allan nyuj-
tott.
Az olajsvindlerek eldoradoja
volt az az allan, de nem ele-
gedtek meg azzal; hogy Del
California ontotte feher ara
nyat magabol, meg azonkiviil a
milliok tucatjait raboltak XII es
szelhamoltak ossze nagy Julian
botranyban a gyanutlan embe-
rekb0l.
A telek-csalok, "a telepitesi
svindlerek minden vakmerobb
kaloza OFT vert tanyat, es az
allan administraciojatol lefele,
ezek boszkodtak az allamban es
az allamon.
A millios varosok kozhivata-
laiba crookok ultek, akik kozul
ma nehanyan a dutyiban htisul-
mex, az otven ev elotti kalozok-
boil tokes dinasztiak alakultak,
es a mozi-ipar reven a kalan-
dorok ujabb serege telepedett
meg az allamban, hogy adot
szedjenek nemcsak az egesz or
szagtol, de az egesz vilagtol; es
az vi kalozok szivesen elneztek,
hogy regi kaloz-ivadekok rab-
lo-gazdalkodast rendeztek be
maguknak.
Az allan farmerjai csupa kis
tokesekkent mentek oda, akik
multjuknal, tokejuknel es hajla-
maiknal fogva burzsujok mind
nyajan, es akik nemcsak elnez-
tex, de toleraltak feher terror
remuralmat, amely viszont az 8
kis jatekaikat szinten elnezte.
Eek a Californiaba telepedett
kis tokesek hihetetlen szemer-
metlenseggel vetettek ra magu-
kat szines lakossagra, akiket
elkepzelhetetlen berekert dolgoz-
tattak, es ha a kinai. mexikOi
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-06
"a szerkeszt6 megjegyzesei
a NRA idegen nyelvi sajt6-
irodajanak a bulletinja utan
kOvetkeznek.


k0vetkeznek.)
A New Deal elleni alaptalan
tamadasok S rosszakaratu fer
ditesek kozul messze kimagaslik
a Foreign Language Information
Service, Inc. newt maganvalla-
lat egyik legutobbi kozlemenye,
mely "Az idegent teszik meg
biinbaknak" cim alatt latott nap
vilagot.
A kozlemeny, melyet egy BIZ
zonyos Read Lewis takolt ossze,
element kivanta General Hughe
S. Johnsonnak Los Angelesben
julius 2O-an mondott beszedet.
Mielott a beszed taglalasara
raternenk, hangsulyoznunk kell,
hogy az a politika, melyet az
Egyesiilt Allamok 1875 ota a
kulfoldiekkel, idegenekkel pol
garosodni nem szandekozokkal
szemben tanusitottak, senkivel
szemben, senkinek a vedelmere
mem szorul. Emellett a politika
mellett mindennel meggyozob-
ben bizonyit az a teny, hogy
Amerika igaz megbecsulessel
fogadta a vilag minden tajarol a
bevandorlottak millioit, akik az
ert hagytak maguk mogott az
6si foldet, hogy a mi orszagunk-
ban kezdjenek vi eletet.
Eloljaroban allapitsuk meg
pontosan, hogy mi az, amt
Lewis szerint General Johnson
mondott Aztan hasonlitsuk osz-
sze a Lewis altal meghamisitott,
elferditett kijelenteseket General
Johnsonnak Los Angelesben tett
eredeti kijelenteseivel. (Amikor
General Johnson beszedeb6l ide-
ziink, kiemeljuk azokat sza-
vakat, amelyeket Lewis maga
idezeteibol onkenyesen kiha-
gyott.)
Lewis szerint General Johnson
kovetkezoket mondotta
"Nem tudom, mennyiben fedi
a valosagot a dolog, miutan mem
tudom ellenorizni, azonban a va
.losz;nuseg latszataval alata-
masztva mondottak nekem, hogy-
ha az idegenektol es polgaro-
sodni mem szandekozoktol ell
vennek a munkat es amerikai
polgaroknak adnak, azokat pc
dig deportalnak, a munkanelku-
liseg es a nyomorusag az Egye-
sult Allemokban a harmadara
csokkenne lie. Igenis allitom,
hogy bels6 villongasokra S YER
ontasra valo izgatasnak mines
helye kozottiink es epp ugy mem
szabad tiirniink, mint ahogy
nem tiirnok idegen zaszlora fel-
eskudott fegyveres ellenseg je-
len1etet."
Lewis allitasaval szemben vi
szont teny az, hogy General
Johnson $40 szerint a kovetke-
zoket mondotta
"Azt hiszem lit az ideje, hogy
ezen teren is kezdjunk egy
"Amerikait els0sorban" kam.
panyt. Mem tudom, mennyiben
fedi a valosagot, miutan mem
tudom ellenorizni, azonban va
losziniseg latszataval alata.
masztva mondottak nekem, hogy
ha az idegenekt6l es polgarosod-
nj mem szandekozoktol elvennek
a munkat es amerikai polgarok-
max adnak, azokat pedig depor-
talnak, a munkanelkiiliseg es a
nyomorusag az Egyesult ALA
mokban a harmadara csokken-
ne lie. Bizony ez meglehet6sen
kimeletlen orvoslasi mod lenne
kimeletlen azonban a nyomoru'
sag is, melybe a nepiink sodr6.
dott belle. En- mem javaslom az
ilyen termeszetii megoldast, de
igenis allitom, hogy annak az
idegennek, aki nepunk egyes
osztalyait bels6 villongasra Is
verontasra izgatja, nincs helye
kozOttlnk epp ugy mem kell
The Waterbury Democrat., 1934-01-27
ALHAMBRA SHOWS
 HAVANA WIDOW
Joan BlOndell Heads Cast -"Cradle Song" Also
 Begins Tomorrow

Dorothea Wieck, who gave so brilliant g performance in "Maed- chen in Uniform," comes on sun- day to the soeeen of the Alhambra theater in her first American star ring appearance. She has the principal role of Cradle Song," a moving story of frustrated mother love behind convent walls.
 In the story, Joanna enters a convent at the age of eighteen. Her natural desire for motherhood is gratified when a baby is left at the convent door, and she is, permit ted to raise it. The child, Teresa, grows to maidenhood in the con vent under the care of thirty mothers" At eighteen, Teresa falls in love and determines to leave the convent. The struggle on her part between her love for Jo- anna and her sweetheart, plus the struggle of Joanna and the sisters. who do not know whether to at- tempt to hold Teresa or let her go, furnish the climax for this unusual story.
 Teresa is played by Evelyn Ven- able, Q young Cincinnati girl, who was a member of Walter Hamp- den's dramatic company. Kent Taylor plays the romantic lead. Others in the cast are Sir Guy Standing, Louise Dresser and Gail Patrick. Mitchell Leisen directed.
 The co-feature is Havana Wi dow" starring Joan Blondell.
The Waterbury Democrat., 1934-01-27
STELLAR CAST IN
 STATE ATTRACTION
"FOur Frightened People Tops Double Bill Open-
 ing This Afternoon

Noted for providing the ulti- mate in screen entertainment, Cecil B. DeMille scores another big hit with his latest Paramount picture, -Four Frihtened Peo-
 ple," which heads another smash ing double feature program at the popular Warner Bros State theater today to Wednesday.
 Story, acting, settings and di- rection held the audience spell
 bound with one eye-filling surprise after another.
 From the time the four prin- cipals, two men and two women, escape from a Dutch steamer on
 which bubonic plague has broken
 out and start their journey to civ- ilization through the Malay jun gles, there is not a moment in the picture when interested wanes.
 Their gradual reyersion to the primitive. provides some hihly novel situations.
 Claudette Colbert Is outstanding with one of the most colorful roles
 of her career, that of prudish
 school teacher whom the two men consider in their way. When the
 jungle causes her to blossom into
 wild, beautiful creature, the men
 start fighting over her.
 Herbert Marshall and William Gargan give splendid perform
 ances as the marooned rubber chemist and newspaper cores
 pondent who fight over Claudette's charms, while Mary Roland, in a delft comedy characterization.
 walks away with many of the hon. ors of the picture. Leo Carillo displayed splendid ability in the role of half caste guide.
 There were no Hollywood "sets" for these people to walk through, and the real jungles in which the picture was filmed are, themselves, cause for interest and amazement.
 The companion feature is Uni versars "Cross Country Cruise" starring the ever popular Lew Ayres.
 The story finds a score of people setting out from New York city on a transcontinental bus which is due to end it's trip at San Francisco, and stops are made at many inter- esting points. Even while the bus is moving, one sees through the open windows. authentic views of the countryside, flashing past, and the audience has the feeling of ac- tually having made the trip in com pany with these interesting people.
 Lew Ayres has never appeared to better advantage as the young man being sent to his fathers lumber camp in California to get him away from girls, and equal praise must be given to the blonde June Knight, with whom. he enters upon a TO- nance soon after leaving the start ing point. A married man (accom- panied by his suspicious wife) with whom June had intended to elope, adds to the complications of the journey, and tragedy overtakes the party before the trip Is completed. Alan Dinehart and Minna Gombell, who play these two roles, do fine work in their parts, and the same may be said for Alice White, Henry Armetta and Eugene Palette.
The Waterbury Democrat., 1934-01-27
DOROTHEA WIECK ON LYRIC SCREEN
Beautiful Film Grade Song" Feature Suii-
 day Program

One of the most beautiful films of the year, Paramount's Grade Song" starring Dorothea Wieck, sensational star of "Maedchen in Uniform," comes to the Lyric the- ater on Sunday.
 Cradle Song" is a moving tale of frustrated mother love behind convent walls. Joanna (Dorothea Wieck), enters a convent at the age of eighteen leaving behind her several brothers and sisters whom she helped raise. When a baby is abandoned at the convent, and she is permitted to take care of it, her natural desire for motherhood finds an outlet, and she lavishes af- lection on the child.
 The struggle between her love for the founding and the child s welfare comes to a climax when Teresa, the child, grows to maiden hood, falls in love with a young man and desires to leave the con- vent.
 In the cast beside Dorothea Wieck are Evelyn venable, who comes to Paramount from Walter Hampden's dramatic company, Kent Taylor, Sir Guy Standing, Louise Dresser and Gail Patrick.
 The companion feature is "Flam- ing Gold,p thrilling western, star ring Bill Boyd. ~>'
The Waterbury Democrat., 1934-01-27
MIGHTY "ESKIMO' | AT POLIS TO-DAY
Strange Code and Rituals Depicted in Colossal
 Production

All the adjectives of size, con- tained in Webster's dictionary are insufficient to properly describe Eskimo the mightiest epic ever filmed, which is now at P0li's for it's worlds popular price premiere, coming to Waterbury direct from it's two dollar engagement at the Astor theater, New York city, where all of the critics were unanimous in their praise and without excep- tion tha. also stated on record that here was the most pretentious film ever made, and why shouldn't they, an expedition headed by W. s. Van Dyke, the man who gave the world Trader Horn" sailed from Los Angeles and for 13 months they lived in the Arctic regions, trav- cling over 12,000 miles for the. film ing of this picture. Trader Horn in all of it's colossal greatness will seem like pigmy, compared to this production.
 The most thrilling scenes ever enacted before cameras are yours in this picture, not staged, as is the custom, in other pictures, but real adventure shots made by native ac- tors, imagine the thrills crowded into a picture that will have a mans fight to the death with a wild and hungry wolf, a bare hand ed encounter, the chase and cap- ture of a whale, with a small dory in an ice-choked sea, a stampede of thousands of maddened caribou, Mala's fight with a Polar bear, the walrus hunt that will finger in your memory long after all other thrills thunderous roar of the breaking up of the ice floes in the spring. All sights never before witnessed by mortal eye.
 Did you know that according to the Eskimo code of morals and hospitality a husband shares his wife, with his friends, the same as he does his food or shelter, the question naturally arises in your mind can he love her? Yes, be- cause he was not jealous of her body. Could she yield her body to another man and still keep her heart for her husband? Yes, be- cause it was the innocent code of her people for years.
 Another strange ritual of the Eskimo race is pictured that will prove to be one of the greatest lessons in morality you have ever seen, it would appear too crude in cold print but as praoticed by these innocent people is sublime and beautiful.
 Eskimo" is super-superb! Make your plans now to see it, as the en-