davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1934-03-13
ORDER OF NOTICE.
CITY of WATERBURY

CITY of WATERBURY
 THE WATERBURY MUSIC COM PANY, ING, corporation organ ized and existing under the laws of the State of Connecticut, for merly having it's principal place of business in the City of Water- bury, County of New Haven, now of parts unknown.
 STATE of CONNECTICUT, CITY COURT of : WATERBURY. ss WATERBURY. March 9th, 1884. Upon the complaint of the said plaintiff City of Waterbury, Conn. praying for ; reasons therein set described in complaint returnable on the 3rd Tuesday>o of March. 1884, before the City Court of Waterbury. In and for the City of Waterbury. and State of Connecticut, it appear ing to and being found by the sub scribing authority, that the defend- ant The Waterbury Music Company gone to parts unknown.
 TT IS THEREFORE ORDERED, That notice of the pendency of said complaint be given to said defend- ant The Waterbury Music Company by publishing this order in the Eve- ming Democrat newspaper printed successively, commencing on or be- fore the 18th day if March. 1884.
 IRVING VIM. PASTERNAK,
 Clerk of the
 City Court of Waterbury STATE of CONNECTICUT, NEW MAVEN COUNTY, SIS. WATER BURY, March 9th, 1884.
 The within mad foregoing is a true and attested copy of the orig inal Order of Notice in my hands for publication.
 Attest:
 WILLIAM ]. ROACH. 3-1O-3t City Sheriff. 72--72-- Insert
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

Rift Valley. in Kenya, Africa, and it's famous Lake Rudolph are to be surveyed.
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

Nearly $50,000 was collected in a students charity drive in Glas- goW, Scotland, in one day.
The Waterbury Democrat., 1934-03-13
MAYOR REFUTES
 AMERICAN STORY

tContinued from Page l.)
The Waterbury Democrat., 1934-03-13
REGISTRARS WILL
 NOT SEE EDITOR

(Continued from Page 1.)
The Waterbury Democrat., 1934-03-13

(Continued from Page 1.D
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1934-07-21

mittee u1ini )usly agree that Govern
ment should have the r1onopoly of the
sale of rum. According to laws in exis-
tence during the Danish Administration
we sold gin, whisky, brandy, rumshOE-
keeper sold everything up TO champagne
in those days. | do not know how other
members of the Committee view the
matter but that was my understanding.
If any other member did not hear it that
way should be glad to hear from him.
End Member for Chrisriansted Town
(ChGbert): Mr.. Vice-Cnairman My I'M
Outstanding of the amendment is that If
the bill is passed nobody would have the
right TO sell rum by the DO tie nor by the
drink except the Municipality; the Mu.
nicip4Iity wonld also have the right to
sell other drinks by the bottle out will
not nave the monopoly of that.
3rG Appointed Member (Penthenyi
proposed the following amendment:
Amendment
to
Couaci Bill No. q.
to amend sec to read as follows:
That the sale CT distilled spirits within
the Municipality Of ST. Crnx is hereby
declared to be the exclusive monopoly Of
the Municipality of St. Croix for its sole
use and benefit.
C. PENTHENY
3rd Appointed Member
3rd Appointed Member (Pentksny):
Mr.. Vice. Chairman This amendment is
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1934-07-21

who seek educali01 Trough Hampt n
will largely depend on our reception OF
it's Ambassador.
TIES CROIX MUSIC COMMITTEE
extends a cordial invitation TO all. and
hopes to see both houses of entertain
ment crowded. in Frederiksted on Au-
gust LIST, and 10 Cnris.iansted on August
3rd.
Prices 25 & Is cents.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1934-07-21
might CourIi i


vonres
handful Marshall.
eands hatcanhap cohet
M
iman be etose
No extra
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1934-07-21

tire monopoly of the sale of rum by the
bottle and by the drink ard that would
cut out bootlegging.
The Vice Chairman: AS | understand
it your amendment is to the effect that
no one on the island can sellliquoI but
the Government!
Ord Appointed Member (Pentheny):
Yes.
The amendment proposed by 3rd .Ap-
pointed Member (Pentheny) was put TO
the vote.
4members voted for: against
The Wee Chairman: The amendment
is lost,
Secuon 2 (a) as amended was put to
the vote with the result that members
voted for: none against.
Section (a)
Government proposed the following
amendment:
Sec. 8. (a) That rum or other distilled
spirsts sha be manufactured or produc.
ed in the Municipality of ST. Croix only
by those possessing license for such
purpose issued by the Governor. A fine
of not less than $500 90 AMI not more
than $500. 90 shall De imposed by the Dis
trict Court on any person manufacturing
and producing rum or other distilled spi-
riis without the license prescribed in this
section.
(b) That there shall be paid
annually in advance a license tax by
manufactures or producers of rum or
distilled spirits of $4,000 for manufac-
turers or producers intending to produce
not more than 10000 gallons per annum,
of $3.50 90 for manufacturers or produc-
ers intending to produce over 20, 900 gal
lens per annum and not more than 3d.
600 gallons per annum. and S20O.O0 for
manufacturers or producers intending to
produce more than So 600 gallons per
annum. The operation OF distillery
without payment of The annual taxes
specifiec herein IL prohibited. A fine of
notices. than $4,000 and not more than
5000 90 shall be imposed by the District
Court on any owner Or operator of a DIS.
tiIlery who operates dlstllery without
payment Of the tax prescribed herein.
Lieutenant Govesnor Lawrence ".
CrGmer: Mr.. Vice. Chairman. ibis is
offered now SO that any one who wants
to make an amendment to it can do $50.
srd Member for Christiansted Country
District (NoLlJ: Mr.. Vice-Chal!man.
would like to ask question. Where 70
the power vested to issue license1
n. L.
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1934-07-21
PROCEEDINGS
OF The
COLONIAL COUNCIL
FOR ST. CROlX
Continued from Tribune Jlly 10th
FOR ST. CROlX

Continued from Tribune July 10th
Covernme Amendment
The vote was taken on the amendment
proposed by End Member for Christian
sted Town with result that m I'm oers
voted fCr; none against.
The amendment proposed Oy Pod
Member for Frederiksted Town Brow
was put to the vote.
8 members voted for; none against.
The Vice Chairman: The amendments
are carried.
2nd Appointed Member (Comlter'): Mr..
Vice. Chairman. just want to say that
as an old rumshop-keeper voted for the
amendment proposed by the End Men,
Der for Christiansted Town, but con-
slider that superfuous, because the Com
St. Croix tribune. [volume] (Christiansted, St. Croix, V.I.) 1922-1937, 1934-07-21

3rd Appointed Member (Psntk eny):
Mr.. Vice. Chairman, This amendment 10
proposed to give the Government the en-.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13
Utazas a teremtes k0rul...

Megyek is mar, hogy feszket
megkeressem. Pipacs piroslo mo-
solygasa is kicsal mez6re. Az
zal is probalkozom, hogy futta-
ban csipjem el a nyulat. Reszeg
ember modjara utazik az, aki
engem kovet. Ez pedig nagy
bal, inert a teremtes korul min
den olyan egyenesen haladt, mint
a nyil. Sehol egyetlen kiteres,
megallas, jobbra-balra valo ko-
valygas. Ment az ut egyene-
sen...
Hogy is mondja Biblia?
- Kezdetben volt a semmi, a
sotetseg, a szurke kod tetlensege
de semmi felett mar akkor is
OFT lebegett az Ur, a Teremto,
az listen, aki orokke volt es lesz
is mindorokre.
Hat ez> nekem kezdetnek ma
gyon jo, inert a tudomany is ait
mondja, hogy kezdetben mem
volt semmi es azutan egyszerre
csak elkezdett lenni minden ege-
szen ugy, ahogy ait a Biblia
mondja.
EFT Bibliat, amelyet en- min
dennap felutok, mem is tudnek
elaludni, ha par sort mem olvas-
mex belole, tudvalevoleg a zsidok
Macy profetaja, Mozes irta. A
maga idejeben Mozes igen kiva-
10 ember volt, a legeszesebb, a
legfurfangosabb nemzet vezere.
Ma bizony aligha valasztanak
meg bekebironak Ohioban vagy
Michiganben, az utolso amerikai
vagy magyarorszagi kepvisel6 is
okosabbnak tartja magat nala,
pedig hat $40 ami $40, ugyan
tartos tiz torvenyt vesett kobe
a maga hitsorsosainak reszere.
A sok millio foldi torveny, amit
azota hoztak, lassankent mind
elevult, elporladt, sernmive Walt,
de a Mozes tiz torvenyevel ma
Sc bir az emberiseg. Mem tudia
azokat meg az orosz szoviet pa
rancsszava Sc megdonteni. Jok
azok, tartosak, kitiin6ek, ha
mlndlart nem is tartja be azokat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13

az emberiseg. Hiaba, olyan tor
venyeket, amiket betartsunk,
meg nagy Mozes Sc tudott
csinalni. Talan meg en- magam
Sc tudnek olyanokat csinalni. Hi
aba, az emberek rosszasagaval
Sc Mozes, Sc en- mem birunk.
Ami engem illet, en- Mozes
konyvevel nagyon meg vagyok
elegedve. Ha mem olvastam vol
ma soha Darwin konyvet a fajok
keletkezeserol, sokkal boldogabb
ember lennek. De miota Darwin
be belekostoltam, valami furdalt,
hogy tobb is kellene bel6le. Ahol
! en- nevelkedtem, OFT csak a grof
iiveghazaban termett dinye.
Nyolc vagy kilenc ewes lehettem,
mikor egyszer adtak belole a
kertesz fiai egy kis kostolot. Az
az egy kostolo witt rossz Ultra.
Attol kezdve minden nyar soran
loptam a CROFT uveghazbol di-
nyet. Es kes6bb ICY jartam a
tudomanyos konyvekkel is.
Egyet olvastam bel6luk es azota
mem tudok leszokni roluk. Pedig
Mozes irasa ma is kedvesebb
nekem. Ahhoz huz a szivem.
Hasztalan csufolodik velem egyik
tudos baratom:
- Micsoda ostoba lehetetlen-
seq az, mikor Mozes ait mondja,
hogy vilag hat nap alatt te-
remtodott!
Nit mondhatnek erre a magam
egyszerii eszjarasaval. Nit mond-
hatnek masat:
- Hallod-e igen tisztelt tudos
baratom, annak a Mozesnak
mem volt am oraja. Sc fall, Sc
labas oraja, Sc zsebbeli oraja,
Sc karkoto oraja, inert akkortajt
meg vasuti mozdonyt Sc csinal-
tax az emberek, nemhogy per-
ceket Nero orat csinaltak volna.
Kalendariuma Sc. volt Mozesnek,
inert ait is csak kes6bb talaltak
XII az egyiptomi tudosok es ak
kor is rosszul talaltak XII, inert
Gregor papara volt sziikseg, hogy
rendet teremtsen a kalendarium-
ban. Mozes idejeben meg ugy
beszeltek az emberek, hogy mi
ota ez vagy az a gyerek sziile-
tett, hatszor kapaltak a kukori-
cat. Hosszu talalkozot a legko-
zelebbi holdtoltere adtak. Nit
tudom en-, hogy NIT ertett Mo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13

zes egy nap alatt? Huszonnegy
orat, vagy huszonnegymillio esq
tendot? Ha siirg6s volt terem-
ties, akkor megtortenhetett hat
nap alatt is. Ha mem volt siirg6s,
akkor lassabban fejez6dott be.
Irtam en- mar regenyt harom
nap alatt is, meg harom esq
tendo alatt is. Attol fiiggott,
hogy milyen gyorsan kellett erte
penz. Mem fontos az, hogy
mennyi ido kellett hozza, hanem
az fontos, hogy h1ilyen volt
munka?
Es ekozben eszembe jutott az
egyszeri szegedi csizmadia dol
ga, akihez beal1itott egyszer az
alsovarosi apat-plebanos nagy
szoval.
- Vi csizma kellene nekem,
mester uram!
Amire a csizmak atyamestere
komolyan felelte:
- Az bizony megcsinalhat6,
apat uram.
- Az am bizony, tudom en-,
hogy megcsinalhato, csak az a
fontos, hogy mikorra csinalhato
maid meg, inert nagyon kellene?'
Gondolkozott csizmadia mes
ter hosszasan, vegul kivallotta:
Hat mahoz harom hetre.
elkeszulhet.
Szornyikodott az apat ur es;
szinte karagosan mondotta:
Harom het egy par csiz-
mara? Nezze csak mester, a jo-.
sagos Istennek Sc kellett hat
napnal tobb az egesz vilag meg
teremtesere!
Kicsinyloleg legyintett szora
a csizmadia mester es melyseges,
lenezessel felelte:
= Olyan is az.
(Folytatasa kovetkezik)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13
ICAzSACOS
EL0SzTAS

Detroit egyik bankoriasa szaz-
millio dollart fizet befagyott
betetekbol, ennyit kapott kolcson
a receiver a kormanytol.
Observation-Disclosures, tehat
egy felmillional tobb betevG
minden penzet azonnal vissza-
kappa, inert akinek haromszaz
dollarnal kevesebb betetje volt
annak szaz percentet fizetnek.
Egy par tucat nagy beteve
csak a betetek husz szazalekat
fogja most megkapni.
Ez szep es igazsagos dolog
lenne, ha szamokbol mem buj-
ma XII az bizonyos szeg, amely
bizony az ertelmes embert szi-
ven szurja.
Tudniillik az otszazhatvanhet-
ezer ember OSSZES betetje csak
het millio dollarra rug, mig a
nehany tucat Macy betevo betet-
jenek a husz szazaleka is eleri
a kilencvenket millio dollart.
Vagyis a par tucatnyi ember-
mex otszaz millio volt a betetje,
q felmillional tobb kis betev6nek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13
Prompt Relief
From Itching Eczema

It's wonderful the way soothing, COOL
ing Zemo brings prompt relief to-
itching, burning skin, even in severe
cases. Itching stops the moment Zemo'
touches the tender and inflamed skin
because of its rare ingredients. To
clear away Rashes, Pinples, Eczema,
Ringworm and restore the skin to
aormal, always use clean, soothing
zemo. Insist on genuine Zemo; it's
worth the price, because it brings
relief. 35c, 6Oc and$1. All druggists.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13

OSSZESEN het millio dollar
volt a betetje.
llyen igazsagos elosztast nyuj-
tott az a tarsadalmi rend, amely-
mex kivaltsagos kedvezmenye-
zettjei annyira kuzdenek minden
vi deal ellen.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13
AUT0-MUNgAsOk BIBLIAJA

|
sloanok ma eppen olyan butanak
tartjak az amerikai munkast,
mint ct eve vagy tiz eve.
"Nincs erdekellentet munka-
ado Is a munkas kozt, ismetli
immar milliomodszor EFT buta
hazugsagot annak General Mo-
torsnak az elnoke, amely nemreg
kiilon dividendet osztogatott Xxi
reszvenyes uraknak, mikozben
a szolgalataban megoregedett
munkasok tizezrei kegyelemke-
nyerre vannak utalva.
A konyvet a nunkasok kozt
osztogatta szet a General Mo-
tors es allitolag azokhoz cimez-
te, de amt beleirt, ait voltakep-
pen kormannyal akarta tu-
datni.
Cltlmatum van ebben konyv-
ben a nagytoke reszerol, hogy
bliktri az NRA es meg bliktribb
anna% hetedik paragrafusa, amig
a nagytoke lesz korlatlan ura
ennek az ors szagnak.
K:hivas van a konyvben, anne
lyet vagy ell kellene a kormany-
max kobozni, vagy felelossegre
! kellene annak szerzoit es kia-
doit az igyeszseggel vonatni.
Ha lit egy voros kommunista
az uccasarkon a torveny ellen
mer beszelni, ait sietnek elcsuk-
nj.
De a General Motors hatalmas
ura egyenesen bejelenti, szaz-
ezerszam osztogatott konyvecs-
keben jelenti be, hogy a gyara
mem fog engedelmeskedni tor
venynek, hogy az autoipar sza-
mara mem a kongresszus, de a
nagytoke fogja ezentulra is a
torvenyt csinalni.
Messze mentiink attol a par
hettol, mikor nagytoke ijedten
vinnyogta, hogy kesz alavetni
magat az vi dealnek.
Messze mentiink attol a par
hett6l, mikor a ragadozo t6kes-
osztaly beijedt tagjai az iowai
winchesterektol szepegtek es re
multen a lampavasakat szamlal-
tax, am:tol megmentette 6ket
es az orszagot az elnoki boil
cseseg.
Azota vi batorsagra kaptak.
vi vakmerosegre szemtelenedtek,
inert meeszerveztek reakci6
szaz frontjat, inert oft van a
Legio, a Silver Shirt, a Brown
Shirt, Ku Klux Klan es a leg
aGasabb szervezet, a Liberty
League mogottuk.
Talan megis elszamitotta ma
gat nagytoke.
Talan meg mindig kormany
az ur az orszagban es talan ko-
ran ke zdtek penzszagu oduikbol
kibujni.
A szovoiparban most lesz a
show down es az autoiparban
is elobb-utobb elvalik, hogy mi
a torvenykonyv ebben az or
szagban. Are, amt a kongresz-
szus ir, vagy az-e, amt az ipar-
teJedelmek szerkesztenek a
munkasaik szamara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13

A vilaghirii Atlantic Cityben
pihentem egyszer, az ct ev elotti
jo id6kben, mikor meg a see
geny embernek is volt penze es
| mem sokat tor6dott a holnappal.
No. hogy gyanuba ne kevered-
jek, mndjart megmondom, hogy
nekem akkor sc volt penzem.
En- akkor is szegeny ordog vol
tam, ami renden is van ma
gamhoz hasonlo tollforgatassal,
hirek utan futkosassal, mesek
mondasaval foglalkozo ujsagiro
embereknel.
Minek azoknak a kezebe
penz? Hiszen ugyis csak elkol-
tenek.
Icy beszelnek az okos embe-
rex, akik a jo idokben elukre
vertek garasokat, amig neilez
, dollar lett beloluk. Es ITALIAN iga-
zuk is volt, ha ICY beszeltek. Ha
lett volna aanak idejen penzem,
bizonyara elherdaltam volna
konnyelmii lHodon. Ha mem tud-
tam volna tuladni maskent raj
ia, ITALIAN odaallok Atlantic City
ben tenger partjara es sina
viz tiikren kavicsok helyett eziist
dollarosokkal ugratok rakokat.
De ICY, hogy mem volt penzem,
csak kovekkel hajigaloztam es
neztem, hogy viz szinere csa-
podo kavics hanyszor ugral fel
es vissza, amig vegre elmerul.
| Most ugyan, hogy keseriien
Negroes zabbodtak az idok, ne
KEN is jussom lenne, hogy ker-
lezhessek valamit azoktol a penzt
megbecsulo, a garast fogukhoz
ver6 ismeroseimt6l. Peldaul EFT +:
Hol van az a penz, amt
olyan onmegtagadassal, szikre-
huzodassal gyujtotettek?
Nekem mem fajt a valsag,
inert tolem mem vett el semmit.
Azoknak faj, akiknek volt es
akik most egyutt iilnek velem a
koldussag csonakaban. Icy ITALIAN
megis en- jartam jobban.
De hat mem errGl van $40. A
teremtesrol van $50, amt azzal
kezdek, hogy ocsem embersege-
b6l pihengettem Oft, a tenger
partjan, amikor a sors kozenk
vetett latogatoba egy amerikai
magyar lapszerkesztot, akivel Oft
iildogeltunk az aldott, meleg ho-
mokban es aki nekem es ocsem-
mex nemcsak ekes szoval, de
hozza nagy bobeszeduseggel ma
gyarazta, hogyan epitik veliink
szemben az vi, huszonot emeletes
"The President szallodat.
Tudta a mi baratunk az epit-
kezes minden titkat, csinyjat-
binjat es magyarazta is a dolgot
nekiink vagy masfel oran ke-
resztul. En-, aki eppen annyit
ertek az epitkezes mestersege-
hez, mint kozmondasbeli hajdu
a harangonteshez, hallgattam
me1ysegesen, mint csuka a viz
ben. Csak eppen az tint fe1
hogy az en- kedves ocsem is
hallgat. Hallgat, mint dinye a
fiiben, pedig hat neki az epit-
kezes a mestersege. Eppen ak
kor, mikor oft lltiink tenger-
partjan, akkor epitette a "Pre-
sident" szallodaval szemben a
Madison" szanodat, amely
amannal magasabb is, tagasabb
is. J
- No, - gondoltam, - ha
az en- mernok ocsem, akinek az
epitkezes minden titka kis uj-
jaban van, mem szol kobe, ak
kor olyan okosan beszel az en-
szerkeszto tarsam, hogy jo lesz
er6sen odafigyelni minden sza-
vara.
Masfel oral magyarazat utan
vegul oft hagyott bennunket az
en- szerkeszt6 uram-baratom Is
akkor odafordultam ocsemhez:
- No, testver, nit szolsz eh-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13

amelyet az NRA hetedik para
grafusaban irt meg a kongresz-
szusunk es kormanyunk.
Q vi testamentumot adott a
multi heten az autoipar munka-
sainak, amelyben megparancsolta
IS megirta, hogy az NRA hete-
dix paragrafusanak az ertelme-
zese a gyar vezetosegetol fiigg
Is a konyveben mindjart az GER
telmezest' is megkezdte.
Igaz hogy ait egy hettel
el6bb a kongress zus legujabb
labor bizottsaga is megtette, de
az autoipar atyaistene ugy erez-
te, hogy az igazi bibliat, az vi
testamentumot 3 van hivatva
megirni.
Sloan ur tehat az automunka-
sok kezikonyvet kiadta es aki
olvasni kezdi, az mindjart ra-
jon, hogy az NRA hetedik sza-
kaszat krilomben megreformalta,
mint amennyire az Vi testament
tum az Otestamentumon atva-
gott.
Magirta, hogy a kompania ju-
nikat igenis ezentul is szervezik,
neyelik es tamogatjak gyarak,
!. munkasok kolcsonos hasz-
nara"
A szegeny auto rnunkasok ed
dig valosziniileg mem tudtak,
hogy a kompania junikat az 8
"kolcsonos hasznukra" szervez-
tex es talan - listen bocsasd -
mem is voltak azert az ipar-
fejedelmek irant kello halaval.
Most tehat tudja meg min
denki inert nagyur ait a saiat
kulon bibliajaban megirta, hogy
igenis a kompania junikat a
munkaadonak kotelessege tamo-
gatni, inert ait a munkasok hasz-
nara csinaltak.
Az ember ugyan mem igen er-
tt meg, hogy Mr.. Sloan, meg a
tobbi szazmilliokkal rendelkez6
urak inert torodnek annyit azzal
a rongy munkassal, inert nern
engedik, hogy az igazi juniban
szenvedjen. de hat ismerve a
kapitalistak Macy lelket, ma mar
ebbe is belle kell nyugodnunk.
Hogy a Mr.. Sloan nem tud Ell
jelenkent aludni, inert kom-
pania junit a 'munkas kolcso-
nos hasznara" akarja csinalni.
Es hiaba jelentette XII torveny-
mex kongresszus legujabb la
Dor boardja, hogy tobbseget
kepviselo szervezet igenis az
egesz munkassagot kepviseli,
Sloan ur at mondja, hogy "egy
szervezet meg mem beszelhet a
munkassag neveben, ha tagjai
vannak a munkasok koziil', csak
ha a vezetoseg jonak latja azzal
beszelni.
lit hat Mr.. Sloan nyiltan es
vilagosan kimondja, hogy futyiil
a torvenyre, mikor mem meltoz-
tatik neki a SERVE zetekkel tar
gyalni.
Az e1nok ur ennel is tovabb
megy.
Kijelenti, hogy bar SERVE
zetek 'bizonyos kerdesekben'
szoba allhatnak a vezetosegekkel
- mar tudniillik, ha a vezeto-
segnek tetszik szobaallni a mum
kassal - es azokrol a bizonyos
kerdesekrol id6r6l-idore lehet is
beszelni. Mint peldaul a "lay
off"-ok sorrendjerol es hasonlo
dolgokrol.
Talan arrol is hajlando Mr..
Sloan szervezetekkel beszelni,
hogy reggel hany orakor kezd-
jek a munkat, vagy hogy hany-
szor szelloztessek a gyarat.
"De mem targyalhat a gyar a
szervezetekkel es a munkasokkal
azokrol kerdesekrol, - ira az
elnok ur, amelyek a gyarak
hosszu idore nyulo erdekeit erin
tik."
Es minthogy munkaberek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-09-13
IRTA: CONDOS SANDoR

| SOANoS NSoN lO. 1AOAAAAoISoA WI
ma, kedves batyam!
Hiledezve meredtem ra Is da-
dogva kerdeztem:
Hat akkor hogy tudtad
masfel oran keresztul ellenvetes
nelkul hallgatni beszedet?
Amire az en- nagyon megfon-
tolt eszjarasu ocsem-uram hig-
gadtan felelte:
- Az elet reg megtanitott ar
ra, hogy sohase zavarjak senkit
abban, anit hisz.
Es ezzel azutan be is fejezte
a maga mondanivalojat es nezte
tovabb a tenger hullamait, amint
lagyan jottek, lagyan mentek.
oda es vissza, minden eel mel
kill. =.
Mikor hozzakezdek a teremtes
korul valo utazasomhoz, amt
mar olyan regen forgatok fejem-
ben, ez a kis anekdota forog
eszemben. Mem akarok en- a
magam mondanivalojaval senkit
] zavarni a maya hiteben. Aki
/ maskent kepzeli ell a teremtest,
mint ahogy en- irok maid felole,
maradjon meg a maga hite mel
lett. De 'engem Sc probalgasson
kiteriteni kerekvagasbol, a
melyben elindulok. Icy aztan
mem lesz kozotiink Sc harag, Sc
felreertes.
Es ha bolcs es dolgokban
sokat tanult egyhazi ferfiak ke-
zere jutna az en- irasom, azoknak
megengedem, hogy modositsak
ocsem-uram mondasat korilbe-
liil ilyen formara:
- Ennel nagyobb szamarsa-
gokat mas ember mar mem is
mondhat.
Icy legalabb ha egyebre mem,
ARA lehetek maid buszke, hogy
en- gondoltam ell legnagyobb
badarsagokat teremtes fel6l.
ARA is lehet hiu az ember, hogy
a szamarak kozott legelso he
lyen all. Az en- termeszetem
olyan, hogy inkabb vagyok azok
kozott elso, mint okrok kozott
az utolso. Es valahogy ugy er-
,, zem, hogy ebben a felfogasom-
ban mem is allok egyediil az en-
berek kozott. Joban vagy rossz-
ban, mindnyajan szeretunk elsok
lenni. Csak temetesek alkalmaval
szeretiink a halottviv6k mogott
maradni. Ez az egyetlen emberi
ut, amelyen senkise tolakodik,
hogy az elre keruljon.
|
Alljon elo kepzelet szekere
es induljon ultra a teremtes ko-
riil. Fogjak elebe ait deres pa
ripat, amelyet a regi gorogok
Pegazus neven emlegettek es
amely az emberi agyban fellob-
bano koltoi kepzeleter6t jelle-
mezte.
Hat ha a teremtes bolcsessege
csakugyan tuzes paripat klldott
a koltoi kepzelet hordozasara
akkor az a men, amit az En-
hasznalatomra rendelt XII, meg.
csak mem is 10, hanem hitvany
gebe. Ahol masok, a nagyok, kol-
tok es irok vagtatva szagulda-
max. oft en- csak cammogok, ban.
dukolok, mint a yak koldus az
orszaguton, akinek nincs veze-
t6je. Az en- utamon amellett
jelz6tablak sincsenek, csak min.
den szaz mertfoldre. Icy azutar
mem is tudhatom, hogy jo irany.
ba haladok-e? Hitbelileg mem
volt mas jelz6tablam, csak Z
{ Biblia. Tudomanyok szempont
Jabol olvastam ugyan vagy til
darab konyvet, de hat sohse lat.
tam meg olyan embert en-, ak
meg tudta volna tanulni BARN
konyvb6l is a cipotalpalas mes.
terseget es titkait. Exert mon.
dom, hogy az en- utamon min.
csenek jelz6tablak, amelyek jo.