davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington times., 1934-06-15

ACoAAS0
Acts Often Protest
You probably have noticed that
Sally Rand, originator of the fan
dance, has not played the Wash
ington movie theaterS, although
she has been booked as headliner
in practically every other key city
in the United States. The Fri
day rehearsal inspection is re-
garded as too severe a test for the
World Fair queen Of fan dancers.
All of this voluntary censorship
is done quietly and without any
attempt to capitalize for publicity
on the censored material or acts.
Many a, play and musical com.
edy at the National Theater-and
in bygone days the BelaSco has
without the benefit Of ballyhoo.
had lines and business deleted
AL Jolson's wonder Bar" felt the
censor's hand after the opening
night performance here; Earl
Carroll'S Vanities has been sub
jected to the fit process by po-
licewomen, and even Theater
Guild productions have been
obliged to adhere to the Washing
ton censorship code.
Nevertheless portion Of the
suspicious public continues to oe-
lieve the hand Of publicity guides
censor activities. Although the
New York Theater Guild lost thou
sands of dollars when Eugene
O'Neill's Strange 1nterlude" was
barred in Boston, many still be-
lieve the official ban was bauyhoo
and that the show made more
money by playing in Quincy, Mass.
Mae West went. to jail in New
York for 80 days as the penalty
for appearing in "Sex," but up to
the time that the Jail doors closed
on the curvacious blonde, the ar
rest and attendant publicity was
regarded by many as a publicity
scheme to sell the Mae West play.
Much as I like the theater and
its people I should hate to feel
that the agents Of justice could
be influenced or controlled by the
amusement tub thumpers. I hap
pen to know that it just isn't so,
just as / know it is difficult to
convince the skeptical these are
the real facts.
The Washington times., 1934-06-15

ings at the Fox invariably include
some lively arguments before acts
and shows decide that he knows
best what the washington family
audience desires.
Acts Often Protest
The Washington times., 1934-06-15

gave him an
a u t o g r aphed
p h o t og a phi
which read ITO
the Playboy Of
the w e S t er n
World" Some
y e arS lat e r
Douglass enact
ed, at the same
t h e a t er, the
lead in the play
by that name. =.
Today Samuel
Goldwyn is CIV
ing a luncheon
to we, the press,
The Washington times., 1934-06-15
ICOVer
Hollywood
By LLOYD PANTACE:
QUALIFICATIONS R,Sars KEsERvso

HOLLYWOOD, June 15.-Last
minute quickies.
Pola Negri seems to be going in
for the diplomats in q big way
seeing as how she's now done.up
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

sriaden6 pozdejsie pozemkove
drady a kupujdcim povolovany
znacny liver. Vedpa toho bola
cena pody snfzena [aker po /
do 2 dol.). Roku 1862 Dol po-
tom vydany zAkon zvany Home
stead act, stanoviaci, de kazdy
americky obcan, j vyst'ahovalec
uchadzajdci sa 0 obcanstvo, OBJ
drzf zdarma 160 akrov p6dy,
ak ju bude obrabat' "a S ro-
kov.
Takto Dol tedy "a pomoci fe-
deralnej vlady osadeny stred a
zapad Ameriky. Celia obsirna
zem presla tym do drzania pu.
du, pokial' sa hodila k zeme-
delskym dcelom, takze dnes uz
MET Wac vol'nej verejnej p6dy,
ktora by mohla pohltit' d'alsie
prebytky obyvatel'ov inych ze-
medielov. Aka rezervna p0da
je, ta sa nach&dza v rukach sd
kromnych. Americki odbornici
poukazujd, ze dnes je obrobene
len 40 percent p6dy schopnej
lrody. Podl'a odhadov tych cd
bornfkov, r. 1929 obrobene $50
milionov akrov, 297 mil. akrov
mohlo byt' ,obrobene, ale leza-
10 padom a 317 akrov d'alej by
vyzadovalo zavodnenie alebo cd
vodnenie. Tato p6da ale je me-
nej drodna nez poda, ktora bola
skorsie osidlena nenie vlastne
inym, ako podsekretar zemedel.
stva Tugwell hovori, nez "po-
n1knutim k hospodarskej sa-
movrazde."
(Dokoncenie bud1cne.)
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
sUcHoTA oHRozUJE EURoPU HLADoM

Spoienych Statoch name vacsiu suchotu, ako
SINE mali pred dvoma rokm, ked' tis1ce farmarskych
rodin zo len ma fazu kukurici Teraz znicene boly
nohe miliony buslov len psenice neratajuc inc po-
1 dny. Vyse million dojnych krav mus1 byt' zabite ma
maso lebo i'm pasienky vyschly kukurica este AM
nesklicla. Tisice akrov lrodnej pody bolo znicene
vetram ktor6 odniesy vrchnd prst' a rozsypaly po
celej krajne.
81. Ale tohorocna vel'ka suchota Spoj. Statoch je
mic oprot suchote Europe. My tn hladovat' nebude-
me, lebo name este lanskej drody velke prebytky.
Europe prebytkov nieto, lebo ia nevypestuje dost
potravin pre- svoe huste obyvatel'stvo ami rodnych
rokoch, nieto suchych. Tam sd vlady teraz vel-
kvch starostach. Rumunsko, ocakavanl velkej ne
Irody kupuje kukuricu Juznej Amerike ma sytenie
svojho obyvatel stva. Bulharsko nealo takej sucho
ty ako teraz stydsat rokov (Kto vie ci diktatu-
ra preto neprisla.) Poia Pol sku s1 vyschnute. '
Rusku bola uz teraz cena chleba zduplovana sedac
boil oslobodeni cd danl ably len usovai zachranit
z ,1rody, co da. Ma Sovensku potoky vysychaju.
Nemecku po druhy raz sadia seju nadeji, re aida
len pride dazd Anglii niektorych castiach mile
ku saty peru ebo voda je vzacnejsia. Uroda Fran
eli Taliansku nebude hojna. Ami jedna krajina
Europe okrem Spanelska nechvali vyhl 'admi ma
vel k1 1rodu.
Povazac ze lud Europe zarobku temer nema
lei dobrych rokoch e tam n1dze dost tohorocna
chota nevesti pren mic dobreho. Bude biedy, bude
hadovania.
Vzdor tomu, re potrava je najhlavnejsia potreba
pre- eloveka zviera, veda venuje zemedestvu po-
menej, ako obchodu, financiam incl, nepotreb
nejsej cnnosti. Tento pomyleny rozvoja vyvi-
nu l'udskeho platime draho. dobe radia letectva
samocinnych strojov trpiet hlad nddzu t1iast sa
ustavicne pred neisotou je predsa len hanba ych,
kton urcujd smery zivote l'udstva Veda, ktora vie
spocltat biony hviezd triiony mill daeko mohla uz
dayno zabezpect' coveku hojnost' potrieb stastny
Myot vlady, keby vydavaly peniaze radsej Ia
vodnovanie poll mesto smrtiace nastroje, tiez by
konaly svoje povinnost lepse. Voda pokryva vacsiu
cast zemegue l'udstvu hroz1 hladomor preto, re
rastlinstvo nema vody!
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

Je to vina kongresu re kraj uz rok trpi roma
ntymi jkami. Zasadu kolektivneho vyjednavania
nobl zakonom, ale nepostaral ej zakonite vyma-
hanie Preto vymaha straj jkami.
Takyto strajk hrozi oceiarskemu priemyslu, kto-
fym by SINE boil my Slovac vseobecne osobitne do
tknuti. preto 81 no neprajeme dfame = mono
sspravne, mono ME - re no nebude
Oceiarske strajky boly robotnictvu malokedy
duhu. Boo utrpene apre Slovakov to znacilo vyha-
dzov roboty alebo degradovanie z lepsej prace ma
1fEajku Je to posledna zbran robotnika vym0ct' 81
lepsie zachadzane vacsi ksok cheba. Ale spomina-
e len smutne faka ktore 81 nas Sovaci dobre pama-
aj tiez spominajd. strajky je t'azko vyhrat, kde
robotnictvo ME organzovane oceliarske bolo vzdy
|1nedzi tymi najneorganizovanejs1mi.
Skutocne opravnenou nadejou je terajsia vlada a
nngres. Ak vlada kongres nepomozu bez strajku
|1sbude.
Jednou nadeJ je vynesenie Wagnerovho zako-
Predlohu nevideli, ale pfse sa ze tento zakon
1lnedM strajky alebo ich trvanie obmed1.
Druhou nadejou je vyjednavanie, ktore vedie Via
nedM vodcami oceliarskeho robotnictva naceln1k-
1celiarskeho priemyslu. dosavadnych osvedcenf
et', ze vodcovia robotnictva tax, ako vodcovia
ayslu 81 strajk neprajd, ale ze bude vyvolany len
nebude Incl pomoci.
uz, 1fajme vsetci ze sa strajk podari zazehnat'
Earobky, "a ktorym robotnici "a roxy trpezlive
ieh u akej- -takej miere dostali, nebudl pretrh-
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

kde Dol lud vhodeny znovu do
1plneho poddanstva.
Moxno by 90 naE narodnf bo-
jovnfci nefa1izovali, keby bolo
viac n&rodneho citu pri ostat-
nych politickych stranach v re.
publike. Takto musejd ony do
plnat'. 60 u inych chybuje.
Preco je to, ze v 20. storoci,
v dobe "civilizacie" q obrov-
skeho technickeho pokroku svet
sa r1ti nazad do starovekych
pomerovf Preco je to, ze v do
be sk6l. kde ma kazdy clovek
prilezitost' naucit' sa citat' a
pisat' q mysliet', l'ud zostava
taky, akym Dol pred tisfc a diva
tisfc rokmi, ked' feudAlni pani
mohli s MIN robit' 60 chceli -
i vrazdit' bez trestui Incl cd.
povedi MET, ako to, ze nechce
vazne mysliet' a jednat'; ze ma
lichernost'ami naplnuje svoj Ii
vot. V kazdom narode len asi
diva percenta pudi panuje mad
SO percentami. v diktat1rach
este menej.
Demokracia, nasledkom toho,
je este len 2-percentoya. Uplnou
bude, ked' kazdy 6lovek bude
tax myslivym a aktfvnym vo
verejnych veciach, ako tt z diva
percentovej triedy. Tam sa ma
l'udstvo snazit'. To by bol po-
krok. Fasizmus je skok nazad.
DR.. Stefan Osusky, jediny a.
mericky Slovak, zastavaj1ci Wy.
soke postavenie v Cesko-Sloven-
sku lie diplomatickym zastup-
com OSR. vo Francii), NAL 6.
maja rec pri mohyle gen. Stefa-
nika ma Bradle, ktorou vstdpil
do svedomia Cechom. Ak Cesi
svedomie majd, polepaia sa; ak
ME, to sa iste pohorsia a ma O.
suskeho usporiadajd pohon.
DR.. Osusky povedal, ze gen.
Stefanik nebol cechoslovakom,
"a akeho by no chceli Cesi a
slovenski cechoslovaci vyhlasit'
"Stefanik nikdy nebol "a jed
notu opovrhovania, vykorist o.
vania a smrti (Slovakov). Ste
fanik pod jednotou rozumel SD
lad Givotaschopnych a obety-
schopnych slovakov q Cechov'''
= ,vyhlasil Osuskt.
O urakanf slovenskej reci
Cechmi povedal: ''V tejto kra.
jine nikym pokoji lit by
som nemohol, kto by urazal mo.
ju matku. ia 81 tejto jej reei
najlepsie rozumiem. V mojom
pribytku rec mojej matky sva-
to must byt' respektovana."
O urazani nasich n&rodnych
velikasov predkov Cechmi no.
voril dr.. Osusky: "V tejto zemi
s nikym v pokoji lit by som
nemohol, kto by hroby pred
kov mojich hanil. - Kto ma
t1to nasu podu vst1pi a chce
lit so mnou v pokoji, ten ne.
smie hroby mojich otcov po.
skvrnit'.'
A vystrfha Gechov: "Je ma.
Sou povinnoet'ou pripomendt'
toto (uradanie), lebo to je
schopne zoslabit' spolocne smt.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
8. JIJNA 1894

q. JUNA 1854
sl,anie SlovAkov a Cechov. My
vieme mysliet' srovnAvat'. My
vidfme, 60 50 robf medzi Ang-
lou q Irskom, kde pudia zij1
nesdlade, lebo 81 nesetrili wa
jomne city a smysl'anie. ~
O slovenskej vol lit sloven-
skym zivotom hovoril: "StefA-
mix je mierou vsetkych veci.
Stefanik dokazal sa byt' vac.
sim, ako historicka 1loha, pred
ktor1 Dol postaveny. Nebol mu-
zom fraz, vycitanych 2 knih. q
lie Dol muzom cinov, ktory "a O.
slobodenie Slovakov Cechov
vytvoril armadu. Ten romantik,
ten bagatelizovany Stefanik,
ten clovek, ktoreho strhujd k
sebe dl'a tel malej miery ho
posudzujt, alzd oni Y xivote re-
prezentujd, ten Stefanik Dol
presvedceny, ze so silnou v6l'ou
clovek moze divy tvorit', a bez
silnej v6le je clovek mrtvy. My
tt slovenskd v6l'u potrebuje-
me, lebo chceme lit. Ny sa mu-
SINE branit' proti vsetkemu to-
mu, Go by t1to vol'u nasu pod
kopavalo." (Tu myslel cecho-
slovacku narodnd ideu.)
% demokracii: "Demokracia
zlyhala len tam, kde reprezen-
tanti demokracie chcei uzit' a
strovit' cele ovocie slobody a
demokracie - sami. (Cesi Slo.
vensko ako koloniu. Red.) Stat
je stvoreny ma obraz cloveka a
musf byt' mravny ako clovek.
Vzduch je potrebny ma to, aby
clovek dychal, a mravnost' ma
to, aby I'll. Dobrovol'ne sa zia-
den clovek media zadusit'. Po-
trebuje dychat' mravnost'ou a
kde to nemo6e, shadzuje demo-
kraciu. My musfme postavit'
proti onganizovanemu nasiliu
organizovan1 mravnost'.
Name pravo Eiadat', aby sa Via
da voGi nam chovala ME ako
strannfk vykorist'ovatep, ale
ako autorita statu. My
musime ziadat', aby sa vlada
chovala vzdy a vsade mravne."
Nuz, Dol to celkom zdravy
vanok 8 Bradla ma hnilobu praz-
skej vlady a cechoslovackej ko-
ristnickej celiadky, sktorA 81
myslf, ze je ona narodom a Sta
tom. General Stefanik by tied
tax reenil, keby zil... Kiezby dr.
Osusky pokracoval a medal sa
zastrasit' terorom benesovcov,
ktorf uz nejedneho poriadneho
vlastenca odstrasili popravili.
Nebudd vzdy "nenahraditel-
nj" = raz ich slovensky i ces-
ky Pud odkopne.
Svatodusne Gislo martinskych
mar. Novfn" bolo Ease zhaba-
ne a znovuvydane ma plno bic
lych oblokov - praca cenzora.
v redakcii "Slovaka" bola po-
licajna prehliadka. Akoby kra-
jovi Slovaci zili pod Mad'armi.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
PREMENA sPoJENYCH sTArov.
Napisal DR.. Jill Kalousek.

1920 ma 1857 mil LIS r. 1890
ma 1927 milionov obyvatel 'ov
len 11.4 mil. deti uvedenej We
kovej hranice. Kym tedy anne
ricke obyvatel'stvo celkove ra-
site, obyvatel'stvo detske po-
merne klesa.
Ked' pozorujeme d'alej stati-
sticke zaznamy veku americke-
no obyvatel 'stva vidlme, ze a.
konahle prekroci vekov1 hrani-
Gu 25-29 rokov, zacina pocet
starsfch os6b st1pat'. To plati
uz pocinaj1c skupinou os6b vo
veku 30-34 rokov a d'alej do
najvyssfch vekov americkeho O.
byvatel'stva bez najmensej w.
nimky. Nasledkom 1padku p6.
rodov a obmedzenia pot'azne Ia
stavenia vyst'ahovalectva z Eu-
ropy, meni sa pomer stareho O.
byvatel'stva v Spojenych Sta
toch takto: Roku 1850 bolo 8.9
perc. obyvatelov vo veku vyse
so rokov, T. 1900 uz 15.4 perc.,
r. 1880 17.2 perc. a r. 1850 no
bude podl'a odbornych odhadov
Metropolitan Life Ins. Co. 1876
percent.
Videli SINE, ze nova americka
vyst' 'ahovalecka politika, prave
tax ako move hospodarske pod
mienky drzi pocet vyst'ahoval-
Gov ma yel'mi nizkom stupni, ba
ze ich temer vyl1eily. Ked'ze o.
kolo dve-tretiny tychto europ-
skych vyst 'ahovalcov bolo vo
veku nize 80 rokov, znamena
zastavenie vyst 'ahovalectva, pri
nedostatocnom prirastku, po-
tame 1bytku vlastneho dora
stu, t'azk1 stratu pre- obyvatel-
stvo Ameriky v najproduktiv-
nejsom veku.
Vysoky zivotny standard a
draha pracovna sila nedovol'u-
j1 Amerikanovi, ably NAL hodne
deti. Porodnost' preto klesa.
Kym r. 1915 cinila 25.1 ma 1000
osob, klesla r. 1881 ma 17.8. Vi
deli sme, ze r. 1881 bolo 1885,
$40 p0rodov menej dosledku
tohoto ustavieneho klesania. A.
mericki, narodohospodari vysve-
tlujd tento zjav zvacsa hospo.
darskou depression. Proti tomu
ale mono ukazat', ze porod.
most klesala dobe prosperi-
ty, tedy medzi rokami 1924
1929. Met preto mnoho nadeje,
ktorej sa niektorf americki po-
litikovia tesla, re s navratom
prosperity porodnost' Ease st1p-
ne.
Ia takych okolnosti necakaj1
americki statistikovia ku koncu
tohoto desat'rocia Wac ako 1872
milionov obyvatel'ov a pocitaj1
S tym, ze do konca tohto storo-
cia obyvatel'stvo Ameriky ne
dosiahne Wac nez 1870 mi
lionov, pri com vyslovujd ma
zor, ze pravdepodobnost' spool
va sk6r ma prvej, nez ma druhej
cislici.
Desorganizacia americkej
rodiny.
S vel'kou rodinou je tomu
dnes v Amerike prave tax, jako
S velkym vyst'ahovalectvom /:
krajina ich potrebuje, dokiap
je, ako Amerika dosiaP bola, v
kolonizacnom obdobi, a dokiap
tedy rodina podrzf funkcie, kto
re s1 jej vlastne v tomto kolo-
nialne-patriarchalnom stadiu.
V tel dobe bola americka ro-
dina este vel'mi dolezitou ho-
spodarskou jednotkou. Bolo
mnoho pody, preto bolo treba
mnoho deti. Me je nahodou, ze
detske obyvatel 'stvo Ameriky
zacina klesat' prave v dobe,
ked' zemedelska kolonizacia bo-
la prevedena, to jest americky
kontinent vzaty do majetku l'u.
du, co sa stalo okolo r. 1890.
Americka rodina prvnejsej do
by bola uzavren& a sebestacna
jednotka. Deti boly vtedajsfm
rodicom potrebnymi hospodar-
skymi cinitepmi. Manxelskf
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

merika krajinou prevazne rol'-
nickou a zostala takou v pod
state az do dolby po vojne. Do
tejto dolby bolo jej obyvatel-
stvo vo svojej vacsine vidie-
cke, znenahla ale zacina zivel
mestsky prevladat' mad zivlom
vidieckym. Este r. 1900 bolo 40
percent americkeho obyvatel'-
stva mestskeho a 60 percent vi
dieckeho. Cd desat'rocia k de-
sat 'rociu sa ale tento pomer
meni neprospech vidieku, az
dochadza r. 1880 k 1plnemu
prevratu oboch zivlov, mestske-
mu a vidieckemu, ak porovna.
me ich pomer s rokom 1910
ass perc. mesto, 54.2 perc. vi
diek). Teraz patri mestu 56.2
celeho obyvatel'stva, a vidieku
len 1873 perc. Roku 1920 bolo
| 51.4 milionov vidieckeho oby-
vaterstva proti 54.3 milionom
obyvaterstva mestskeho. 0 de-
sat rokov nato, r. 1880, pocitu-
je obyvatel'stvo vidiecke 53.S
milionov a obyvatel 'stvo miest
uz $50 milionov.
Zaujimave je, v jakych me-
stach sa tato vacsina americke-
ho obyvatel stva usadila: v me-
stach Wac ako million obyva-
tepov. Roku 1900 zilo v takych
mestach S.5 perc., r. 1910 9.2
perc., r. 1920 9.6 perc. a r. 1880
uz 1878 z celeho obyvatelstva
krajiny. Cim mensie mesto, tym
mensie procento obyvatel'stva
v nom zije. Mesta vyse 5OO,-
900 obyvatel'mi vzrastly o tri
patiny, cd 1OO,OOO-5OO, O
| 1a, cd 1O,0OO-1OO,0OO o dve pa
tiny, mesta o menej nez 10000
obyvateloch vzrastly len 8.3
na SO perc. a obyvatel'stvo vi
dieku kleslo 20 60 percent ma
pdhych 1873 percent.
Prakticky to znaci, ze Ame-
rika straca svoj povodny vide.
cky raz a tym i rol'nfctvo svo.
je byvale prvenstvo, ktore malo
" hospodarskom zivote "a cele
storocie. Mesto a MIN ruka v
ruke kracajlci priemysel "a
tlacuje rol'nictvo ma druhe mie-
sto ako zdroj narodnej obzivy.
Okolo r. 1880 stala sa tato ten
denc4a zrejmejsia v dosledku
nebyvaleho st'ahovania fa-
riem a dedin do miest. Zdanlive
hospodarske a spolocenske w.
hody, ktore poskytuje mesto,
rast1ci priemysel, mechanizacia
zemedelstva a k tomu nasled-
KY nebyvalej krize americkeho
farmara, vsetko to zahnalo O..
kolo Is milionov vidieckeho o.
byvatelstva do miest behom
| jedneho desat 'rocia. Tato ten
dencia opustit' vidiek bola len
eiastoene odcinena navratom o.
kolo 10 milionov obyvatepov,
ktori sa Ease v rokoch 1890
81 V d6sledku st1pajdcej krize
vyst'ahovali miest ma vidiek.
Americki narodohospodari W.
slovujd presvedcenie, ze ak do.
voli nova prosperita move puto.
vanie do miest, MET obav, 6e
terajsi odchod z miest ma vidiek
bude mat trvale nepriaznive
nasledky. Ak sa ale nenavratia
normalne, ci radsej abnormalne
easy prosperity, obavajd sa, ze
ma pode, ktora sice toto move
z miest odisle obyvatel'stvo u.
zivi, usadia sa vel'ke masy pu-
du, ze i'm ale tato poda, ktor&
je caste v odl'ahlych q menej
drodnych krajoch, media Wac
nez moznost' pomerne nfzkej f.
rovne zitia.
Nedostatok dorastu q pomern6
starnutie obyvatel'stva.
Amerika ma cim d'alej tym
menej deti. Roku 1880 chilly
deti nize 5-rocne 1873 percent
vsetkeho obyvatel'stva, tedy
najvacsie percento vsetkych We
kovych skupin. (Vek rozdeleny
po pat rokoch cd 5 do As ro-
kov klesa takto: 1873, 1873. 11.4
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
ROzHLAS YSN.

Rev. JOzef j. Dullk Oy-
phant, Pa. slavil strieborne
kna1ske jubileum 80. maja. Ma
jeho jubileum prislo 68 knazov
a $50 inych hosti.
To by bolo dost' povedat'. A.
lie my pozname Rev. Dulika uz
asi 25 rokov, ked' Dol este len
kaplanom v Brooklyn, N. Y. a
pomocnym redaktorom "Pria.
tel'a Dietok" X. Sokolov. Je on
Trencan, alebo ako sa hovori
"drotar" a drotari sd tuhi Slo-
vaci. Preto mu zicime este
"mnogaja a blagaja ljeta"l
Skoro vsetky slovensk6 or
ganizacie zahajujd alebo zaha-
ia vel'k1 kampan o Glenstvo.
Mnoho zdaru! Ufame, ze 81 spo-
menu pritom ma slovenske ne
odvisle casopisy dajakymi o.
hlaskami.
-
Ia tri roxy, obyvatelstvo
Slovenska vzrastlo o 10000
dust. Piseme dust, lebo nevie-
me, Ii to pribudlo Slovensku
slovakov alebo ceohov.
Vo stvrtok minul&ho tyzdna
bola vel'ka prehliadka valeGne-
no lod's Spojenych Statov
v New Yorku. Prezident Roose-
welt Dol najvys uspokojeny
zdatnost'ou nasich namornych
sfl a letectva. V prehiadke bo-
10 50 bitevnic a 1856 ietadiel. Je
zaujimave, ze pocas prehliadky
arestovani boil dvaja Japonci,
ktorf sa shanali "a informacia-
mi o dvoch lodiach: krHiaku
Indianapolis, ma ktorom Dol
prezident a nicitel'ke "Boggs",
ktora je komunikacnou lod'ou
floty.
Pol miliona l'udf obsadilo
vsetky brehy a vyletne lode v
New Yorku, aby videli tdto pa
radu. "Bolo to vel'kolepe', po-
vedala Mrs. Roosevelt, ktora
bola po boku svojho manzela.
Muscle to ebyt' vel'kolep6, ked'
valecne lod'stvo, Y II mil d.
hom rade, ga plavilo majestat-
ne popri prezidentovej lodi In
dianapolis a velitel'skej lodi
"Pennsylvania'. A ked' ttch
185 ietadiel ietalo Y rozmani-
tych formaciach a robilo ne
bezpecne lety. Mu1stvo floty,
$4,000 d6stojnikov q nAmornf-
kov, zostane v New Yorku asi
"a mesiac a potion ga vrati do
Pacifiku, aby strazilo vlast' pro
tt nenazdalemu prepadnutiu
Ia ten mesiac muxstvo bude ho-
stene a zabavane Newyor6anmi.
Ma Slovensku l'ud&ci j n&rod-
Mari 50 akosi xacinajd fafizo-
vat. FaSizujd "a akiste len :
m6dy, lebo keby vedeli Q pome-
roch ' Taliansku 1 Nemecku,
veru by 81 8 fasizmom dali po-
koj. J1nov4 cislo Current His
tory, ' 1lAnku ''Fascism Fails
Italy" pile obSfrne 0 nezdare
talianskeho faSizmu, ktort i
pKel ~ "a lepx. 40 nemeelkf
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

1900 bolo zarobkove Gimme d
percent zien vo veku Is rokov
a vyse, a roku 1880 uz Is per-
cent? V d6sledku toho 50 do
mace hospodarstvo zmensuje.
Funkcie domacnosti prechadza-
jd ma tovarnu, funkcie rodiny
ma klub inc spolocenske usta-
novizne. Ku snatkom dochAdza
neskorsie, menej casto, mnohe
rodiny zostavajl bezdetne a
rozsobase s1 dennym zjavom.
Vysledkom tejto disorganizacie
rodiny je klesajdci pocet deti.
Pocetnost' americkych rodin
neklesa rovnako v r6znych vrst-
vach obyvatelstva a v r6znych
typoch obcf, mono ju ale ozna-
cit takto: ked' je vel'kost' ro-
diny farmarskej vyjadrena ma
r. 1880 100, potion je vel'kost'
rodiny maleho mesta vyjadre-
ma pre- tenze rok sc, vacsieho
mesta 79 a vel'mesta &c. Pocet-
most rodin tedy klesa, ako vidf.
me, s l'udnatost'ou miest, a
ked'ze SINE. zistili, ze vel'mesta
javia tendenciu d'alej vzrastat'
ma 1kor mensich miest a vidie-
ku, da sa ocakavat', ze pocet
rodin v Amerike bude d'alej
klesat'. ....
Pokial' sa tyce bezdetnych
rodfn, bolo ich r. 1900 % per.
cent a ich pocet st1pol r. 1881
ma 81 percent. Pocet bezdetnych
rodin bol Ease slabsf medzi far
marmi, kde obnasal 18 percent,
Gill l ma 6 rodfn r. 1880, me-
stiackych rodinach obnasal Is
percent, Gill l ma 4; vo vacsfch
mestach 33 perc., Gill l ma 3 a
vo vel'mestach 49 percent, Gill
temer kazda druha rodina tam
bola bez deti.
Priemerne percento rozbitych
rodin r. 1880 obnasalo 146, Gill
l ma kazdych Z do 8 zazname-
nanych rodin. Go sa tyka roz-
vodov, emily tieto r. 1900 20 ma
10000 manzelskych os6b, a r.
1880 ich bolo uz Sc. TAX majd
spojene Staty najvacsi pocet
rozvodov 20 vsetkyych krajfn, o
ktorych sd zname statistick6
data. ..
III.
Cd zmien v obyvatel'stve pre-
chadzame ku zmenam v p6de
Ameriky. Pokial' sa tyka bo.
hatstva p6dy, i pokial sa tyka
nerastnych bohatstvi v nej ulo.
zenych, ma Amerika len malo
seberovnych. Nikde indie ale
neboly taketo bohatstva dosial'
vystavene tax lacnemu vykori-
steniu, ako prave v Amerike,
vo svete novom, kde sa pona-
hpal svet starry, aby sa oboha-
til.
vycerpanie vol'nej pody
Ameriky.
Naznacili sme uz, ze to bolo
vedomie vycerpania vhodnej
vol 'nej pody Ameriky, ktore u
robilo, v spojenf s inymi oba-
vami, koniec verejnemu podpo.
rovaniu zemedelskeho osadzova-
mia a tym uzavrelo vrata VISTA
hovalectva Europy. Ukazalo
sa, ze sa prezident Andrew
johnson mylil, ked' pocital, Ee
bude trvat' 600 rokov, nez sa
oblasti americkeho stredu a "a
padu naplnia osadnfkmi a nez
vol'na verejna poda bude rozo-
brana. Netrvalo to ami % ro.
kov po jeho odchode z dradu
prezidenta, ked' nielen vsetka
zemedelska poda bola rozobra.
ma, ale j nebezpecie vyeerpania
lesneho bohatstva bolo tax vel.
ke, ze kongres zmocnil preziden-
ia, aby vynal lesy z verejneho
predaju. (1891.)
Zmienili SINE sa uz i tom, ze
osadzovanie p6dy sa stale jed
nou hlavnych funkcii federal
nej vlady, lebo bolo jednym 2
hlavnych zdrojov jej moci. Pre-
daj verejnej p6dy Dol zahajeny
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

A vystrfha Gechov: "Je ma.
Sou povinnost' 'ou pripomendt'
toto (uradanie), lebo to je
schopne zoslabit' spolocn3 smt-