YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-09-07
PRECO JE STAVKA TKACOV.

st4vka tkacov Pricina ku stavke nebola jasne pred
lozena verejnosti, az vodca stavky Francis j. Cor
man povedal rec do radia nedelu. German medzi
nym hovoril:
"Stavka tkacskych .robotnikov sa uz zacala to
& pre- nasledovne pricny:
Ably tento priemysel boil konecne ustaleny ably
dal robotnictvu poriadne zivobyte. Musime skratit
pracovni dobu na tridsat' hodn tyzdenne musfme
udrzat' mzdu bez akehokol'vek snizovania Priemer
nlzda obnasala menej, ako $40 tyzden. To nedo
yol'uje Ame1ikanov zit po americky. My musime do
stat uznanie unie pravo kolektivneho vyjednavana
podl'a sekcie 7. ozdravneho zakona. Musme zrusit
potiarne -
Dovolte mi opsat' system, znamy pod me-
nom potar1a Je to system podl a ktoreho je pride
POvane prace robotn1ka zvysovane, kym neprevysi
nieru vydrzania My nevysi tkalcovnf, kym
SINE nevycerpali vsetky Inc cesty Davame prednost'
pokoju radsej pracujeme. Ale robotnictvo uz
bio d alej zcstat' praci pod terajsim pomeram Ia
mestnanost' dosiaha najnizsieho bodu odkedy bol
tkacsky k6d podpisany Name armady nezamestna-
nych pol 'utovaniahodne nlzdy
Zamestnavatelia vydostali tol ko vyroby so snize-
nv1n poctom zamestnancov ako vydostali cd najvys-
seho poctu zamestnancov pod k6dom. Jesti kedy NAL
laud pricinu zastavenu prace, ma ju lud pracujtc
u tkacskom -priemysi. Teraz rozhodne, sci jeden
priemysel musf zostat' naveky vyuzfvacnym cobra
Nzujdcm el'udstvo cloveka ku cloveku.
Motorove krosna prisly roku 1885 to bol zacia-
tok tkacskych tovarni Tie boy prvymi pracu-sporia
cmi strojami Cd tych cias rata pociatok priemy
selnej revolucie. Dneska stojme zaciatku druhe
revoldcie Ia revoldca usporila l'udskd pracu pouz
vanim srojov. Terajsia revollcia e vacseho mace
lebo toci okolo zachrany clovecenstva skrz
kontrolu pracu-sporiacich strojov.
Podpredseda Cotton Mills of Greenwood, S. c., o.
znamil Sdruzeniu Juznackych Textilnikov toto ''My
postavi automaticke svijane sdkanie, potrebu-
jc len polovicu robotn1kov pr tychto strojoch neil
SINE potrebova starych svijacich sdkacch stro-
joch. Nase robotnicke vydaje tomto oddeleni boly
szene 40 percent. Go vsledok boil SINE vstave od-
Hstranit po pat tkalcoch ma kazdej sichte.''
Vysedky kladenia novych strojov sd opisovane
padrobne vsetkych stran Jedna tkalcovna snizila
Esvoje robotnicke trovy stom mnozstve platna cd
800 do $500 Druha tkacovna oznamuje 50percento-
ve 1spory robotnictve zvysenie vyroby 20 per-
cent tkacskom oddeleni teto uspory obnasajd 40
AZ so percent Jeden fabrikant New England ozna-
unje jeho automaticke krosna sa vypatily behom
ESlsadsat' tyzdnov.
E Toto je Wit 'azstvo strojovej vyroby. Problem
snia platna e rozdsteny. Nase stroje mozu dorobi'
Ekn razy to ko platna, neil no je treba.
~ textinom priemysi je mnoho statocnych mu-
&ov 90 majitel'ov spravcov. Tito muzovia si hnan
%tkOjam, ktore vlastnia operuj1 ''czlermi. Ciz
IN ldlabac) je chlap, ktory snizuje hotoveho W.
<bku nahradza 81 to robotnikoch, ma ich mzde
ich.rezervnej nervovej se. On zavola technckeho
iniera, aby vynasie ako by m6hol vydostat' Wac
5ehO strojov jeho robotnikov. To je ten chap,
kf je ochotny ponzit inziniersky deres najvac
sndske mel 'udske natiahnutie.
Hall SINE, ze pod k6dom bude NONE zlepsit' ten
ksx pol'ahcit' osud americkeho textilneho robot
Zacai SINE pred rokom kooperovat cielom
snia neudrzate 'nych pomerov: dlhych robotnych
detskou pracou, yyciciavanim poslednych sil
keka ysetkeho ostatneho. My SINE pondki ko-
eia 0rganzoyaneho robotnlctva. Ny SINE mier-
boli SINE trpelivi My SINE kompromsovai, dali
a6asu na napravy Poukazal SINE ma nebezpecie
~ ktorej sa slo.
y toto my dnes stojime, piece plecu, bojov-
lpch, hotoyl ma boz, ak6ho nikdy predtym me-
<kkvo Myota, "a pravo poriadnych pracovntch
znanis poriednyeh aznerick 5ch a.