davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1934-02-01

woman generally looks and feels
her best in we'll fitting frocks of
i the tailored type. Classic in
their simplicity. and slim in
line these dresses seem to follow her
figure with ingenious understanding
very different from the amazing effects
produced by frills
Paris wants you to look tall and slim
this season. And you can in frock
made from our pattern for today. AS
you study the clever lines. slenderizing
possibilities unfold before your eyes.
BY we'll balanced scanning inches are
taken away from your girth and added
TO your height
Double breasted frocks without col
lars offer the seasons best opportunity
for self-expression in neckWear. Many
women find they look their best with
out adornment. Especially is this true
OF women with short neCks.
Other features of note in this design
are the set-in sleeves and the plalts in
the back and front of the skirt. Both
afford that comfort and ease that large
figures require if their best points are
. be brought out
AS an all-year-round frock this may
be made in heavy cotton wool, or silk
crepe that has sufficient weight to sew
without puckering.
Barbara Bell Pattern No. 1234B is
designed in sizes "a, SO, 36. 40. 40, A,
IS, 4S. Size 38 requires 4ss yards Of
35-inch material
Tomorrow: A slip that fits.
(COpyright, 1894
Evening star., 1934-02-01
WHO ARE YOU?
The Romance OF Your Name
BY RUBY HASKINS ELLIS.

grandson of Robert and Magda-
line Tasker Pollock, natives Of Ireland
His father received a grant Of land from
Lord Baltimore, which he called "Poik S
Folly" In 1853 he moved to Mecklen-
burg County. N. c.
Pinckney Daniel Pollock of Georgia
was a prominent educator in the South
during the latter part of the nineteenth
century.
(COpyright. 1924
Evening star., 1934-02-01
Uncle Rays
Corner
Your Body at Work.


The Hand.
w YHAT wondrous thing is the
M human hand
v v Without it, we should be
almost helpless, but with it,
we are masters Of the earth.
Spend a few moments bending your
fingers and twisting your hand. See
the delicate motion which is possible.
Yes the hand is work of art.
To realize something of the value of
the hand, let us fancy that We find
ourselves fitted with hoofs instead of
hands and feet. Then what would our
lives be like?
Such a change would make you drop
the newspaper. You might lean over
Evening star., 1934-02-01
NY Neighbor Says:

Preserved or fresh tomatoes
are en- excellent source Of vita
Minis and minerals.
When buying a new stair carpet
always buy half yard more than
is needed and fold in at top and
bottom of stairs. AS carpet wears
on edges of stairs. move it. II
will last longer and wear more
evenly.
If you wish to serve your guests
individual cakes, bake cake in
loaf. When cool cut in squares,
frost on four sides and decorate
top with Walnuts.
When running rods through
your curtains. put a thimble on
the end of the rod 1t will run
through more easily.
(Copyright. 1934)
Evening star., 1934-02-01
We'll Fitting Tailored Frock Is Slim in Line
Clever Points Offer Indica-
tion of Slenderiizing Effect
in Simple Design.
Self-Expression in Neckwear
Is Made Possible in This
ALL Dress.
BY BARBARA BELL.

TINE Goddess of Liberty type Of
woman generally looks and feels
her best in we'll fitting frocks of
i the tailored type Classic in
Evening star., 1934-02-01

tCopyright. 1934.)
Evening star., 1934-02-01

- MISS DIX: earth, but
the curiosity bounds. She
from window of house to another pepng watch
Evening star., 1934-02-01

(CnpYright. 1Q2Il l
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22
Segitett gyermekein

"Nem mulaszthatom ell, hogy ne fe-
jezzem XII halamat a Fornifele Alpen-
krauter-er" irja Mrs. Louise Lapin,
Boundary Falls-b6l, B. C. "Ket eyer
mekemnek ez volt a szokasa, hogy
benedvesitettek az agyat, hacsak mem
keltettem 6ket fel ketszer-haromszor
minden ejjel. Az orvosi kezeles hiaba-
val6 volt Miutan a Forni-fele Alpen-
krautert a hazunkban tartottam, ARA
gondoltam, hogy kipr6balom eyer
mekeken es meglepetesemre j6 cred
m6nyeket ertem ell. A gyermekek
megszabadultak ett6l bajt6l es
,geszsegesen alusznak egesz ejszaka".
Ez az udv0s hatasu gy6gyfii orvossag
j6l ismert azert j6tekony hatasa-
ert, melyet az eltavolitas folyamatara
gyakOrol, mem csak szabalyozza a
beleket, hanem novel; vizelet folya-
mat is, ami altal el0segiti term6-
szetet, hogy a szervek rendes funk
ci6i helyre alljanak. A Forni-fele
Alpenkrauter drogistaknal mem kap-
hat6. Csakis kilon helyi igyn0k0k
arusitjak. Ha szomszedsagban meg
nincs helyi Jgyn0k, ugy egy nagy
pr6baiveget bermentesen kiild 0nnek
egy dollarert Dr. Peter Fahrney &
Sons Co. 2501 Washington Blvd.
Chicago, Ill. Irjon ingyenes magyar
olvasni val6ert es felvilagositasert.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22
ENNEk HOZSANNAZNAK

Mindossze ketszazan vannak,
akik ICY EGYEL6RE lemon
danak a nyolc percentes oszta-
lekrol.
Es ennek ketszaz- embernek
es cegnek a rongyos nyoIc per-
Gentle eleg hozza, hogy SZAZ-
HARMINCHATEZER betev6-
mex penzet szaz szazaTekban
kiadjak.
AIT jelenti ez, hogy szazfar-
minchatezer embernek van
egyiittveve annyi penze, mint a
ketszaz gazdag ember nyo1c per-
Gentle.
Ha most mar meggondoljuk.
hogy az ezer dollarnal alacso-
nyabb beteteseknek egyebiik ba-
josan van ANIMAL a nehany dollar
nal, szazezer dol1aron feliili be-
tetek tulajdonosainak pedig ege-
szen biztosan sokfele mas va
gyona is van, akkor atvillamlik a
fejinkben, hogy milyen becste-
lentil van a nemzet vagyona ell
osztva.
Es ha mar a gondolkozast meg
kezdtik, akkor mehetunk to-
vabb egy lepessel.
!, Amig szazharminchatezer pro-
letarnak van ezer dollaron aluii
betetje, hany meg hany tizezer
van csupan abban az egy varos-
ban, akiknek egyetlen centjuk
sem fagyott lie ezelott egy evvel
a bankokban, inert akkor mar
regen' ingyenkenyeren verg6d-
| tex.
Ha ezeknek a szaimat szinten
nem vesszuk tobbre; mint szaz-
harminchatezerre, pedig egesz
batran vehetnenk, akkor rajo-
wink, hogy ketszaz ember be-
tetjenek egy tizenketted resze
egy negyedmillio ember vagyo-
naval egyenl6.,
Csupan csak vagyonuknak az
a kis toredeke, amely ve1etlenul
abban az egy bankban volt kesz-
penzben.
Vagyis abban az egy barkban
es keszpenzben ketszaz ember-
mex tizenketszer arnyi vagyona
van, mint egynegyed mi1Iio ma.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22

DetrOltDan VarOS leggazda-
gabb emberei es vallalatai baber-
.koszorut fontak a sajat fejeikre
a mutt heten.
Oldalas hirdetesekben tudat-
tax a polgarsaggal, hogy 6k ne
mes es nagy emberek, akik el6tt
ka1apot 1ehet es kell emelni a
kozonseges foldi feregnek.
Az tortent ugyanis, hogy az
egyik bezart bank gazdag be-
tev5i a nekik jaro percentekr6l
1emondtak, hogy az ezer do1laron
afur vesztes kis beteteket a tel
jes osszegeben kiadhassak.
$50 Sc rola, a jelenlegi, vagy
inkabb az eInult rendszer keves
flyen pe1dat latott ebben az or
szagban, de eppen a pelda mu-
tatja, hogy a multi a vegnapjait
Eli, hogy uj deal jon az orszag-
ban.
Mikor azonban a nagy betevok
nagy1eIkuseget az ujsagok o1da-
las head 1ine-okban es ku1on Of
dallas hirdeteseKben nyugtazzak
es tomjenezik, erdemes egy XII
csit elgondolkozni, hogy mennyi
jogos baberbo1.
E1s6sorban tudnunk ke11, liogy
a szobanforgo bank betev6i vesz-
teni egya1talan mem fognak. Mert
rugy ratszik, hogy Detroit osszes
rot1adt bankjai kozul az az egy
volt fe1igmeddig tisztessegesen
vezetve.
Tfsztan csak arrol van hat $40
hogy akiknek szazezer dollarnal
| tobb van 1efagyva, azok a nekik
jar6 nyolc, percentet nem veszik
/ fel, hogy az ezer dollarnal kisebh
beteteket egesz osszegben kiad-
hassak.
Err6l nyolc percentr6l q
szazezres meg millios betetek
tulajdonosai annal konnyebber
lemondhatnak, inert mar ok il
kaptak idaig hatvan percentet :
penziikb6l.
! A jelen irasban azonban mem
Ia nagylelkuseggel, mem annak
celjaval es okaval, hanem azza
a helyzettel kivanunk foglalkoz
nj, amely ezt a miveletet lehe
t6ve tette.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22

six po1garnak minden remeny
csa1odasa es ingosaga. N @
Minthogy. tudjuk, hogy aki
mex szazezer do1Iarnal tobb PIN
re van egy bankban, annak 81
vagyona mindig nagyon sokl1i
tobb, csak az Istenre bizhatjuk,
fogy he1yes aranyszamot III
szamitsa.
Hogy f1any szazszor nagyobb'
a vagyona a ketszaz embernek
mint negyedmi1lionak.
Es szegeny,; lerongyolt, NJ
fosztott, kiuzsorazott, legazolf
emberek ere nem is gondolnak.
| Oriilnek, hogy megmaradt p&r
dollarjukat kikapjak Italian m&g
halavar is gondoTnak azokra, -
kiknek merhetetlen Macy Va
gyonat az 8 Reserves munkajukl
epitette es szereztc.
| Mem a nagy1e1kuseget, kell hat
keresnunk, nem a nagylelkus<g
elott kelr hozsannaznunk, hanerm
atkoznunk kell ait rendszcrt,
amely EFT becste1en aranyt
rnegengedte.
AmeTy rehet6ve tette. hogy i
nlindenki a1ta1 termelt nemzet-
! javakat ICY, osszak Ell, amely 1e-
het6ve. tette, hogy a ragadozok-
max egy kis faTkaja mindent igy
fe1fa1jon, fe1habzsoljon.
Ere azonban kevesen gondol-
max, aninthogy a rabszolgak is
kevesen Is kevesszer gondoltak
ra, hogy ugyanolyan jogokk21
szu1ettek vi1agra, mint a gaz-
daik, aminthogy jobbagyok IS
ha1asan csokoftak ait a vsres
kezet, amely OStOrral vagOtt q
hatukra, de e11atta 6ket egy fGl
fa1attaf.
/ Tekintve, hogy a ragadoz6k
mereszek, meg megeljik. hogy
banketteket fognak onmaguknak
rendezni.
| Es banketten senki mem
vonja 6ket kerd6re, hogy mifsle
logon sajatitottak XII maguknak
AIT, amit egy negyedmillio em-
bertarsuk b6rer61 lenyuztak, ha-
mem meggyujtjak tomjenfiistOt
es hozsannat zengenek maid =
mif1iomos urak j6sagarol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22
VILACOSAN
BESzELNEk

Jesse H. Jones, a Reconstruc-
ton Finance Corporation (RFC)
feje nagyon vilagosan es nagyon
egyenesen beszelt a bankarok-
hoz a mutt heten.
Kijelentette, hogy ha fencen
maradnak, akkor a vilag szepen
tovabb megy, es a dzsaBjukat
elveszi kormany maganak.
A bankar urak ugyanis sztraJ-
kolnak.
Dulnak-fulnak az elnokre,
reszben azert, inert a betetek
biztositasat bevezette, de meg
inkabb azert, inert a Securities
Act" az ertekpapir-iizlet csala-
salt korlatozni probalja.
Meg aztan attol felnek. hogy
kormany meg a penzvaltokkal
mem vegzett, hogy az igazi re-
,formok csak ezutan kOvetkez-
mex.
!. Sztrajkolnak tehat, es nem ad-
max penzt, hogy az iizleti vallar-
kozasok meg tudjanak moz-
dulni.
| Olyan biztositekokat koveter-
mex, amiket a gyarosok, keres-
kedok, a kis uzletemberek mem
tudnak megadni.
Es ait hiszik, ait reme1ik,
hogy ilyen modon az elnok min
den torekvese dacara ell fog az
iizlet hervadni az orszagban.
/ Most aztan Jesse H. Jones Iii
vatalosan es nyiltan' is meg.
rnondta, amit kormany ezelot1
szep szoval, kerul6 uton tuda.
tott nemes urakkal.
Hogy vagy teljesitik "hiva.
ftasukat' es ellatjak hitelre er.
demes iizleteket tokevel, vagy
- kimennek az uzletbol.
Merit ha a kormany, vagy al
RFC vagy mas szervezet utjar
belemegy a penzkolcsonzesi uz-
letbe, abbol egyhamar nern fog
max kimenni, hol lesznek akkol
a bankarok?
Senki nem tudja, hogy kor
many inert kert egy milliardna
| tobbet "elore mem lathato7 &c
tlokra az RFC szamara a cong
ressustol.
De a bankarok ait sejtik, hogy
/ ha szukseges lesz, akkor a kor
many a Observation-Disclosures
is kolcsont ad, hogy ere szan
TAX ait a milliardot, aminek ;
celjat egye1ore nem kotottek
senki orrara.
| A bankarok valoszinuleg jo
sejtenek, es ha voftak meg ket
segeik, ait elosz1atta az RFC fe
| je a multi heten.
| Par het alatt meg1atjuk, hog,
hallgatnak-e a figye1meztetesr'
bankarok, vagy kitruccofjal
magukat a zsiros uzsora-uzfet
b6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22
(Folytatas.,

A leany mintha megsejtette
volna NIT gondol a f6hadnagy,
behunyta a szemet valami edes
borzongast erzett. De Csaknak
eszebe jutott, hogy maid ez a
lany is olyan gazdag mint Fani-
ka. Ne csinaljunk egy bajbol
ket bait. Es talpra allitotta Hon
kat gyepen.
A leany szinte csalodottan ne
zett fiatalemberre, de aztan va
lami hirtelen, elszantsaggal, a
melyhez a meggondolatlansagnak
semmi koze mem volt, a ket te-
nyerebe fogta a fiatalember fejet
es ait mondta:
Maga sokat kizkodott We
lem, mig megtanitott lovagolni.
En- mem adhatok maganak SEM
init. Fogja, lit jutalom. De el
ne merle valakinek mondani.
Korulnezett. A lovasz meg
mem ert XII a fordulonal. Maguk
voltak csondes 6szi talon. Ma
gahoz vonta a f6hadnagy fejet
es haromszor megcsokolta hom
lokat.
Csak mem szolt semmit, csak
hosszasan, csodalkozva nezett a
lanyra, akin valami nagy megha-
tottsag vett erot a SCENE tele
gyult konnyel.
Ugye, - mondta csondes
trefalkozassal a fohadnagy, = en-
mem loptam most meg senkit?
- Mem, baratom, mosoly-
gott 1lonka, ez barati csok
volt.
Akkor jo, nevetett Csak
- Lam, ilyent is kaptam. Ba-
rati csokot...
Ilonka kacagasra fogta a dol.
got.
Ugy latom maganak mem
tetszenek a barati csokok. Nohat
mem volt barati csok, hanem
adossag. Tudja, ait fizettem meg
amelyert a >nyaron vonatrol lie.
ugrott.
- Ugy, - felelte Csak jo-
kedvvel, a hevedert megigazitvs
nyeregbe segitve Ilonkat. :
EFT lassa jobban szeretem. Al
els6 az adossag volt, a tobb
kamat a varakozasert. Helyes
A szamlat szaldirozom.
De ne merjen tobbet erro
az adossagrol beszelni!
= Soha! - kacagott a fohad
Macy es vidaman vagtattak tova
az erd6n at kastely fele.
A ruganyos avaron tompar
hallatszott a lovak patainak g
diborgese, amint szaguldottak .
napsugarban uszo oszi erd6n at
Az aludni vagyo ven fax rajul
hullattak aranyszinuve Walt, meg
halt leveleiket.
= Ropuljunk, - kialtotta Ilor
ka vidaman.
- A hervadason at a tavasz
fele!. - tette utana Csak
balkan.
Vajjon a tavasz fele ropultek.
e? XII tudna ait megmondani?
XII.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22


veltsegevel es tudasaval, epp
ugy magaba tudta bolonditani a
ferfiakat, mint a n6ket.
Domokos tanar ur is igen sze-
rette Csakot, aki szivesen hall
gatta az 8 SOCIOLOGICAL fejtege-
teseit egyenes, talpraesett koz-
beszolasaval ait mutatta XII,
hogy teljes tajekozottsaggal bir
szobanforgo dologrol.
Az elnok ur sokszor emlegette
Csaknak, hogy az edesapja,
Csak ezredes hajdanaban min
dennapos vendeg volt ennel a
haznal neki lelki-testi baratia.
= Szegeny Gyorgy, - sohaj-
tott neha Deer, - miert is KEEL
lett neki olyan fiatalon meg
halni. a ~
- Ez volt a vegzete, - mon
dotta meghatottan Domokosne.
= En- tiz ewes lehettem, -
rnotyogta balkan Csak = mi
kor edesapamat parbajban meg
oltek,~de ugy emlekszem ra, ugy
elottem van az area, mintfra
tegnap temettek volna el. A.,
edesanyamat a sziletesemkor ell
vesztettem S az apam neken
edesanyam is volt. Ha vakaciora
hazajottem Koszegrol a kadet-
iskolabol, mem tudta nit csi.
naljon velem, hogy kedvem ke.
resse, hogy szorakoztasson. Ma.
gyon szeretett. Szegeny apa
Meg most is latom az arcat, a.
mint teriton mosolyogva al.
silk. Erdekes, hogy a ha.
lottak arckifejezese mindig nyu.
godt. A halal kisimitja az
eletszantotta redoket.... OFT min
csenek tobbe aggodasok, szen
vedesek, kiizdelmek, csak bekt
es csond. =.
Ugy van, bolintgatott
a meltosagos ur.
Ilonka hallgatta e beszedeker
es szeretett volna egyet-mast
kerdezni. Foleg, hogy miert vagy
kiert oltek meg parbajban Csal
ezredest, de restelt kivancsiskod
nj az altalanos meghatottsag
ban. De elhatarozta, hogy /;
legelso alkalommal kifaggatj;
Domokosnet. Az bizonyosan is
meri a Csak ezredes halala ko
riilmenyeit.
Csak, azon az esten, miko1
eek dolgok az elnoknene
szoba jottek, habar keson jot
is ell Deerektol, nem volt almos
Igen sep holdvilagos, de huvo:
6szi este volt. Mem ment haza
hanem a varos kozepen lev6
oriasi kiterjedesu CROFT parkb;
ment setalni. Masnak talan XII
| sertetiesnek tint volna fel a sza
raz, zorg6 levelekkel takart uta
kon, a lombfosztotta fax alat
setalni, de Csaknak nem vol
| hite a kisertetekben felelme
hirbol sem ismerte.
Igen szepnek talalta az id6
es alkalmasnak helyet, hogy
elmult kedveseirol merengjen I
hervado ligetben.
- Az anyam?.. Vajjon mi
lyen lehetett az anyam? - top
renkedett magaban. Az arc
kepen egy sep kekszemii, sz5kt
asszonyt latok, de milyen vol
a lelke?
Mindez mem merult meg fe
eddig a flu elott. Maga sem tud
ia, hogy mi modon jott ARA {
gondolatra, hogy az anyja lelki
vilaga irant erdekl6djek.
Olyan lehetett, mint en-
olyan termeszetiinek kellett len.
ME, inert en- mem orokoltem az
apamnak sem a lelket, sem q
szivet.
A zfar on;o+ ;daz+a ~n,n,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22


Minden honapban irt Gy6z6nek
egy levelet Ilonka eddig es me-
leg szeretettel beszelt a levelek-
ben a piktorhoz. De beszelhetett
is, inert erezte, hogy igazan csak
Gy6z6t szereti f6hadnagyot
csak mint jo pajtast latta szive-
sen.
De a lovaglasrol mem irt Gy6-
z6nek semmit.
- 0 sem irta nekem, mikor
lovagolni tanult, mentette az
iigyet Ilonka onmaga el6tt.
A f6hadnagy pedig minden
heten megfordult naluk legalabb
egyszer.
Deer elnok ur nagyon szive-
sen latta, inert Csak pompas
tarsalg6 volt Is amint Fanika
mondta egyszer Ilonkanak a.
mir6l a lany maga is meggy6-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-02-22

NO VoAdHiiSII iACSAldA dS uuOtt,
cseledseg butt e161e hazna1 Is
ha 8 szeliden. .sz61ott~ hozza' egy
par szot, azonnal kibekult Is
moso1ygott. Megsimogatta ilyen-
kor hajat a kis kadetnak Is
AIT mondta:
Az anyad vagy. Az okos
nyuga1maval, a higgadt, meg
gondoft beszedevel, amelyet ha
ha!lottam, lettem volna akarmi-
lyen duhos, okos ervei alatt meg
hajo1tam es kibekultem. Mindig
meg tudta nekem szelid mo-
doraval magyarazni, hogy volta
keppen ostobasag mergeskedni
egy pi11anatig is barmily kelle-
nretlensegen, inert ezzel a dolgon
ugysem valtoztatunk, magunknak
pedig artalmas izgalmakat SER
ziink. Csak besze1j, flu! Az
anyad vagy! A jo, az ardott-
Akinek azert ke1fett meghalni.
inert az olyan tokeletes terem.
teseket nem erdem1ik meg az
emberek. Keresni akartam egy
hozza hasonlot, de mem tarattam.
Exert mem 1esz neked soha ma
six anyad. Azert fogsz te arvan
maradni.
| Es Csaknak most eszebe iu.
tott,. hogy az apja amilyen sep
derek ember volt, bizonyara
megnosulhetett volna ujra, jol
gazdagon S mem ke1lett vorna
neki anyagiakkal kuzdeni, mint
ahogy kiizdott. Mert amig ozvegy
volt, a. vagyonat OFT loptak tole
csaladtagjai, cseledei, mindenki
ahol no zzaferhetett es fiara ma
gyon cseke1y osszeget hagyott
mikor varatlanul elhunyt.
= De miert is kellett az en-
apamnak meghafni? Csak ez,
kulonben maskor is kerdezte ma.
| gatol, de az ismer6soktol vafa-
mi kulonos kegyeleterzet, vagy
biiszkeseg Matt soha nem ker-
dezoskodott. Fulheggyel annyi,
hallott, hogy apja valami szer
mernoknenek udvarolt, aki lit
az akkor epulo vasutat vallalta
es epitette. E. a mernok hivta
| parbaJra es mivel szerencseje
volt, de meg amint beszelik
egyszerre kellett volna loniiik, az
ezredes mem cit a jogaval Ha1a.
losan talalta golyo es OFT mind.
Jart meghalt.
| A temetesre, a katonabandara
es az ismeretlen rokonok csokja.
ra emlekezett Csak. Is ARA i:
emlekezett, hogy az apja teme.
tesen OFT volt Domokos tana1
ur es Deer elnok is. Es eszebs
jutott Csaknak az is, hogy Dee1
feleseget, aki gyermekagybar
halt meg, negy nappal el6bb te.
mettek meg temetesen Csal
az apjaval volt oft. Az apja a
| Deerne temetesen meg beszel.
getett a sep mernoknevel, ak
| Deernenak nagyon jo baratn6je
volt akiert megoltek. S a fo.
hadnagynak agyat eroltetve ugy
remlett, hogy mikor pap imad.
kozni kezdett, mernokne han.
gosan felzokogott. Csak ezredes
pedig, amint a csakojat az area
elott tartotta, konnyeket hula.
tott.
! A csaladjarol, a gyermekkora.
rol ez volt minden emleke. Dc
eek kozott valami melegseggel
gondolt f6hadnagy egy tiszti-
szolgara is. Tamasnak hivtak
10th Tamasnak. Egy vidam, jo-
kedvu, orokke fiityil6, dalold
kun fiura, akitol 3 a magyar
nepdalokat el6szor megtanulta
Aki olyan remekul tudott furu-
| lyazni. Csak ait tartotta mindig
| hnov ~ % onvczor;i moro <f;,,
Montgomery County sentinel. [volume] (Rockville, Md.) 1855-1974, 1934-10-25

station roof rotting sign hung bear.
ing In faded crimson letters the word
BLADE" Some one long ago had en-
phasized the name by drawing In with
crimson paint the rough outline of q
dagger held in gaunt fist. For some
unknown reason the eyes Of the three
people were drawn to this symbol.
"Wbat an odd location for an acad-
emy." Janet commented, beginning to
feel rather homesick and lonely-and
thankful that Mrs. Denver was there.
with her obvious good balance and her
kindly, concerned face. Fleming did
not answer her comment, but Janet
saw that he was puzzled, and that he
shared the dismay Of his companions.
The silence about them was intense
except for the moaning of the wind
in the telegraph wires. The country
had a wild. almost a savage aspect.
II imagine Haskell relies as much
on fresh air as on the urbanities of
Horace to bring his pupils forward:
and considering that he knew three of
US were arriving on this one train
day, 1t seems strange he didn't send
some kind of a conveyance for u.s."
"Here comes a farmer with a load
Of apples" Mrs. Denver said. Lets
ask him."
The creaking old wagon was still
several hundred yards away and they
watched its slow progress with impa-
thence. A wizened old man was
hunched in the drivers seat, and the
slack reins hung almost to the ground.
Behind him was a mound of greenish
apples, and his gray hair blew In the
mountain wind. AS he drew near, Ar
thur hailed him.
"Can you tell US how to get to Lost
land academy, and how far 1t is from
hereT
The slack rein was drawn up, but
the inquiries were not answered i'm.
mediately. The driver stared with
curious expression at them AS II they
were In some way marked and identi.
fed by their connection with this
academy as destined for no ordinary
experiences.
II know the place-ought tO-it's
been there more'n hundred years.
He'll send for you, all right--mebbe
will be easier to get there than to
come away"
"Why do you say thatT Arthur de
manded. rs there anything wrong
with the placer
The countryman's manner became
secretive, almost shy. II dunno as
there isl never heard nothin'. Twas
a big school In Doctor Bracebrldge's
day. Haskelrn send for you. all
right"
10 BE CONTINUED.
Montgomery County sentinel. [volume] (Rockville, Md.) 1855-1974, 1934-10-25
Wrong Impression of
'Doctoring" in China

The belief that in China the peo-
pie do not pay their doctors when
they are sick but only while they
keep them well, has been shown to
be false by writer's on China. In a
recent article In the New Outlook a
writer gives an account OF their
system of medicine, which he says
he has always thought one of the
best. Each doctor Is a specialist,
with a single prescription supposed
to cure everything. When men,
Der of family gets sick, the FAM
lily calls In as many doctors as they
can afford to pay. He adds that
this incidentally bursts forever the
untruth that Chinese doctors are
paid to keep the patient fit. The
correspondent says that when sew
eral of these doctors are called In,
each with their different prescrip-
tions, necromancer Is summoned
to choose which of these prescrip-
tions shall be employed. If success
full. the doctor and necromancer
share the praise; If unsuccessful, the
blame Is shifted from the doctor to
the necromancer and from him to the
"will Of heaven"