davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1934-09-23
BRIDGE LEAGUE PLANS
MEETING ON OCTOBER 8
Washington Group Will Open
Winter Season October II
at the Shoreham.

The Washington Bridge League will
hold its annual business meeting in
the Shoreham Hotel Wednesday, Oc-
tober 3, it was announced yesterday.
The Winter playing season will open
at the Shoreham october IT,.
The Summer season closed last
Wednesday with hard-fought match
won by the team consisting of T
Hamlin. H L. Shepard, c. E. Birgfeld
and Ben Williams.
Second place in the match ended in
o tie between the team of A. Barreto.
L. Mackain. F. c. Reich and L. P.
johnson. against the foursome made
up of Col E. Clifford. G. L. Bitter and
Mr., and Mrs. T. o. King.
Evening star., 1934-09-23
BOTTLE THROWING GAME
INJURIES COLORED BOY
Playmate Hurls Quart Jar Be
fore Shouting Duck"
New Game Wanted.
II was more fun.

It was more fun.
The colored boys invented the game
themselves. They called it duck the
bottle.
First James Ross. IA. 100 block OF
Sixteenth street northeast. would
shout Duck" at his 10-year-old play
mate. then he would hurl a quart
milk bottle at his head
James playmate would duck, re-
cover the bottle and return the favor.
For some time yesterday the game
went on like that
Then James playmate. in his ex-
citement. hurled before he shouted,
breaking the rules and, incidentally,
the milk bottle.
AS Casualty Hospital where James
had his scalp stitched up, he said he
was going to think up another game,
Evening star., 1934-09-23

BY the Associated Press.
NEW YORK, September 22.-The
failure of Bruno Richard Hauptmann
to remember from note to note how
he disguised his handwriting may
prove the wedge authorities need to
link him with the actual KIDNAPPING
OF the Lincbereh baby Albert d.
Osborn, handwriting expert, SAID
today
Osborn. who has studied the original
communications for two and one-half
years. and who now has compared
Hauptmann's handwriting with them.
is positive the prisoner is the author
of the notes.
I'VE are convinced that Haupt-
mann's handwriting and the hand
writing on all the authentic kidnapping
notes are the same" said Osborn,
speaking for himself and his father,
Albert S. Osborn.
He would not disclose the exact
steps by which they had Identified
the mysterious illiterate writer OF
German descent, who demanded ran
Evening star., 1934-09-23
FACTOR KIDNAP TRIO
WANT VERDICT ANNULED
Appeal of Touhy and Companions
in Joliet Prison Based on
"a Alleged Errors.

BY the Associated Press.
SPRINGFIELD, Ill. September %
Three members of the Touhy gang,
each sentenced to 90 years in the
penitentiary for kidnapping John
Factor, today appealed to the State
Evening star., 1934-09-23
More Pedestrians Killed.

Out of every 100 victims of fatal
road accidents in England 40 are
pedestrians, three drivers of motor
vehicles and the rest riders of bicycles
or motor cycles.
Evening star., 1934-09-23

Supreme Court to set aside their con-
victionS.
Those appealing, Roger Touhy,
Peter Stevens and Albert Kator, are
in the Joliet prison. They were con-
victed last February at Chicago.
The appeal was based on a writ of
error. 1t listed "a alleged errors made
in their trial. all of technical nature
The case was docketed for the De-
cember term.
Evening star., 1934-09-23
Named Bottle" Trees.

Evergreen trees with trunks shaped
like soda water bottles, discovered in
Australia, have been named bottle
trees"
Evening star., 1934-09-23

Above is a facsimile of post
card ransom message sent to Col.
Lindbergh in March. 1882 Note
the message is signed "B. H." the
initials of Bruno Hauptmann. Be-
low: A reproduction of the last
application for registration of au-
tomobile filed with the Bureau of
Motor Vehicles in New York by
Hauptmann, showing samples OF
his handwriting and printing
which officials are comparing with
the ransom notes exchanged dur
ing the Lindbergh negotiations
Wide World and A. P. Photos.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

orosz car, spanyol kiraly sok-
kal biztosabban iiltek a nyerge-
ikben, mint a mai diktatorok Is
azokrol megis lebuktak.
Amig lehet, a ma urai mem
akarjak a tegnap csaszarjait ko-
vetni. Ha nem azert, inert ra.
gaszkodnak egyeni onzesb6l a
hatalomhoz,. akkor azert, inert
hisznel1 benne, hogy sors rem
delte oket helyeikre es a nem-
zeteiknek van sziiksege a sol
galataikra.
Eek az igazi okok, amelyek a
haborus rettegest mem teszik
indokoltta vagy eszszeriive es
amelyek miatt felel6s egyenek
mem fognak ma llaborut felidez-
nj. Sot mindent meg fognak ten
nj ,hogy az osztrak anarchiat Sc
gitsenek izolalni Is likvidalni.
Ha pedig haboru megis XII.
torne, ait egy-egy 6rilt despe-
rado, egy-egy kalandor gyujto-
gatasa tudna csak felidezni, azo-
kat pedig lefekezik Ausztriaban
Kar tehat olyan er6sen izgulni
es rettegni, kar 1elkileg ujra
inchenkent meghalni, inert en-
beri szamitas szerint MOST mem
lesz haboru az ovilagban.
Akarhany "incidens" lesz egy.
egy orszagban, akarhany vastag-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09
Exert nem ken rettegni

khaoszt, anarchiat hozna maga-
val, amely esetleg az egesz vi
lagreszt atsoporne.
Ez esetleg elnyelne a. gyoztes
allamokat is, ugy, hogy llaboru
azok szamara sem lenne kecseg-
teto iizlet vagy kaland manapsag.
Ez a legfobb Okla annak, hogy
haborut mem fognak ezidoszerint
rendezni, hogy mindent elkovet-
mex annak megakadalyozasara
ha mar az egyetlen joan dolgot,
az igazi beket mem is akarjak ell
kovetni.
Vannak aztan szemelyi aka
dalyai is egy azonnali haborunak.
A vilaghaboru foldi istenek
kozt olyan egeszseges pusztitast
vegzett, amilyenre meg mem igen
volt pelda idaig.
Csaszarokat es kiralyokat lo-
kott lie a helyiikr6l, kiralyi ha-
zakat tiintetett es siilyesztett el
az ismeretlenseg homalyaba, f6-
hercegeket tett foldonfutokka.
akik borzaszto into peldaval szol-
galnak a ma uraira, akar meg
vannak koronazva, akar nincse-
mex.
MussoEni. Hitler, hogy a XII
sebb diktatorokrol ne is beszel-
junk, nagyon tudjak, hogy Viii
mos csaszar. "a bulgar kiraly. az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09
LATIN-AMERIKABAN

"nyugalon" volt a multi he
ten, ha lehet ChacU haboru ide-
jet nyugalmas korszaknak ielez-
! nj.
Csak az Anti1lak szigetvilagat
fenyegeti vi komp1ikacio, inert
Cuba koveteli, hogy Santa Do
mingo, fekete koztarsasag OF
oda menekiilt volt veres kezii
diktatort, Machadot kiadja, amit
az mem fog megtenni.
A heten vonulnak XII utolsonak
maradt katonaink Haitibol, ami
altalanos megelegedest kelt min
den latin orszagban.
Mem nagy orommel vette hi
ret az Egyesult Allamok, hogy
Argentina ezentul bonust ad a
kivitelre keril6 marha utan a
farmernek, de mem nagyon tilta-
kozhatunk ez ellen, miutan a
bonus tobbfele formajat mi is
ismerjiik. -,
Braziliaban az vi kormany a
kormanyzast az vi alkotmany er-
telmeben megkezdte es els6 dol
ga volt, hogy az orszag kis penz
egyseget eltoriilte, ugy, hogy-
ezentul oft sem millreis-ekben
(ezredekben), hanem szazados.
penzegysegben fognak szamolni.
belts head line .ijesztgeti az oil
! vasokat az ujsagokban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09
Magyar banyam6rn6k
a boulderi e9yetemen

betegSeg okoZo cSlraJat talaltak
meg, de az orvossagot meg mem
tudtak melle felfedezni. A hires
nemet egyetemi tanar, DR.. Koch
peldaul mar negyven ev elott
tiihegyre szegezte tidovesz
csiraiat, de meg ma sem talal-
tax meg ait gyogyszert, ami
ezt a veszedelmes kis ferget Ell
tudna pusztitani.
A boulderi egyetem is tudta
mar, hogy tanitasi rendszer-
ben van a baj, csak afelol volt
ketsegben, hogy honnan szedje
annak orvossagat?
.Ebben az idoben vetette oda
a sors a legnagyobb amerikai
magyar szelhamost, DR.. Moricz
Dezsot, aki akkor a silvertoni
ezustbanya tulajdonosa volt. Az
egykori reforrnatus lelkesz ba-
nyamernokot keresett, kozben err
tesiilt az egyetem bajarol es ait
mondotta vezetosegnek:
- Miert mem hozatnak XII az
urak Selmecbanyarol egy banya-
szati akademiai tanart, aki at
vezetne EFT a foiskolat az vi
rendszerres - W.T.
A boulderi tanarok at felel-
tex rea:
- De vajjon van-e OFT olyan
ember, aki az angol nyelven
tudjon tanitani?
Moricz Desc minden hibaja
mellett talpig magyar ember
volt, tele magyar goggel. A nagy
magyar ironak, Moricz Zsig-
mondnak edes testveroccse. Mem
csoda, ha buszken vagta vissza:
- Selmecbanyan nemcsak an
golul tudnak a tanarok, hanem
arabusul is. Ha megszoritja az
ember 6ket, talan meg japa-
nok nyelven is tudnak azok be-
szelni.
Ere a biztatasra azutan ell
ment a level Boulderbol Selmec-
banyara, hogy adhatna-e ma
gyar banyaszati foiskola kolcson-
be vagy ket esztendore egy an
golul beszelo tanarembert?
Megjott a valasz hamarosan:
- Kaphat Boulder otot is, aki
angolul beszel, de ha a legerde-
mesebb embert akarja, vitesse
XII Altneder Ferencet, aki a leg
kivalobb tanarok kozul valo.
Elment a szerzodes nyomban
Selmecbanyara az utikoltsegek-
kel egyetemben es vissza is jott
Boulderbe, szabalyosan alairva.
A kisero level megmondta pom
tosan, hogy mikor erkezik maid
a magyar tanar az amerikai egye-
temre.
XII volt ez az Altneder Ferenc
A sok magyar tanar kozott,
aki az ohazai egyetemekrol Ame-
rikaba kerult hosszu evek So
ran, a legkivalobb. Igazi tudos
ember, talpig tudos es semmi
mas. Akik elotte vagy utana ke-
riiltek amerikai egyetemi tan
szekekbe, azok eltorpiiltek mel
,lette minden tekintetben. Olyan
hirneve volt mar akkor Altne-
der Ferencnek Europaban, hogy
cgy eyre nemet es egy eyre
q svajci egyetem hivta meg el6-
adasokra. Amt Altneder mem
tudott a banyak felol, ait mem
volt erdemes megtanulni.
A sors ugy akarta, hogy mikor
En- az iskolaba jartam, akkor Alt
neder Ferenc ugyanabban az is
kolaban egy osztallyal mindig
alattam jarjon, inert hogy egy
evvel volt nalam fiatalabb. Is
kolas diakok kozott ez nagy XII
lonbseg, de azert ezzel az Ait
nederrel gyerekkoromban jo ba-
ratsagot tartottam fent.. Ha be-
hunyom szememet, ma is la
tom, hogy hol laktak, hogy volt
1akaS,,k herendeZve hopv re-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09
Irta: CONDOS SANDoR.

Dan Is ARA keSZull, AoSy Ddlly d.
mernok legyen. Mikor a latin
iskolaban a vegyeszet elemi tit
kait tanultuk, akkor neki mar
egesz kis vegyeszeti miihelye
volt, amelyben al1andoan kiser-
letezett. Honnan vette min
denfele szers zamot, mtiszert, We
gyi anyagot, AIT mem tudom. Ia
Ian az apjatol kapta. De ARA
emlekszem, hogy szivesen lato-
gattam az A1tneder hazat es ne
zegettiik, hogy a Feri milyen
ugyesen kiserletezik.
Ma mar Greg fejjel, mikor job
ban tudom megitelni dolgokat,
alapos "a gyanum, hogy az apja-
tol tanu1t es tobbet tudott mar
diakkoraban is, mint tana-
runk. Akkor persze gyerekko-
romban, mem mertem volna ICY
gondolkozni. Nagynak LATHAM a
tanaraimat es csak kesobb, az
elet soran valo ujabb talalkoza-
sok alkalmaval tudtam meg, hogy
alapjaban we've kicsinyek voltak.
4Altneder Feri kiserletei sok
balesettel jartak. Hol ez, hol az
robbant fe1 keze alatt es orvos
kellett hozza, hogy sebeit begyo-
gyitsa. De sok baleset megse
vette ell kedvet. Meg diak volt,
mikor kiment a kohoba es meg
mondotta a koho igazgatojanak,
hogy miert veszitenek olyan sok
kenesot, higanyt az arany fon-
csorozasanal, kivalasztasanal. Ma
Sc tudok tobbet fel6le, csak any
nyit, hogy az aranyat higannyal
valo keveressel valasztjak ell a
tobbi femtol, az ezusttol, az
olomtol, a reztol. Ekozben sok
higany megy karba es az mem
olcso holmi. Altneder Ferenc va
lami vi foncsorozo eljarast talalt
fel. Mem kapott erte semmi ju-
talmat a diak gyerek, de az apjat
el6leptettek a magasabb fizetesi
osztalyba.
A magyar kincstar ugy latsz;k
megis szem elott tartotta fla
tai Altnedert, inert mikor a ko-
zepiskolat elvegezte, osztondijat
kapott az allamtol, hogy Selmec-
banyara mehessen es a banya-
szati foiskolat vegezhesse. Tan
dijat is elengedtek, szoval segi-
tettek, hogy joravalo, tanult en-
Der lehessen belole.
A megyebeli uri, nemesi csa-
ladbol szarmazo fiuk irigykedtek
az egyszerii polgari gyerek sike-
rere. A Losonczy flu, aki mindig
gogos volt, gunyolodva jegyezte
meg:
= Altneder is az allan kenye-
ret eszi.
ARA celzott ezzel, hogy Rosa
Sandor, hires rablovezer is az
allan kenyeret cite szamosuj-
vari fegyhazban. Aldott tana-
runk, Fetzer Janos Ferenc meg
hallotta a gunyos megjegyzest
es Losonczyek lassan pusztulo
birtokara celozva megjegyezte:
Az am, Losonczy fam
Mikor az allan latja, hogy a regi
nemesek tonkremennek, elpusz-
tulnak, akkOr vi nemes1 OsZtalyt
newell maganak tudos koponyak-
Dol.
Ez a Fetzer Janos Ferenc mi
norita szerzetes letere kivaltsa-
gos gondolkozasu ember volt.
Sokszor meg1epett, hogy pap le-
tere milyeneket mondott. Egy-
seer peldaul Hollosy Simon, a
hires. fest6mivesz a gyonyorii
nagybanyai hegyek lattara fel-
kialtott:
- Amt listen teremtett, az
mind csodalatos sep!
Amire Fetzer Janos Ferenc
keseri gunnyal jegyezte meg:
- A patkany Sc sep, pedig ait
is az listen teremtette.
Mas alkalommal az ujdonsiilt
rernAc Mand1 Carou rneOvette
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

te az eSeSZ OSl D1IlOkOt. Nc1Il
allhatta, hogy a panaszra oda ne
evagja:
- Az am, bizony. Vedlik az,
mint roka bore, ha mem a roka
viseli.
Selmecbanya olyan eldugott,
felreeso hely volt, olyan rossz
vasuti kozlekedessel, hogy sok
utazasom dacara csak ketszer jar
tam benne. El6szor kepvisel6-
valasztas napjan, nyar idejen,
am kor Altneder Ferenc otthon
volt a szileinel a sziinidore. Hat
evvel kesobb Mikszatl1 Kalmant
kisertem oda, Mikszathot, aki
olyan sok csodaszep meset irt a
kis varos nepe fel6l. Ekkor meg
mar a nemet egyetemen jart Alt
neder Ferenc, tehat mem talal-
kozhattam vele. Kozben lassan-
kent eljart az id6, mar-mar ell
feledkeztem volna egeszen fe-
lole, ha egy foldink, DR.. Gyira-
SIN Laszlo, aki most a magyar
beliigyminiszterium egyik allam-
titkara, belem mem botlik a f.
yaros uccain es el mem kappa a
kabatomat: r.: EEuM~
- Ne rohanj te pennarago. Es-
tere gyere hozzank vacsorara.
OFT lesz Altneder Feri is Sci
mecbanvarol. Reg mem !atott
es emlegette, hogy szeretne veled
ujra talalkozni.
Szabadkoztam, hogy soll a
dolgom, csak keso este ernek
rea, de Gyiraszin Laci biztatott
- Johetsz akarmilyen Leson.
Felretessziik neked vacsorat.
En- meg akkor maganos enber
voltam, vendegl6kben etkeztenl,
jol esett a csaladi vacsora gon-
dolata, tehat este nyolc ora fele
bekopogtattam Laci baratom al
tajan.
= No, lit vagyok! Nit kapok
Ha mem tudom, hogy XII a
vendeg, mem ismertem volna
meg Altneder Ferencet. Az uccsn
idegen ember modjara mehcte:t
volna ell mellettem. Ugy LATHAM
mindig, mint az allandoan szeli-
den mosolygo fatal fiut, mos:
meg egy csapzott bajuszu, arary-
keretes szemiivegi, komor arcu
ferfi egyenesedett fel, hogy kezet
fogjon velem.
Csodalkoztam szornyen:
= Ejnye no, te lennel az Teri!
= En- vagyok pajtas, tctctol
talpamig.
= TIE bizony ugy nekivanyod-
tai, Feri pajtas, hogy ugy nezel
XII, mint valam, tanar.
Nagyon neverett rata:
- Hiszen az vagyok Ell csak-
ugyan. A selmecbanyai ACADEMIA
tanara.
Ami keveset tudok a banya-
szat felol, azon az ejszakan ta-
nultam Altneder Ferenctol, aki-
vel hajnalig egyltt maradtunk
es aki allandoan a maya mester-
sege felol beszelt.
Regi historic ez, de neken1
most is emlekezetemben el, mi
forgott fejemben azalatt, mig
Altneder banyaszat titkai fel6l
beszelt. Gyiraszin Laszlonak ma
gyon feltiint, hogy olyan mely-
segesen hallgatok es egyszer meg
is kerdezte:
- Mi minden forog a fejed.
ben?
AIT feleltem "a:
- A regi magyar kozmondas
amely szerint akinek az listen
hivatalt adott, adott annak hoz-
zavalo eszet is. Altneder tanai
lett es tanarnak valo esze van.
Pedig hat valojaban ez jart az
eszemben:
- A legenda szerint a kis Je.
Gus palastja vele egyitt n6tt
nagyra. Ha Selmecbanya a pa.
last, akkor a palast nagyra mott
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

z
rut josol megint az ovilagban,
inert ha az osztrak puskaporos
horde felrobban, akkor egesz Eu-
ropat langba boritja.
A mi velemenyiink szerint
mem kell tulsagosan rettegni.
Elsosorban nem erdemes ret
tegni, inert az a helyzeten nem
valtoztat es inert inchenkent
mem erdemes meghalni.
Akar gondol az ember az ele-
te minden orajaban halalra,
akar nem, az annak idejen utol-
er.. benniinket.
Eppen ICY vagyunk az europai
haborukkal, amelyek idokozon-
kent kitornek, inert Europa tul-
zsufolt lakossaga mem tud egy-
mas nellett Ibekessegben meg
ferni.
Lehetseges, hogy ez az okos-
kodas konnyelmu, de minden-
esetre ugy all a dolog, hogy
semmi el6zetes retteges a hely-
zeten semmit mem valtoztat.
A retteges, szamitas, az ova-
tossag mind mem hasznal. inert
ha Europaban hamarosan habo-
ru lesz, AIT mem felel6s egyenek
megfontolt elhatarozasa csinal-
ia, hanem yalamilyen 6rult ka-
'andor dobja az ego csovat a
puskaporos hordoba.
Felelos egyenek semmi koriil-
menyek kozt mem fognak habo-
rut rendezni es mindent elko-
vetnek, hogy ait elkeriiljek.
Messze kimegy minden kor-
many szokott utjabol es szemet
fognak hunyni olyan esemenyek
felett, amelyek maskor okvetlen
haborura vezetnenek.
Mem azert, inert irtoznak a
tengernyi nyomorusagtol es szen-
vedest6l, amit haboru felidez-
het - hiszen akik at csinaljak,
azok mem szoktak benne szen-
vedni - es mem azert, mintha
mem lenne haborus part egyne-
hany orszagban.
Nagyon is van.
Franciaorszag katonai partja
"vedelmi" haborut akar rendezni
ket ev ota, hogy most rohanjanak
ra nemetekre, mikor meg min
csenek felkeszulve.
Mussolini sem irtozik egy ha-
borutol.
Az sem allja utjat az ujabb
verozonnek, amt olyan reszle-
tesen targyalnak az ujsagok
hogy Europanak nincs penze a
haborura. Mert haborura
MINDIG talalnak penzt a kor-
1nanyok.
A haboru olyan koncentralt ha-
tarmat ad a kormanyok kezebe
hogy kepesek a polgaraik szaja-
Dol a falatot kivenni, hogy a
megvont kenyer aran agyut We
gyenek a hadseregnek.
Mas, egyszeribb, kezenfekvobt
Okla van annak, hogy ne adjak
fel ait az allapotot az europai
kormanyok, amt tizenhat eve
"bekenek" neveznek azon a sze.
rencsetlen foldreszen.
Az europai kormanyok egysze.
riien felnek - sajat nepeiktol
A nemet kormany, az angol
kormany, kisebb allamok kor-
manyai egyaltalan mem ereznek
magukat biztonsagban, ha ujra
fegyverek es bombak lennenek q
katonaik kezeben, inert emlekez.
mex meg ra nagyon elenken
hogy a fegyver akkor is lo, hs
AIT visszafele forditjak.
Vannak allamok, ahol ilyes'
mit6l mem kellene tartani e
eek kozt elso helyen Franciaor'
szag all jelenleg.
| De a haboru eselyei kiszamit
hatatlanok es mem lehet sohs
tudni, hogy azok hogyan veg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1934-08-09

betiis head line ijesztgeti az OIL
vasokat az uisagokban., !
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1934-10-03
NRA VALIDITY
SOUGHT TO-DAY.
Government Trying to
Bnild Case Against
WeirtOn Steel Co

Wilmington, DEL, Oct. 3-(UP)
@Before an audience OF mill
4andn, the government today
sought to construct case against
the Weirton Steel company that
will insure the validity of section
IA Of the National Recovery Act,
the rnoundation of any future la
Dor bargaining legislation.
From the mouths of these men,
sitting on the edge of their bench
~ In the federal court room of
Jude John p. Nie1ds. Frank K.
Nebecker, special government
prosecutor hopes to show the
Weirfon company sought to foster
q company union to avoid meeting
and bargaining with the Amalga-
mated Association of Iron, Steel
and Tin Workers, American Fed
GRAFTON of Labor affiliate.
The utter seriousness with which
the case is being built up by gov
eminent counsel was indicated by
the painstaking care with which
testimony has been placed in the
record to show the amount of in
ferstate commerce which Weirton
does.
The showing of interstate char
acter.s is to establish congress JUS
tiflcation in passing the recovery
net. 1t was under this clause of
constitutional power that the law
WAS written.
First testimony designed to in
dictate that the Weirton company
drove it's workers into the COM
pany plan was given yesterday by
two mill hands. Matt Suntala, A
millwright, testified that he had
ben told it would "be his job" If
he did not participate in the cleo
ton under the company union. He
said ne voted without having read
the plan or having it explained to
him.
George Moore. former foreman
in the open hearth department said
he lost his job shortly after the
strike in Weirton plants last fall.
He implied he was fired on pre-
text because of his activities and
the fact he was the only foreman
to join Amalgamated.
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1934-10-03
Radiun1 Is
Possible--Mr11e. Curie
Discovery of Formula Announced in Joint Paper at
international Conference on Physics in London

London, October 8 - (UP) -
Nine Irene Joliot-Curie and her
husband, Professor Frederick
Joliot. in joint paper delivered to
the International Conference Of
physics, announced today. that dis
covery of formula for produo-
ton of artificial radium might be
within sight.
Future work probably will re-
veal" said the paper, new radio
active families or unknown types
of radioactivity with emission OF
protons, neutrons or other par
ticles.
energies and intensities at pres
ent obtained in tubes for produce
ing accelerated particles allows
hope that It soon will be possible
to produce by means of these par
ticles radio elements with an In
tensity of radiation comparable
with or even superior to that OF
preparations of natural radio ele-
ments now available.
'These radio elements might be
applied in medicine and perhaps In
other practical fields. Up to the
present all attempts to alter the
stability of atoms, whether in sta
Bile substances or radioactive sub
stances have failed"
Nine Curie announced in Paris
on September % that she and her
husband had discovered a new
product which might be substi-
tuted for -adium in certain cases.
PICK 8
Nine Curie announced in Paris
on September % that she and her
husband had discovered a new
product which might be substituted
for radium in certain cases. She
said she would give, details soon.
1t was understood then that the
discovery was the same one which
her mother, Nine Marie Curie, CO.
discoverer of radium, was working
upon when she died.
Nine Curie's work was with blac
uranium oxide. Her death was
said to have been fastened by her
persistence, despite i'll health, in
continuing experiments for the
benefit of mankind.
Before these experiments began,
her daughter and Prof Joliot had
found it possible to produce radio
activity in certain elements, and
The Waterbury Democrat. [volume] (Waterbury, Conn.) 1917-1946, 1934-10-03
AGED DENTIST !.
ON JOB AT 76
Iowa Practitioner StiIl Ace
tive With No Intentions
of Resigning

Humboldt. II (UP)--0r T. q.
Devereaux. as. dentist for more
than half q century, still u active
and does not intend to retire.
Coming from long line Of dem
lists, DR. Devereaux started his ca :
reer in the Office OF his uncle, Or
j. G. Anthony, more than so years
ago in wisconsin.
His three brothers also are
dentists. two practicing in Wiscon-
sin and one in California. A
nephew IL a dentist at Madison,
Wis, and three cousins are meme
beers OF the. profession at Boston,
Mas; Denver, Col. and Omaha,
Neb.
When DR. Devereaux first WIS
building up his clientele. he dis.
covered q unique way of easing the
suffering of his patients. One day
he was drilling the tooth Of a
highly nervous woman. who kept
pulling his hand away from the
drill TO remedy this, he grasped
her left hand and found 1t had q
wonderfully soothing effect on the
nerves of the woman.
DR. Devereaux puts the minds Of
cynics at rest by stating that the
plan works equally well for men.