davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
NEBEZPECENsTvO PRE- e.
RoDU PSENICE MA sLOVEN.
SKU.

Stav ozimfn a jarnych pse-
mic ma zaklade zistenia Zeme.
delskej rady ma Slovensku ME
je ami zd'aleka taky priaznivy,
ako sa ocakavalo. V celej obla-
sti badat' znatel'ny nedostatok
vlahy. Skody, sp6sobene su-
chom na psenicnych porastoch,
sa stupnujd smerom ma juh, kde
psenica ME je AMI zpolovice ta-
ka vysoka, ako psenica v sever
nej casti. Predcasne zacina ga
zjavovat' al hrdza, ktora ma
padla najma ozimove psenice.
To by mohlo byt' priamo kata-
strofalne, ak by teple pocasie
potrvalo. Vseobecne je stav pse-
nice lepsi v severnej casti re-
parskej, ako oblasti obilinar.
skej. Vyhliadky ma 1rodu s1
len prostredne, a vsetko z&visi
cd d'alsieho v1vinu pocasia.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
DIVA VEL,KE PozIARE Ma
vHOH. sLOvENSKU.

V noci ma IL. maja vznikol
poziar v dome obchodnfka Mo-
skoviea ' Cukalovciach. Pla.
meme preskakovaly s domu ma
dom, takze zhorelo behom ho-
diny 10 domov hospodarsky-
mi staviskami, cast zasob sla-
my a sena, hospodarske nara
die a satstvo. Zhorelo tiez ME
kol'ko kusov osipanych. SkQdy
je do 10000 Kcs. z pohorelcov
len dvaja boil poistenf ma male
obnosy. Zda sa, ze ide o podpa-
l'acstvo.
Druhy poziar vzhikol v noci
chudobnej obci Pakostove. "a
kratko zhorelo tam IL domov s
hospodarskymi budovami a ma
radfm. Skoda odhaduje sa ma
stvrt' miliona Kcs. Len niektori
pohorelcov boil poistenf to
ma malo. Zhorelo tiez niekol'ko
kusov osfpanych. Al tuna ohen
Dol akiste podlozeny.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
ZoMREL. DoBRY KNAZ.

Dna 25. apr. zomrel v Chra-
sti ma Spisi DIP. Jan Starostovic.
Bol to skromny a obetavy knaz
ktory miloval l'ud, o com sve-
dell jeho zriedkavy pohreb.
K jeho rakve %. apr. shromaz-
dila sa celia farnost' okolie.
Hlasity plac zastupu Dol doka-
zom, ze pominul sa milacek l'u-
du. IS knazov bolo ma jeho po-
hrabe. Nebohy narodil sa v Ka-
cvine r. 1875. Kaplanoval vo
Velicnej, v Kacvine, v Bielej, v
Bobrovci, v Levoci a % rokov
pozehnane 1cinkoval v Chrasti.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
MALA DoHoDA sCELENA
I HOSPODARSKY.

Minute skon6en6 bolo v Blu
kuresti zasedanie hospodarskej
rady Malej dohody, ktorej u
snesenfm a dohodami zavedena
bola praktickA s1cinnost' ME-
ktorych hospodarskych sloziek
CSR., Juhoslavie q Rumunska.
q praktickych navrhov schva-
leny Dol tekst projektov stein
nosti zeleznfc, dunajskych paro-
plavebntch spolocnosti a lete-
ckych stykov. Skdmaniu podro-,
bene boly otAzky s1cinnosti
po5t = telegrafOv, rozhlasu, nor
malisksis statistilky cclngho
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
POMOC POHORELUoM
v HAAIR0CH.

; q ? : = y y
Y Hamroch pri Vondrisi zni-
Gil ohen temer vsetky domy,
16O l'udf ostalo bez pristreSia
] chlapec zhorel. Ked'ze je o.
bee velimi chudobnA a nem6xe
sa sama starat' . svojich poho-
relcov, senator A. Selmec dal v
senate navrh, aby vlada maria
dila ministerstvu vndtra, kra-
jinskemu 1radu a zemedelskej
rade, ably pohorelcom poskytly
okamzitd pomoc razu socialne-
ho j technickeho, aby i'm mini
sterstvo financif odpfsalo dane
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
V0DOvOD MA SPISI BUDE
SKORo HOToVT.

a Il. ~ a ~ = =
Vel'ky skupinovy vodovod
podtatransky ma Spill, ktory
povedie cez Star1 q Nov1 Les
nu, Vel'ky Slavkov, Vel 'kd, Po-
prad, Matejovce a Spisskd So
botu, bude dokonceny okto-
bri toho roku q je pravdepodob-
ne, ze bude predkeny az do
Kvetnice, cfm bude vyhovene
zdravotnym a hygienickym po-
trebam 'udu a turistov, kto-
rych tam prichAdza mnoho ka-
xd rok.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
70 starej vlasti
(Zpravy sd prevzate : krajo-
vtch casopisov.)
PRtPRAVY K JUBII.EJNYM
osLAvAM sLoVENsKHM.


Slovenska liga Y Bratislava
svolala zastupcov vsetkych kul-
tdrnych spolkov, ably mimi pre-
rokovala navrh ma sriadenie ju-
bilejneho vyboru, ktory by sa
staral o oslavy vyznacnych ju-
bilej4 v r. 1885. Bude to jubi-
leum 1850. vyrocia smrti sv.
Metoda, 300. vyrocie zalozenia
trnavskej univerzity a $50. W.
rocie narodenia slovenskeho ba-
snika j. Holleho.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

distrikt, zahrnujlci doliny Ma.
honing a Shenango rick. Potom
sd distrikty Philadelphia, Buf.
falo, Wheeling, Cleveland, Bir-
mingham. Tieto vsetky distri-
kty, spolu Pittsburghom a
Chicagom, produkuj1 devat :
desatin vsetkej ocele v Spoje-
nych Statoch. Ale inc pricho-
dia. Detroit uz ma tiez oceliar.
ne, pracujdce pre- tamojsi auto.
mobilovy priemysel. Ale mai.
vacsiu buddcnost' majd oceliar-
ne v Birmingham, Ala, kde je
ruda uhlie j vapenec jedno pri
druhom; kde sl lacne pracovne
silly a kde je kraj este nevybu-
dovany.
Uplna vyyrobna kapacita O.
celiarnf v spoj. Statoch je 6s
milionov ton ocele rocne, ale
tol'ko sa nikdy nevyrobilo. Me
ktore z tychto oceliarni sd uz
nemoderne a neodplatilo by sa
ich pustit'. Zato Spoj. Staty
budu este dost' dlho produko-
vat polovicu ocele ma svete a
svoje prvenstvo sotva kedy
STRATA. Jedine Rusko chysta sa
mas aspon prfblizne dobehndt'
Inc krajiny, okrem Ciny a Bra.
zflie, uz svoje zasoby rudy zpo.
lovice vyuzily.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
PRI KRADEzI PoDPALIL

Do palenice Zikmunda Same.
ia v Markusovciach ma Spisii
vnikol v noci Ed. Czantko. S
petrolejovou lampou presiel ME
koPkymi miestnost'ami skladu,
kde sa chystal kradn1t' 20 SUI
da benin. V tom mu ale zhasla
Tampa, a ked' ju chcel znova
zazndt', vznaly sa benzlnov6 W
parry a cele skladisko bolo od-
razu v plamenoch. Czantko bol
zachraneny l'ud mi, ktori prisli
hasit' ohen pieskom. Popaleny
Czantko bol dopraveny do ne
mocnice a po vyzdravenf p6jde
do vazenia.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
POLAR MA HOREHRoNf

Dna 10. maja vecer vypukol
nahle v obci Lucatfn vel'ky po-
ziar, ktoremu pablo "a obet' 10
domoy j boone budovy. Bez pri-
stresia nachodf sa' takmer 20
rodin. Skoda odhaduje sa ma
$1,000 Kos a len nepatrnA ciast-
ka je kryta poistenfm. Tvrdf sa,
3e niekto schvalne podpalil.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
MENEJ NEZAMESTNANHUH

Ackol'vek dosial neboly W.
dane presne 1daje stave neza-
mestnanosti, mono sddit' podla
doslych vykazov, ze nezamest-
nanost' poklesla v april 0 93,-
600 osob ma 100000. Proti sta
WI koncom aprila 1888 Dol by
to 1bytok 100000 nezamestna-
nych. r.,
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

ma bezny rok q preminnlo ne
doplatky, q aby pohorelcom bo-
la poskytnuta okamzitA staveb-
ma podpora, lebo rodicia s det'-
mi nemaj1 kde byvat'. Vydav-
ky $ touto pomocou spojene ma
j1 byt' hradene danou.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
OBEC MA 1876 DETf A DO
SKOLY NECHODIA,

q Popradu pfsu: Obec Gro
mos je obcou, ktora ma 165 sko-
lopovinnych deti a kde sa neu-
clio cely rok. Budova r. 1866
je TAXA zla, ze je ma rozpadnutie
a je zvn1tra podopreta klatmi.
Obec ma 900 obyvatePov. Taky-
to nemozny stav ME je aida a.
nj V jednej inej obci ma Sloven-
sku. 49,.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
zELEZOLEJAREN NEPRE.
STAL.A PRACoVAT.

Minute mali SINE zpravu, ze
Kachelmanova zelezolejaren vo
Vyhniach zastavila pracu a 440
zamestnancov ze stratilo pracu.
Ma st'astie bola to mylna zpra.
va, lebo hoe firma prisla dc
konkurzu, pracuje sa v nej
d'alei.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
EV, FAKULTA BUDE OTVO
RENA /. OKTOBRA.

V tychto dnoch bola dodatoc-
ne vlozena do statneho rozpoctu
ma rok 1884 ciastka pol Milo
ma Kcs ma sriadenie evanjelic-
kej teologickej fakulty v Bra.
tislave. Tym bola odstranena
hlavna prekazka aktivovania
fakulty, ktora bude otvorena
l. oktobra.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
ZAPLAVA KOBYIIEK MA
KYSUCI.

V Kysuckej doline, ako al ma
niektorych miestach moravske-
no Slovenska, zjavila sa zapla-
va kobyliek, ktore priletely cd
pol'skych hranfc. Podpa mienky
odbornikov ide mensi druh
kobyliek, ktore sa vyskytujd v
pol'skych barinach zivia sa
hmyzom, tax ze 1rode neskodia.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
BUDE MAI STE
FANIKov POMNfK.

Ma zasadnuti okresneho w.
boru humenskeho okresu podal
okresny nacelnik Kovac navrh,
ably bol zalozeny fond ma posta-
venie pomnfka M. R. Stefaniko-
vi. Navrh Dol nadsene prijaty.
Pomnfk ma byt' postaveny pri
novom okresnom dome.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
WAC SHOVIEVAVOSTI V UR.
tITYCH DEPoRTAGNYCH
PRfPADOCH!
F. L. I. s.

Me je rahko uverit', ze "a
kony civilizovanej krajiny mo-
hly by ziadat', aby styri male
dietky - jedno z mich narode-
niatko - boly odtrhnute cd
matky preto, ze drady chc1 t1-
to matku deportovat' do Italie.
A predsa to je prave to, 60 "a
kony ziadaj1 v prfpade pi. An
tonic Contestabile, zij1cej v
Rochester, N. Y.
Pi. Contestabile vydala sa "a
mladeho muza, ktoreho poznala
uz cd svojho detstya. Sobas
odbavoval sa v jej rodnej de-
dinocke Celano, ned'aleko Nea-
pola. Mlady, snazivy manzel
chcel svojej rodine zaistit' lep-
Sic zivobytie a rozhodol sa pre-
to odist' do Ameriky. Najprv
isiel do Kanady a onedlho po-
tom podarilo sa mu prejst' cez
most pri Niagara vodopadoch
bez zakonnej prehliadky. Raj
ma americkej pode, usadil sa v
Rochester, pracoval a ukladal
peniaze, po dvoch rokoch po-
slal pre- zenu a svoje dive deti.
Tym sa tiez podarilo prejst
cez' kanadsk1 hranicu a dostat
sa k muzovi a otcovi.
Rodina ostala al nad'alej v
Rochester, lila niekol'ko rokov
astlivo a vzrastla o d'alsfch
styroch clenov. Ma st'astie NAL
Contestabile stalu pracu a slu-
sny zarobok, tax ze jeho mnoho
clenna rodina netrpela nikdy
biedu. Nastala jednako depre-
sia, zarobky boly vel'mi plane
a onedlho al tento pramen pri-
jmov vyschnul. Uspory sa po-
maly miGaly; nepozostavalo mic
insieho, ako sa prest'ahovat' do
tmaveho, lacneho bytu. Po ca
Sc vsak nebolo ami ma ten, a ro-
dina bola n1tena ziadat' o pri-
spenie dobrocinne 1stavy. Ten
| to krok viedol k dlho obavane-
mu objaveniu sa imigracnych
inspektorov.
Imigracny trad nem6hol de-
portovat' Contestabileho, preto
re prisiel do Spojenych Statov
pred /. j1lom 1924 a odo dina
svojho prichodu krajinu v6bec
neopustil. Jeho zena a dive de.
ii, v Taliansku narodene, pri.
Sly az po l. j1li 1924 a nielen ze
deportovane byt' mozu, ale ma
zaklade terajsieho zakona mu-
sia.
Imigracnf inspektori pytali
sa zdfalej zeny, ci vezme so Sc.
bou al styri Amerike rodent
deti. Co mohla ma t1to otazku
odpovedat'? Ma ich cestu nebo
10 penazf. Co 81 tuna ale poent
bez matky styri male dietky
najma to najmensieY
i A tn je este my prfpad ~ je
don z prfpadov, v ktorych Dol,
deportacia 2 nariadenia depart
mentu prace odlozena, hoci ro'
kaz ma zlapanie Dol uz vydany
Takych prfpadov ie ' celkl
465.
AMI inspektor, ktory zlapa
27-rocneho Harolda Hansen,
Bronna, neschval'uje jeho de
portaciu. Mladt Norwegian, Ii
jdci !. 1882 Scattergood St.
Filadelfia, je zenatt . otcon
dvoch drobnych americktch OBJ
eianok, sedemrocnej Lillian I
Il dvoi4oG Helen Ruth OF
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
deti sa narodily vo Filadelfii.

deti sa narodily vo Filadelfii.
Inspector Samuel Horowitz z
Imigracneho a naturalizacneho
dradu vysetroval pripad Bron-
nov a zistil, ze sem prisiel ne
zakonite, Inspector zakoncil
svoje vysetrenie nasleduj1cim
osved6enfm:
"Navstfvil som cudzincovu
domacnost' a hovoril som s je-
ho zenou al videl som obidvoje
tn narodenych detf. Je mojim
presvedcenfm, ze pravy smysel
imigracnych zakonov boil by
lepsie vystihuty, keby spome-
nutemu cudzincovi bolo dovole-
ne pokracovat' v jeho tunajsej
praci a zarabat' ma zivobytie
pre- svoju zenu deti. Cudzinec
sam zda sa byt' eestnym a pra-
covitym muzom, ktory dokazal
al v tychto zlych casoch riadne
sa o rodinu starat'.''
Bronn nielen ze zivil svoju
vlastn1 rodinu, ale podporoval
este al inych pudi. Minulej Ii.
my, ked' vysla ma javo nezako-
nitost' jeho tunajsieho pobytu,
podporoval Bronn trojclenn1 a.
merickd rodinu, ktora - ne
byt' jeho prispenia - bola by
utisnuta ma podporu dobrocin-
nych 1stavov.
Jeho manzelka, rodena Ruth
Sandersenova z Norvezska, po.
dala uz ziadost' o obcianstvo.
Ona al deti budd v skutocnosti
tymi, Go Bronnovou deportation
najviac utrpia. Manzel je ich
zivitelom, deti sl dosial pri-
male, nez aby ich mohla pi.
Bronnova opustit' a hl'adat' 81
pracu pomimo domova. Tato
rodina - a sta jej podobnych
- mozu byt' usetrene podob-
nych tragickych nesnadz iba v
takom pripade, akze kongres
schvali predlohu, ktorou sa spl-
nomocnia prfslusn6 authority k
zruseniu deportacie v prfpa-
doch ako dvoch tn spomenu-
tych, v ktorych trpeli by rovna
kou mierou americki obcania a.
lebo zakonite sem pripustenf
prist'ahovalci, ako deportacii
podliehaj1ci cudzinci sami.
Pom. redakcie.-Predloha, o
ktorej SINE hovorili v ostatnom
paragrafe, je H. R. 9725. Bola
uz schvalena imigracnym a ma
tnralizaenym vyborom domu
zastupcov. Predlohou maj1 sa
riesit' diva dkoly. Ma sa nou
sprisnit' deportacny zakon, po-
kiap sa tyce zlocineckych pri-
st'ahovalcov, a "a druhe, ma sa
nou dat sekretarke prace pra-
vo zrusit' deportacny rozkaz v
prfpadoch, podobnych tym, kto-
re SINE hore uviedli, a v kto.
rych by deportacia mala "a ma
sledok vel'ke utrpenie a rozlu,
covanie postihnutych rodfn. Ak
ste privrzencom tejto predlohy,
napfste bez odkladu svojmu
kongresnikovi a tiez Hon. VIM.
B. Bankhead, Chairman of the
Rules Committee, House of Re-
presentatives, Washington, D.
G. Nabadajte tiez organizacie,
ktorych ste elenom, ably pfsaly
alebo telegrafovaly kongresu a
ziadaly o prijatie tejto predlo.
by. .
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
OSUsKY ZAsTUPCoM tsR
v RADE LfGY NARODoV

Ma zasadnutf rady Ligy Ma
rodov v druhej polovici maja
zastupoval GSR. DIR. Stefan Osu.
sky manifesto ministra Benesa.
Jednalo sa 0 odzbrojeni.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
polhodinky; dneska ka6dych
patnast' min1t!

polhodinky; dneska ka6dych
patnast' mint!
To bola rychlost'. Tu odrazu
tony zamenily funty. Me div,
ze anglicka vlada urobila Hen
ry Bessemera rytierom a prize
mysel mu zaplatil $5,000,00O "a
jeho vynalez.
Zavedenie tohto vynalezu v
Amerike sa trochu oneskorilo
nasledkom toho, ze William
Kelly, vyrabatel' zeleza v Ken
lucky, prisiel ma tn istl my.
slienku tiez, a vzalo to Wac ro-
kov pravotenia, kym sa spory
vyrovnaly vynalezci spojili.
Prva bessemerka v Amerike DO.
stavena bola roku 1864 v Troy,
N. Y. Ked' zacala chrlit', bolo
to lepsie divadlo, ako oslava 4.
julia. A vzdor tomu, re cd toho
casu vynajdene boly inc sp6so-
by ma zrychlen1 a zlepsend W.
robu ocele, bessemerky sl este
i dnes obdivuhodnou vecou.
Kujne zelezo potion rychle u
stupovalo oceli. Dneska pomer
vyroby kujneho zeleza k vyyrobe
ocele je l ku 81. Pudlerstvo te-
mer zaniklo.
Massova vyroba ocele zacina
sa pri baniach ma zeleznd rudu.
Kto to chce vidiet', mech ide ku
pohoriu pri jazeri Superior a
uvidi obrovske jamy v zemi,
ktore neurobily ziadne so zemou
sa sraziace komety, ale parne
lopaty, ktore sa vhryzly ma sta
stop hlboko do rudy, ktora lezi
tam ohromnom mnozstve. To-
to s1 takzvane "strip" bane
Vermillion, Mesabi a inych po-
hori v Minnesota, Wisconsin, a
Michigane, ktore vydavaj1 teraz
20 seba skoro polovicu vsetkej
rudy na svete.
Ziadna ruka nedotkne sa tel
to rudy cd banf do oceliarne.
Vsetko je mechanicke. V jane
parma lopata naberie odrazu to-
ny tejto rudy - 5000 ton "a
den - a vsype ju do cakajuce-
no vozna. Naplneny vozen od-
vezie, S polsta inymi voznami,
t1to rudu ku zdvihnutym do
kan v Duluth alebo Two Ri
vers, vsype svoj t'azky naklad
do sypok ponize odtiaP sa ru-
da sama sype do cakaj1cich To-
di. Behom hodiny $4,000 ton sa
nasype do lode (predtym vzalo
to robotnikom S lopatami cele
dni naplnit' mensiu lod'), kto-
ra odplava nakladom do Chi
caga, Gary, Conneaut, Detroit,
Clevelandu, Buffalo atd'. Tu
znovu mechanickf nakladaci sa
daju do prace. Po patnast' to-
mach odrazu naberaj1 rudu z
lode a syp1 do cakaj1cich voz-
nov, ktore ju odvez1 do oce-
liarni. 2 inych smerov zelezni-
ce privazaj1 vapenec a z inych
Ease koks. Okrem vody, potreb-
ny je este vzduch ma prerobenie
rudy ma tekuty kov. 10000 ku-
bicnych stop vzduchu spotrebu-
je kazda vysoka pee v Gary ka-
zd1 min1tku, $500 ton ma den,
ably sa smiesal svojej bielej
hor1eosti S 1900 tonami rudy,
vapenca a koksu ma produko-
vanie 400 ton suroveho zeleza.
Este tekute a klokotaj1ce a.
ko lava 20 sopky, zelezo je vo
vel 'kych "varechach" nesene
jarabmi do nedockavej besse-
merky. Alebo ide do este vacsej
tlamy martinskej pece. Toto je
vel'ka pee vylozena palenymi
tehlami, do ktorej sa vmestf $50
do $50 ton tekuteho kovu, kto-
ry moze byt' odrazu uvareny ma
ocel' v hordcosti 1900 stupnov
r.
Ako bessemerky nahradily
stare pudlerske pece, tax i mar
tinske pece (open hearths) ma
hradia hromove bessemerky
Dive tretiny americkej ocele je
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
kral' prielnyslu.
INV preklad Youngest. Slov.
Novin.

s:S l&lvenle OcellarSkehO prize
slu v Spojenych Statoch bo-
II najistejsfm znakom zlepsenia
- celeho hospodarskeho zivota
tejto vel'kej krajiny. Lebo O.
cel' je zakladom tohto zivota.
Ocel je ram, kostra, klinec, zu-
I bate koleso, ostrie nastroja -
vSetko, cim svoje zivotne po-
treby zadovazujeme. Ked' v r.
1882 q v prvych mesiacoch 1888
operacie oceliarnach boly len
na Is percentoch kapacity, ce-
II americky hospodarsky zivot
Dol ako ma marach, hoci i tych
is percent kapacity je ME ma
lickost', ale reprezentuje vyro-
bn plnej kapacity franclzskych
oceliarni.
Ocep reprezentuje vo svojich
baniach, mlynoch, zelezniciach,
Iodiach a inom vystrojeni a ma
\ terialoch $4,000, 100000 bohat-
stva krajiny. V Spojenych Sta
toch je wac ako pat 'desiat spo-
locnostf, vyrabajdcich ocel'. V
najlepsom roku ony vyrobily
yyse 56,OOO,OO0 ton tohto kovu
asi polovica celej svetovej
vyroby. Pamatajuc, ze roena
vyroba ocele jedinej americkej
oceliarskej korporacie je Wac
ako duplom vacsia cd vyroby o.
cele v celej Vel'kej Britanii, a
xe vyroba inej americkej kor-
poracie sa rovna celej britskej
vyrobe, je samozrejme, ze anne
ricky oceliarsky priemysel je
skutocnym titanom.
Ohnive ziare vysokych peel
pozdlz Monongahela a Mahon-
ing rick, oslepujdce ziarenie
martinskych peel v Bethlehem,
-
hrmenie a fueanie bessemeriek
mad bavlnovymi poliami Alaba-
my, stlpy ohna mad mestom Ga
~ noci = ktokol'vek ich po-
cnl a videl, nikdy Wac neza-
budne su tax krasne, tax
strasne, tax symbolicke. Sn ony
symbolmi vel'kych podujati a
vel'kych dosazeni. Ruda musi
byt' dovazana v celych vrchoch
ably sytila tie hrozne dtroby.
Pred sto rokmi, oceliarsky
priemysel Dol celkom nepatrny.
2 ocele vyrabaly sa len noze a
ME mnoho ineho. OceP bola
draha neista, a kde sa vyza-
dovala sila vytrvalost', pou-
lite bolo kujne zelezo. Zelezni-
ce sa zacaly ma zeleze. Civflna
vojna bola vybojovana zelezom
Zapad Dol podmaneny zelezom.
Zelezo bolo kral'om; 1dolie O.
hio rieky a jej vtokov bolo je-
no tr6nom.
Rozdiel medzi ocel 'ou a zele.
zom je hlavne v obsahu mnoz-
stva uhliku (karbonu). Ked'
rozpustfme 4 do 2 percenty u
hlika v roztopenom zeleze, do
staneme iatinu tvrd1, ale
Hahko sa lamaj1cu a preto ne
pouzitel'n1 pre- vaesinu veci.
Nelezo cistejsej forme, obsa-
huj1ce len patinu l percenta u
hlfka alebo menej, je kujne ze-
lezo mocne, nepoddajne, sd-
ce ma take upotrebovanie. Me
kde medzi uhlfkom presiaknu-
ttm zelezom, ktore je liatinou a
tenaer bez uhlfka zelezom, ktore
je kujnym, je to st'astne me-
dinm, v ktorom je ME ami moe
ami malo uhlika. To je ocel' -
\ nocnejsia, ako Latina, tvrdsia,
ako kujne zelezo = kov tax sill
/ nv, Ee ma palec hruba nit je
vstave zodvihn1t' 10O-tonovd
clomotfvu.
Ale sposob vyroby ocele Dol
ohromne pomaly a neisty. w
roba ocele, totiz kontrolovanie
xnozstva uhliku roztopenom
koEe bola pomala a MONA len
\ malickom mnozstve. A preto
u5n& zelezo bolo kral'om.
Rotom, odrazu, zjavila sa Bes-
& & nerova pee - revajnca, ohen
q SlIxIiaca vymyslenina, ktora mo-
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

sjednotenia, obchodn6ho pr&va,
sporitelien, cedulovych bank 4
tax d'alej. Buddce zasadnutie'
bude 20. aug. v Juhoslavii.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08
500. v1ROtM POvAzsKEJ
BYSTRIUE.

Bud1ceho roku oslavi Povaz-
ska Bystrica 500. vyro6ie svoj-
no trvania. Zalozena bola uz
pred 1000 rokmi, ale roku 1435
do zakladov vyhorela. Potom
bola znovu vybudovana.
YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1934-06-08

Ako bessemerky nahradily
stare pudlerske pece, tax i mar
tinske pece (open hearths) ma
hradia hromove bessemerky.
Dive tretiny americkej ocele je
uz dorabane v martinkach, ac-
kol'vek v Europe bessemerky e.
Ste panujd. Martinska pee vari
syoju varku pomalsie, ale udr-
Il Wac massy a da lepsiu kon-
trolu teploty. Ocel' z martiniek
je teraz standardnou po celej
Amerike pre- kol'ajnice, mostly a
mrakodrapy.
Ale ma ceste je uz sok mar
tiniek, ba uz je tn, v podobe e
lektrickych peel. Mnohe vyso-
keho gradu ocele, ako nehrdza-
vej1ca ocep, oceP ma nastroje
q inc, sd robene v tychto pc
ciach. Tieto pece budn sa mno.
lit, ako bude elektrina lac
MET.
Pittsburghsky distrikt je e.
ste vzdy najvacsfm vyrobcom
ocele Y Amerike, ale Chicago ho
u5 dohana. Chicago ma who.
| dy blfzkosti k ride a uhliu .
doyoz 70 jazeri, "A Chicagom
a !! =! =! 7 !. ysna
Twin-City herald. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1927-1940, 1934-06-02
Legal
Notices
No. lis7i
CLAIMS, ETC.

State Of Minnesota, County Of Hennepin. in
Probate Court.
In the matter of the estate of Hazel Pierce
also known as Halle Pierce, deceased.
Letters of administration on the estate of
Hazel Pierce, also known as Halle Pierce;
deceased, late of the County of Hennepin and
State of Minnesota, being granted to Melva
Lorraine Olson. of said County and State.
And it appearing upon proper proof by the
affidavit of the said Melva, Lorraine Olson,
made and filed herein, that there are no debts
against the estate of the said Hazel Pierce.
also known as Halle Pierce. deceased;
the same is hereby allowed from and after
the date of this order, in which all persons
having claims demands against the said
deceased required to file the same In the
Probate Court of said County of Hennepin
for examination and allowance, or be for
barred
1T IS FURTHER ORDERED. That the, first
Tuesday in September, 1884, at ten o'clock
q. M, at General Term of said Probate
Court, to be held at the Court House in the
City of Minneapolis, in said county, be and
place when and where the said Probate Court
will examine and adjust said claims and de-
mands.
AND 1T is FURTHER ORDERED. That no.
tice of such hearing be given to all creditors
and persons interested in said estate by forth
with publishing this order once in each week
for three successive weeks in the Twin City
Herald. newspaper printed and published
this order to all the heirs-at-law of said de-
cedent when their address is known or can
be ascertained by due diligence, at least four
teen 90 days before the date of said hear
ing, unless notice is waived.
Dated at Minneapolis, this 23rd day of May,
1884.
By the Court:
MANLEY L. FOSSEEN.
Judge of the Probate Court.
Alfred A. Donaghue, Attorney,
AIS Masonic Temple.