davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

milyen konnyen vackot talalhat
maganak szegenyseg, de rem
desen azok irnak ilyesmit, akik
a vackot soha mem probaltak ke-
resni.
Sokat beszelnek arrol, hogy
egy niklivel New Yorkban egesz
ejjel utazhatik az ember a is
meleg foldalatti vasuton, de akik
EFT mondjak, azok kozul az uta-
East vajmi kevesen probaltak.
$50 Sc rola, rendesen oltozott
ember atszallhat egyik vonatrol
a masikra, de akinek rongyos 8,
ruhaja, AIT bizony egy-ket kor-
utazas utan kinezik Is megkerde-
xix t6le, hogy hol akar kiszallni.
Akkor meg cgyebkent is csak
ket aga volt a subway-nak Is
ket ora alatt az ember niklijet
rendesen elutazta. Akkorra XII
kerdeztek, hogy nnerrc van az
ejjeli szallasa.
A vasuti allomasokrol egyora
fele legutolso vonatok is ell
indulnak kiilonben is New
Yorkban vannak az allomasokon
a legelesebb szemii rendorok.
Azok is nagyon gyorsan kerik a
vasuti jegyet rongyos es al,
mos embertol.
Voltak id6k, mikor New York
ban a magyar csardakban is ei
lehetett nappal es az ejszakal<
e1s6 felen id6zni es a Kossuth
Hall, a Rakoczi Hall, Mocsal
bacsi szalonja sokszor adtak me-
leg fodelet mindnyajunknak, de
magyar helyeken ingyen vende
gill legfeljebb letort magyaro-
kat ha eltIrtek es mikor Mike
al meg Spotty-val Kossuth
Hallba bevonultam, mem valami
szivesen fogadtak.
A kilencszazhetes panik alatt
az emberek segiteser6l meg nenl
gondoskodtal< olyan rendszeresen
mint most es majdnem ait mond-
hatnam, hogy tavaly telen szin.
te irigykedve jarkaltam tie
dix uccai river-fronton Fulop Ilo.
naval, ahol new york; Hoovers-
vile borzalmait nezegettiik.
A Salvation Army ugyan osz-
togatott ejjelenkent Boweryu
egy kis fekete lottyot, meg ke-
nyeret, amiert orakat kellett q
line-ban acsorogni, de szallast az
akkori otmillios buszke varos
mem tudott adni. csak legfeljebh
minden tizedik hajlektalan EN-
bernek.
Nyaron all right New York
ban, olyankor nemcsak a Central
Park, a Feher Kert is jo tanyat
ad az embernek, de akinek ott
telen nincs hazaja, az igazan
nem tudja, hogy ejjeli szallas
utan, vagy ennivalo utan nezzen-
e napestig az uccakon.
Egyikunk sem volt hus zonegy
evesnel id6sebb es olyankor meg
etvagya is van az embernek, dc
ha ennivalot mem tudtunk sze-
rezni, azzal mem voltunk teljc-
sen megakadva. Csak ejjel ket-
harom oraig kellett varniuk, AZ
akkor meg a Second Avenue-n
lev6 Cafe Boulevard el6tt, olyan-
kor a garbage kannakat kitettek
Is abban mindig elegend6 ke-
nyerhulladekot talaltunk.
AIT mindenki elkepzelheti
hogy valami nagyon melegen mem
voltunk oltozve.
Delr6l erkeztiink New York
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
A METH0DISTAk MECSz0LALTAk
De tovabb kellene menni0k egy lepessel

Ebben lapban gyakran kri-
tizaljuk az egyhazakat, hogy a
kotelessegeiket elmulasztjak.
hogy napi szocialis eseme-
nyekbe nem igyekeznek belle
kapcsolodni hogy tenylegesen
nem mernek szembeszallni a to-
kevel.
Annal nagyobb orommel re-
gisztraljuk, hogy III tendenciat
latunk nehol az egyhazaknal 5
ennek megnyilvanulasa volt a
methodistak detroiti gyiilese, a.
hol meresz kezekkel hozzanyul-
tax nap legfajobb problemaja-
hog es eles szavakkal iteltek ell
az egyik kapitalista osztaly on
zeset.
A methodista konferencia egy-
hangu hatarozata kimondta,
hogy:
az automobilipart megtet-
tex a nagyipar landzsajanak,
amelynek segitsegevel a
kapitalista tulajdonosok es a
kontroll tulajdonosai meg
akarjak tartani munkasfel-
vetel es munkaselbocsajtas
erk6lcstelen jogat tovabbra
is. Hiring and firing) Az
alkalmazottaknak erkolcsi jo-
guk van egy bizottsagra. a.
hova az elbocsajtas ellen
fellebbezhetnek, hogy ne le-
gyenek kiteve csaladjaikkal
egyiitt a munkaltat6 sze-
szelyenek.' =
vi Is meresz szavak egy anne
rikai egyhaz reszer61 Is minder
elismeres megilleti 4 detroit
methodista konferenciat. hogy
ezeket 4 szavakat kimondta.
De szayak csak e1mondot,
malasztok maradnak, M nem ko.
yeti azolxat csclclkedet ueyan.
i1yen sxellenaben. s.|
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

ba es Orleansban telikabatra
mem volt sziikseg. A sweatert
meg akkor mem hordtak ilyen
altalanossagban az orszagban.
Bizony mi rajtunk csak dzsek-
kabat volt, legfeljebb egynehany
ujsagpapirost csavartunk ma
gunkra kabat alatt, hogy a
szel ne jarjon at egeszen. benniin-
ket.
gyobb resze meyer volt es inert
Hat kivert kutyak voltunk Is
ugy bandukoltunk egyik melege-
d6 helyr6l masikra, mintha
mem lenne ennek az eletnek SEM
mifele mas problemaja, minthog,'
az ember melegedjek.
A Bowery, tough kocsmaiba,l
csak akkor id6zhettunk egy-egy,
orat, LA legalabb egy niklink
volt koponyankent, neha a ma
gyar csardaban is eliilhettiink
egy par orat, de azon a telen
nagyon RESERVES dolog volt mind
a harmunknak egy-egy dajmot
ejjeli szallasra osszevagni.
New Yorkban voltunk es ma
gyon szomoru napokat elttink.
Kilencszaznyolc decembereben
nagyon hideg volt es talan tob-
bet faztunk, mint amennyit chez
tiink, pedig koplaltunk eppen
elegend6t.
Macy iinnepek fele vagyodik
az ember, kilonosen a gyerek-
ember, a sajat fajtaja utan es
ugy hataroztunk, hogy Two-Bits
Mike-al karacsonyra felmegyiink
New Yorkba. A leveleinket is
oda jarattuk az Ohazabol, -
Two-Bits osztrak fiji volt - meg
hat id6nkent meg is untuk a
napsutest a delvideken.
Magunkkal vittiik Spotty-t is
fatal kis mexicoi baratunkat, aki-
mel szebben senki nem tudott d
dzsungelokban enekelni es aki-
mel keszsegesebb es jobb cimbo-
ra mem akadt a hobok kozt. Ugv
volt velunk szegeny, mint Pen
tex lehetett Robinsonnal. A gon;
dolatainkat elleste, vacsorahoz
fat 8 szedte, a vizet a f6zes-
hez 8 cipelte. Es vacsora utan
mikor a dzsungelokban az ivasok
rnegkezd6dtek, muzsikat Is
Spotty szolgaltatta.
Alapjaban mem is tudom, hogy
miert from "szegeny" Spotty-
max, mikor ITALIAN legboldogabh
volt koz0ttink. Tizenhet ewes ra.
gyas arcarol mosoly soha Il
mem ment es ha egy-egy teher-
vonaton a hideg szel konnye'
kifakasztotta szemiinkbol, Spot
ty akkor is kesz volt muzsikalnl
es enekelni. Akkor aztan ba-
natos spanyol notakat sirattuk
Is legalabb nem arultunk Ell a
konnyeinkkel gyengeseget.
New Yorkban nagyon keser-
yes volt tel lo08-ban, inert 4
kilencszazhetes depressionak meg
mem volt vege es akkor meg
ehelyett az elegans $40 helyett
az orszagos nagy letorest kozon-
segesen paniknake neveztek.
A Bowery-n ugyan adtak Ia
kast ejjelenkent tiz centert, de
a tiz centeket bajos volt ossze-
szedni, a Hotel de Gink-ben pc
dig az alhatott, aki az agyat
el6bb elfoglalta.
Sok ostobasagot osszeirnak es
beszelnek New Yorkrol, hogy ott
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

vekony dongaju legeny voltan,
de Spotty szenvedett 'koztiink a
legtobbet Is egy este mar azon
gondolkozott, hogy bandzsojit
beteszi a za1ogba. Mikor azoil-
ban mindossze huszonot centct
kinaltak neki erte, mem Walt meg
a hangszert6l.
Attol feltunk, hogy Spotty
megbetegszik, bar egyikiink sem
erezte magat valami nagyon jol,
es azon gondolkoztunk, hogy
talan legjobb lenne visszamen-
nj a delvidekre.
A delen ennivaloban hiany So
ha mem volt, dzsungelekben /.
tiiz mellett a tell ejszakakat is
el lehetett viselni es delen leg
alabb otthon voltunk.
Napokig jartunk, csavarogtunk,
Spotty egyre tobbet kohogott,
mikor a szerencse hirtelen ram
tekintett.
A Kossuth Hallban valaki ait
mondta, hogy az egyik cseled-
elhelyez6 kifutofiut keres, aki a
cseledeket elvezeti a megfelelo
helyekre. Akkor meg sok zold
lany erkezett varosba, akik
magukban mem tudtak elmenni
az Vi nagysagak megadott ci-
metre.
Befektetes kellett ehhez a
dzsabhoz is, de megkantam.
Ket vi papirgallert lettem ot
centert es >egy kis olasz gyerek
cipomet ket centert kisajnolta.
Ennyit valahogy osszeszedtiink.
Es hozzafogtam a munkahoz,
amiert ket dollarokat igertek he
tenkent.
Hogy a ket dollarbol mikepen
lehet megelni, azzal a munka-
ado mem torodott.
A munkaban vettem eszre.
hogy a cseledek milyen konnycn
at tudnak valtozni nagysagakka
ha meg van adva az alkalom !.
szamukra.
Naponta hat-nyolc kisasszony:
elszallitottam helyere, de ne,ll
volt koztiik egyetlenegy sem
aki ne kovetelte volna meg, hogy
en- vigyem a taskajat.
Igaz, hogy neha kaptam 8,
cent tippet toluk es neha a car
fare-n is kerestem, inert vissza-
fele, mikor mar a lanyt elhelyez,
tenn, esetleg gyalog mentem.
Ez kis graft es a tip naponta
meghozta a husz-huszonot cen
tet, ugy, hogy a ket cimboram
mem koplalt valahogy szalla-
sokrol is gondoskodtunk.
Csak ARA nem tudtam a fonok
urat ravenni, hogy engedje 9
ket baratomat az iroda hatemo.
gotti szobaban, ahol lanyok
taskai voltak, melegedni.
OF napot dolgoztam es mas
fel dollar fizetest kaptam, am
Macy problemat hozott az ele-
tiinkbe.
En- mar egesz nyarspolgarnas
ereztem magam es arra szavaz-
tam, hogy vegyiink XII valahol
egy szobat hogy legalabb a hal
lex legyen biztos fejiink felett
Mike praktikusabb flu volt. G
AIT ajanlotta, hogy engedjiik e
kockazni "tenderloin" keriilet
ben lev6 meyer kocsmakba. A
Tenderloin Oft volt, ahol ma 4
Gimbel Brothers hatalmas aru-
haza es Pennsylvania vasui
allomasa vannak es nemcsak es-
|te, de nappal is felelmetes vol,
tt jarkalni. Mar tudniillik annak
akinek volt felteni valoja. A Iii
dzseknadragunk, vagy dzsek-ka-
batunk ugyan mem forgott We
szelyben Is mivel OFT a leveseket
Lk< ~AnfSr< adf&k rn;or . RnwA.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
ECY ILYEN SzTRAJkoT
SzERETNEK LATIN

a DanyaSzok a mutt netcn
sztrajkoltak.
A yakimai gyiimolcs-szed6k is
sztrajkoltak.
A chicagoi tejesek is sztraj-
koltak.
A selyemgyarak rongyokban
jaro munkasai is sztrajkoltak.
Csak koldusok, nincstele-
mex, welfare segelyen teng6d6
szegeny letaposott emberek mem
akarnak szervezkedni Is sztraj-
kolni.
Csak azokbol olte XII az emberi
onerzet utolso szikrajat Hoover
elnok, aki az "onerzet'' rleveben
tagadta meg a kenyeret az or
szag minden ehes polgarat6l.
Szeretnek minden nincstelen-
mex szemelyesen beszelni.
Szeretnem megmondani mind
egyiknek, hogy van kenyer eleg
ebben az orszagban, hogy van
val sok ebben a hazaban, hogy
a kormany azert fizet, inert a
malacot kicsikoraban leolik, inert
mem tudnak a sok hussal NIT
csinalni.
Szeretnem megmondani min
den nincstelen testveremnek,
hogy ne tiirjon, hogy ne varjon,
hogy szervezkedjek a mask
meztelen emberrel es kozos ero-
vel kenyszeritsek XII .ebbol az
orszagbol a kenyeret es hust
a kenyer melle.
Szeretnem mindnek kiilon-kii-
lon megmondani, hogy joga van
lit minden embernek tisztes-
seges eletre, hogy tarsadalom
tartozik kenyerkereset lehet6-
seget minden tagjanak megadni.
A regi rend yak profetai, a
regi rend t6kes haracsoloi ait
hirdettek, hogy vilag senkinek
mem tartozik megelhetessel; de
igenis a vilag tartozik azzal,
hogy megelhetesre az alkal-
mat megadja..
Szeretnem megmondani min.
den ehez6 es .fazd embertestve-
rerfnek, hogy lokjek vissza ait
koldus alamizsnat, amely ke-
yes az eletre, de amely nem
engedi 6ket, meghalni, inert i
tarsadalom idegzete nem birna
elviselni egy par millio ember
I, ehhalalat.
Szeretnek megtanitani minden-
kit, hogy bin egy ilyen gazdag
orszagban heti harom-negy dol
laron teng6dni, hogy halalos bin
gyerekektol megfelel6, e1nbe-
ri taplalekot megtagadni es hogy
sotet bin koplalni, fazni, mel
kulozni, mikor mindenb6l van
eleg ebben az orszagban.
Szeretnem megmagy arazni
minden ehez6 szegeny embernek,
hogy mem igazsag, amt veluk
vegbe visznek es hogy soha nem
kaphatnak igazsagot, amig AIT
mastol akarjak megkapni, amig
mem veszik az igazsag-osztast a
sajat kezeikbe.
/. Szeretnem ARA biztatni a
nincsteleneket, az elesetteket az
eheseket Is rongyosakat, hogy
koveteljenek legalabb tizenot dol
lart minden olyan csalad sza-
mara, amelynek inunkaalkalmat
mem adnak.
Ez is keves, enne1 is tobb jut-
hatna a munkaja utan minden
embernek ebben az orszagban,
de nagyon sokkal tobb ANIMAL a
kegyelemfalatnal, amt ma oda-
dobnak az ehes polgartarsnak.
Eek a sorok nem akarnak
lazitast szitani, zendultst okoz-
nj, inert ARA mines is semmi
l szukseg, ha megeEti 4 nincstelen
ember, hogy szeryezetten meg
hallgatasra talalna az orszagban.
A volt kormany n1indent ell
kovetett, hogy epsegbeh tartsa
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

SI-~3 - iSS NHA~sNS
lehet6seget, a munka privilegiu-
mat megtagadja.
Ha mem tudnak tizenot dolla-
ros segelyt adni, akkor munkat
adjanak az enbereknek.
Akkor adjak at a magtarak-
ban rothad6 elelmet kenyernek,
akkor adjak at mez6kon ala
szantott gyapotot ruhanak Is ak
kor adjak at a tetlenul hever6
gyarakat, hogy azokat a nincs-
te1en emberek iizembe vehessek.
Vagy meg akarjak tartani a
kivaltsagos kapitalistak a ter
mel6 eszkozoket maguknak es
akkor munkat Is kenyeret, de
mindenesetre kenyeret adjanak
lit mindenkinek az orszagban,
vagy felre kell lokni 6ket Is ell
venni toluk a termeles eszkozeit,
amelyet dolgoztatni mem tudnak.
Ezeket szeretnem megmagya-
razni rincsteleneknek, a mez-
teleneknek, a koldusoknak, a
welfare keserii kenyeren tengodo
szegeny testvereknek, akik ert-
hetetlen Is - bocsassak meg
nekem ostoba tiirelemmel Vi
selik AIT sorsot, amelyet mem
az listen, mem az elet, hanem az
emberi gonoszsag es butasag
inert rajuk es amelyet mem kel-
1ene nekik ilyen birkatiirelem-
mel vise1ni.
Ne elegedjenek meg azzal a
fele1ettel, hogy nincs penze a
varosnak, hogy mines penze az
allamnak, hogy birtokosok mem
tudjak az adot fizetni. EFT szaz
evvel ezel6tt tudatlan emberek
elfogadhattak mentsegnek.
Ma tudnia kell minden ember-
mex, hogy ehes Is rongyos ember
kenyeret es ruhat, fodelet es
fiitest ker es hogy mindezekbol
van elegendo, csak XII kell ait
kovetelni.
Mindenfele szervezkedni kelle-
ne, siirgosen szervezkedni kelle-
ne nincstelen embernek, a
tkegyelem SOS es keserii kenyeren
teng6d6 csa1adoknak es olyan
ribilliot kellene csapniuk, hogy
"a kivaltsagos osztalyt cselekves-
re kenyszeritsek. Vagy kor-
manyt, hogy cselekedjek a XII
valtsagos osztaly helyett es ad-
jon b6segesen kenyeret az or
/ szag minden polgaranak es oyer
mekenek.
Schwab, az acelmagnas AIT
mondta harom eve, hogyha ehes
lenne, lopni MEME.
Ne menjenek lopni az ehes
emberek, hanem szervezetten
szalljanak sikra kenyerert es
vegyek ait el oman, ahol van,
ha sep szerevel mem adjak.
Mem az a tolvaj, aki kenyeret
.lop gyermekenek, hanem az
a gazember, aki mem ad kenye-
ret a gyermekenek, mikor az
chosen sir hazaban.
A nincstelenek, kifosztottak
nagy sztrajkjat szeretnem latni.
Szeretnek egy march-ot latni,
amikor tiz millio ember megin-
dulna, hogy igazsagot, tisztes-
seget, kenyeret koveteljenek attol
az orszagtol, amelyet egy kis
rothadt, kivaltsagos osztaly ell
rabolt .lak6ssagtol.
Szeretnek egy sztrajkot latni,
mikor tiz millio ember a fejehez
vagja szaraz etelhulladekot an
max tarsadalomnak, amely bees
teleniil elnezi ezt a tomegnyo-
mort, amin segiteni kellene es
amin nagyon gyorsan segiteni
1ehetne.
Januarban 0sszeil kongresz-
szus,s amely allit6lag nepet
k&pviseli cbben az orszagban.
Szamon kellene kerni, tetem-
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-10-26
Philadelphia Passes Boston
in Daily" Drive; Race Hot

NEW YORK - Two Districts are
racing neck and neck for leadership
in the $4,000 Daily Worker Drive.
District / (Boston) which topped
the list last week was overtaken in
this half week by Philadelphia, but
the margin, separating the two as
shown in the table below is less than
one per cent.
Other Districts are also climbing
up and it is toss-up as to which
will assume the leadership within the
next few days.
Both Philadelphia and Boston in
creased their percentages sharply by
splendid action, such as holding af-
fairs, broadcasting collection lists
among workers, appealing for contri-
buttons, visiting mass organizations,
including trade unions.
New York District, Chicago and
others are still tagging. The rather
bad showing Of these and other DIST
riots pull down the total percentage
Of the $4,000 quota raised so far to
34.19o with the DRIVE MORE THAN
HALF OVER.
Only the most vigorous and sus-
tanned efforts can succeed in pulling
the slow districts out of their slump
and help in the Drive to guarantee
the continued existance of our
Daily" Hold affairs, push your col
lection lists, visit your LENDS, press
mass organizations TO action.
GET INTO ALTON AT ONCEl
Overtake the l,4ding districts.
The following table shows standing
of the Districts on October 23rd:
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-10-26
WEAR ELECTION BUTTONS

SOlill dQC GlltOl
I would like to call the attention
Of the comrades to one little phase"
Of our election work. About month
ago a sale of vote Communist" but
tons took place in the units and mass
organizations. They were all sold, so
it seemed, thousands of them.
But where are the buttons now that
election day is so near, and the front
pages Of the capitalist press are full
with the sham battle of the bosses
candidates? Surely not in the lapels
Of comrades coats! I pinned mine
on yesterday and while in the subway
hundreds of people started at it, some
with appreciation, some ready to tear
it off. A conductor told me that It's
the first button he ever noticed and
he remarked that in the papers where
all scheduled election meetings are
listed, our Party is not mentioned.
He therefore thought that the Com
mun.st Party participated only In Pres
! idential elections. (By the way, why
can't we protest against this discrim-
nation in the capitalist press, which
is supposed to print all the news that's
fit to print?)
OF course, some Of us can not
jeopardize our jobs by coming to
work with button displayed, but
why can't we, thousands Of us in N.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-10-26
Farmers Help On
Picket Lines In
PickerS' Strike
By a Worker Correspondent

SAN JOSE, Cal. - The wave Of
strikes all over the country, (the
workers answer to the wage-cutting
program of the N.RA) led by mill
tant unions affiliated to the T. U.
U. L., shows that American workers
are fast becoming aware of the fact
that it is only through struggle that
their demands can be won.
Today as 1 write this, there are
out on strike in San Joaquin Valley
in California, $4,000 cotton pickers,
under the leadership of the Cannery
and Agricultural Workers Industrial
Union, fighting for a decent living
wage. The price that the growers
are paying is Coo per hundred pounds.
The workers are striking for 81 per
hundred pounds. Involved in this
strike are approximately 1000 Negro
workers, 1000 white, and 1000 Mex
lean workers.
In certain sections where the strike
is taking place, impoverished farm
ers are joining the workers on the
picket lines, learning the necessity
of the worker and farmer uniting
in struggle against one enemy (capi-
talism),
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-10-26
Raising Funds
For Delegates To
Farm Convention
By a Farmer Correspondent

by Farmer Correspondent
LOUP CITY, Neb.-Enclosed find
$1.00 in stamps as first payment
on one years subscription to the
Daily Worker. 1t beats hell when a
farmer is not able to send in the
full amount.
Che farmers out here are getting
to see through the wool that has
been pulled over their eyes. We
are very busy organizing and
electing delegates for the confer
ence to be held in Chicago. This
county has Is delegates now and
we are driving for 40. We are
having dances and socials to raise
money for the delegates.
IN Webster township, where l
farm, we are putting on play,
"You Cannot Take Our Land" and
another, "How the Russians Care
For a Crop" We are charging 15c
for money to send delegates to
Chicago. l am going to be there
myself.
have 100 acres of corn, but I
cannot borrow money to hire a
cornhusker.- We think that the
MIRA. is the bunk. intended to
SOW only 20 acres of wheat, hut the
agent told me | would have to
: SOW DO.
A few of US farmers signed up
and intended to give a part of the
money for organizing more farm
ers. This county has 1000 Holiday
Farmers, and the state 10000.
almost forget, the school on
wheels is helping US With the play
The school is doing wonderful work
here and we are proud of it.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-10-26
Lumber Workers
Are Hit By MIRA.
By a Lumber Worker Correspondent

By Lumber Worker Correspondent
POWERS, Ore.-~The correctness
of Comrade Harry Cannes analy-
sis of advantages given by the
MIRA. to trustified industries over
non-trustified is being driven home
to the workers, small farmers and
business men of Coor County, Ore.
The Coor Bay Lumber Co., by
order of the MIRA, is shutting
down from Oct. IS until Nov. /.
This means that 700 workers will
be laid off, lathough weather con-
ditions are ideal for logging oper-
atoms.
Eden Ridge, on which Coor Bay
Lumber Co. operates, is 5000 feet
above the sea level and soon the
wind will howl and snow will pile
up, which makes the ordinary work
of logging doubly hard.
Though the workers have good
coaches in which to ride the ID
miles to and from work, they are
soaked to the skin by cold rain and
snow, and many cases of severe
coils and flu have developed.
Coor Bay Lumber Co., by order
of the N.R.A., in the future will
be compelled to cut their operat-
ing time to only 80 hours a week.
The question arises, can the
Coor Bay Lumber Co., which is
ORGANIZED for more production, or
any of the large companies, operate
en- a shoestring basis? The answer
is, obviously, not for long without
cutting the wages of the workers.
Though the workers here at
Powers are receiving wages higher
than the N.R.A. code designates
for the lumber industry, it is only
enough to keep them in food and
clothing with small payments on
food and clothing long ago con-
sun7ed or worn out.
There is only one way the work
ers of this section can maintain
their alre"dv meager standard of
living, and that is to organize in
the National Lumber Workers
Union ard all other n-'ons backed
by the Trade Union Unity Learue,
which is spreadinr RAPIDLY over
The west coast and the east, and
has already won substantial ware
increases and conditions for the
workers.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-10-26
Where the Workers
And Farmers Rule
BY a Soviet Farm Worker

Dear Comrades:
My family had always been known
as poor people. My father was Door
man, as was my grandfather and my
great grandfather. All during my
fathers life struggled to lift our
family out Of want. but was unable
to do anything. We had no horse,
and during the time that we bor-
rowed a horse from the "kulak" (rich
farmer we had to bow our heads at
his willing.
A long time ago I became convinced
that T could not carry on the work
Of the farm alone. In the year 1929
a number of our peasants began to
organize a kolkhoz collective farm.
The kulaks, through their agents,
tried to confuse us.
The country women tried to fright
en- us: "a bad business you have
plotted for yourselves. And nothing
will come out Of this kolhoz idea.
You and your children will be re-
duced to poverty by those who have
invented this idea of kolhoz."
We talked things over with them,
answered their questions and enlisted
their services in our work. We all
worked together in the kolhoz in a
! friendly manner.
We divided our kolhoz workers into
different brigades. Each member of
a brigade received an account book,
as did every kolhoz worker.
Up until the harvest we received
an advance in products and money.
After harvesting. part Of what we
produced goes to the government, and
the rest in each different department.
of culture is divided among the kol-
hoz workers, according to the per-
centage of the amount they have
produced as accounted for In their
individual account books.
The kolhoz helped me build nice
new house. bought myself a COW
i and some sheep, and I am planning
soon to buy some small pigs. Besides
all this, have my own truck garden,
which yields good many vegetables.
When 1 am being drawn by my
little horse out into the fields, and
I see the huge stacks of piled grain,
then I am startled from sheer Joy.
''That is all mine!" I think. ~Ali
ours! Our kolhoz workers."
NICOLI RIBUsHKN.
1.-THE Giant Kolhoz,"
Red Hill Region,
Moscow District.