davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29
Report Attempt to
Kill Reichsbank Head

PRAGUE, Aug. %. - The Social
DEMOCRAT" organ of the runaway
German Socialists, says that three
Storm Troopers arrested in Berlin
have confessed to a plot to assas-
sinate DR.. Hjalmar Schact, presi-
dent of the German Reichsbank.
The paper reports them as say
ing they meant the assassination
as protest against the non-fulfil-
ment of Adolf Hitler's social pro-
gram.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29

Well, well, this Is all utopian, Of
course, but what really is important
Is that a bunch of atheist skeptics
have challenged the whole idea that
Poverty is divine. They now rule
the Soviet Union, and on the hot
test or windiest day in New York,
many of us feel better when we think
OF the Soviet Union
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29
Aberdeen Unemployed
Leaders Trial Is Set

ABERDEEN, S. paul seid-
ler,, unemployed leader, is faced
with a double charge of "obstruct-
ing traffic" and is held under double
bonds of $500, for addressing meet
ings of the unemployed near a re-
lief station, and in Aldrich Park.
Trial is set for Sept. S.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29
World S.P. Congress
ManenperS to knife
United Front Action
Congress Meeting to Work Out New Deceits
of Workers, Took Long Step Toward Fascist
Development Says Bella Kun in "Pravda."
By Bella KUN.

MOSCOW USSR, % Cabe)-(Editors Note: the foo
ing article by Bella entitled United
mist Party of the
The Paris "rejunating"
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29
Ford, General Motors, American Bankers Are
Among Heavy Supporters of German Fascism;
German Princes Act as U. S. Agents

Editors Note:-The contributions
to Adolf Hitlers Nazi party by Am
erican financiers and industrialists
are described in the following .ex-.
cerptS from "Hitler as Franken-
STEM" book written by "Johan-
mes Steel"
johannes Steel" is the pen-name
Of man who was for several years
the secretary Of . high official Of
the German Nazi party. For obvi-
GUS reasons his real identity Is care
fully hidden. His book Is pub
lished in England, and In several
countries Of Europe.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29
FULL-FASHIONED HOSIERY
WORKERS IN CONVENTION
SUPPORT ANTLWAR meet
Unions of 10000 Workers Urged by Represen.
tatives to Elect Delegates Western Farmers
to Send Many to New York Congress

PHILADELPHIA Aus SsThe national convention OF the
Federation Fashioned
United States Against
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-08-29
BY JOHANNES STEEL

The American agents who worked
under the supervision of DR.. Hjaln1ar
Schacht (now president of the
Reichsbank were told to explain how
National Socialism under Hitler
would bring prosperity back to Ger
many, and how the return Of pros
perity implied protection of the large
sums invested by Americans in Ger
man enterprises, the thawing Of
frozen capital. In brief, their mis-
sion was to present Hitler to Amer
lean financiers and captains Of in
dustry as having been sent by pro-
violence to relieve capitalism of very
uncomfortable burdens.
These arguments evidently went
home to the extent Of several mil
lion dollars. One famous issuing
house gave fifty thousand dollars In
three installments respectively of
five thousand, ten thousand and thir-
ty-five thousand dollars.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
ELJARAS INDULT A KoL
LOZSvARI IPARTESTtjLEr|
ELLEN a HIMNUSZ
ENEKLESE MATT

=.
Kolozsvarrol jelentik Sill
veszter estejen kolozsvari Ma
gyar Iparos Egylet estelyen az
egybegyiiItek elenekeItek a Him
nuszt Nehany jaro-kel5 EFT meg
hallotta es foljelentest tett, -
miert eljaras induIt az egylet el-
len. Az egylet elnoke, Hevess
josef az iiggyel kapcsolatban
kijelentette, hogy Szi.veszter e.
tejen, mint azcl6tt is niindig.
most is beszedet intezett az cgy-
let tagjaihoz, elbucsuztatta AZ
oesztendot. felkoszont0tte az
ujat es anikor koiozsvsri f6-
teri templom harangja megkon-
dult, osi szokashoz hiven q
kezdte enekelni az listen ADD
meg a magyart, amit minden je-
lenlev6 legnagyobb iinHepelyes
seggel enekelt. Ez eddig Is min
dig megtortent es sohasen1 kifo-
gasoltak. Termeszetesen sninden
esetleges fejlemenyfrt vallalja !
felel6ssegct.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
A KULTURA.

.Edes testvere az el6bbinek. a
tudomanynak. Nyomaban mott
nagyra es szellemeb6l taplalko-
zott. Csillogo mazzal vonta be a
fe!so reteget, kivaltsagosak
eletet. A tomcgmilliok nem kap
tax bel6le. A nagy feny Macy
arnyekot vetett S ezen arnyek-
ban eltek tomegek. Csak egy
pillantas. A vilagvarosok k6siva-
tagjait a kultura hozta letre. S
ezekben epen ugy eleped, elsor-
vad a lelek, mint a Sahara ST.
vatagban. A berkaszarnyak So
tet, napvilagot mem latott nyo.
morlakasai, hazberuzsoraiva
Gorkij orosz iro ejjeli menedek.
helyeire emlekeztet6 hajlektala.
nok tanyai: mind kultura cs6d.
jerol beszelnek. A testi Glet ke.
nyelmer6l megfeledkezett embel
a lelkerol megfeledkezett.
Tudjatok-e, erzitek-e, mier,
buntet az listen?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
OHAZAI. HIREK

gesen csak akkor mennek at a
tulajdonaba, ha felesege lesz.
Eek utan tortent, hogy, a bu-
dapesti uriasszony egy este az
zal a keressel allitott Horncr
Sidney ele, hogy ne vegye rossz
neven, ha este mem talalkoznak,
inert Budapestrol ismer6sei er-
keztek Parisba es azokkal kell
toltenie az estet. A csikagoi mill
iiomos hozzajarult ehhez es mas
nap nagy meglepetessel olvasta
az asszonynak hozza intezett
levelet, amelyben AIT irta, hogy
hirtelen Budapestre kcflett utaz-
MIA. A megdobbent szerelmes ez-
utan meggy6z6dott arrol is,
hogy az asszony magaval vittc
az ekszereket, s6t felvette a le-
tetbe helyezett 10000 dollart is.
Eek utan bizta meg Horner
Sidney Auer Pal budapest iigy-
vedet, hogy csalas, sikkasztas,
illetve hazassagszedelges cimen
tegyen feljelentest.
A budapest fokapitanysagon
az asszony altal Parizsban meg
adott cimre detektivek mentek
XII, de mem talaltak az asszonyt
les csak kesobb sikerilt megtud-
niok, hol tartozkodik. Kihallga-
tasa soran az uriasszony meg
iitkozve tiltakozott a vadak ell
len es egesz maskent mondta el
Horner Sidneyvel valo ismeret-
sege es baratsaga tortenetet
Kozben csicagoi milliomos
igyvedje utjan biniigyi zarlat
eirendeleset kerte az asszony
minden lefoglalhat6 vagyonara
amit azonban Bubits vizsgalo-
biro nem rendelt el, azzal a meg
Iokolassal, hogy az iigy vizsgalats
meg nincs abban a stadiumban
hogy tisztazodhatott volna, yaj
| jon az asszony hazassagi igeret
tel becsapta-e az amerikait. vag,
pedig csak bosszu muve volt a;
Iegesz feljelentes.
Az iigy iratai mar atkeriltek
vizsgalobirotol az iigyeszsegre e
rsszben a rend6rsegre. Most sze
les mederben folyik nyomoza
annak kideritese vegett, vajjol
megall-e Horner Sidney vadja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
A TUDOMANY

listen ertekes adomanya, alan
deka az ember szamara, ha nem
cit volna vele vissza. Eletink
csodalatosan atalakitotta, hely IS
lido korlatai szinte leomlottak
Meghoditotta nelyseget es- a
magassagot.
Es lelek? Lathatjuk, hogy a
tudomany listen nelkuli fejl6de
Sc hova vezetett. A vilaghaboru
szornyii pusztitasai, a gephabo-
ru minden rettenetessege, jo-
vend6 technical es gazhaboru
ininden nepirt6 kegyetlensege
az emberi tudas altal Walt Is
valik lehet6ve. Detroitot a leve-
gob6l egy par ora alatt el lehet
pusztitani. Merges gazbombak-
kal amiket repll6gepekr6l dob
hatnak le. Anlerika negyedik va
rosat egy ora alatt elpusztithat.
max.
a tudomany listen nelkiili. On.
magaban miivelt ordogokke tet.
te az ernbert, aki minden lelkiis.
meret nelkiil hasznalja fel Al
ieszkoz0ket, 1nelyeket tudomanys
|nyujt neki, embertarsai, 1ster
bocsa' testverei megrontasa,
ra.
Tudomanyaval csak gepete1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
A VALLAS PoTLEKOK

Modern vallasp6tlekok, spiri-
tizmus. okkultizmus, szellem
idezes, theozophi ugy er6re kap-
tax, mint gyom. Az okkultudo-
manyok idegorolte, osszetort al
dozatai, az 6riltek haza tulzsu-
folt lakosai egbekialto bizonysa
gal, miert biintet az listen.
Test elvezetek, szinhazak,
kabarek, mu1atok, mozgo szin-
hazak, a szomoru statisztikai
adatok: ninden hetedik gyer-
mex torvenytelen sziiletesii a ke-
|reszteny ;illamokban, 100 b6l 66
gyogyithatatlan betegseg csirait
hordozza testeben, a "feher ha-
lar, a mesterseges szuletesek
Imegakadalyozasa, az abortus, az
idiotak, az epileptikusok, a pro-
hibicios Amerikaban italra any.
nyit koltenek az emberek, hogy
harmadaval azonnal meg lehet.
ne sziintetni nlunkanelkulise-
get az elet posvanyaba, al
elet zsakutcajaba vezetnek ben
niinket.
lit nincs remeny.
| A gyogyulas utja masutt ke
|resend6. Hol?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
Egyhazi beszed

szerkesztett, amelyek ezrek kezi
munkajat vegzik el jatszi kony-
nyiiseggel, de a gepek korszaka
szomoru tragikuma: "a gep, az
ernberi esq talalmanya megette
az enlber kenyeret, azaltal, hogy
elvegezte munkajat, gep .sajat
ira ellen tamadt legy6zte AIT.
Egy urat ismer csak onmaga fe-
lett $ ez penz", amellyel cgyiitt,
mint Vi moloch, meleg, piros em
berverrel taplalkozik.
Tudjatok-e, erzitek-e, miert
biintet benniinket az listen?
A szocializmus minden rette-
netessegevel mem kovetkezhetett
'volna be, ha gepek korszaka-
ban mem lett vo!na rabszolgava
millio meg millio ember. Az en-
Der megteremtette a gepet, a
gep megolte az embert. Helye-
sen hasznalva, gep paradicsom-
ma tehettc volna az ember ele-
tet, de visszaelt vele: pokolla
tette.
Tudjatok-e niert biintet az
listen?
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

A lelket vesztett "kultur' em@
Der szainara lelek csodas vi
ragai, szomoru elfajulasa torz
alakulatta lettek, meg sivarabbi
teve az eletet.
A hang, szin khaotikus "a
varaban, amelyet modern, be-
teges jazz zene, festeszet es szoh
raszat nyujt, csak egy kialtd
igazsagot latunk: a modern, err
kolcstelen muveszet, az onma-
gaval elegedetlen lelek panaszos
kialtasa. Beteg ez az egesz listen
nelkiili tarsadalom, tudos ember
miivesze.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
EGY. CHICAGOI MILLIO
MOS HAZASSAGSZEDEL-
GESSEL vADOL EGY BU-
DAPESTI URIASSZONYT

Erdekes buniigyben fo'ytat
nyomozast budapest rendor-
seq. Horner Sidney dusgazdag
chicago inaganzo megbizasabol
Dir. Auer Pal budapest iigyved
bJntetofoljelentest tett egy bu-
dapesti uriasszony ellen, akive!
a chicagoi milliomos egy becsi
el6kelo szalloban ismerkedett
meg. Az amerikainak a szallo
halljaban feltunt a rendkivul ele-
eans es sep asszony, akinek az
utan addig jart nyomaban,
mig megismerkedett vele. Meg
tudta, hogy egy budapest nagy-
vaualati igazgatonak a felesege.
Eletre-halalra udvarolni kezdett
a fatal asszony szivesen TO-
gadta kozeledeset, megmondta
azonban neki, hogy ferjnel van
Is szereti az urat. A heves I'D
varlasnak vegre megis meg lett
az tredmenyre fatal asszony
Horner Sidney allitasa szerint,
hajlandonak mntatkozott ARA,
hogy elvalik az uratol IS hoz-
zanlegy felesegil. Azutan Bees
bol Parizsba utaztak, ahol leg
elokel6bb szallodaban szalltak
meg es a legvidamabb mondain-
eletet eltek. A ferfi unszolasara
az asszony levelet irt egy bu-
dapesti iigyvednek utasitotta
hogy inditsa meg ferje ellen j
valopert. Horner Sidney most
mar biztosra vette, hogy gy6ze-
delmeskedik a szerelme es ell
halmozta fatal asszonyt ga.
waller bokezlsegenek minder
megnyilatkozasaval. Egy napor
az egyik parisi kozjegyz6 iro
dajaban fatal budapest asz
szonyt tette meg vegrendelete
ben egesz vagyona orokosevt
ARA az esetre, ha a hazassae
letrejon kozottik. Ezenkivul a;
|egyik parizsi bankban 1O,0O(
dollart helyezett letetbe azzal ,
rendeltetessel, hogy esetleges ha
llala utan ezzel az osszeggel i
szabadon rendelkezhetik a sze
relmese. De mas formait is meg
ta'alta csicagoi milliomos an
mex, hogy fatal asszonynak no
, doljon. Rendkiviil nagyerteki
brillians gyiiriit es koriilbeliil 80
10000 peng6 erteki egyeb Elk
szert adott neki, allitasa szerin
azzal a kikotessel, hogy egye
lore ezeket az ekszereket csai
ideiglenesen viselheti es vegic
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
Irta: REV. BoRsos IsTvAN

mem a foldon is: akkor keres-.
mink, islnerniink kell es al
kalmaznunk kell Isten akara-
tat, torvenyeit es ordinacioit,
az emberi elet ninden viszony
lataban.
Ez a kerdes: Tud-e, akar-e
az listen szuverenitasat vallo
es hiv6 keresztyen, ez a tar
sadalom a keresztyen egyhaz
a Jezus vallasa, az anyag, az
anyagi es gazdasagi heiyzetek
S benniink rajtunk ei6sko-
do szocialis bajok felett ural-
kodni, vagy mem?
Feleletiink: Tud. De akkor el
is kell kovetni mindent abban
az iranyban, hogy tz listen
kijelentese altal adott orvos-
sagok gyogyszerkent tudjanak
hatni; az emberiseg szocialis
es gazdasagi eletere is.
Az Istent legjobban nlu;l
ka altal lehet dics6iteni. A
nagy apostol kiilon figyeimez
|tetett ARA a Macy szocialis
kerdesre: "Aki mem dolgozik, az
ne is egyek".
Ma megfordult kocka. Ma
mem kell ARA biztatni az embe-
reket: dolgozzanak. Mert milliok
vannak, akik akarnak, szerctne-
mex is dolgozni, de mem tudnak.
Mem kapnak munkat..
Munkaid6 az ember elete a
foldon, a legegyszerubb munka
is, ha hivatasszeriileg vegezzuk
Istent dics6iti. Eletiink egy
szinhaz: mindenkinek XII var
'osztva szerepe es ait, amt csc.
/, lekszunk, az listen es az O an
gyalai nezik. -.
Az Egyhaznak mem csak azert
kefl munkanelkiiliseg kerdess.
vel foglalkozni, inert a nyomol
tolyton nagyobb lesz, hanen
azert is, inert mi a munkat egye.
nesen isteni fenybe allitjuk. A
segelyek adasa, ingyen konyhal
felallitasa csupan injekcio, a nyo
mort nyujtja. mem meggyogyita
sa szocalis bajoknak. Mem ala
mizsna kell az egeszseges EN-
bernek, de munka. Es ezeken /;
bajokon csak a Jezus egyhaza
tanitasa segithet. A reformacit
lbolcsoje helyerol, Svice, Helve
ciabol indult XII -nlozgalom
:meggyogyitani a vilagvalsagot
eletbe leptetni az egesz vilagol
Ia gyakorlati keresztenyseget. 4
'vilag munkanelkiilisegi valsaga
max megoldasa kiserlete legyen ;
mi elmelkedesiink targya: Jer
tex, Jezusra hallgatva iteljll
meg az id6k jelet.
! Testverek! Hogy megerthes
silk az idok jelet, hogy a forron
SO jelenbol kivezet6 utat meg
!tala)juk ebbol a sulyos valsag
Dol, mutassunk ra royid vona
sokban az eddig alkalmazott to
|rekvesekre ha igaznak bizo
i'nyulnak, fogadjuk Ell 6ket. Te
Ives utmutato nagy veszedelme
|okozhat.
Vegyiik sorra a megoldasi XII
serleteket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
A vALLASBAN

a vilagvalsagot mem lehet ell
kend6zni, elodazni, mar6l-hol-
napra: talan. A tevutak helyett
az igazin kell keresni saba
dulast Mem szabad elrettenni 4
|negteend6 1T nagysagat6l. Az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
A MUNKANELKULISEG
ES Az EGYHAZAK

OO-iN VClSCi. AuON JSIC.
Monda pedig Jezus a sokasag-
max: Mikor latjatok, hogy nap
nyugatrol felh6 tamad, azonnal
ezt mondjatok: Zapores6 jo es
ugy lesz. Es mikor halljatok
funi deli szelet, EFT mondja-.
tok: h6seg lesz Is ugy lesz. KEEP
abrazatarol tudtok iteletct ten
nj, errol az id6r6l pedig, mi do
log. hogy nem tudtok iteletet
tenni?"
coz Aprilis)
!.
Testverek!
A nluukanelkiiliseg kerdese
vilagproblemaxa n6tte XII ma
gat. Ezzel ma mar az agyhazak-
max is foglalkozni kell. Els6 te-
kintetre ugy latszik, hogy
munkanelkiiliseg tisztan gazda-
sagi, foldi kerdes. Tavol legyen.
A foldi eletben lelki es anyagi
dolgok sokszor ossze vannak $40
v6dve egymassal, hatnak egy-
masra, fiiggenek egymastol,
inert hiszen ugyanazok lelkek,
akiket az Egyhaz az elet kenye-
revel taplal, akar taplalni, egy-
szersmind foldi emberek is, q
kikre a foldi elet viszonyai es
alakulasai is hatnak S ICY min
den koriilmenyek kozott a fol-
di elet hatasai ala keriilnek.
A munkanelkuliseg kerdese
tehat nenn tisztan gazdasagi ker-
des. Van ennek lelki Is erkolcsi
jelent6sege is, ha azokra a lelki
IS erkolcsi hatasokra gondolunk,
amelyek lnunkanelkuliseg nyo-
maban jarnak. A munkanelklli-
seq kerdesevel nemcsak gazda-
sagi es politikai, hanem lelki Is
erkolcsi szempontokbol is kell
foglalkozni. A munkanelkiliseg,
az ezzel jaro nelkilozes, ehseg,
sziikseg elfogult a vallas vigasz-
taid ,rito IS epit6 igazsagai-
Va szesnben is. A let bizonyta-
lansaganak ez a szornyii erzese
ennek korrupt, vallastalan, KEEP
nlutato vallasossagu idonek !,
jele. Ma midon, bizonytalanna
Walt meg a mindennapi kenye1
is, meg hivatal, az alias is,
meg jovend6, meg az elet is:
Europaban ugy, mint lit, Anne
rikaban, s6t lehet mondani, az
egssz ismert ot vilagreszben: 6
fOldkereksegen oriasi nagy a We
szedelem, mem pusztan gazdasa-
81, tarsadalmi, po1itikai, hanem
lelki es erkolcsi ertelemben is.
Hiszen AZ emberi lelkek, ugyan-
ezt a lelket beleviszik az egy-
hazba. az egyhazkozsegi eletbe
is. minek kovetkezmenye "a lelki
~ :
beaultsag. csiiggedes, remenyte-
lenseg Is az el6 hit er6i sokaknal
a munkanelkiiliseg altal okozott
letbizonytalansag depressiojat
legy6zi, megseinmisiti.
A hosszu ideig tarto Is szin-
te allandosult munkanelkiiliseg
lassankent elszoktatja az embe-
reket a munkat6l. Kioli bel6liik
q munkakedvet, kihal az ambici6
Elni pedig megis kell valahogy
a bun, ez nagy kisert6. r4.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

ket, de ha fa- ia utan dill XII fej-
szccsapasaink alatt, vegul ell
fogy az erd6.s Szembe a vesze-
delmekkel a lelki fegyverekkel,
vilagos f6vel, nyugodt idegzettel,
az elni Is gy6zni akaras scent ell
hatarozasaval. akkor lep ssr6l-le-
',esre haladhatunk elore a la
byrintusban. Keziinkben van az
Ariadne fonala, kikeriiliink a We
szedelemb6l. Mint az egeszseges
test pusztulas bacillusait, ugy
Yeti XII az egeszseges testben le-
v6 egeszseges lelek a lelki ele-
tet mergezo miazmakat, kort
okozo fert6zeseket Is a szervezet
ujra egeszseges lesz. Mert tar
sadalom beteg. Gyogyitasanal az
lras hegyeket mozdito hit ere
level felre a kishitiiseggel, el
pessimismussal. Visszavezetni a
adalmat az evangeliumhoz,
mint gvogvit6 forrashoz. Melt6
a mankas berere. A t6ke S a
nnnkas gepekkel kozosen SEE
reztek nagy vagyont. Kozosen
kell elvezni. megosztani aida
salt. Levonhatja company a
belefektetett t6keje hasznat, de
ne napi ehberekkel dolgoztassa
a t6ke a maga munkasait. hanem
hasz anreszesedessel. Munkanel-
kiiliseg esetere munkasbiztosita-
81 alap letesitese. Az alap az al
lam, t6kes es a munkas altal
befizetett heti jarulekok kiveszik
az ep. egeszseges ember kezeb5l
szegyen "findzsa" levest. A
torvenyhozas minden agaba, a
tarsadalom minden mozdulasaba
bevezetni krisztusi szellemet.
Igazsagos adorendszerrel, a Macy
t6ke igazsagos megadoztatasaval
! a vilag leghatalmasabb orszaga
"a ora alatt megoldhatja a mum
kanelkiliseg kerdeset, megsziin.
tetheti nyomort.
| Az orokosodesi ado As szaza.
lekos vi torvenye egy lepes ce1
j fele. De lit gazdagok mente-
senel a torvenyhozoknak mem
szabad megallaniok. Ne gazra
villanyra vessen XII congressus
II szazalekos dot. de a 6OO(
dollaron felili jovedelmekre 81
szazalekot.
| Minden hatalmassag Istent6
Ivan. ~Helyes. A kormany gondol
jon ARA, hogy a munkanelkiilie
ken mem konyoradomannyal, d.
ltorvenyhozasi uton, a gazdagol
megadoztatasavl. a munkasol
napi keresetebol levonando II
szazalekos munkanelkiiliek alap
ia megteremtesevel kell megol
dast talalni. Szegenyek minden
kor lesznek. Nincsen egyetlel
amerikai, mines egyetlen ember
aki egyeni uton, egymagaba,
meg tudna oldani az elet kori;l
menyei minden lehet6seget. 4
milliomos elszegenyedhetik,
legnagyobb bank is megbukhat
a legjobb ertekpapir is ronggy;
valhat. Az onhibajukon XVII
nyomorba jutottak segit&se szen
kotelesseg. Szamitsa XII az ALA
mi szamvev6szek, mibe keril
milllo munkanelklilit- we've ala
pul. eek mem segelyezese, d,
torvenyhozasi uton valo Ell
tartasa 5 igazsagos adokulccsa
la dolgozokra igazsagosan kivet
nj ekkor a. kormany, mint fel
s6bb, Istent6l rendelt hatalmas
sag, oltalmazoja lesz alattvaloi
max, kulonben mint ma: nyuz6ia
4 Materializmus, kommunizmus
pesszimizmus, nihilizmus nen
gy6zhetok lie tisztan vilagi uton
Vilagnezeti harcok. teren azol
er6sebbek. inert kimeletlenebbek
Jobban kedveznek az ember e.
zeki alaptermeszetenek. Jezu
Krisztus erejere van sziikse
giink.
Addig is, mig az allan
The Washington times., 1933-02-07
The Guide Explains
When The Feature Is
Shown On The Screen

RIALTO-Tala Birell in "Na
gana." At II a. m. 12:48, 2:36,
4:24. 6:12, 8 and 9:48 p. m.
FOX-Marion Nixon in Face
in the Sky" At IL a. m, 1:40,
4:25, 7:35 and 1910 p. m. Stage
shows at 1890, 3:15, 6:15 and 9
p. m.
PALACE-Eddie Cantor in "The
Kid From Spain" At 1915, 2:35,
4:55, 7:15 and 9:40 p. m.
METROPOLITAN-Kate Smith
in Hello, Everybody" At II a
M, 12:48, 2:35, 4:25, 6:10, 8 and
9:45 p. m.
RKO KEITH'S - Carole Lom-
bard in mo More Orchids" At
11:50 a. M, 1:48, 3:45, 5:44, 7:43
and 9:40 p. m.
COLUMBIA - Barrymores in
YRaSputin and the Empress" At
2:30 and 8 80 p. m
EARLE - Barbara Stanwyck in
''Ladies They Talk About" At
11:1S a. M, 1:50, 4:25. 7:10 and
9:55 p. rn.- Stage shows at 1855,
$3.50, 6:15 and 8 p. m.
The Washington times., 1933-02-07
Newsboys at Roxy

Observation-Disclosures Bill Shell
ton piloted a group of Times
Herald prize newsboys to Radio
City Music Hall on Sunday and
a quick fun trip to New York.
They dined at the Hollywood
Night Club, took in the Madison
Square hockey match in the
evening.
What amazed our circulation
chief was not the magnitude and
the beauty of RoXy's Sixth Ave-
nue. architectural dream but the
bewildering prologue put on for
the picture, "Sign of the Cross"
For this spectacular Introductory
to a feature film the Radio City
Music Hall offers a fleet of
prancing horses drawing chariots
in a treadmill race with the lurid
flames of burning Rome as a
spectacular finale. It was worth
going to New York to see, re-
ports Mr.. Shelton, and witnessed
from the divan seats of Roxy's
new palace something to shout
about.
Katherine Cornell's "Allen
Corn" will sell out the entire
The Washington times., 1933-02-07
to
See Negro Play

In an effort to ascertain the
probable reaction of Southern
theatergoers to his play. "The
Green Pastures" when it under
takes an extensive tour of the
Southern States in September,
Rowland Stebbins, producer of the
Marc Connolly play, has extended
invitations to newspaper men on
26 Southern newspapers to visit
Washington at his expense and
witness the work during it's en-
gagement at the National The
ater, commencing Monday, Feb
ruary 13.
When and if "The Green Pas
lures" invades the South, it will
mark the first time, so far as is
known, that an all-colored enter
tainment, designed strictly for
white patronage, has ventured be-
low the Mason-Dixon line.
Among the editors who have
thus far accepted Mr.. StebbinS'
invitation and who will undertake
to advise him regarding the feasi-
bility of Southern tour are
Wade H. Harris, editor of the
Charlotte IN. c. Observer, George
Carmack, city editor of the Mem
phis CTennO Press Scimitar, and
w. T. Christian, city editor of the
Richmond (VaO NeWS-Leader.
The Washington times., 1933-02-07

readily gulled. The Bankhead
voice is rich and deep and gar
nished with a husky laugh. Her
role is we'll served with repartee
but all night long one waits for
Tallulah to pull out all emotional
stops and burst into a red fury.
But she never does.
Keating Is Fine
Fred Keating, the reformed
magician, makes a fine leading
man and is the beneficiary of the
choicest nifties in the authors
scrip. Cora WitheySpoon glows in
limited comedy opportunities and
Mary Duncan. Donald Macdonald
and Neil Waterman were others
who provided excellent support.
Douglas Gilmore impressed me as
miScaSt.
"Forsaking All Others" has a
church scene with wedding finery
that sets feminine tongues wag-
ging. The same vestry setting
seemed wholly inappropriate
place to unlooSe the most shock
ing profanity of the play.
There were flowers, and bows,
and curtains galore at the finish,
for the Bankhead following from
Capitol Hill was out in force.