davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Imperial Valley press., 1933-01-20

Contract for the 13-mile tunnel
on the Colorado River aqueduct has
been let to the Metropolitan En-
gineering corporation for $7,331,-
315.
Imperial Valley press., 1933-01-20
Fitzsimmons To
Join Holdouts

PASADENA, Cal, Jan. 20. U.p)--
Fred Fitzsimmons, pitcher for the
New York Giants, assigned himself
Imperial Valley press., 1933-01-20

The smallest number of lambs
in the last seven years is on feed
in Nevada this winter.
Imperial Valley press., 1933-01-20

Tom Abney, La Habra, Orange
County, is successful grower Of
cherimoyas.
Imperial Valley press., 1933-01-20

Bring in your old, unsafe tires and
trade us with generous allowance on
them for Wards finest-brand new!
Finest Super Heavy Duty. No high
er quality is made. Extra deep non
skid design extra thick tread
stronger carcass greater
mileage. Don't let Winter emergen-
cies catch you with smooth old rub
Der and worn treads when you can
trade in every weak tire AS PART
CASH on these Riverside De Luxe a
or ply, all sizes.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

Evek 6ta hanykolodik 4 Leg
szornyiibb -gazdasagi valsag Iii.
narjaban vilag. Akarmerre nez-1
ziink, valami lazas, izgatott
nyugtalansaggal keresik a nepek,
nemzetek a kivezet6 utat. A
lat6hatar nagyon sotet vala-
hogy ugy latszik, mintha oda-
at, tengeren tul az egaljat
ujabb veszedelmek felh6i feste-
mex feketere. Ri tudja nem-e
csattan XII bel6lik egy-egy ujabb
eur6pai katasztrofa mennykove?
Bennem,, veres harcok 'front.'
jait megjart katonaemberben
meg mindig frissen el haboru
borzalmainak emleke. E16ttem
scent a b&ke, a1dva aldott az elet
-bekes nyugalma, keserI indu-
lattal gondolok azokra. akik belle
hajszoljak a mai sz6rnyu nyo-
morusagba vilagot. A nyomor
a legveszesebb agitatora habo-
runak, az inseg IS az &hs&g az,
ami a haborus tiizeket langba
1obbantja. Scent meggy5z6desem
az, hogy a beke igyet azzal
szolgaljuk a leghathatosabban.
ha minel tobb inseges, nyomorgo
ember sorsan segitiink, ha a Sc
gitseggel tartjuk vissza a gondba
belefasult embereket attol ket-
segbeesest6l, amelynek azutan
minden mindegy, akarhogy is,
de valtoztatni akar tonkretett
elet rendjen. Ez az en- hitem,
ez az en- meggy6z6desem Is ez
a legf6bb hajtoer6 az altalam
rendezett szeretet-csomag akci6k
mogott.
Igaz megbecsiilessel, 6szinten
szeretem a magyar nepet most
1egutobb is ,amikor odaat jartam,
nyomorusagnak, ezrek ezrek
insegenek olyan dobbenetes te-
nyei tarultak elem, hogy megfo-
gadtam: - meg az eddiginel is
harsanyabban, hangosabb sz6val
fogok megkerni minden amerikai
magyart, hogy hacsak m6djaban
all, legyen a nyomorusagos sor-
su otthoni hozzatartoz6inak Sc
gitsegere.
/ Becsiletesen, renduletlenul hi
szem. hogy a segits3gnyujtasnak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

mindenkit 1nindazzal, amire Silk.
sege van egy tisztesseges elet-
hez.
A bo1sevikiek ait ajanljak,
hogy az allan azonnal vegyen
lnindent veglegesen birtokaba
|es szovjet rendszert leptessen
eletbe.
Eek tehat legalabb megmond-
jak, hogy NIT szeretnenek, vagy
NIT kivannak.
De Green Is tarsai csak sza-
valnak, evek ota csak igerik.
hogy szervezni fogjak mum
kassagot, de sem cselekedni mem
birnak, sem gondolkozni mem
szoktak, inert meg gondolatolsat,
terveket, kivansagokat sem adj
max az orszagnak.
Mines is ezeknek semmifkle
kIlon kivansaguk.
Csupan csak egy.
Hogy a sajat piszkos racket
jik tovabb tartson, hogy ko-
verre hizhassanak a munkasok
zsirjan, amin egy eleten at
el6skodnek.
Remelni kell minden tisztesse-
ges embernek, hogy Roosevelt
terve hamarosan torveny lesz Is
hogy a szovetseget meg az ell
nokot az egyes allamok meg
kormanyz6k is fogjak ezekben a
munkalatokban kovetni.
Mert ha negy-ot millio embert
a szovetseg es a negyvennyolc
allan elvonnanak az utcakrol, a
gyarak kapuibol, meg a flop-ha-
zakbol, es akarmilyen emberi
munkadijjal lehet6ve tennek a
szamukra a fogyasztast, akkor
a tobbi munkatlan ember ma
gyobb resze hamarosan munka-
lloz jutna kereskedelmben Is
T az iDarhan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30
KENYELMES UTAZAS
A MBURG-AMERICAN LINE HAJON

Minden amerikai magyarban 81 a. a
vagy. hogy td6r6l-id6re megl&togassa
az 6haz&t. Alig van olyan valaki, aki
ne kivankozna megnexni boldog fla
tals&ganak szinhelyet, a regi ott-
hont. a kedves rokonokat Is egykori
bar&tokat.
Amikor azt&n ennek a v&gyakoz&s-
max a megval6sitasara keral a sor, a
legels6 k9rd9s. ami felmeriil, az,
hogy milyen haj6t v&lasszunk XII,
hogy utunk feledhetetlen sz6rakozast
Is kenyelmet nyujtson. J6l meg kell
fontolni, hogyan szerezhetjik meg a
legnagyobb kenyelmet, legt0k3lete-
sebb biztonsagot Is legjobb 0ssze-
k6ttetest, amikor a tengeri utazas
v6get 6rt. A Hamburg-American vo-
nal jogos biiszkes6ggel tekint vissza
Sc ewes multjara. Els6rangu haj6i es
az udvarias kiszolgalas, amit min
den osztaly utasanak nyujt, meg9rde-
melt j6 hirnev3t legmagasabb szin-
vonalon tartjak. A Hamburg-Ameri
can vonal haj6raja q k0vetkez6 els6-.
rangu g6z6s6ket foglalja magaban:
"New York;. Hamburg, 'Deutch-
land, Albert Balm, "Resolute'',
Reliance, tovabb& "St. Louis" Is
a milwaukee" motoros haj6kat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30
Captain James G. Pedloyy:

hogy ez nagyban hozs&j&rul q haj6k
k0zkedvelts4g6hex. A. fenti t<pen =.
Frahm-rendsseru tart&lyok ktils6 fala.
lathat6. H&rom van bel6ltak mindk6t
oldalon mindegyik l9gj&rattal va1
0sszek0tve az ellenkex6 oldalon levGt
vel. A tart&lyok kiils0 fal&n, k6ayet-
leniil vizvonal felett nyil&sok van
max. amelyek lehet6v6 tesxik, hogy .
viz ki Is befolyj9k. A levee0 &ram-
lasat egy szelep szab&lyozsa. Amfkor
egy hullam jobbr6l csapja meg :
haj6t, term6szetes, hogy hsj6 balra
dol es megforditva. EsAltal oldaImox-
gas keletxezik. mialatt tartalyok hol
megtelnek, hol kinr1lnek. A viz be-
hatol es kifolyik haj6 leng&se sze.
rint. de mem ugyanakkor, hanem
kesleltetve, aminek az az eredm6nye,
hogy amikor egy vi hullam oldalIa
akarja lengetni haj6t, q tart&ly
egyike, amelyben. mar jelent6keny
mennyisegi viz van, ellensulyoxxa =
hullam hatasat,. inert a sulyas sokka)
nagyobb, mint az ellenkez6 oldalOn
lev6 tartalye. Ilyenformah az oldal-3
leng6s a legkisebbre redukal6dtk,
t@nyleg csak annyira, ami elegs6gcS
ahh0z, hogy tart&lyokat megt6ltse
es kiiiritse. Az albert Ballin" haj6n
. nyilt 6ce&non folytatott kis3rletek
art mutatjak, hogy q challenges k6t
harmaddal cs6kkent . ugyaneS : ~
eltgit6 tapasxtalat bisonyosodott - =
n6gy testverhaj6 ssAs tengeri ntjxn.
Es6rt nyert6k 81 esek haj6k .ten-
geri betegs6g elleni g6x6s6k" nevst
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

~ penzkrizisre valid teisintettel,
e pillanatban talan leghatha
t6sabb media i csomagknld2
/ Egy-ket csomagra val6 ruha, aI-
sonen1ii, cip6, ia mindjart visel-
tes, hasznalt hormi is, paratlan
joteteneny azok szamara, akik-
mex tester6l ruhat, cip6t L.
marta a nyomorusag. Sok minden
megrendit6t LATHAM mar az klet-
ben. de talan semmi sem hatott
meg annyira, mint mikor most
karacsonykor seregest6l LATHAM
ferfiakat, asszonyokat, gyereke
ket az oromt6l sirva, a hala1ko-
iastol zokogva borulni az ame-
rikai szeretet-csomagra.
Legyen szabad ezuton is meg
kernem nninden amerikai ma
gyart: ha modjaban ali. ss-,.
gitse a segitsegre szorul6 hazsi.
hozzatartoz6it, kiildjon nekik see
retet-csomagot. Bizositom 4 ms
gyarsagot a szeretet-csomagok-
max gyors, pontos minden ku-
lion koltseg nelkiili hazajuttati-
saert. Nyugodt lelekkel vallal-
l,atom felel6ssSget, inert mint
hosszu evek ota mindig, ugy
most is Brack Mikl6s. new
york; First National Moving
and Storage Corporation elnol6-
mex becsiiletes, hozzaert6 kezeibe
vannak leteve az adminisztrativ
igazgatoi teend6k.
Ha mem is hallom fiileimme1,
de a szivemben igenis OFT Sr-
zem, tudom: - riad6ra fujnak
Ezer meg ezer magyar l3lek
megindultsagaval harsog felenk =
tengerentulr6l a riad6, hogy ne
hagyjuk cserben 6ket. 1. Ko-
nyorg6, ker6 sz6val instaljak Y
amerikai magyarokat az ins&ges
sorsu otthoni hozzatartoz6ik.
hogy most, igen most siessenek
a segitsegukre, most, . mikor
a szikeg legnagyobb 4. Es
legyen aldva aldott minden anne
rikai magyar sziv, amely mem
marad csukva a ker6, esdekl6
szavuk el6tt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

Az American Federation Of
Labor racketeer vezerei mum
kasok szervezese helyett a ka-
kan is csomot keresnek.
Most belekotottek a Roosevelt
otletebe, aki ketszaz0tvenezer
munkatlan embert kivan szovet-
segi munkaba elhelyezni.
Az elnoknek az szandeka Is
a kongresszus a szukseges fell
hatalmazast biztosan megadja a
szamara, hogy ketszazotvenezer
embert kirendel a lekopasztott
erd6kbe, Is ujra befasitja azokat
a teruleteket, amelyek j6 term6-
f6ldek soha mem lesznek.S
Tudja mindenki, hogy ennek
az orszagnak hajdan olyan gaz-
dag erdeit lelkiismeretlenul XII
raboltak; hogy ma nemcsak
az >el6fa anyag veszedelmesen
alacsony az Egyesiilt Allamok-
ban, hanem term6foldeket is
tonkretette meztelen erd6seg.
Mem leven, ami a vizet fen
tartsa es lekosse, ho-olvadasok
es tavaszi esozesek a termeszetes
zabola nelkul rohannak folyok-
ba, es mig egyreszt magaval ra-
gadjak a term6fo1d humuszat,
| masreszt irtozatos arvizkarokat
okoznak majdnem esztend6nkent.
Mikor az erd6segeket rend-
seer nelkil, kimeletlenil kira-
boltak, nemzet mostani nem-
zedeket fosztottak meg a jogos
es termeszetes oroksegt6l, es ha
mem vetnek gatat pusztito ar
wick ele, egy par evtized mulva
mem lesz humusz sehol ebben
az orszagban.
Azok a favallalatok, amelvek
az .erd6segeket olyan kimeletlen
konyortelenseggel, olyan megen-
gedhetetlen falanksaggal kira-
boltak, mem fogjak ujra beultet-
nj a koparra fosztott hegyoldala-
kat, inert az penzukbe keriilne.
Inkabb hatralekban maradnak
az adoval es atvetetik simara
kopasztott teruleteket az egyes
allamokkal, minthogy a fax ujra
ulteteser6l gondoskodnanak.
Nyilvanvalo, hogy EFT valami-
llyen hatosagnak, kozpenzen, kell
megtenni.
Fontos a nemzet eletere es jo-
vend6 joletere, hogy kiirtott
erd6segeket valamikepen potol-
juk.
ARA azonban mem igen jut
penze a szovetsegnek, hogy jo
draga kontraktokat adjon XII,
vagy ot-hat dollaros napszamok-
kal iiltesse ell a fax millioit, a
melyek hasznot csak negyven-
otven ev mulva fognak produ-
kalni.
Roosevelt tehat, nagyon helye-
sen, reszben fel akarja hasznalni
a jelenlegi szomoru viszonyokat,
hogy sziikseges "reforestation'
munkat aranylag kis koltseggel a
szovetseg foldjein megcsinalja,
reszben munkat akar adni egy
negyed millio embernek ezzel a
sziikseges munkaval kapcsolat-
ban.
Az tehat a szandeka, hogy fell
vetet, besoroz ketszazotvenezer
leginkabb molten embert, akiker
egy eyre vesznek fel ere a
sz0vetsegi munkara, Is akiket ez
alatt az egy ev alatt minden
/ d t- p 49, 3
szikseges dologgal, ruhazattal,
lakassal es elelemmel ellatnak.
Csak az jelcntkezik a munka-
ra, aki unja. mar a welfare pa
naszos IS sovany kenyeret, Is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30
kendkivli Aj1nlat
Or FONT
PPA DOHANY
s.

aazdas. Erstt, Doh1ny levelek
A mi Kentucky Burley dohanyunk
annyira ktil6nb0zik gyartott dohA,
nyokt6l, mint q nappal az 6jszakS-
t6. - mentes mindenf9le vegysxer
t6l. mely elrejti dohany fogyat4
koss&sait, megvaltoztatja AZ iz6t e.
al&&ssa az eg@szs&get.
HI ugyanolyan m6dszert hasxnk,
lunk q dohany kezelesenel, mint 6s-
ap4ink. akik AFT saj&t c6ljaikra
k6ssitett6k el - m:<al as ingerl6
alkatr6sxek slt&volodnak 81 mem
maria" = nyelvet. A vil&gon sSerts,
ssSjjel sok esren dics6rik kiv6l6sk.
g&trt mint r&s6- ss f6st6lni valS
doA&nyt.
csskksntss } u Nj : tsrms-
oeh6Ny es6mlajGt) l6t6l kapjuk .
doh&nyt g
~ nsgtakaritunk fontonk6nt 1s cent
addt - . sy4ros e kerssksd6 Aass.
- = slssik e snsl 80 ssxsal6kot
t1kAritunk meg 6nnek. A csomagol6s
eyessra. kevSs dissssl, inert nj NJ
16e6gst aAunk.
pGNzT TAkARiThAT
HeA. vAoY fen& Kaldj0n sgy
RAoo esal doll&rt = M
DoHANY @1.oo asonnal kulddnk
font dohxnyt.
= ptnzt visssaadjuk, M nincs mes.
o36eodve.
0t 1nlt Kentucky Burley doh&nybdl
- nAgy csomag doh&nyt vasy 50 .,
kGeses valid rkg6dohAnyt kap.
Kdldj6n Is csntet exist.
ben e pr6bak6pen k1l-
Zn dank ~ 1ont doh4nyt-
Syeng6t vagy sr6set. Esy
yrdsa ssomag meg fog3a Ont sy6zni
INDEPENDENT TOBACCO
! GROWERS ASSOCIATION
'llcC Clurs Bldg. Frankfort. Ky.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30
KENTUCKY
hurley DOHANY

4 Kaatns&y Dsrisy DeAlay klD>n
. Av4t Ksntuely dus dohxaytesne,
nseask. nsly Srstt. nasylsvsl1. sa@
- = traeat assal . rendkivuh -
Eaaesaa. msayst csakis rsndsssrss -
oseSssel lehet el6rni. Bistosithatjuh
AoU sohs m6g jobbisa f. kiel6gA
M dohknyt nem ssivott xlet9ben.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

HA EGYLETENEK
meghiv6ra, levelpapirra, bori-
tskra. bali belepti jegyekre,
lunch ticketekre, vagy egyet
szep kiviteli nyomtstvanyokr a
volha sxiiksege, ajanlja lapunk
,moderniil felszerelt nyomdSiSt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30
k0yETET kOLDUNk MOszkyABA

sem ennek az orszagnak, sem
4 vilag tobbi allamainak. Leg
feljebb halasak lehetiink az oro-
szoknak, amiert azok hajlandok
a kommunista rendszert kipro-
balni, Is a pr6baert olyan XII
mondhatatlan szenvedesekkel es
nelkulozesekkel fizetni.
Mert vagy jobb, vagy rosszabb
a kommunizmus a kapitalizmus-
nal, $ mindket esetben az oro-
szok b6ren fogja AIT a vilag
megtanulni, hogy ami naluk jo,
AIT a tobbi nemzetek is atve-
hessek, ami naluk rossz, AIT
nekiink megpr6bilni ne kelljen.
AInerika szabad Osi6n0sen
- regen) nepe igazan mem
volt szerelmes carizmusba, Is
soha mem jutott esz9be, hogy
a vereskezii carok kormanyat eel
ne ismerje," inert mem volt ko-
re az orosz nep dolgahoz.
Soha mem firtattuk, mem is
volt ARA jogunk sem, hogy a
carizmus a tobbseg, vagy a XII
sebbseg uralma-e, amir6l annyit
predikalnak most nekink, ha a
kommunizmusrol esik $50.
Egy epeszii ember sem allit-
hatja, hogy Mussolini kiilo-
n0sen uralmanak elejen az
o1asz nep tobbsegenek az akara-
tab6l jutott kormanyra, mint
hogy nemetek tobbsege sem
kivanta a Hitler uralmat.
lit nalunk, a demokratikus be-
rendezkedes mellett is tobb a
politikai, de kiilonosen a gazda-
sagi hatalma egy Fordnak, egy
Morgannak, mint tizmilli6 pol
garnak, Is az oroszok soha mem
kivantak beleszolni, hogy val
toztassunk a helyzeten.
Szemtelenseg Is butasag volt
hat, hogy masfel evtizeden ke-
resztiil epen mi akartuk refor-
malni az orosz rcndszert, hogy
azzal mi tor6dtunk legtobbet,
Is hogy jogot formaltunk az oro-
szek szSmara erkolcsot hirdetni.
A j6zansag IS a tisztesseg po-
litikaja lep eletbc. mikor az els6
kovetank megerkezik az orosz
f6varosba, es mikor az els6 orosz
lovet jelentkezik Washington=
ban az clnoknsl..
A tisztesseg politikaja. amely
mem akarja az orrat. mas nem-
zetek iigyeibe illetektelenil belle
iitni, Is jozansag politikaja, A
mely "elismeri", hogy az orosz
kormany letezik Is az tenyleg
kormanyozza a hata1mas orsza-
got.
Soha 1e mem moshato szegyen
lesz az allit6lag demokratikus
nemzeten, hogy epen mi igye-
keztiink akadalyokat gorditeni az
orosz forradalom utjaba Is EFT
a gyalazatot tavolitja el vegre
nemzet feje ,folll az elnok, a
mikor a kovetet Moszkvaba kill
di.
Es az uralkodo osztaly, amely
nem bir tobb& az elismeres ut
jaba allni, meglepetve fogja nem-
sokara tapasztalni, hogy buta
volt, mikor az erintkezkst ga
tolta.
Buta volt azert, inert erint-
kezes hianyaban mem hitte el
a gazdasagilag nalunk is elnyo-
mot nep, hogy Oroszorszagban
t9nyleg kimondhatatlan sokat
szenvednek.
Egy vilagfelfogast, egy Vi tar
sadalmi Is gazdasagi berendez-
kedes elmeletet a hataron meg
allitani mem tudnak. Akarmit
csinslnak, mem tudnak.
Ha rossz a kommunizmus, ha
lehetetlen = kommunizmus, ak
kor AIT annal gyorsabban Is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

aki mem akarja az egy evet XII
dolgozni, az alkalmat kap ra,
hogy az ev letelte el6tt kvit-
toljon.
Az ellatason kivul egy dollar
napi fizetest szin exert num-
kaert az embereknek.
Es Green ur, Federation
nagy szaju choke, aki a mum
kas szervezetelet teljesen tonkre
tette az orszagban, gancsosko-
dix a Roosevelt tervevel.
Kevesli az egy dollaros nap
szamot es mem tetszik neki,
hogy besorozand6 negyedmil-
li6 ember kozt valamilyen rem
det Is fegyeInet kivannak Is
fognak gyakorolni.
$50 Sc r6la. hogy dollar mem
valami nagy fizetes egy napra
Is mem gazdagszik meg mum
kas meg akkor sem, ha - amint
megteszik Slelemmel, lakassal
Is ruhaval ell&tj&k.
De az ellatason kivul sokkal
jobb egy dollart kapni naponta,
mint dollar nelkil Is elelem
nelkul, ajt6rol-ajtora jarva kol-
dulni vegig az orszagot.
AIT is csak ostoba emberek'
kepzelhetik ell, es csak lelkiis-
meretlen demag6gok kivanhat-
jak, hogy egy negyedmillio min
denfeliil osszeszedett embert
minden rend IS fegyelem nelkiil
szabaditsanak a munkara.
Terneszetesen Green urnak
aranylag konnyii gancsoskodni Is
kritizalni, inert neki van vagy
huszonotezer dollar evi jovedel-
me, es ha utazik, akkor draga
Is finom hotelekben szall meg a
munkas szervezetek koltsegen.
Ha azonban Mr.. Green mum
ka nelkil, box karekban utaz-
gatna, ha a welfare intezme-
|nyek adnanak hajlekot szamara,
ha az ingyen konyhakon kelle-
ne neki ebedelni, es nem az el6-
kel6 hotelekben, akkor bizonyara
mem kifogasolna olyan keseriien
az eln0knek a szandekat.
Nehez az embernek megerteni,
hogy eek leber fekerek, ezek
! "a cimeres croQkok voltakepen NIT
|-akarnak.
i Ket evvel ezel6tt, mikor az
emberck ezrei mar majdnem el-
hullottak az ehsegt6l, Green Is
a gangje "tiltakoztak" minden
rendszeres segely, minden SEE
rintuk "dole" ellen.
| Es tiltakoztak az ellen, hogy
allami nyugdijakkal vonjak XII az
Greg nincstelen embereket a
munkasok versenyeb6l.
! Tavaly ebben ket kerdesben
| mar hatra arcot csinaltak, most
mar ok is rendszeres segelyt
| (dole?) akarnak, ma mar mem
elleneznek, hogy az Greg nincs-
telen embereket az egyes ALA
mok nyugdijazzak.
i De mikor az elnok egyszerre
|egy negyedmillio munkatlan en-
bert XII akar vonni a flop-hazak
tetvekkel telt piszkos agyaibol,
5 mikor azokat el akarja vonni
a gyarak kapui el6l, hogy OFT
tobb hely legyen a tobbieknek
(akik sajnos ICY is tulsagos So
kan maradnak), akkor egyszerre
csak megjelennek ezek crookok,
'hogy minden konstruktive lepest
Is mozdulatot gancsoljanak es
kritizaljanak.
Green ur Is becses kornyezete
az allamszocializmust ellenzik.
Meg az egyes iparagak szovetsegi
/ el1en6rzeset is ellenzik.
i A "dole"-t ellenzik.
| De mem mondjak meg, soha
mem mondjak meg, hogy hat
voltakepen nit akarnak?
i Hogy 6k mikGpen szeretnenek
segiteni szerencsetlen munka-
sOkOn.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

%
niileg kovetet kuldiink Moszkva-
ba Is vegre "elismerjiik' Orosz-
orszag kormanyat, amely hat =
mi "eiismeresunk" nelkiil is meg
tudott maradni masfkl evtizedcn
at q helyen,s 5 anely igenis kor-
manyozza a hatalmas orszagot.
Kisse keserii piru1a lesz ez
azok szamara, akik q sajat kes
piikre szeretnek az egesz vilagot
forinalni, akik szemtelenil belle
akarnak avatkozni mas nemzetek
dolgaba, Is akik q sajat hituk
szerinti sunday schoolt" szeret-
nenek csinalni ebb6l az egesz vi
lagb6l.
Nemzetkozi jogszokas szerint
AIT kormanyt mem szoktak eel
ismerni" az idegen orszagok, a
melynek az uralma mem biztos,
amelyr6l mem lehet tudni, hogy
tenyleg kormanyozza-e az or
szigot.
Mikor a v0ros forradalom ell
leni jogtalan haborukat az oro-
szok visszavertek. a kapitalista
s1lamok uralkod6 osztalyai "a
t6k9sek) AIT remeltek Is AIT al
litottak, hogy a soviet megdul
egy par het vagy legjobb eset-
ben egy par honap alatt az orosz
f0ld0n.
Mikor latniok kellett, hogy ez
mem ICY van, akkor mas cimeket
IS iirigyeket talaltak ra, hogy
Soviet kormannyal az erint-
kezest megtagadjak, inert feltek
t6le, hogy erintkezes eseten az
orosz bolsevizmus az idegen al
lanok polgarai kozt is lazit
maid.
Lassan-lassan azonban a kapi-
talista rendszer szerint el6 ALA
fnok mind belattak, hogy az
orosz kormany a helyen nnarad,
hogy az tenylegesen kormanyoz-
"a az orszagot, Is hogy idegen
nemzcteknek, vagy azok kor-
m&nyainak - semmi kozik az
croszok dolgahoz.
Csak America mem volt haj-
landc a voros kormanyt ellis
merni." csak mi tagadtuk meg
t6lik a nagyhatalmak kozt az
erintkezes lehet6seget.
R<szben azsrt, inert ebben az
orszagban nagy ra 4 hajlandosag,
hogy .testvereink 6rz6inek" csap-
junk fel, reszben azert, inert a
sz$zegy szazalekos hazaffyak
rettegnek bolshevik eszmet6l.
Mikor azonban az amerikai
kapitalistakra az evek ota tarto
depressi6 raszakadt. mikor lat
tax, hogy az orosz kormany jo
. hitelre (amit mem lehet el-
mondani jelenleg Europa es Del
Amerika kormanyairol), akkor
kezdt&k az elvesztett iizleteket
sajnalni. Is bar meg mindig
ezer kifogasuk van az orosz
rendszer ellen, ma mar a profit
kedve&rt hajlandok cimboralni a
"voros ordoggel."
Csak a hosszan tir6 es gon-
dolkozastol tervszeriien elszokta-
tott amerikai nepnek lehetett
idaig is beadni, hogy nekiink
okunk van az "elismerest' meg
tagadni vilag egyik legnagyobb
allamanak kormanyat6l. Amely
AZ utols6 evekben legalland6bb
korm&nya vil$gnak.
csak az amerikai farizeusok te-
hettek meg, hogy az oroszok
hitetlensege, az oroszok bolseviz-
musa, az oroszok hazassagi tor
v&nye ellen tiltakozni ncrjenek,
hogy mindezekbe beleiissek az
orrukat, inert hiszen semmi ko-
zuk. semmi koziink azokhoz.
Egy nemzet sem avatkozhatik
belle, hogy egy mask nemzet mi
lyen eletfelfog&s szerint rendez-
kedjkk be, IS egyenesen szemte-
lenseg, hogy EFT honfitarsaink
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

Ha kommunizmus, a radika-
lizmus mai szels6s3ge talalkozni
tud a kapitalizmus mai alias Is
rothadt formajaval, akkor talan
egeszseges elmelet Is rendszer
alakulhat XII a ket vilagnezet
01elkezeseb6l.
De ha EFT meg soka nem ten
mex lehet6ve, ha konzervative
kapitalizmus tovabbra is ride
gen elzark6znek a radikalizmus
minden gondolatit6l, akkor betel-
jesednGk a multi-nilliomos Van
derlip bankar j6slata Is Wis
gal6das nelkiil, gondolkozas mel
kul kovetne el egy halalugrast
. voros kaoszba 4 szenved9sek-
ben Is nelklloz3sekben kifaradt
lakossag.
Mindenk8pen hclyes tehat,
hogy = ii elnok iowa teszi e16dei
sulyos S v&gzetes hibajat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-30

iparban
Plentywood herald. [volume] (Plentywood, Mont.) 1908-current, 1933-03-09
Commercial Club Hosts to
Commissioners, Key men

The Plentywood Commercial Club
was host Monday night to all the
relief keymen of the county and the
county commissioners. The banquet
served by the Congregational ladies'
WIS attended by some $50. The
meeting was for the purpose of de-
termining just what procedure would
De followed In having road work
done by those who have received
special aid from r. It. c. during the
past winter.
After considerable discussion ii
was decided the work would be
handled through the county commits
sioners who would In turn look to
the keymen Of the various districts
to give general supervision of the
different projects. Inasmuch as no
provision Is made where money from
The special relief funds may be used
TO pay expenses for gasoline for
trucks used in hauling gravel or
other miscellaneous costs. thep com
m%lssioners assured the central com
mittee they would cooperate to the
fullest extent and would furnish
some amount Mt least from comfy
funds to meet these emergenev ex-
penses.
Interesting talks were made by