davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Omaha guide., 1933-08-05

March of Events
BY Rev. Albert Kuhn

The outstanding topic of public
interest Is OF course the gallant fight that
our government is making against the
Giant Depression. In every town, on ev-
cry farm Of u country this struggle is
anXlously watched. Upon it depends to a
large extent the material fortune of both
the millionaire and the pennyless citi-
zen. Not only we, the folk of the United
States, are interested in the outcome, but
the rank and file of foreign nations is
watching the battle with breathless inter
est: If President Roosevelt and his staff
succeeds ne will be initiated by the states
men OF many other countries.
What a wonderful opportunity the
Radio has given the President Of the
United States to reach with his views and
his program every ear Of u country. In
former days 1t was a very difficult mat
ter for the President to reach directly the
ears and hearts of the people. When
Persistent Wilson wanted to convert the
whole nation to his vision Of the League
Of Nations he had to ignore his physical
exhaustion and track across the contin-
ent in order to make an impression upon
the populace. Appeals appearing in cold
print are passed over by the masses; the
magnetic presentation of his issue by the
living voice Of their President is not: it
hits the spot. At the same time it is so
much less Of a strain and SO much more
IN keeping with the dignity of the Presi-
dency to speak directly from the White
House. President Roosevelt has, besides,
a knack of speaking of his work in such
a simple and unaffected way as few
Presidents before him have possessed.
This week an immense nationwide
propaganda Campaign is being launched
throughout the country copied after the
Liberty Bond Campaigns of wartimes.
The same mar who headed that memoir
able campaign is directing this one, Char
les Francis H0rner of Kansas City. The
emblem selected to be Haunted into the
face Of everybody is a spread Eagle, gra-
sping the symbols Of Industry and of
Communication, with the Inscriptions:
n. r. a., standing for National Recovery
Act, and I'VE do our part" Business big
and little is boarding the band wagon.
The chief features of the Presi-
dents blan include:
g 1. A Minimum Wage for work
ers Of from $1,000 per week to S14.00 per
week. In many Industries like in the Cot
ton Mills this amounts to a substantial
increase IN wages.
2 A reduction of the hours of
p labor to from 35 to 40 hours per week.
This is a substantial reduction even from
the straight eight hour day. Its purpose
IS to make necessary the hiring of addi-
tional help. Unfortunately scarcely had
this part Of the program been published
when many employers declared that they
would make their present help double up
on work so as to make unnecessary the
hiring Of more men.
3. The setting up of rules of fair
competition. This should make it impos-
sible for business hogs to ruin every
body's trade by offering their ware at
cost with the intention of running their
The Omaha guide., 1933-08-05
HISTORY CAN REPEAT ITSELF

In 1861 the federal government
cost the average citizen S2.O8 per e
In 1881 the cost Of government, for
all units, was $107.37 per capita.
In 1913 the total cost of govern
ment was S2,900,000,000, and in 1919 ST.
5~OO,OOO,OOO, and in 1881 it was $4,000
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16

Senki mem tudta, hogy mikor
jut a penzehez, senki nem sej-a
tette, hogy az ad6sai mikor fog
max fizetni ICY senki sem inert
rendesen dolgoztatni.
A nehez iparban mindossze til
zenharom szazalekos uzem volt,
az aut6-ipar egyik hetr6l 4 ma
sikra harminc sziza1ekkal csok-
kentette amugy is kis iizemet Is
ugyanilyen sranyban benult meg
minden iparag az orszagban.
& A bank-holidayr5l AIT allit-
fjak, hogy 4 nep csendesen Is
inegadassal viselte IS mem csi-
malt tragediat dologbol, de csak
az listen tudja, hogy h&ny HI
sebb vallalat ment tonkre 4 do
logba Is hogy hany munkas-.
hazban fognak miatta ehezni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16

fognak kolcson venni, ketsegte
len, hogy tovabb emelkedik j
penz ara IS nem lehetetlen. hogy
az eur6pai allamok peldajat ko-
svetve, el6bb-ut6bb lit is 0t-hat
szazaiekos kamatot lesz kenyte-
len a szovetseg fizetni.
Ugyanilyen aranyban fog
enelkedni a penz ara a n,agan-
forgalomban, ismetelten figyel-
mebe ajanlom hat mindenkinek.
shogy tartozasainak a kamatat,
illetve a kamatlabat most rem
dezze.
Akinek hat-nyolc szazalekos
mortgage-ja van, az most egyez
zek meg a hitelez6jevel, hogy a
kamatlabat szallitsak le, inert
ket-harom h6nap mulva kes6
lesz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
IA GAZDASAGI
HELYZET

termeszetesen szomoru kepel
rnutatott a multi hetr6l.
A bank holiday" kivonta q
penzt forgaIombol Is az aru-
hazak kongtak az iiressegt6l, XII
we've az elelmiszer uzleteket, a
melyeket panik-szeriien negro
hant lakossag.
A department izletek altala-
ban negyven percentes, de Mi
chiganben hatvanot percentes
forgalom-c m-csokkenest nntattak.
Minthogy pedig manapsag a
gyarak csak napr6l-napra; a ma
pi rendelesek foganatositasara
dolgoznak, a multi heten gya-
rak iizemei is ijeszt6en csok-
kentek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
Az AMUGY rs
.IJESZT0EN

emelked6 munkatlansagot ez:
termeszetesen nagy aranyban fo-
kozta tulzas nelkiil 1negalla-
pithatjuk, hogy ma legalabb IL
zenhat millio munkat1an ember
van az orszagban, akiknek a
szama multi heten nagyobb
volt.
Vannak helyek mint. pei
daul Detroit - ahol tobb mum
kas van munka nelkil, mint
munkaban Is nincs rola fogalma
senkinek, hogy eek szeren-
csetlen polgarok mikor fognak
dolgozni.
Sokan ma is ait hiszik, hogy
(Folytatas az Six oldalon)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
VALkSz VARGA JANOSNAK
Amt minden tanacstalan magyar elolvashat

lonbozo kedvezmenyeket kap-
hatnanak egy letesitend6 telep
szamara.
Olyan sok telepitest csinaltaA
lit azokkal magyarokkal, akik-
mex penziik volt; csinalni kellenc
egyet azokkal es azoknak, akik-
mex nincs penzuk.
De egy cent nelkul mem le-
het sehova menni, sehol megte-
lepedpi, par szaz dollar megis
csak kell minden csaladnak.
Ne varjak hat, hogy az utolso
centjik elfogyjon, inert higyjek
el nekem az oreged6 magyarok,
hogy nincs mire varniok sem a
varosokban, sem a banyasz pie
zeken.
A welfare kenyer panaszos ke-
nyer, es mindig kisebbre fogjak
ait szabni, kulonosen a foreigner
mex. Meg akkor is, ha polgar a
foreigner.
Elorelatassal, joan szamitas-
sal, kitartassal $ munkaval egy
6d darab foldon meg boldog ott-
hon csinalhat maganak az q ma
gyar ember, aki tudna Is secret
ne meg dolgozni, de aki mem kel1
ma ennek az orszagnak mum
kara, es aki koldusbotra fog
jutni, ha meg ma nincs eset-
leg a kezeben.
Miithogy mi telepiteni mem
kivanunk, foldre kivankozt
magyaroknak maguknak kel
szervezkedni, de ha ait latjuk
hogy hatnal tobb csalad hajlan
do menni valahova, keszsegge
utana nezlnk, hogy hol, milyer
feltetelek mellett es mifele mo
don tudnanak maguknak hajleko
es kenyeret talalni.
Akit erdekel ez a dolog, a;
irja meg azonnal, hogy erintke
zesbe tudjuk oket hozni egy
massal.
| (Magyar Banyaszlap)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
MEM TUDJA SENKI
MEGALLAPITANI.

hogy letert-e az Egyesiilt Al
lamok az aranyvalutar6l, vagy
nem. A teny az, hogy kulfoldi
kotelezettsegeinknek aranyban
tesziink eleget. viszont idehazs
nincs tobbe aranyfedezet az ujon-
nan kibocsajtott penzekre.
Hivatalosan tehat aranyvalu-
tank van. t9nylegesen azonbar
"managelt currency"-vel dolgo.
zunk Is icy leginkAbb velemGny
dolga, hogy milyen valutaja var
az orszagnak.
Feltehet6 Is vat6szinu, hog1
nehany h3t alatt = n3p inegnyug
SILK, ! bizalma visszat&r 8 ! je
lenleg kibocsajtott milliirdol<a
nagyon gyorsan kivonjik ism<
I forgalombN
K6zben . korm&ny rendelete
gondoskodnak r6la, hogy u e
dugott aranyak kileerdljenek ;
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
ROOSEVELT ARA IS

kerte congressust, hogy a
penziigyek teljhatalman kiviil "a
nit megkapott . multi heten) ru-
hazzak fel telj-hatalommal arra
n3zve is, hogy sz0vets&g XII
adasait otszaz milli6val csokkent
hesse.
Mem tagadta, hogy reszben .
sz0vetskgi alkalmazottak egy re
sect akarja elkiildeni. reszben q
tnegmarad6 tisztvisel6k fizeteset
kivanja levagni. reszben pedig :
veteranok segtlyeit akarja er6.
kezekkel megnyirbAlni.
A congressusnak semmi kifo
CASA mem volt a. ellen, hogy
szovets&gi .agyyezetks kiadIsai
Roosevelt .tetsg&se szerint cs6k
kentse, Dc mem szivesen eeyez
tick abba, hogy ! yeter&nok nyul
dijit megboiygassa.
A demokrata sorok megddltek
kozel szAz denokrata hfpvisel'
lszavazott = eIn6k rendkiviil
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16

hatalma ellen Is csak a republic
kanusok jovoltabol tudta Roose.
welt a hazban a tobbseget meg.
kapni. Mikor sorokat from, !
senatus meg mem jarult hozza al
.uj torvenyhez, anlely ezen- ts.
rem is diktatori hatalmat adna
Rooseve1tnek.
Az elnok polgarsag alta
lanos kivansaga szerint el
akarja vonni nyugdijat azoktol
a volt katonakt6l. akiknek egy-
altalan mem tortent bajuk ha-
boruban akik a haboru utan
evekkel szereztek maguknak va
lamifele betegseget.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
| A CONGRESSUS
NEMCSAK

atadta az elnoknek a saiat
hatalmat, hanem az egyes ALA
mok tucatjainak torvenyhozasa
kovette congressus peldijat es
a kormanyzokat ruhaztak fel
rendkiviili hatalmakka1.
Hogy crre a jelenlegi szomoru
viszonyok kozt milyen Macy
szhkseg van, AIT Michigan meg
szomorubb peldaja mutatja, ahol
partpolitika EFT mozdu1atot
keslelteti IS aho1 emiatt az al
! lain penziigyi verkeringese mar
negy hete paralizalva van.
Szinte erthetetlen Michigan
nepenek nagy tirelme es egy-
altalan nem vehetne senki rossz
neven, ha a politika szennycs
marakodasat megunnak es tor
venyhozas ellen vonulnanak.
Remelheto, hogy ilyesmire Sc.
hol nem kerul sor, ebben az or.
szagban hogy rnire sorol
napvilagot latnak, mar Michi
| ganben is felruhazzak kormany
zot a sziikseges rendkiviili hata
lom1nal.
Ez az ujsag mem baratja sem
mifele diktaturanak, ma azonbar
arrol van $40, hogy gyors intez
kedesekre van szuksege az or
szagnak, amt csak kozpontosi
ltott hatalomnal 1ehet megtenni
/ Ha ez mem tortennek meg flyer
valsagos id6kben, akkor demo
kracia cs6dje Is bukasa kovet
keznek ebben az orszagban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
EFT MAR SOK HELYEN


taraszta'.;s' malt Feten, inert
eggs .le.l,lsiaere etlen kereskedok
az Siefem 5r.t hirtclen illetekte-
lenuI magasra emeltek.
Ez napokig tarto hiszteria
szerencsere eln,u1t mar a mutt
heten, de az arak lassu Is folly
tonos emelkedese most kovetke-
xix minden teren es mindenfele
az orszagban.
A munkasvezerek es a rnunka-
sok kotelessege lesz, hogy ne
hagyjak a napszamot utoljara &
ahol lathato enelkedes mutatko.
xix az eletsziikseg1etek arabian
OFT nyomban a munkadijak meg
felelo eme1eset koveteljek.
!. Mem lehetetlen, hogy errt
nezve itt-ott torvenyhozasok ut
Jan fognak gondoskodni, de ez
csak abban az esetben fogjal
megtenni, ha a he1yzet elviselhe
tetlenne fog fajulni, amire semm
sziikseg nincsen.
| Ahanyszor az arak OF szaza
lekkal estek az orszagban,
munkaadok siettek napszamo
legalabb tiz szazalekkal levagni
Most forditott iranyba fog az or
szag haladni munkasokon all
hogy ne engedjek meg t6k
visszaeleset az vi helyzettel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
EZ AIT JELENTENE.

hogy az akkori arak es erte
kek visszajonnek 1assan az or
szagban 5 termeszetesen vissz;
kell akkor jonni az 1o2o-es nun
kabernek.
AIT kell tehat ajanlanom min
den olvasonak, hogy amire sziil
sege van, anlit venni szeretne &
amit venni ;tud, AIT igyekezzel
minel el6bb beszerezni, inert Ell
keriilhetetlen az arak Is ertekel
emelkedese.
Aki farmot, ingatlant, ruhat
vagy .ertekpapirt kivan venni, ar
max AIT most tanacsos megten
nj, inert az olcsosag feneket eler.
tiik, SGT mire e sorok megjelen
mex, elhagytuk es most allandf
aremelkedesre van kilatas.
Jol tudom, hogy ez a tanacs
a legtobb ennberen mem segit
inert penze ma mar keves ember-
mex van, de akinek van es vala-
NIT venni szamit, most a leg
jobb lido inegtenni.
Mem kell nagyon felni atto1
sem. ha valaki adossagot tud
most csinalni, ha hazat vagy far
mot tud venni hitelbe vagy tor
lesztesre, inert most a legerteke-
sebb a penz rnostantol kezdve
mindig olcsobb penzzel fog fl
zetni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
DRAMAI
| |GYORSASAGGAL
| ZUHANTAK

rank a mutt het esemenyei
majdnem lehetetlen azokrol egy
jozan attekintest csina1ni. Mer1
lehetetlen megitelni, hogy mi.
lyen sorrendben kovetkezik !
multi het szomoru esemenyeinek
a fontossaga.
A legfontosabb esemeny ket-
segtelenil az volt, hogy az Egye-
silt Allamok congressusa valo.
saggal lemondott Is minden ha.
talnlat atadta az elnoknek.
S mi sem jellemzi jobban 4
nemzet nyomorusagat IS csiiggc-
deset, minthogy ezt a diktaturat
mindenfele kitor6 orommel To-
| gadtak; reszben inert biznak III
elnokiinkben, reszben inert be-
latjak, hogy a demokratikus nep
kepviselet mem tud mai kiva-
nalnaknak megfelel6 gyorsasag-
gal mozogni.
Mem lehet tehat a congress
sust sem, nepet sem elitelni,
csak meg kell allapitanunk veg
telen Macy szomorusaggal. hogy
az Egyesult Allamok szabad pol
garsaga kitor6 orommel mon
dott lie egy id6re azokrol a leg
szentebb jogokro1 Is javakrol, a
melyek naggya tettek EFT az or
szagot.
Remelniink kell Is mindany-
nyian remeljiik is, hogy Roose-
welt bo1csen, becsuletesen es
merseklettel hasznalja ait a veg
telen nagy hatalnat, amely valo-
sagos diktatorava tette ennek az
orszagnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
HA EFT A KERDEST

letargyaljak S ha a hetf6n ker
sor-torvenyt is megszavazzak
valosziniileg ARA keri az elnol
a congressust, hogy azonnal sza
vazzanak meg lega1abb otsza;
millio dollart segelyre IS segely
munkara.
Homalyos terveket adott ed
dig az orszagnak ARA nezve
hogy munkatlanokat konstruk
tiv szovetsegi nunkaba allitsak
ez azonban csak a molten embe
rex egy kis reszerol tudna gon
doskodni.
Termeszetes, hogy az otszaz
fnlllio .dollart ujabb szazmilli6k
talan ezermilliok fogjak kovetni
inert ugy a munkatlanok, mint
altalaban polgarsag tiirelmt
vegre fogytan van es ait akar.
jak, hogy vessenek lit veget en-.
mex a merhetetlen es feneketler
nyomornak.
Ketsegtelen, hogy ebben az
iranyban a Roosevelt kivansagait
teljesiti a congressus, inert itt
csak. arrol van $40, hogy szavaz-
zanak meg penzt a kincstar szam
lajara es tekintetben soha mem
volt panasz torvenvhozi
urakra.
A veteran-bill koriil csak azer1
voltak nemi lazongasok, inert /;
legio tagjai 1r,inden torvenyho
zot kibuktatassal fenyegetnek, :
xix ennek ma mar nagy poll
tikai hatalomnak a kovetelesei
teljesiteni mem hajlandok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
HALALOZAS

Multi penteken nagyon fatal
koraban szolitotta el a halal az
elok sorabol Ferenc Mariat
tHelsel Janosnet.) A fatal ND,
aki csak p evet cit, lit szuletett
Youngstownban. Halalat gyaszol-
jak szilei Ferenc Janos es neje
es kilenc testvere, valamint oyer
mekei nyolc ewes Eszter es a
hat ewes Robert. Temetese het-
f6n volt, szertartast Ft. Nyiri
Istvan dr.. vegezte. A Kalvaria
temet6ben helyeztek orok nyu.
galomra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
VAL0SZINtt.
HOGY SZtJNET

lesz egy par hetre torveny-
hozasokkal, inert amint a segely
clso reszletet megszavazzak,
Roosevelt lelegzetet kivan venni,
nnielott kormanya az ujabb ja-
vaslatokkal e16all.
Ket-harom hetes sziinetet ter
.yeznek es azutan jonnek azok a
fontos javaslatok, alnelyeket az
el6zo congressus mem akart es cl
felejtett letargyalni
Ell kell intezni a farmerek dol
gat, akik most szinten ait sze-
retnek, ha congressus ebben
az iigyben is teljesen szabad ke-
yet es diktatori hatalmat adna az
elnoknek.
Roosevelt idaig mem teri XII a
nagy felel6ssegek alol, de Macy
kerdes, hogy EFT a tovabbi meg
tiszteltetest es felel6ssSget haj-
lando lesz-e viselni.
Az sem biztos, hogy sziinet
utan a congressus demokrats
tobbsegeben meg mindig amy
egyseg lesz, hogy vakon bizzal
a legfontosabb dolgokat az Ell
n0kre.
A penzigyi valsag riasztd
esemenyei alatt belattak, hogy
lgyors eljarasra van sziikseg, dc
mem lehet ugyanezt allitani q
farmrkerdesnel Is mem igen lie.
het megerteni, hogy inert biz.
zak lakossig harmadresz3nel
| a sorsat az elnokre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
II T. + l : = = N I E.

kiilonboz6 buvohelyekr6l Is va.
l6szinii, hogy hat-nyolc het mul.
va sei1lfni ketseg nem lehet majd
a va1utaban. Az Egyesiilt ALA.
rnok aranyva1utaval fognak to-
vabbra is doigozni.
De ugyanakkor gondoskodas
tortenik maid, hogy a felhigitott
penz a jeien1egi r,agy cricket el
veszitse el Is koru1be1u1 olyan err
tsknel ailjon meg, mint aho1
lo2o-ben volt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16

Par hete nyilvanosan valaszol-
tam egy levelre, es ait ajan-
lottam, hogy az oregedo es mum
katlan magyarok menekuljenek
valamelyik deli allan "cut-over''
tirtatlan)) foldjere, ahol par szaz
dollar t6kevel meg meg tudnak
q megelhetest csinalni.
Ugy latom, hogy tanacsta-
Ian magyarok ma mar meg
akarjak fogadni tanacsot, amt
tavaly meg mem akartak meg.
hallgatni, inert oten is irtak b6.
webb felvilagositasert a multi he
ten.
K0ztik Varga Janos Flint,
Mich. honfitarsunk a kovetkezG
levelet irta:
Kerem Himler ur, ha mar
vannak, akik le szamitanak
menni Louisianaba, en- is sze-
retnek menni azokra a tuskos
foldekre, amirol multi heten
irt lapba. Kerem legyen szi-
YES megirni a cimet annak a
kompanianak."
{ ,Varga Janosnak is, masoknak
is ait iizenem, hogy EN- nen,
egy tarsasag erdekeben irtam, s
igv semmifele tarsasag cimet
uem tudom vele kozolni, Hanem
irtam ket vasuttarsasagnak is.
hogy kuldessenek Varga honfi.
tarsnak ajanlatot tobb olyan tar
sasaggai, amelyek iiyen foldekke
birnak.
Ellenben AIT belatom, hogy
egy embernek nehez helyet va
lasztani, es esetleg magaban ne
XII vagni egy ismeretlen daral
foldnek, hogy oft labat meg
vethesse.
Ujra AIT tanacsolom hat neki
amit tavaly mar tanacsoltan /;
hasonlo sorban levo magyarok
max. Hogy t. j. erintkezzenel
egymassal, szervezkedjenek egy
mas kozt, es mikor lesznek ii
4 zen, vagy legalabb hatan, akko
keressenek megfelelo helyet ma
guknak. Sziyesen segitsegukre lie
SUNK ebben a munkaban.
Erintkezhetnek lap utjal
eeymassal. Ide irhat, akit erdeke
: dolog, vagy ha akad valaki
aki az elere alma egy ilyen moz
galomnak, szivesen kozoljik
3 cimet, aztan 8 vele levelezhe
mindenki.
Ha 1enne tiz-husz magyar csa
lad, akik neki indulnanak eg,
ii all<almas helynek, akkor igazal
nagyon-nagyon keves penzzel tc
hetnek AIT meg, inert akkor XII
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-03-16
NYOLCSZAZ MIILIO

dollart kell a hetcn kolcs0n
k3rnie a kormanynak. hogy :
lejar6 vAlt6k igyet rendezze g
a v&rhat6 infllci6 hatAsa rnaris
felhajtotta . penz Arat. ugy,
hogy ! kilenc h6napos vAlt6k
|ut&n k&nytelenek n&gy S fel
szazalGk kamatot fizetni.
Ha ! szdks3g -munkak finan-
sziroz&s&ra ujabb ezermilli6kas
Evening star., 1933-03-05

Polk, four years later. also had wet, cold day.
but Taylor was blessed with q warm, sunny
day that smacked Of Summer
There was a near blizzard with snow, slush
and biting northwest wind when Pierce was
sworn in in 1853, and the inaugural ball was
called off. Buchanan and Lincoln had good
days in 1861 and 1865, respectively, but Lin
coins second inaugural day a poor one.
Grant, in 1869, was besieged with rain and in
Hayes. in 1877 met with rain and Garfield, IN
1881, was subjected to Snowstorm. Cleve-
land, in 1885. had a clear day, but rainstorm
deluged Harrisons ceremonies in 1889.
Cleveland's second induction in 1893 was the
signal for the unleashing of another snowstorm
OF extreme severity, which left trail of colds
and more serious ills.
Mckinley became Chief Executive in 1897 be-
meath clear skies but a cold rain dampened the
enthusiasm Of the crowds which hailed his
second Inauguration in 1901. 1t was cold day
when Theodore Roosevelt assumed the presi-
dency in 1905 and four years later came the
aforementioned Taft blizzard
The weather was cloudy and mild for Will
sons first Inauguration in 1918, and cloudy
and cold for his second, in 1917 A cold wave
made Harding and his public shiyer in 1921,
but Coolidge took the oath at the Capitol in
1925 under warm sun. Hoover's inaugura-
tion was spoiled by driving, cold rain that
whipped under the canopy erected on the east
front Of the Capitol and beat upon his face
as he read his inaugural address.
Evening star., 1933-03-05

difaculty in playing their instruments due to
nipped fingers and cold lips.
When it came time to partake of the re-
freshments the guests found the sandwiches
partly frozen and the punch too cold to drink
Fortunately. there was coffee, but the demand
for the steaming beverage was 50 great that
few could get near enough to the tables to
secure q cup.
Newspapers reported that several hundred
persons were made i'll as q result of exposure
during the hectic day and evening, but nc
mention appears to have been made at the
time Of any movement to select another in
augural date.
THE agitation for change in date apparently
! began in 1901, following the second inau-
guration of Mckinley. March of that year
brought q cold, drenching rain that chilled
spectators to the bone and precipitated a wave
Of sickness. The deaths of Senator Bates Of
Tennessee Ambassador Azpiroz of Mexico and
Judge Weldon of the Court of Claims were
attributed to the soaking these officials re-
ceived during the induction ceremonies at the
Capitol.
A group of public spirited citizens, headed
by H. B. F. Macfarland, formed q national
organization to campaign for another date.
The group succeeded in obtaining support Of a
number of influential men on Capitol Hill. A
bill was drawn up proposing April 80 as the
the measure The legislation died in the House.
and the movement was almost forgotten for
eight years.
Then came the memorable Taft Inauguration
Of 1909-and was the weather forecasters face
red!
Prof Edward B. Garriott of the Weather Bu-
reau, in q special forecast featured on the front
page Of The Star on March under the head.
Fine Weather Tomorrow said:
"There Is every indication that ton,or-
roao ,piu be Jdir and a little cooler than
today. The temperature ,piu be about 40
degrees. This ,DiU gipe splendid marching
,ceather. After showers this afternoon
the storm, clouds ,oiH disappear by mid
night Generally fair conditions are pre-
railing in the West"
What happened is history Out of the night
there came an unheralded blizzard-like snow
and sleet storm that leveled telegraph poles
across the Baltimore & Ohio Railroad tracks
between Washington and Baltimore, Gripping
transportation and communication facilities.
and that piled Pennsylvania avenue high with
snowdrifts.
Six thousand men were put to work on the
Avenue before daylight, and they removed
So 900 tons Of snow from the Nations parade
ground. The shovelers still were at work when
the inaugural procession-or as much Of it as
had reached Washington-paSsed down the
street between banks of snow and sleet, while
shivering spectators beat their hands and
stamped around in an effort to keep warm.
Taft was compelled to take the oath Of
office inside the Senate chamber. Many OF
the marching units were stalled on trains out
side Of the Capital and did not reach the city
until the next day. The weight Of sleet on
wires and poles, coupled with the raging winds,
ra7ed thousands Of poles, which fell across the
railroad right Of way. It was week or more
before communication lines were completely
restored to service.
The weather man had to do q lot Of ex-
planning.