davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

zarolja. Mines ebben semmi meg
szolni valo. Ugy erik, hogy az
a 1eggyongebb, annak van a
legnagyobb sziiksege az oltalma-
20 szul6i szeretetre.
Es ez a szeretet reszrehajlo,
ez a megkulonboztetes valami-
vel jobb, valamivel talan szebb
ruhaba oltozteti a kisebbet.s
Pedig forditva kellene a dol
got csinalni.
A nagyobb gyerekekre, a. ser
dul6 gyerekekre kellene tobbet
szanni Is ha lehet tobbet kol-
teni, inert azok erzekenyfbbek,
azok mar tobbet adnak kiils6-
re, azoknak. a baratai mar a
foltot is, lyukat is meglatjak.
A kisebb gyerek, a hat-nyolc
ewes gyerek talan nagyon jol
erzi magat az Vi ruhaban, de q
foltos ruha nem yag sebet a lei
keben.
De, tizennegy -tizenhat ewes
gyerek eletere tragedia a nincs-
telenseg Is egy-egy megalazta-
tas ITALIAN bo1dogtalanna teszi
6ket az egesz eletukre.
Aki ezeket 4 sorokat ira, az
vegigjarta a szcgeny gyerekek
kalvariajat e. olyan keves VI
ruha jutott ~ zax eletben; hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

n ifaz elcsendesedett. a gye-
rei1ek megint elmentek az is.
lc0laba.
Es szul0k, a gondterhes SEE
geny igahuzok halalos gyotrel-
mex kozt szamolgatjak, hogy az
egyiknek cip5, masiknak ruha
kelienc. Hogy talan taska is jo
Ieane. hogy telikabat helyett ta-
lin sweater is megteszi ebben
az csztend6ben, de hogy
sweatcrre sem futja a welfare
krnyerb6l, vagy nyomorusagos
1reresrtb0l.
A tavalyi tell ruha meg ta-
vaiy telen elvasott, a gyerekek
testet valamikepen be kel1 ta-
karni Is az anyak konnyes area
nal csak az edesapak szegyen-
teljes banata szomorubb.. Mem
tndnak a gyerekeikr6l megfele-
l6en gundoskodni.
Tanacsot nehez adm, ha az
eniber mem kalacsot, de kenye-
rel sem tud adni melleje $ megis
arrz kerjiik 4 sziil6ket, hogy kii-
b i.
l6a6sen = serdiil6 gyermekek
<rzELrnyseget vegyek ha lehet
- smrnnyire lehet tekintetbe.
Nagyon sok szil6, majdnem
mindea sziil5 szeretetet xi-
laGl,b, d legkisebb gycrekekre pa
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

talan visszaemiekszik mindegyik-
re.
Jo lett volna hat-het ewes
korban az ujra Is volt b6ges, ha
Husvetra mem jutott legalabb
egy vi zeig-nadrag.
De jol esett husveti kalacs
akkor is, ha AIT ocska ruhaban
kellett megenni.
Mikor azonban serdul6 gye-
rex arcan a bajusz gyenge haj-
szala kipattan, mikor elkezdi a
.lanyokat nezni Is elpiru1, ha
egy-egy leanyt megszorongat ;
mikor a serdulo lany el6szor
kezd arrol almodni, hogy vaia-
mikor talan ferjhez megy;
(ezt az almot a lanyok -nagyon
koran elkezdik) akkor olyan fon-
tos egy-egy ruha, egy-egy par
cip6, hogy kalacs sem esik j6l,
ha lesitott szemekkel kel1 naenni
yasarnap az ocska ruhaban 4
templomba.
Tudjuk, hogy nem telik most.
Tudjuk, hogy szazezer hazhan
szazezer, millio anya sirja el
magat, r1ikor AZ III ruhata AZ
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

NJ sweatert, az uj cip6t keny-
telen megtagadni.
De amennyi fnegis telik, a.
mennyinek megis muszaj telni,
ait mem szabad a kisebb gyerme-
kekre kolteni, AIT serdul6 gye-
rekeknek kell odaadnunk.
A kis gyerek olyan, mint XII
ncm fakadt bimb6, ait meg We
dix a raborult vastag 1evelek,
az meg az emlekezes Is az on
.erzet viharanak mines kiteve. Ha
megbantja az elet, elfelejti.
A tizenket-tizenhat ewes gye-
rekek az elet tavaszan vannak,
azok kifakadt biinbok, akiket
minden banat .eIhervaszt, miel6tt
kinyilnanak.
Azokra vigyazzunk, azokat
feltsuk, azokat segitsuk At a
tavasz-fakadas ncfez evein, 1ogy
a lelek erzekeny szirmai meg
ne seruljenek, hogy nyarat
epsegben tudjak elerni.
Es ha gyerekeinknek fajni
kezd q szegenyseg, ha panasz-
I fkodnak, ha ma elerhetetlen dol
gok utar kunyorslnak ha els-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

mem gondo1, inert a legszebb.
ruhat, q fegmelegebb cs6kot, a,
legtobb is sz6t a legkisebb gye-
rekeknek juttatjak, akik AIT meg.
megbecsulni, vagy ertekelni mem
tudjak.
Es sok, flagyon sok csaladban
4 nagyobb gyerekek onmagukat
csak mostohaknak tekintik, inert
nem ertik meg, hogy ,el6ttik
mar az erzekenyseget sziil6k
egy kisse restellik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

az e1erzekenyedest Is mem akar-
max, nem tudnak lacy szoval
beszelni, kiilonosen a serdul6
vagy felserdilt gyerekhez.
Meg kell tanulnunk, hogy EFT
is megtegyiik, meg kell tanul-
nunk most, amikor a szep $40,
a simogato kez talan az egyetlen,
amt sok szul6 adhat a gyerek-
mex.
Ez az, amt legtobb szii16
nem tud, amire a legtobb sziil6
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

(Valoban tinemenyes szepseg gor-
dolta nagaban. Pedig nincs kikeszitve. Mem
is olyan buta ez bolcsesz.
Helye kinaltak meg, de csak ugy volt
hajlando leulni ha Lidi Is Linus melle ill
mex. Kisse elfogodottan teljesitettek kivan-
sagat. Linus mar .egy perc mulva felugrott,
kisietctt S egy boritekkal teri vissza. Oda-
kinalta gyarosnak.
Tessek!
Hat ,ez mi?
Ezer dollar, amt Spineli nekem
igert Miss Gloria valtsagdijabol Ennyi leg
alabb megteril.
Crawford elmosolyodott
- Csak tedd Ell kislanyom. -. jo lesz
apro bevasarlasokra. Teringette Nit gon-
dolsz felolem, hogy e hagyom magamat ga
valleriaban meg Spinellit6l is f6zni?
Apa kara egeszen megteriil.. Spi-
nel mar zar alatt van - vilagositotta fel
Ronald
Ez aztan jo ujsag! 80 szolalt meg
vegre Kolozsy, akinek a jelenlev6k kozul
legnehezebben oldodott meg a nyelve.
Most mar szil6k is hittek leanyuk hi
.hetetlen szerencsejeben, SGT mire ket Craw-
ford elbucsuzott mar attol sc feltek hogy,
el kell szakadniuk leanyuktol A gyaros
ugyanis megkerdezte Kolozsyt, nem volna-e
kedve farmon foglalatoskodni, miutan va
rosban ugy sincs dolga?
- Az en- kozeli farmomon ugyanis gaz-
dalkodast kedvel6 ember mindig talal valiant
mnnkat. Elegend6 szemelyzetet tartok oft,
de megse artana, ha felcsapna allando he
lyettesemnek. Az ottani kenyelmes lakasban
mindahnyian elferiink Pihenni ugyanis oft
szoktunk, ha kisse n1agunknak elunk, tarsa-
sag nelkil. En- ritkan erek "a, de Ronald
meg leanyaim gyakran vendegeik lesznek.
ca leanyaim szonal Linusra mosolygott,
hogy megertse mindenki, akit illet, st is ko-
zejuk szamitja. Tobbet is megertettek! Ko-
lozsyek AIT, hogy Crawford csalad egyetlen
tagja Sc fogja 6ket lnezni mrt a joszivi
gazdag emberek fel tudjak magukhoz eme1-
nj, akit akarnak. Es Ronald meggy6z6dott
arrol, hogy apjanak akkor is vannak jo gon-
dolatai es elhatarozasai, ha azokat mem kap-
ia feleseget6l keszen.)
- Mem ragaszkodunk a varoshoz --
mondta Kolozsy 5 felesegemmel egyutt rata
leszunk, hogy megerdeneljuk kenyerinket
- Kikoltozhetnek, amikor tetszik. akar
nyomban az eskiv6. utan. A gyerekek ugyanis
naszutra Europaba mennek 8 hosszabb ideig
maradnak OFT.
- Apam eskuvo utanrol beszel. De hat
1nikor is tartjuk meg az eskuv6t? kivan-
csiskodott Ronald.
~ EFT a fontos iigyet mama kozremi-
kodese nelkul mem lehet elhatarozni. O azzal
bizott meg, hogy menyasszonyodat, kedves
sziileivel egyiitt hivjam meg holnap cbedre.
Akkor az egesz csalad tanacs tiizze XII az es-
kiiv6 napjat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28
Il olytatasl

- A yak is raismer a mlvelt more, ha
kinyitja szajat! - vedte meg lovagiasan
Europa megszolt hercegnoit idosebb Craw-
ford.
Ere egyenesen. hozza int6zte szavait a
1T taati. .
Ronald felesegenek mem muszaj XII
nyitni szajat - legfeljebb fogorvosnal.
Alintha ii, ferfiak mem hallgatag assoc
nyoiat ir1adnatok legjobban! Csak szep le-
Rycn.... figyeljen, mikor. ii beszeltek.
5 owe uinden hodolatotok. EFT, remelsm,
mem tagadod le!
- Muvelt n6k Sc beszelnek mindig tu-
domanyos dolgokrol. Haztartasrol, ruharol
fErjak i,ibairol, szorakozasukrol egyszeru n6k
IS tudnak beszelni
Es az egyszeru n0k mem szaladnak
fo&ytDa' ciubokba barokba, partgyulesekre,
mint mai miivet n6k - mondta nagyma-
ma - Menyed legalabb maid bolcs6 mel
,aett al II
Crawford felnyogott.
- Anyam mar bolcs6t is idehozza!
Men,. nem... nyugtatta meg
feIesege! ARA valoszinuleg egyaltalan
mem fesz szukseg Hiszen tudod, mai ha-
zzssagok jelentekeny resze addig Sc tart,
mint szii1eink idejeben mulo viszonyok
tartpttak. A mi funk olyan tisztesseges,
hogy mem kel neki torvenytelen viszony.
Hit is. vegye Ell ait leanyt menjenek
nSszutra Europaba... vagy Azsiaba. TIE mem
skarod. hogy sokaig szemeid ele keruljenek. ].
tcljcser. igazad van, osztom nezetedet. Ia
vuliEt1<, alatt Ronald kimiiveli feleseget,
hogy megallhassa helyet tarsasagban. Es
Il tudja! Mire visszaternek, talan Ell is val
nak-. egyszeru.. ugy-e?
- Sokkal egyszerubb lenne, ha 0ssze Sc
kerulnenek torulgette veritekes homlokat
Mr. Crawford Amt mormogott, mar epp
oily kevesse fenyegetett veszedelemmel mint
milDr zapprhk leadasa utan dorogve- -morog-
Va elvonulnak sotet fellegek. A korilotte
elhangzo szavak jotekony veritekcsoppekke
otaottak fel haragjat, mely nelkuluk william
alzkjaban csapott volna lie Ronald fejere.
Tadja az ficko mit6l doglik legy, azert
nem hozakodott e6 keresevel negyszem-
k0zt. S tavozo felegeken megjelent be
ket jeiento tinderi szivarvany, mely Ameri-
kabd ativelt tengeren. Nehany pillanatnyi
!, homfokrancolas utan a leghatarozottabban
kiaylauasltotta megmasithatatlan akaratat.
Irt6zom csaladi botranyoktol Mem
akarom, hogy helybeli ujsagok az en- tiz-
helyrmen sussex meg pecsenyejuket vastag
betlkka hozzak: "Ifjabb Crawford tanar
snisert foiyamodott Romantikus szerelem
K6nyortelen apja kitagadja'. Csak vegye e
. Ronald AIT leanyt, aztan menjen vele a po-
koIba, vagy Europaba, Azsiaba.... ami ko-
ralbcIiil mndegy: hiszen most mindeniltt
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28


keriilni, tobbe, mint Gloria kivaltasa, de
iisse ko! Meger, hogy is darabig ne lassanl
ait a.. att. bolcseszt. Egy ev null
va aztan johetnek vissza ha nem fernek
ossze, jojjon valas. Vagy az a bolcso -
tette alg hallhatoan hozza elmosolyodott
valami nagyon kellemes latomasra. E. az
ontudatlan szep mosolya hasonlot varazsolt
korulotte ul6k ajkara, akik, csodalatos, .jo-
val elobb tudtak, hogy ICY fog hatarozni,,
mint maga
Is most Crawfordnet kiveve mindenki
felallt hogy els6nek vigye meg Ronaldnak
az apai hatarozatot Am nem volt zongora
teremben, Sc szomszedos szalonokban
Hol van?
Vegre egy mas felelt ere a kerdesre:
= Mr. Crawfordot sirg6sen telefon-
hoz hivtak
Nehany perc muva belepett Ronald
- Kivel beszeltel? - kerdezte apja gya-
nakodva
- A rendorseggel.. es nagyszeri VI
sagaim vannak szamodra. Spinelli feszket
mar korabban felfedeztek reptile rendorok
S a detektivek oily szoros kort vontak kore,
amelyb6l mar semmifele rokafortellyal Sc
tudott kibujni. Egy oraval ezelott fogtak el,
kozvetlen hajoraszallasa el6tt. Misszionarus-
max oltozott gazember! Nagyosszegl penzt
talaltak nala Gloria valtsagdijat visszakapod
papa!
S profetan6 es mamaja mem voltak
vele? - kerdezte Gloria.
- Mem Azok el6bb indultak egy mask
hajoval A rend6rseg tudott rola, de szemet
hunyt azert, inert Amerkanak igazan nincs
szuksege rajuk. Tevekenykedjenek olyan he
lyeken, ahol meg mem altalanos az alszentes-
kedes - mint na1unk!
\ Id6sebb Crawford szorakozottan halll-
gatta nagy ujsagot, mintha mem is az 8
keservesen kiizzadott 16 ezer dollarjarol vol
ma $40. Megveregette Gloria arcat
- Tehat ezentul egeszen nyugodtan al
hatsz, leanykam!
Azutan felrehuzta Ronaldot balkan ker-
dezte, nehogy tobbiek is halifax:
- Mondd csak, te gyava bolcsesz, mikor
lathatnam en- ait kislanyt?
- Amikor ra tudom venni, hogy eljoj-
jon velen.
= Ne vedd ra semmire... maid en- me-
gyek veled Ugy akarom st el6szor latni egy-
szerien, sajat otthonaban. A di6t is ugy see
retem enni hejab6l, de 1T azert ne fell
nem eszem meg!
Pedig igazan ennivalo! - mosoly-
gott Ronald $ boldogan csokolta meg apja
kezet. aki egy pillanatig mem eresztette el
az ovet.
- A mai eset arrol gy6zott meg, fam
hogy sokkal ravaszabb gazember vagy, mint
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28


Linus sorsa ezen az esten do1t Ell veg
leg, bar 8 nen tudta Az hajlekukban csend
volt. Az inseg reme mar mem leskel6dott be
az ablakukon, de ha mem is beszeltek rola,
meg Sc =, Sc ~sziilei nenn hittek, hogy bekol-
tozkodott hozzajuk boldogsag. A szul6k fell
tex tole, hogy leanyuk tulsagosan nagy sze-~
rencseje agyonnyomja AIT kis boldogsagot
is, amelyet idaig benne talaltak fel
Kolozsy magaban leszamolt azzal, hogy
Observation-Disclosures, ha Crawford Ronaldne
lesz, be Sc teszi labat st ne nezze lie senk
Egy anya mem gondol ilyesmire Lidi csak
erositgette szvet hogy maid el tudjon viselni
minden lenezest. Nit banta ait, ha cseled-
lepcson kell is felosonnia, csak lathassa lea
nyat fenyes lakasaban gondtalan jo modban,
mely tulajdonkepen megilleti a Janbor Flo
ris leanyat! De jaj, hatha Linust Tim
Ronald elhagyja, ha megtudja.., pedg meg
kell neki mondani, nehogy kes6bb szemere
vesse torvenytelen szuleteset
Linus maga attol felt, hogy Ronaldot
szulei inkabb kitagadjak, mintsem beleegyez-
zenek hazassagaba. Elhatarozta, hogy akkor
lemond rola holott erezte, hogy mem tud
lemondani rola! Is felt Spinellitol,.. XII tud-
ia, nem kovacsol-e ujabb terveket az koz-
remiikodesevel? Gavalleriaja legalabb ere
vail
Ugyanis egy nappal rend6rsegen tor
tentek utan egy leany viragot hozott. AIT
hitte, Ronald kiild Mire kivette pompas
sargarozsakat rajuk huzott selyempapir-sii-
vegb6l, eany eltunt. rozsak kozil pedig
!, IL L.:
egy ezerdollaros. Az az ezer dollar, amt
Spinelli. neki igert Gloria valtsagdijab6l,.
Megadta. e
Linus csak Ronald ujabb latogatasara
vart, hogy atadja neki a penzt. Mem keilett
soka varnia es... Ronald mem erkezett egye-
dul, hanem egy id6sebb urral, aki ICY mu-
tatkozott be, mel6tt meglep6dhetett volna
BARK:
- Tim apja vagyok, aze hazug fra
tere... meg akarok rola gy6z6dni, mem ha-
zudott-e nekem is? Valoban letezik-e olyan
bator kislany, aki felesegul megy egy ilyen
lokot6hoz?
Ri gondolna, hogy ez a kedves, mosoly-
gos ur munkascsaladok szazait taszithatja XII
nyomorba, ha neki ugy tetszik?
80 Javulast fogadott! kapta el tre-
fas $40 szines labdajat Linus.
Es maga hisz neki? kerdezte
Crawford
Magam Sc tudon.. tessek megmon-
DAM, NIT tegyek? hangzott az ovatos
valasz.
- Higyjen neki! Meg AIT is higyje el,
hbgy en- maganak is jo apja leszek - felelte
Crawford S megcsokolta Linus homlokat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28

(Reszkessen egy kicsit dragalatos fla
ki csaladi tanacs mindenhatosagahoz folya-
modott apjayal szenben)
EFT meghivast persze el kellett 70.
gadni A leend6 rokonok a legkelemesebb u
hangulatban bucsuztak el egymasto1, annak
dacara. hogy Ronald pokoli kinok4t allt XII,
amiert egy planatig Sc nlarzdlfatott Liz
nussal negyszemkozt. Titokban kisse irigyeite
barlanglako 6sapjat eaEi AIT Ianyt, aki
megtetszett neki, egyszeriien felkapta vitte
a maga barlangjaba csaladi ebed SGT es-
kiiv6 nelkul.
Koszonom hogy oIyan nagyon kedves
voltal a menyasszonyomho - mondta APP
janak hazater6ben. Valoban tetszik neked!
Meghiszem ait! Ertekes gyemant.
Ha kicsiszoljuk. brillians lesz belole es kell6
foglalatban kaprazatosan ragyog maid. Attol
tartok, hogy hugaidat lis elhomalyositja
tarsasagban... de ugy kell nekik
Ronald mem firtatta, hogy miert kell ne
xix ugy. csak annyit iegyzett meg .szere-
nyen
- Elmejet kicsiszoom tolenl telhet6leg,
inert en- leszek tanitomestere. Ami tar
sasagot illeti, remelem, abban mem sokszor
fog mutatkozni En- tudniillik, magamnak ve-
szem el akarok belole divatbabot csi-
nalni.. Az az asszony, akinek eleg ferje ud-
varasa, jol erzi magat otthonaban is.
Dacara, hogy bolcsesz vagy, kezdesz
egeszen jozanon gondolkozni! dicserte
meg apja.
Linus IS Ronald a legnagyobb csendben,
meg a helybeli sajto Sc talalhatta fel pecse-
nyenek.
A sok szep naszajandek kozt Linus a
Fredenek ordlt legjobban, anbar Ronald
szerint az mem is ajandek: csak az elvesztett
fogadas. Fred ugyanis tizezer dollaros ala
pitvanyt tett egy gyermek-otthonra, amely
ben munkanelkuliek gyermekeit fogjak fel-
nevelni. Ez az alapitvany Crawford Ronald
ne nevet fogja viselni.
Amikor a rokonsag kikiserte hajohoz
a. fatal part Lid utoljara csokolta meg
Linust, fuldoklo zokogas kozt rebegte:
- Udvoz1om szep Magyarorszagot!
Ugyanis Linus kivinsagara egyenesen
Budapestre mennek. Elobb hazajat akarja
viszontlatni csak azutan nezik mg Becset,
Berlint, Londont, Parist. A
Mivel Ronaldot szive sokkal inkabb a
konyvek fele huzza, mint repul6gepekhez,
jogosan remelhet6, hogy miutan megismeri
5 megszereti sep Magyarorszagot, maid
Amerikaba visszaterve If egy okos konyvet,
mely felvilagositja az angolokat feldarabolt
vfrz6 gyarorszagot ert szornyu igazsagta-
4 lansagrol, amt az emberisegnek jova kell
tennie... ha csak egy makszemnyi enaber-
seq van meg benne.
VE-GE
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-09-28
IA F D { 4 . 4 s.
KIT Arany ToIiu Jom : -

ahogy felteteleztem rolad ez nemileg meg
nyugtat jov6det illetoleg..
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1933-10-19
WORKMENS BUREAU
COLLECTIONS DROP
State elnsurance Enterprise
Faces Direct Loss for Year,
Chairman Says

Premium collections Of the Work
mems Compensation fund Of North
Dakota in September. usually the "big
month";" dropped into third place and
1t Is unlikely that the year 1888 Will
avoid direct underwriting loss, r. +.
Wen1el, chairman, reported Thurs
day.
An underwriting loss for the year,
which means that actual compensa.
ton payments will exceed premium
income, became practically certain,
he said, when the collections in Sep
TENDER dropped below those Of Feb
ruary and August for the first time.
The underwriting loss, not includ-
ing reserves or administration ex.
penses has, however, been reduced to
around $4,000 and 1t will probably
not exceed $4,000 for the year, Wen.
eel estimated.
For the first nine months Of 1885,"
Wenzel said, accidents totaled $3.50
compared with 4,204 in 1880, 4,462 in
1881 and 4,037 in 1882. This shows e
little less than 10 per cent reduction
in the number of accidents over 1882,
but there Is q reduction Of about 20
per cent in the premium income and
less than five per cent reduction In
the accident cost.
THE small decrease in accident
costs Is easily accounted for through
the fact that the first nine months
Of 1888 registered Is death losses, as
with II for the twelve
Of 1882"
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1933-10-19
PRACTICAL
SAYS union Chief
OF EMBARCOORDER
Secretary Of Farm Organization
Supports Move BY North
Dakota Governor

Washington, Oct. 19.-(P-Gover-
nor William Langer's proclamation
barring wheat shipments from North
Dakota was described Thursday as
mot only right but practical by e. E.
Kennedy, secretary Of the National
Farmers Union.
1T is governors right and duty
to protect and conserve resources Of
his state" Kennedy said, and
should not allow such products to be
sold under their production cost"
Wednesday Kennedy appeared be-
fore closed meeting Of the railway
labor executives association to urge
closer cooperation between labor and
agriculture.
His plea, he said. was based on the
contention that industry and labor
cannot thrive unless farmers receive
cost-or-production prices for their
products and are thus able to pur-
chase things they need.
Purchasing Power Lower
"The farmers purchasing power Is
lower today than at any time since
the depression began" Kennedy said
he told the labor leaders.
1.-THE NRA, by boosting prices Of
things the farmer buys, has increas-
ed the disparity between prices Of
such articles and prices of things the
farmer sells"
Kennedy said he told the group q
restoration Of farmers purchasing
power to the point where they would
be able to buy simply their immedi-
ate needs for the next two years would
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1933-10-19
A Difficult lob

Members OF the local bar who know
him give o. T. Owen, named We'd
nesday as state beer commissioner. q
splendid reputation as lawyer and
citizen. Unanimously they express
the opinion that he is the type OF
man who will administer this new
state department honestly and we'll
He will take up task without prece-
dent In this state with the augurs all
In his favor.
It Is well that this is the case and
every good citizen will wish Mr.. Owen
success In his new position. They will
recognize that, for the most part, he
will be pioneering in a field Of gov
eminent new to this state and every
one may be expected to cooperate
with him and refrain from criticism
until he gets his bearings.
Because Of the attention which will
be conferred upon it. if for no other
reason, the job will be a difficult one.
It is to be hoped that Mr.. Owen
scores In it success in keeping with
the advance reputation his fellow bar
risters have given him.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1933-10-19

mean an immediate expenditure OF
SIS, ooo, 900 600 for industrial commod-
tiles.
And that wouldn't include many
luxuries," Kennedy added.
He said his estimate was based on
census bureau computations and his
own investigations. He said only IL
per cent of the nations farmers now
operate radios, per cent have tele-
phones and per cent have modern
conveniences.
Machinery Run Down
mo farm buildings, except those
taken over by insurance companies,
have been painted since about 1921
Kennedy said he told the association.
Fences are In the same shape. I'm.
plements, machinery. harness and
such articles have been patched and
wired-not replaced.
Kennedy said he outlined the NRA
code for agriculture which the two
farm organizations promoted recent
~ in conferences with federal offic-
tals. It Is based on cost-of- production
prices for farm commodities.
Turning to consumer interest, Ken
needy said he explained 20 or 30 per
cent increase in wheat prices to farm
ers would raise the price Of bread only
about one cent Loaf.
"Propagandists have tried to con-
vince labor and agriculture they had
no common GROUNDING related inter-
csts," Kennedy said. I'VE know now
that farmers can't prosper unless
laborers get high enough wages to buy
their products: and that laborers
can't prosper unless farmers are able
to consume and keep factories rum
Ming
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1933-10-19
WHAT HAS HAPPENED
so FAR.

Lovely Joan Hastings lives 4 Sc
cluded life with her two stern, old
aunts, Evvie and Babe Van Fleet.
in Sausalito. California. She falls
in love with Bill Martin, young
mechanic. Learning this, Aunt Ev-
vie sends Joan away to Pennsyl-
vania to school. Enroute, Joan slips
of the train and goes to Bills home
only to find that he left town with
out leaving an address. Joan Set
ties in San Francisco unknown to
her aunts. She boards with good
natured Mrs. Maisie Kimmer and
works in = department store. Bill,
in the meantime. is befriended by
Rollo Reyes. wealthy playboy.
Rollo's father. believing Bill may
have good influence on his son,
gives him a position where he
learns surveying. He does not try
to get in touch with Joan 40 he
wants to be ! success before he
goes to her. Joan believes Bill
no longer cares and is broken
hearted. Maisie tries in vain
to make her forget. Maisie's
daughter, Francine de Guitry gives
Joan position modelling wedding
gowns in her exclusive Maison
Francine. She is an instant sue
cess. After months Of suffering,
Joan vows she will not let her love
for Bill ruin her life. She concen-
trates on a successful career and
studies designing at night. Fran
cine promises to help her reach the
peak.