davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1933-07-09
Must Be

Mother-Willie. how is 1t that no matter how
quiet and peaceful things are. Is soon Is you
appear on the scene trouble begins?
Willie (modestly)-I guess it's just q sift
mother,
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1933-07-09
No W0uder

A robin spied the garden hose:
Said he. well, I'll be bound!
I'd like to see the bird that pulled
That worm above the ground!"
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01
WHERE THE DOLLAR
CAME FROM

The dollar" is the unit of our
American-U. S.-money.
But we did not invent either the
name or the value of it.
Sometime before 1900 A. d. in Bo-
hemia, Count Schlick, of Joachims-
thai, invented and coined silver
coin. 1t came to be known as the
"Joachimsthaler.
In Germany the merchants short
ened that to "thaler"; the Dutch
called it it "daler," and in England
and the American colonies it became
the dollar" And that is where we
got the name.
At about that time Spanish gold
was circulated all over the world
and there was considerable of Span
ish gold. 1t was coined in "pieces of
eight" which meant pieces having a
value of eight 'reales," the unit of
Spanish money. The English spoke
of it as eight "bits." And now we
come to a name for money that is
known all through our own West and
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01

Southwest, where the "bit" is known
as having value of twelve-and-a
half cents. -Four bits" means SO
cents; and two bits" is another name
for the quarter" or 25 cents. And
so, "eight bits" equals a dollar.
Thus our dollar is the same in value
as the Spanish "piece of eight, which
is famous in pirate lore.
Now they are proposing to place
the worlds gold supply in central
bank somewhere-to keep it from
getting unequally distributed, and
making trouble. Also, it seems, to
keep it from getting worn out by be-
ing carried around in peoples pock-
cts.
An international gold basis may
mean ultimately an international unit
of money, and possibly an interna-
tional coinage.
That might settle lot of problems
and create a batch of new ones.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01

nial of his fellowmen without stretch
ing forth hand to obtain them.
Unity is strength, but that unity in
which strength lies is largely destroy
ed by those who refuse to join the
union. The efforts of organization are
rendered fruitless, the toll and suffer-
ing of the workmen futile, by the
cowardice of the non-unionist. All
true union men are prepared to stand
by their union at all times, and when
circumstances demand it they are
willing even to suspend work, often at
a great sacrifice to themselves and
dependents. What must be their feel
ing when they see their families suf-
fering because they do not choose to
submit to an injustice, and then,
when in spite of these black sheep,
the victory is won at the cost of the
unionists-and what a fearful cost
sometimes-the men who have been
working along all the time, as well
off as ever they were, accept the i'm
provement in their circumstances with
a smiling face and easy conscience, as
if they were, for all their selfish con-
duct, honest men, The non-unionist is
considered by all true trade unionists
as a traitor to his fellow workmen
and the betrayer to the interest of his
fellow workman. Can it be wondered
at that the unionist dislikes him?
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01
Why Union Men Object to Non-Unionists


1t is often said by the thoughtless:
Why should union men object to work
with non-union men? If man does
not choose to join union he is only
exercising the liberty of the subject,
and his union fellow workers have no
right to object to him.
But they have every right that rea-
son and justice can give for their
objection. The union man is making
great sacrifices in order to obtain
what he considers his rights. The
non-union man is reaping all the ad-
vantages without any of the trouble.
The union man banded himself with
his fellows against the aggressive
greed of the employers of labor, and
is giving both time and money to the
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01

cause he has at heart His union has
to be maintained and kept working
by the dues of the members, and each
member gives his time to the meet
ings, sometimes to great extent by
serving on committees, etc. He is
struggling hard, no matter what it
costs, to secure to himself and his
fellow men, better remuneration and
working conditions for their toll, and,
if goaded by injustices and oppressed
with wrong, he in agreement with
this union of his fellow workmen, re-
fuses to work at the terms offered by
his employer and suffers many incon-
veniences that all may reap the bene-
fit. The non-unionist works quietly
on openly accepting all advantages
earned by the suffering and self-de-
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01
Correct

Freddie" said the teacher, "give
me sentence using the word 'dia-
dem.'"
Freddie had overheard certain re-
marks at home, and out of his sub
conscious store of worldly wisdom he
drew this reply:
people who hurry across railroad
crossing diedem sight quicker than
people who stop, look and listen"
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1933-09-01
Saved Her Nickel

Molly came home from her first
visit to Sunday School carrying a
small bag of candy
"Why, Molly, where did you get the
chocolates ?"
Molly looked up in surprise. ~
bought them with the nickel you gave
me-" she said. "The minister met me
at the door and got me in for moth
ing"
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20

men egyes embcrek vagyonab;
haracsolni.
Ostobasag AIT allitani, hog,
''iizleti fellenduies" eseten nen
lennenek kepesek gyaraink har.
mine oras munkahet mellett :
sziikseges dolgokat megtermel'
nj, inert ha bizonyos tervszerii-
seggel rendezik be az ipart, ak
kor mindig egyforma iizemmel
lehet Is kell dolgozni. Akkor
mem kell depressionak Is. fellen-
dulesnek lenni soha az orszag-
ban.
"Fellendulesek' idejen is meg
tudtak volna idaig sziikseges
iparcikkeket ternelni a gyaraink,
ha egymas torkat mem akarnak a
tokesek atharapni es ha mem
azert dolgoztatnanak bizonyos
idokben ejjel-nappal, hogy egy-
mas elol a piacot elhalasszak. !.
Villanybo1, gazbol mem gyar-
tanak tobbet, vonatbol nem in
ditanak tobbet, mint amennyire
szukseg van es nemcsak ait sab
jak meg - legalabb elmeletben
es torvenyben ~ hogy mennyit
szabad ezeknek a koz-szolgalati
vallalatoknak keresni, hanem ait
is, hogy hol szabad vi vallalatot,
vagy vasutat epiteni es tobb he
lyen AIT is, hogy mennyit kell a
munkasnak fizetni.
Az ugynevezett "koszo1galati
.vallalatoknal" Public Utility
tehat a fenti problernak mar resi-
ben XII vannak kuszobolve es
akar tudJak vagy elhiszik EFT a
t6kesek, akar nem, kozeledik az
ido, mikor minden vallalkozas
legalabb ilyen enenorzes ala fog
kerilni.
Mikor a vasutak reszere az
Adams torveny el6irta, hogy
mennyit szabad legfeljebb napon
ia egy-egy munkasnak dolgozni
(bizonyos munkakon), akkor az
a torveny epen ilyen ostoba ellen
kezessel talalkozott vasutfeje-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
XIII 0Nos BosszU

Konnyen 4 biatorbagyihoz ha-
sonl6 tomegkatasztrofaval veg
z6d6 csinyt eszelt XII Is kiserelt
meg egy fatal legeny, aki igy
akart bosszut allni haragosan,
egy vasuti valto6ron.
Horvath Gyula egyhazasrado-
ci valto6r IL ewes fla, Istvan,
mar regen haragudott Ostoros
Lajosra, a szomszedos valt66rre.
Az eretlen Flu egy sinszegkulcs
segitstgevel egy kanyarnal a ST.
nekb6l kicsavarta szegeket,
hogy a vonatot kisiklassa. A ka-
nyar ugyanis mar mem az edes-
apja k0rzetebe tartozott, hanem
Ostoros Lajoseba a flu big
tosra vette, hogy amennyiben
katasztrofa bekovetkezik, ugy a
szomszed valto6rt elcsapjak al
lasabol, s6t nagyfoku gondat-
lansag miatt meg el is csukjak.
Csodalatos veletlen folytan azon-
ban epen merenyletet kitervez6
flu edesapja, Horvath Gyula val
to6r fedezte fel miiszaki hibat,
aki tulbuzgalombol szomsze-
dos korzetbe is atnezett. A fell
fedezesr6l azonnal jelentest tett
a kormendi allomasf6noksegnek,
ahonnan AIT rogton je1entettek a
szombathelyi vasutigazgatosag-
max is. A hivatalos vizsgalat
megallapitasa szerint sinszegek
meglazitasa utan tobb vonat at
haladt a veszedelmes kanyaron
es hogy katasztr6fa mem tortent,
annak tulajdonithato, hogy flu
mem kilso, hanem bels6 sin
SZegelt cSavarta XII. A cSendOrSe-
gi nyonozas hamarosan megalla-
pitotta, hogy merenylo epen a
merenylet felfedez6jenek a fla
volt. Az apanak persze sejtelme
sem volt az elvetemult kiserlet-
rol. A flu rovid vallatas utan to-
redelmes beismer6 vallomast
tett es egyetlen magyarazatul
olthatatlan bosszuszomjat hozta
fel. A fiut vallomasa utan 6ri-
zetbe vettek es bekisertek
szombathelyi ugyeszseg fogha-
zaba, ahol a vizsgalobiro kihir-
dette letartoztatasarol sz6l6
vegzeset.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20

delmek reszer6l. S a gyakorlat-
ban megis bevalt torveny, amit
ma is alkalmaznak.
A kozszolgalati val1alatoknal
tehat elfogadta regen az orszag
AIT az alapelmeletet, hogy azok
mem tokesek es mem munka-
sok erdekeben, hanem a k0z
szolgalatara miikodnek es ha eze
ket torvenyeket XII is jatszak,
legalabb elneletben ICY van a
dolog.
Ha a OBSERVATION-DISCLOSURES
nezve ugyanez a nezet alakul XII
- ami napjainkban tortenik -
akkor az ellenzek minden ostoba
ellenvetese magatol megsziinik,
inert tobbe mem lehet sem ala
csony munkaberr6l, sem kis pro-
.fitrol, sem fellendulesrol, vagy
depressiorol beszelni.
(Folytatjuk
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20

*
seerintiik tehat mem partolja All
maga a inunkas sem.
Azutan azzal jonnek el6, hogy
"uzleti fellendlles" eset9n a har-
mine 6ras munkahet mem tudna
eleget termelni $ kenytelenek
lennenek gyarakat ''gyakorlat-
len munkasokkal" megrakni, ami
a terme1es min6seget is karosan
befolyasolna.
Es termsszetesen hivatkoznak
ARA a letagadhatatlan tenyre,
hogy a harminc oras munkahet
megdragitana mindennek az arat,
amt ''termeszetesen" 6k mem
akarnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
AZ ELLENzEK

Ertheto es termeszetes, hogy a
regi .rend kedvezmenyezettjei, a
kormanyzo. as uralkodo tokes
osztaly mem szivesen latja ezt a
sziikseges reformot IS hogy an
max konzervativ elemei - es a
1egnagyobb resziik konzervativ
= kezzel-labbal kuzdenek az ell
len.
Minthogy mem birnak elkep-
zelni egy olyan tarsadalmi be-
rendezkedest, a,nelynek f6cel-
ia nem a profit lenne, minthogy
mem akarnak belenyugodni abba,
hogy hatalmukat IS nycreszke-
desi lehet6segeiket a tomegck
erdekeben korlatozzak, mem akar
jak Is talan mem tudjak meyer
teni ennek a javas1atnak jo-
gossagSt.
Eleinte mem is vettek komo-
lyan csak akkor szAlltak azzal
vitaba, nikor senatus varatlan
hirtelenseggel megszavazta.
Azota a t6kes-osztaly tobb KEEP
visel6je nyilvanosan foglalkozott
a dologgal Is egdobbent6 tu-
datlansaggal, sz&nalmasan osto
ba ervekkel pr6bAlnak AZ aram-
lat utj&ba 4llni.
Els6 sorban axxa1 hoxakodnak
el6, hogy harminc 6r&s kereset-
b6l hem tud ! munk&s megelni,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20

szoros egyiittmiikodest letesite
nj, amely egysegesen szabj;
meg a munkaid6t Is esetles
egysegesen szabja meg a nap
szamot es ezelott hat honappa
Ure senki mem is inert volns
gondolni.
Attol felt volna mindenki
hogy eek a csoportosulasok :
Sherman fele truszt-ellenes tor
venybe itkoznek.
Par hettel ezel6tt azonban a
Supreme Court, az egesz orszag
meglepetesere, megengedte q
csodben lev6 puhaszeniparnak
hogy videkenkent egysegekbe to-
mOriilve, a szenet kozosen YES
SEX piacra, annak arat kozoscn
szabjak meg es rendeleseket
egynlas kozt kozosen megosz-
szak.
A Supreme Court tehat regek
bi allaspontjat revidialta, meg
valtoztatta es ARA felfogasra
helyezkedett, hogy az vi idok, a
technikai fejlettseg, az elosztas
tokeletesedese vi rendelkezese-
ket kovetel.
A puhaszenipar szervezes alatt
allo egysege termeszetesen lehc-
tove fogja tenni, hogy banyak,
illetve a banyamunkasok kozt
necsak munkat osszak ell ara
nyosan, hanem a munkadijakat
is bizonyos egysegesseg szerint
szabjak meg. A kormany most
dolgozik azon a terven, amely a
banyaszokate ilyen ertelemben
megvedelmezne es amely a ba-
nyaszok fizetesere olyan modon
iigyelne fel, mint amilyen modon
| a kormany beleszol es feliigyel
a vasuti munkasok berere.
Nyilvanvalo tehat, hogy a
munkaltatok onkeDt csoportosul-
max a Supreme Court altal mar
mem tiltott egysegekbe, onkente
sen sokkal konnyebben es gyor-
sabban vezethetik be a 80 oras
munkaheteket, mintha ait tor
venyckkel kell rajuk eroszakolni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
VI FELFoGAsoK

Esziikbe sem jut a t6kesek
szoszoloinak,, hogy vi korszak
kezdeten allunk, amelyben mas
kent fogjuk a dolgokat megitel-
nj.
Mem is gondolnak ARA, hogy
mem az arak es mem a profitok a
fontosak, hanem az, hogy az
emberiseg, vagy mondjuk a
nemzet szamara sziikseges dol
gokat eloallitsuk es ait megfelc
ioen szetosszuk.
A harrninc oras munkahet kere
setebol nemcsak megelhet a mum
kas, hanem gondoskodni lehet Is
kell rola, hogy abbo1 nyugodtan
es emberi modon ellen meg, inert
barmit irnak a bankora es barmi
lyen nagysagu bankot adnak a
munkasnak, "a lenyeg az, hogy
harminc ora heti munka mellett
mindenbo1 eleget tudnak jelenlc-
81 felszereleseikkel termelni.
Hogy AIT kell6kepen sect tud-
jake osztani, vagyis hogy talal-
make piacot termeles szamara,
az attol fiigg,, hogy milyen igaz-
sagosan allapitjak meg a, mum
kabereket,, mennyit adnak a
munkasnak a termelt javakbol
es mennyit szamitanak profit ci
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20

IA 80 oras munkahet valoszi
aisleg altalanos lesz ebben al
nrszagban 1884 tavaszara.
Ma meg termeszetesen .
munkaltato nagyt6ke reszero
nagyon sokan hevesen ellen.
xix, ma meg dolgozo vagy mem
dolgozo tomegek sem 1nerik el-
hinni, vagy remelni, hogy jovd
evben mar 80 oras munkahet
lesz ebben az orszagban, val.
tozas azonban megtortenik
inert ait nem lehet elkerllni.
A 80 oras munkahetet mem
csak az eszszeriiseg, hanem a
kormany is koveteli es inert a
nagytoke nem volt hajlando az
zal komolyan foglalkozni, meg
szavaztattak AIT az Egyesiilt Al
lamOk SenatuSaban.
Minthogy a kormanynak fel-
tetlen tobbsege van az aisohaz-
ban minthogy mem OFT. hanem
a felsohazban lehetett javaslat
elgancsolasat remelni t6kenek,
ma mar tisztaban van vele a
munkaado is, hogy amennyiben a
kormany akarja, 48 oran belul
torveny lesz 80 oras munkahet
az orszagban.
Mikor e sorokat irjuk. nem le-
het meg megallapitani, hogy a
kormany azonnal gondoskodik-e
errol torvenyrol, de. mire e So
rok az olvasohoz jutnak, italian
mar isrnerni fogjuk a kormany
programjat.
Az bizonyos, hogy magat a
harmlnc OraS munkahetet ROOSe-
yelt es kormanya akarjak $
tisztan az ketseges, hogy AIT
torvenyhozas utjan kenyszeri-
tik-e a t6kere, vagy alkalmat ad-
max ra, hogy onkentesen vezes-
SEX AIT be minden iparagban.
Hogy a kormany mem az also
hazban, llanem a felsohazban sza
vaztatta meg a javaslatot elo-
szor, az azert tortent, inert csu-
pan meg akarta mutatni ha-
ta1mat es onkentes eljarast SEE
retne latni a munkaadok resze-
r6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
PATKILNYHUSr lfERFEK
EGY PoZSoNYI tjzLETBEN

( 80. sH z {, i 5
Pozsonyban mint oman je-
lentik 4 rend6rseg rajott ARA,
hogy a. Petrzalka nevii kiilvaros-
ban egy iizletben patkanyhust
arusitanak az illet6 varosresz tul
Inyom6an szegeny lakosainak.
Egy asszony feljelentessre, aki
AIT allitotta, hogy egy meszar-
szekben kutyahust adtak neki, a
trend6rseg hazkutatast tartott az
illet6 kimeresben. Ez alkalommal
tobbszaz fiistolt patkanyt talil-
tax. A tulajdonos ninden toyab-
bi nelkiil beismerte, hogy pat
kanyhust arult. VedekezesIl ait
hozta fel, hogy munkanelkuli k6-
miives es hogy megelhessen.
ilyen uton akart maganak jove-
delmet biztositani. Az olcso arak
miatt az uzletnek rendkiviil nagy
forgalma volt. E.rdekes, hogy a
patkanyhus kimer0 ellen csak
engedely nelkiili ipariizes miatt
emeltek vadat, mivel mem volt
iparigazolvanya, A vizsgalo BIZ
zottsag megallapitotta, hogy a
patkanyhus teljesen megfelel a
k0zegeszsegiigyi eloirasoknak es
az egeszsegre semmi esetre sem
lehetett karos.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
= 80 oras 1llulll1k ah<t

kepviseloi, hogy amennyiben !
fascizmus igenybevetelevel a t6.
Ike alkudni mem hajlando, a kapi.
talista tarsadalmi rend kepteler
lesz fennmaradni.
Michigan allam igazsagiigymi-
nisztere peldaul olyan javaslato,
terjesztett az allan torvenyho-
zasa ele - amt egyenl6re tar
gyalni mem fognak Is ha elfo-
gadnak, mcgvet6zza a kormany-
20, amelynek ertelmeben az
allamnak joga lenne minden iize-
men kiviil helyezett muhelyt,
vagy gyarat 5 minden iires epu-
letet lefoglalni Is atvenni.
Tobbszor ramutattunk arr9 is,
hogy lnunkatlanok itt-ott eleg
jol >megszervezett csoportja BIZ
zonyos korlatozott kommuniz-
must vezetett be, ahol csere-ke-
reskedest folytatnak es maguk
altal termelt javakat ICY egymas
kozott elosztjak.
Mem lehet elhinni, hogy a
mennyiben a depressio lit az
ipartelepeket meg ket evig zar-
va tartana, eek az egyre ma
gyobb csoportok hajlandok len
nenek a bezart gyarak mellett a
sajat, prirnitiv eszkozeikkel dol
gozni. Kovetelnek, hogy gya-
rakat adjak 'kolcson" szamuk-
ra, amint AIT Michigan general
attorney-je javasolja.
Jozan es liberals tokeseknek
latniok kell ezeket a tuneteket,
aminthogy meglatta AIT Hoo
ver-bizottsag, amely szocialis re-
formok siirgos bevezeteset ajan-
lotta a kapitalista rendszernek.
Mindezek utan mem lehet ESQ.,
dalkoznunk, hogy a kormany
akarja es siirgeti a 80 oras mum
kanapot S hogy siettet minden
olyan, akarmilyen liberalisnak
latszo, reformot is, amely ala
tamasztana a kapitalista rend-
szert. Hiszen az elnok epen ugy.
mint kornnanya a kapitalista
rendszer kepviselete. Toluk mem
varhatjuk, hogy allamszocializ-
must (allamkapitalizmust) csi-
naljanak ebben az orszagban,
inert ARA megbizast a szavazok-.
tol mem kaptak.
A mai polgari partok es azok
kornlanyai csupan ket ut kozt
valaszthatnak. Vagy tetleniil ne
xix az esemenyeket, amelyek a
kapitalizmust megdontik, ahogy
AIT Hoover tette es esetleg gon-
doskodnak fegyveres erokrol,
hogy a varhato politikai, vagy
tenyleges forradalmat - ha bir-
jak - leverjek, vagy megalkud
max a helyzettel, engedmenyeket
igernek a tomegeknek es liberia
lis felfogas szerint igyekeznek
atszervezni a kapitalista rendet,
hogy annak eletet megmentsek,
vagy megnyujtsak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
=
AZ ONKENTES
ELJARAS EL6NYE

Ha a nagyt6ke elhatarozna,
hogy egysegesen, onkentesen
vezetik be a 80 oras munkahet
rendszeret az orszagban, kor-
many mem lenne annak kiteve,
hogy az ere vonatkozo torveny
alkotmanyossagat vitassak.
Ha torvenybozas utjan rem
delik el rovidebb nnunkahetet,
akkor a nagyiparosok AIT meg
tamadjak Supreme Courton Is
az eddigi dontvenyek utan itel-
We, meg van ra a lehetoseg,
hogy az orszag 1egfelso birosaga
ACKNOWLEDGEMENTS mondana
ki torvenyt.
Ez csupan az egyik Okla an
max, hogy a kormany inkabb on
kentes, mint torvenyhozas utjan
bevezetett 80 oras munkahetet
siirget a munkaltatok reszer6l.
Torvenyhozasilag majdnem le-
hetetlen lenne a minimalis nap
szamot megszabni, inert alig
kepzelhetiink el torvenyt, amely
minden egyes iparagban Is an
max minden alagaban a munka-
bereket megszabna.
A munkabereknel nemcsak a
munkateljesitmenyt, hanem az
eletviszonyokat is tekintetbc
kell venni.
Tobb napszamra van igenye
egy brick-layernek New York
ban, ahol = megelhetesi .viszo-
nyok nehezebbek, mint pl. Tif-
ton, Ga. kisvarosban, ahol haz-
Der Is az elelem fele annyiba
sem keriil, mint New Yorkban.
Ha tehat munkaadok 0nken-
tesen vezetnek be a 80 6ras
munkahctet. a1kalmuk lenne a
munkabereket is meltanyosan
inegszabni, amirc 4 congressus
sbelAthat6 id6n belil mem kGpes.
=
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
FASCIZMUS
VAGY SZOCIALIZMUS

Bizonyara sok polgarnak tiinik
a szemebe, hogy az egyes ipar-
agak ilyen modon valo szerveze
Sc utanozna az Olaszorszagban
bevezetett fascizmust.
OFT vannak az egyes iparagak
modern ceh-ekbe szervezve es
azok felett korulbeliil olyanfajta
feliigyeletet gyakorol a kormany
mint amilyenre lit lenne sziik-
seq, ha nemcsak a munkaidot,
hanem a legalacsonyabb munka-
bereket is megszabnak.
Amennyiben EFT ertenenk fas-
cizmus alatt, akkor az ellen
egyenl6re lit kifogasa senkinek
mem lehetne, inert nalunk mem
all fem az a helyzet, ami Olasz-
orszagban, hogy t. i. kormany-
zat nem felel a polgarsagnak.
Ha nalunk ilyen csoportokat
kormany-kozegek ellenoriznenek,
a kormany felelossege teljes mer-
tekben megmaradna es semmi-
kepen mem jelentene ait "fas-
cizmus'-t, anely politikai elnyo
nlatasban es diktaturaban dii-
hongi XII magat.
A fascizmus bizonyos mer-
tekig szocializmust is jelent
inert a tomegeknek a kormanyon
keresztil valo befolyasa, ellen6r.
zese ss rendelkezess srvenyesul-
ne az eddig teljesen a tokesek
kezeben 1evo iparra Is kereske-
delemre.
Termeszetesen fascizmus
celia az, hogy a t6kes rendszert
alatamassza es megtartsa, de-
cara annak, hogy t6ke rendcl-
ikezesi jogat, SGT bizonyos mer-
tekig a profitjat is korlatozza.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
"A SzENIPAR
ME0LEpETESE

Felmerif ugyanenn9l pont-
MI - ! k&rdes, hogy szabad-e.
1<et-e egy-egy iparAgban olyan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-20
szoc1ALIsrA TtjNETEK

Hogy a liberals Is j6zan to-
kesek Is azok kormanya ilyes-
mire ma mem hajland6k, azon ne
csodalkozz2k senki sem.
AZ 3hes IS nyomorg6 tomcgck
nyomasa alatt socialists tune
tex yannak AZ egesz orszagban
~ Roosevelt 3pen olyan jl lat
ja, mint = t6ke tobbi LIBERALS
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-01-27
"A Romance Of the
Commonplace
BY Frances
parlxinso1l Reyes
WNU Service
Copyright by Frances Parkinson Reyes
SYNOPSIS

Motoring through Vermont, Philip
Starr, young Boston architect, meets
Blanche Manning, seventeen, with
whom he is Immediately enamored. II
being a long distance to Burlington,
STAIRS destination, Blanche suggests,
the village OF Hamstead not boasting
q hotel, that he become. for the night,
o guest of her cousin, Mary Manning
Mary receives Philip with true YER
mont hospitality, and he makes the
acquaintance OF her cousin Paul, rec
ognized as her fiance. Starr finds Mary
is acquainted with Gale Hamlin. noted
Boston architect, in whose Office Philip
is employed. He informs her of his de-
sire to win Blanche for his wife. She
tells him Of an old family superstition
concerning the "Blanches" of the Man
ming family. Paul Manning is inclined
to be dissipated, not realizing Marys
true worth. Marys reproaches for his
undue ':conviviality'' are badly received
by Paul, and the girl begins to have
misgivings as to the wisdom of the
alliance. Gale Hamlin, long a sutton
for Mary's hand, visits Hamstead but
makes no progress in his lovemaking.
Philip, porting over records of the Man
ming family, learns the sorrowful
story of the Countess Blanche"
French wife of Revolutionary hero,
Moses Manning, and of the peculiar
course" she has transmitted to, her de-
scendants and the women of Hamstead.
The evening of Philips marriage to
Blanche, Paul, under the influence of
liquor, bitterly affrohts Mary when she
reproaches him for his condition, and
tells her their engagement is ended.