davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Seward gateway., 1933-09-21

Airplane Pilot H. w. Barnhill, who long blazed air trails across the Territory, will soon arrive in Seward from the states following a long absence. "Barney's" plane arrived here on the last steamer from Seattle
Seward gateway., 1933-09-21

The SS Yukon, due in port this weekend from Seattle, will dis charge about 57O tons of general cargo
Seward gateway., 1933-09-21
NEWS FLASHES
TEST EXCISE LAW

SAN FRANCISCO, Sept. 21, In a test case involving an excise law that was repealed 12 years ago, the United States circuit court award ed the Federal government judg- nent of $1,619,l43 against the Standard Oil Company of Calf
Seward gateway., 1933-09-21

WASHINGTON, D. C., Sept. 20,- President Roosevelt re mained away from his desk again under doctors orders because of contin- nation of slight temperature.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28
ANNYIT ENCEDHE TNEK

Evek 6ta, husz ev ota allan
doan a villanytrusztoknak. ezck-
+ ,K az undok polypoknak d rab-
laslit targyaljak az orszagban.
A vil1anytrus ztoknak adofize-
toJe ,nindenki,, meg az is, akinek
iliiles vlllany hazaban, Is even
te sGaz dollaron feiuli 0sszege.
fizetiink villanyosoknak adoba
cgy yenkent,
S tudja mindenki, hogy villa
nyosok csaltak az elso lepest6l,
iiogy a res1venyeiket milllardok-
kal "vizeztek", hogy ezermillios
profitokat csavartak XII, mlkor a
trusztokat cslnaltak. Es hogy
a. ota mem letezett ezermillios
befektetesekre kamatokat kell q
fosyasztoknak flzetni.
A tessek-lassak kedveert min
den allamban van valami Public
Service Commission, arneiy a vii
lanyosok arszabalyait felulvizs-
gaia, de tudja mlndenki, hogy
mem a bizottsagok rendelkeznek
"A vlllanymagnasokkal, hanem
azo5 parancsolnak bizottsagilak
Mcrt nlcgvettek es zsebukben
taftanak mindenkit.
Is jol tudjuk, hogy ahol ille-
rel .clenul sokat szanlitanak az
aramert - amit mindenutt meg
tcsznek - OFT ugyan hiaba pa
naszkodik a polgarsag. A Pub
lie Service Commlssionoknal eve
klg. tlz evig elhuznak minden
panaszt, es a polgarsag kepteien
iga zsagot kapni, keptelen inagat
cdeImezni rablas ellen.
->yin kivetei cgy TAI sasag sem,
inert az egesz lane, az egesz a
fogyasztokra vert nagy lane min
cen s-eme egyforina.
Cuoaban egy amerikai tafsasas
kczeben van a villanytelep, es
ierineszetesen OFT is raboinak.
a lakossag eveken at hlaba
ksrt becsuietesebb, 1neltanyosabb
eiDanast, a volt elnok lc volt 10
telezve az amerikai bankaroknak,
ckils a villanytelepet Dirjak.
4 mostani fcfraddAni ku; many
azcnban nem treial, es ait kove-
the alapos sza1nitisok utan
llogy a villany arat Havana
,,an egy harmaddal levagjak.
\ :ilianytarsasdg annak tu-
ia BAN, hogy most ncm graftc-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28

reANei van dolga, azoi,nAi
s-azaltkos arleszaliitasi y Hui
Lacara ainnak. l,ogy \ Aas
uraloin alatt hallanl sen
oEs- bt araklCl
a kormany azonban ne1iI
ketoliazott. hxnem clrrnd1
lcgy q villany irat AZ Mn
harmincnegy szazaleskal iey
jsk. ria vizsgalat kell, 5k zxu( =!
aSarnak vizsgalgatni, mikol y
szazalekos arleszallisas megt y
tent.
Az amerikai bankarok villall1
trusztja termeszetesen kets&R |
van esve, Is a heten haza sxaladk
a raanlahoz washingtoni isuf-
manyhoz - panaszra.
Mem tudjuk, hogy meghallgst-
lake a panaszt tev6 kls 4rtatiaii-l
kat, inert piszkos kezckkel jelenf'
meg a mamanal.
Joggal lehet ugyanis t6iiik k6ss
ccs.ni, hogy ha egyszerre le tu1
TAX vagni a villanyaram arit 1o
c-ccnttel a sajat j6szantukb6
inert mem tettek AIT meg r&gs
ben:
Husz szazalek tllszamitis'
oiyan orlasi, olyan remnletes1
n4gy hasznot jelcntett, ainif|
es.;.. tlen tisztcsseges vailalatnsIkl
sem ielyne szabad keresni, amt
'icm ichet inasnal, nevcsni, mint
szemermetlen es lelketlen rab-'
lisnak.
rs husz szazalekot nlegis tud-|
max engedni.
Lehetseges, hogy "a szazalSk
csakugy an nagyon sok. bar MI
AL nern vagyrnk haJland6k el-I
lInni.)
Dc nem le1let j ollnanyt|
esyetien szoval sem okolni, hogy
nem akar hinni azoknak a toll
vajoknak, akik az eddigi husx|
s1azalekot, ha nalunk is a cubai
Hany amerikai viilanytarsulat|
kuzd ot-tiz szazalek arleszallitas|
II I'll. es hany adna ijcdtcn husx
.1i .aie6ol, ali na,unh il; tlbai
Lildat kovetnek!
Mellekesen jegyezzlik meg,
nogy cubai kormany tovatb|
nent. Nagyon helyesen inegttf-
totta a tarsasag,lak, hogy egyet-
i.n erlDert e;bocsassailax inuE-s
kibol, vagy egyctien rnu,iAas kc-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28

link. Masoknak eek az eseme-
nyek haszontalansagok, de ne
kunk nagy dolgok. Lasd, en- ell
megyek egy Ora mulva es XII
tudja mikor jovok vissza. Varsz-
e ream, szeretsz-e hiven Is gon-
dolsz-e ram olyan meleg emile
kezessel, ahogy en- teread. SEE
retsz-e addig, amig el tudok
jonni erted, hogy magamnak ell
vigyelek? Mar mem vagyok oyer
mex es. te sem vagy az, de aka
rode, hogy megvaf6sitsuk a
gyermekkori almainkat? Lasd, a
levelek, a viragok elhervadtak
egyik napr6l masikra. a napsu-
garak tegnap ragyogtak Is ma
kodos felh6k boronganak. Ne
ilyen mul6 legyen a mi szerel-
mink, hanem mely, a1land6,
mint az to, amely enged ugyan
a szell6nek, hogy habjait fod-
rozza, de medrehez hi marad,
a tavasz fenyeben, a nyar nap
kiiteseben, az 6sz viharaban Is
ha kell, megfagy a szive a tel
dermeszt6 oleleseben, de szerel-
mes partjait soha el mem hagyja.
| A lany odahajtotta fejet a
flu vallara es mem tor6dott vele.
hogy a lovagja metaforai talan
rosszak, csak ait mondta cson-
des, hatarozott hangon
p Szeretni foglak es varok
read. -.
Ez volt bucsuzasuk. Egv
masodszor viragzo ven akac be-
szorta 6ket utolso viragaival,
mintha meg akarta volna aida
nj fogadasukat. Panaszos, SEE
relmes sziviik fogadasat. Pedig
a sokat cit ven akac tudta, hogy
az ilyen fogadasokat mem szok-
tax megtartani husz ewes szivu
emberek. Is jol tudta.
A fiatalok aztan mem beszel-
hettek tobbet egyiitt negyszem-
kozt, inert az oregek foiyton We
lux voltak.
A piktor, amint verandan a
reggelit fogyasztottak, azon gon-
dolkozott, hogy mikor fog leg
kozelebb ICY egyiitt iilni csa-
laddal. Megnezte egyenkent oket
es mintegy emlekebe akarta rog-
ziteni az arcuk vonasait. ARA
is gondolt, hogy EFT a kepet, a
reggelizo csaladot le fogja fes-
teni. A meltosagos urat, mint
miierto gonddal martogatja a
lacy tojast, toroksapkas Domo-
kos tanar urat, anlint kessel, viii
laval toni szajaba a szeletes pc
csenyet. A hiivos szel ellen nagy-
kendobe burkolt Domokosnet, a.
mint a csoko1adejat szircsoli, a
kekes oszi 1evegobe nezo. me-
rengo Ilonkat, aki szorakozva
morzsolja a veranda korlatjara
nyugtatott sep kis kezevel a
kuglofja maradekat... Es ma
gat..
Hogy magat mikent helyezi
el a kepen, azzal meg mem volt
tisztaban a piktor es mem is
juthatott megal1apodasra. inert
a kocsi el6allt, hogy hajoallo-
masra vigye,
Mig szobalany csonagjat
IA kocsira hordta, koszont az
oregeknek es kezetcsokolt Do
mokosnenak es I1onkanak.
Domokos tanar ur nem ALTA
meg $40 nelkii1:
Ma, ha en- Iegeny 1ennek,
szajat is megcs6kolnam kis
lanynak, nemcsak a kezet.
(Folytatjuk1
m
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28

eHSem, ugy-e IyOZO!...
A fest6 mem allhatta meg, ell
kacagta magat erre naiv kis
fecsegesre. Magahoz vonta, ossze
csokolta a lanyt Is atyai hangon
ait mondta neki:
Lefekiidni kis baba, inert
huvosodik az id6 es meg talal
fazni, akkor aztan mem megve-
tenn, hanem nagyon meg fogom
verni! Nagyon! Igen nagyon
No joejszakat. Almodjon SEE
peket!..
Es behuzta a szoba ablakait.
Csondes leptekkel atment a maga
szobajaba lefekidve, az agyaba
sokaig gondolkozott.
Egy bimbo kinyilasat lat
tam... Ez ritka embernek ada
tlk meg, inert viragok tit
kolozok. Nagyon sep volt, -
sohajtott boldogan a piktor Is
mosolyogva aludt el. - A fatal
sziveben mege1egedessel szen-
deregve, maga sem tudta ITALIAN,
hogy milyen Macy becsuletesse-
get kovetett Ell. mikor ait fell
kinalkozo, szerelmes, kis buta
viragocskat mem torte le.
Masnap reggel Ilonka es Gy6-
z6 igen sokaig aludt. Lehet, hogy
ennek kes6i lefekves, de le-
het, .hogy borongos oszies nap
volt az Okla. amely az august
tusvegek sajatsaga. Egyik nap
meg csupa nyar, deri, ragyogas
az egesz termeszet, eszre sem
vessziik a sarga leveleket ia
kon. Masnap mar minden atme-
net nelkul, szurke, komor az eg,
nincsen tobbe napfeny, kodos
oszi ESQ szital, hiivos szel razza
lie fakrol a nyarveg szomoru
halottjait, a koranhalt falevele-
ket.
Gyozo, mikor lement szoba-
jabol, bamulva nezte az egy nap
alatt megvaltozott tajat. Lam,
egy ejszaka alatt 6sz lett. Valami
vers jutott az eszebe, amit on
kenyte1enul elsohajtott:
A1mok tiindere, osz,
listen hozott!.
Es aztan eszebe jutott, hogy
ma el kell utaznia. Most, amikor
ugy erezte. hogy Ilonkat jobban
szereti, mint az eletet, "a dics6-
seget. mindennel jobban vi
lagoon!
Ilonka akkor jott le lepcso-
kon. a kertbe. Igen sappadt volt
es mem inert festore nezni.
Gyoz6 odament hozza, kara
fiizte es levezette SO nelkul a
kis parkba, amelyen megdobben-
toen latszott lappangva kozel-
g6 6szi hervadas.
Sokaig setaltak sarga leve-.
lekkel boritott utakon, szotlanul,
gondolkozva. Egyiksem talalt
szavakat a tarsalgas megkezde-
sere, pedig mindketten ereztek,
hogy sok mondanivalojuk van
egymasnak. Vegre a leany hal
kan sohajtott:
Az ejjel meghalt a nyar es
ami koriilvesz benninket, egy
sziirke, komor, sivar 5sz... A
napsugarak e1fogytak..
Egy percre megaIlasra birta
az st karjana1 vezet6 fiatalem-
bert es mer6en, kutatva nezett
a szemebe.
"A fest6 vegte1en bo1dogsagga1
szorongatta meg a feany kezet
$ meghatva susogta.
De te szemedben OFT a
tavasz minden .napsugarival, a
szivedben minden viragaval, lila
tos mamorava1, edes szere1mem /!
A nyar lehet, hogy meghalt. de
Te. tavasz, ujra sziifette1 ne
KEN az ejjef! En- egy gyermeket
szerettem Is most egy gyonyorii
not imadok! S te elhagyhatsz,
cngem, 4 vi1agba
elcsavargo piktort. de en- lit
= X ,eft 49, 3 j
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28

odJiiOo, PdOlCStdIS .CSyldZdN
papjai nincsenek abban a hely-
zetben, hogy teljesen szembe-
szalljanak t6kevel. Vagy leg
alabb ugy latszik, hogy r,incse-
mex ebben a pillanatban olyan
hefyzetben.
A 'szegenyebb egyhazak ra
vannak missi6k tamogatasara
szorulva es missi6k bevetelet
rendesen egynehany nagyt6kes
p6tolja, SGT val6szini, hogy az
az indit6 Okla a 1egtobb nagy
adomanynak.
Az ors,agban szerte kiizd6
protestans egyhazak czrei, ia
Ian tizezrei mem tudnanak meg
allni, ha mem lenne mindegyik-
ben egynehany jobb m6du t6kes,
akik nagyobb mertekben segelye-
xix az egyhAzat.
A protestans egyhazak demo-
minacios megoszlasa tobb temp
lommal latta el az orszagot,
mint amennyire val6jaban sziik-
seq lenne Is evek 6ta probal-
gatjak, hogy hol Is mennyiben
lehetne konszolidalni az egy-
hazakat. Idaig bizony mem sok
sikerrel.
De mem lehetetlen, hogy egy
ilyen forradalmi allaspont ezt a
kerdest kenyszer-megoldas ele
allitana Is a t5kesek dezertala-
sa talan meg egeszsegesebb egy-
hazi eletet teremtene a protes-
tans felekezetek kozt is.
Ketsegtelen, hogy protes-
tans papok kozt hajlandosag
es keszseg meg van a cselek-
vesre, inert hasonlo szellemu
deklaraciokat hoztak mar, mie-
lott Plus papa az encikfikajat XII
adta, de most mar hajlamaikat
a gyakorlatban is egyenenkent
kell kovetni.
A zsido felekezeti eletnek
nagyjabol ugyanaz hibaja, a
mi protestansnak.
A jobb modu es vagyonos en-
berek Oft is aranyosan, SGT arany
talanul nagyobb terheket visel-
mex ICY a .zsido rabbik sem
birnak azzal a gazdasagi fig
getlenseggel, amely megengedne
a teljes cselekvesi szabadsagot a
templomaikban.
SGT zsido papok helyzete
meg .annyiban is nehezebb, a
mennyiben annal a felekezetnel
mem ismerik sem a gyonast,
sem az aldozast, a zsido vallasu
ember tehat nincs a papjanak
a kozvetlen lefki szolgalatara
annyira utalva.
Ketsegtelen azonban. hogy
mindennek dacara zsido papok
is nagy befolyast gyakorolhatna-
max gazdagabb hiveikre, ha 6k
is elvinnek templomukba. a
NIT a forumon elvben vallanak
es hirdetnek.
Amerika nepe mindenesetre
elismeressef nezte es latta. hogy
az osszes egyhazaik ilyen meg
dobbento es orvendetes nyilt-
saggal szalltak sikra a nagyobb
tarsadalmi igazsag erdekeben es
biztos benne, hogy annak meg
is lesz a hatasa.
De hatartalanul tobb erteke es.
gyorsabb eredmenye lesz do
lognak, ha mem elegszenek meg
u
sem a konvenciokon elfogadott
javaslatokkal, sem a kongresz-
szus el6tt valo megjelenesikkel,
llanem hazaviszik EFT a sze1lemet
az orszag minden egyes ternplo-
maba.
: Ha EFT megteszik, akkor nem
kell att6l f9lniik, hogy egy
tarsadalmi kiegyenlit6des eseten
a talajt lit is e1vesztik, inert
akkor az eljovendo tarsadalmi
rend halasan fogadja az egyha-
zakat az nj rend pillerjeiiil, a.
Q ( = y - e
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28
K0z0S FRoNTON AZ ECYHhzAK

A hOIlSl CSSZuS way ana
Means" bizottsaga, amely az
adojayaslatokat fogja beterjesz-
teni, nyilvanos kihallgatasokat
tartott. multi heten Washing
tonban.
A kihallgatason megjelentek
a kiilombozo egyhazak kepvisele-
teben azok vezeremberei Is maid
mem kozos gazdasagi programot
ajanlottak az orszagnak.
A katholikusok, a protestan-
sok Is a zsidok egyforman ait
kertek. hogy nagy jovedelme-
ket szedje el szovetseg adoba
es hogy q nagy vagyonokat
ugyancsak ado alapjan vegyek
el tulajdonosaikt6l.
Mert olyan orszagban, ahol a
nepakaratnak alkalma es modja
van ervenyre jutni, minden gaz-
dasagi programot meg lehet be-
kesen valositani, anelkiil, hogy
veres forradalmakra lenne sziik-
sege a polgarsagnak.
! A .zsid6sag kepviselete peldaul
AIT ajanlotta, hogySa huszonot-
ezer dollaron felufi jovedelmet
vegyek el adokba, inert senki-
mex nincs sziiksege evi tobb
millios jovedelemre vagy ha-
szonra.
Ugyanakkor olyan gazdasagi
programot ajanlottak, amely biz
tositana az $500 $500 kozti
minimalis evi jovedelmet min
den ember szamara az orszag-
ban.
A protestansok kepviselete S
kilonosen Church of Christ
kepviselete ait ajanlotta. hogy
orokosodesi adoban vegyek el
a nagybirtokokat IS annak csak
egy igen kis toredeket engedjek
at termeszetes orokosok sza-
mara.
A katolikus egyhaz kepviselo-
inek specials ajan1atai nem vol
tax. de nagyjaban hasonlo dol
gokat kertek a kongresszustol es
megegyezett minden egyhaz KEEP
viselete abban, hogy csak i1yen-
fajta intezkedesek tudjak for
radalom lehet6seget tavol tar
tani az orszagtol.
Mem meglepo, hogy az ameri-
kai egyhazak vegre ilyen erelye-
sen allast foglaltak a gazdasagi
krizis kerdeseben, SGT az meg
lep6, hogy AIT idaig 'ilyen ke-
meny hatarozottsaggal mem tet-
tex meg.
S ketsegtelen, hogy az egyha-
Yak befolyasa Macy leven az
orszagos politikaban, az egyse-
ges gazdasagi frontnak meg is
lesz idovel kello hatasa.
Aminek viszont mem fogjak
karat valiant az egyhazak.
De = inert egy "de' mindig
van a dologban az ker-
des, hogy megallnak-e az ilyen
demonstrated mellett az egyha-
Yak.
Mert ha megallnak. akkor
csak igen rassan es igen merse-
kelten tudjak ervenyesiteni ait
a nagy befolyast. amivel ketseg-
telenil birnak ebben az orszag-
ban.
Az kerdes, hogy az zsido
rabbi, akinek peldaul Shift ban
kar. vagy Strauss kovet jar
templomaba, hajlando lesz-e es
merle maid ugyanezt a sajat
templomaban is predikalni?
Az a kerdes, hogy a baptista
lelkesz, akinek a templomaban a
fatal Rockefeller szokott imad-
kozni akinek a templomat
nagyreszt a toke tartja, ha mem
is eletben, de tiirhet6 'anyagi
viszonyok kozt, el fogja-e vinni
ezeket a tanokat a templemba?
Es az a kerdes, hogy mikor a
katolikus paphoz az ezer mum
kast kiuzsorazo t6kes gyonni
megy, figyelmeztetni fogja-e a
. - u
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-12-28
Folytatas
: Gy6z6 edes, haragszik meg

~ Wv (NANos AiNA 0&0A1N AAASS
Az elkeseredett ferfiunak ERE,
a hangra elparolgott minden ha..
ragja es tepelod6 gondolat q
borzas fejeb6l. Odament az alb
lakhoz Is kitarta a karjait a So
tetseg fele.
llucim, suttogta - hat
maga meg ebren van? Hol all?
Istenem, tette hozza sohajtva.
mem latom!
Forduljon meg, Gy6z6kem.
hattal az ablaknak, inert mar le.
vetkoztem, de fel akarom venni
a pongyolamat, aztan maid be-
szelunk valamit.
A flu hattal fordult a szoba
fele es feliilt az ablak parkanya-.
ra. Egy kis ruhasusogas utan
srezte, hogy ket gombolyii kar.
amelyr6l pongyola b6 ujjai
visszahu1lottak, atfogta nyakat
) es er0sen, hevesen szoritja a
hatat ket piheg6 mellhez.
Mersz-e megegyszer hara-
gudni ram? - suttogta lany, -
inert ha igen, mem eresztelek el.
hanem addig szoritlak magam-
hoz, mig meghalsz a keblemen.
A flu mintha megszedilt volna
a heves olelest6l, hatrahajtotta a
fejet a lany arcahoz es ossze-
csokolta a fulet, a hajat.
Dehogy is haragszom,
mondta balkan, mosolyogva. -
mikor ugy szeretlek.
Aztan megfordult, szembe a
lannyal es ahogy az ablak ALA
engedte, megint szoroson ossze-
olelkeztek. A lany olyan hevesen
o1elte, csokolta a fiatalembert,
hogy annak szediini kezdett a
feje.
Gyere be, susogta Ilonka,
valaki meglathat az utrol
hogy lit allsz az ablakom el6tt
rossz hiremet koltik.
Es kacagott. A fest6 is elne-
vette magat balkan.
Ilyen okoskodas is csak
egy szerelmes lanytol telik XII
Hatha szobadba megyek, il
lobb, nnintha lit allok?
Ujra hosszasan, forron ossze-
csokolta 1anykat, akit sep,
meleg nyarvegi ejszaka egesz
szerelmi ma1norba ragadott. Cor.
csosen szoritotta magahoz fes-
to fejet, ugy. hogy piktor alig
tudott kell6 gyongedseggel XII
bontakozni a gombolyii, olel6 ka-
rok kozul.
Hat nem josz be? kerr
dezte a lany es SCENE olyan cso-
dalatos fenyben ragyogott flu
fe1e. De en- akarom, hogy
gyere!..
A festo. aki magahoz teri, meg
fogta a holgy kezet, aki ugy
tint fel el6tte, mint egy csabit6
nyareji tiinder Is megcsoko1ta.
Hiaba kereste, nem latta benne
az 8 szereny kis szemermes lion
kajat, csak a szerelmes n6t, de
ugy tetszett neki, hogy ez al
lany, aki nehany perc alatt
move Walt, szebb. gyonyoribb,
e1ragadobb, mint. az mask. Az
ibo1ya volt, ez meg ROSA. Meg
sinogatta a lanyka felheviilt hom
iokat, aztsn gyongeden megcs6-
kolta.
Edes, sxerelmes boldogsa-
gom. emlekszel miben allapod-
tunk meg, ha a kiraly meg
veszi kepemet.
A leany, mintha hideg vizzel
ontottek volna le, ugy megraz-
kodott Is miel6tt ferfi meg
akadalyozhatta volna, hirtelen
megcsdko1ta a fest6 kezet, amely |
a vallan nyugodott. Aztan ferfi
keblere borult Is balkan zokogni
kezdett..
Koszonom ezt maganak,
Gy6z6, hogy visszaadta a JOAN
eszem 81. Meg voltam 6riilve
az el6bb. Mem tudom mi lett,
4 q see /. 4 . 80 et1
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1933-09-14
FUTURE OF FOREST ARMY

nNE of the most completely successful of
- all the items on the new deal" program
seems to be the forestry work of the Civilian
Conservation Camps.
Some 100000 young Americans who had no
jobs and no prospects of any jobs last spring
are hard at work. sending money home to
their parents, regularly, regaining their own
self-respect, rebuilding their bodies-and do
ing job of work that will be Of vast benefit
to the nation for years to come
SO well is the project working out that
person is inclined to wonder if it might not be
a good thing to make this forest army a per-
manent affair.
To begin with, it is very probable that the
nation will have a reservoir of unemployed
young men for good many years, no matter
how fully prosperity returns
In the boom days of 1928 and 1929 we had
more joblesS men than it was pleasant to
think about; the increasing use of labor-saving
devices makes it look as if unemployment will
continue to be a problem for long time
No one needs to be told anything today
about the demoraizing effects of unemploy-
ment. No one needs to be told anything about
the evils of the dole
The one sure way to avoid those evils is to
find work for the men who need it; and
permanent forest army would provide upward
of a quarter million extra jobs, year in and
year out.
All this, of course, would be pretty expen-
Sive. You can't feed. house, clothe, and pay
100000 men for a year without spending a
good deal of money. The federal government
has plenty of claims on its purse already.
But it might be money we'll spent.
1t would be hard to overestimate the finan-
cial value of the work such an army could do
If it stayed on the job year in and year out.
To save the timber resources we have to
develop new ones. to prevent soil erosion to
prevent 1oods-those are jobs we'll worth do
ing, even if they are costly
Certainly the question deserves serious con-
sideration This forest army is too coed an
outfit to be discarded offhand
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1933-09-14

Corwins reliance on the 'fedbiIity Of present
day constitutional law and the awareness Of
the supreme court Of its real freedom Of
choice has proved but broken reed in this
great national emergency"
There also has been great change in the
attitude of the supreme court with respect to
the nature Of the concept Of public interest"
as a test of constitutionality since the famous
case Of Mum vs. Illinois in 1875. This then
was test whereby regulatory legislation was
validated. Now it is a major basis for re-
jecting such legislation.
The latest attitude Of the majority of the
court relatively to the 'fexibility" Of consti-
tutional law was expressed by Justice suther-
land in the Tyson case Q92O He then said:
Constitutional principles applied as they
are written, it must be assumed, operate justly
and wisely as a general thing, and they must
not be remolded by lawmakers or judges to
save exceptional cases Of inconvenience, hard
ship. or injustice"
1t has been held by some that the court
will awaken to the emergency which brought
forth the new deal and will modify its doc
trines accordingly. Boudin does not share this
view. He concludes his learned monograph
with the observation that:
1T is not likely that Justice Sutherland
and the present majority of the supreme court
will relent because of the possible danger to
the capitalstic system, as to which Justice
Brandeis has warned his brethren on the
bench.
For people who believe as Justice Suth-
erland and the present majority of the court
do are usually SO attuned psychologically that
they can not see such danger until it is
too late to avert it,"
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1933-09-14
LESSON IN JOURNALISM

TT is a commentary upon the interest of
people in individual human fates and
problems, however remote geographically, that
the newspapers took space recently to tell
the public that certain unnamed, obscure
unemployed miller got a job in far away
Managua Nicaragua.
What makes news? The country has COM
paratively few unemployed millers But it
has millions of unemployed carpenters, book
keepers, buttonhole workers, etc. Why the
great interest in an unemployed Nicaragua
miller?
First he was blind miller. Second, the
job was night job. An English coffee planter
needed a man to grind corn at night to make
tortillas for the laborers in the morning A
seeing miller would burn kerosene. The blind
miller would not He got the job and gained
anonymous notice in New York newspapers.
Though a new king on the same day came
to the throne Of Iraq his fortune was not
much more interesting or heart-warning to
many than the fortune of the blind miller in
Nicaragua who got job.
The news gatherers who scour the world
take the small nuggets with the big ones The
unique story wheresoever is a find whether
it affects the fate of thousands or of one
nameless man.