davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1933-02-25
FAMILY

snouId' not be given to little chill.
dren, A plain frozen crstard made
of milk and eggs and junket ice
cream are the best types of frozen
cream to serve when an iced des.
sert is wanted. Children should al,
ways eat frozen desserts very
slowly. -...
Preserve Too Rich
Jelly spread thinly on bread is
satisfying and not harmful Cor
small children. However, preserves
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1933-02-25

property.
w. A. Garren, Sheriff. to Oscar
Latt, lot 1872, Druid Hills Subdv.
The times-news. [volume] (Hendersonville, N.C.) 1927-current, 1933-10-13

5s-te~z ea.u% em, W. sssss2it.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
TOVABB TERED
ES EGYRE

veszedelmesebb merteket 0lt
a farmerek lazongasa, akik ma
mar aryerest egyaltalan mem
turnek. Els ahol AIT megis meg
ejtik, oft mem ernek ell egyebet,
minthogy a farmert megszaba-
ditjak az ad6ssagt6l.
Az egyes allamok kormany-
z6i es t0rvenyhoz6i ijedten kap-
kodnak, hogy a fenyeget6 la
zongast megsziintessek es min
denutt ideielenes orvoslasr6l
gondoskodnak.
Iowa t0rvenyhozasa 6ri&si
t0gbseggel morat6riumot hir-
detett minden mortgage-ra, mas
allamok kormanyz6i ARA kerik
a bir6sagokat, hogy tart6zkod-
anak arveresek kituzeset6l.
Egy par biztosit6 tarsasag
lnyilvanossagra hozta, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
AZ AUTO-IPAR
MUNKAEALNAK

q lazadasa meg egy<alan
mines elintezve, bar q hirhedt
Briggs gyarban sztr&jkt6r6k-
kel mar dolgoznak.
Hatezer munk&s hely@n pill
lanatban meg csak n6gyezren
dolgoznak, de senki mem tudja,
hogy eek k6zul r@gi munk&sok
h&nyan vannak.
Teljesen mindegy, hogy mi
lesz : sztr&jk pillanatnyi cred
|nye, : b6rharccal annyit eli
ertek, hogy ! rossz hiru sweat.
shop bizonyos engedm6nyekst
tett : munk4soknak, amire ea
- els6 p6lda - automobil.
iparban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
AZ ORSZAG GAZDASAGI
HELYZETEBEN

semmi kedvez6 valtozas mem
volt a multi heten.
Az aceltruszt es a General
Motors fizettek ugyan ismet
osztalekot, de ezt mem a profit
boil, hanem a tartalekb6l fizet-
TEX, amit voltakepen oda kelle-
ne adniuk a sok ehez6 munkas-
max.
A nehez iparban meg mindig
1920 szazal6kos uzemet tartot-
tax, de egyik napr6l a masikra
dolgoznak es nagyon keves re-
meny van ra, hogy EFT az tze-
met tartani tudjak a .k0vetkez6
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
KETSEGTELEN, HOGY
A FARMEREK

erdekeben gondoskodni fog
lax megfelel6 segits6gr6l 6s
t0rvenyr6l, $ tanulhatnanak to-
liik a munkasok.
A f0ldmuvesek nagyon soka
lesznek abban a szanalmas hely-
zetben, amilyenben vannak pei
daul a banyaszok, de a munka-
sokt6l a t0rvenyhoz6k mem tar
tanak es kiil0n0sen mem tart to-
luk a t6kesosztaly. Az&rt nem,
inert a f0ldmivesek mindig
hajland6k kivonulni Is fegy-
vert fogni a munkas ellen, ha az
nagyobb darab kenyeret ker a
munk&ert.
A nincstelenek k6tsegbeejti
helyzete ma mar naponta meg
hozza a maga kis forrong&sat,
inert egyes nagy varosokban a
helyzet mar tiirhetetlen, s az
elkeseredett emberek mem fel-
mex sem a rend6rt6l, sem a b0r-
t0nt6l.
Chicagoban, Newarkon, st.
Louisban, Clevelandban es Phi
ladelphiaban voltak a multi he
ten zavargasok, de a cs6dben le-
v6 varosok keptelenek a ron
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

foreclose- -olni mem fognak, egy
az v6rosban 4 bankok : saj&t
elhat&roxasukb6l lesz&llitott&k
q kamatlabat, Wisconsin legfel-
s6 bir6saga ARA utasitja q BIZ
r6sagokat, hogy az &rvereseket
j6v& ne hagyj&k.
Termeszetesen mindez mem
negoldas, inert mem morat6ri-
I'm, hanem igazsag kell az ell
d6sodott embernek, mar pedig
halasztas csak nagyobb ka-
matterhet, s draga dollarokban
'al6 fizetest jelent q sz&mara.
Az Sc mszolgaltat igazs&got,
a q hetes uzsora-kamatot egy
oercenttel lesza1litj&k, inert ha
j penz ert@kenek az emelkede-
ct vessziik figyelembe, akkor a
kamatokat le kellene szallitani
ket-harom sz&zalekra.
Azonban a bankok is ugy
vannak, mint a Macy iparvalla-
latok, hogy nincsenek teljes
:izemben, inert penziik nagy re-
sect kiadni nem merik es a kim
lev6seg uzsora-kamatan pr6bal-
ak a profitot megkeresni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

hetekben.
A rakott vasuti kocsik szama
huszon0tezerrel cs0kkent q
multi heten es ilyen aranyban
cs0kkent az iizlet forgalma k0-
rilbelil minden teren.
Az arak tovabbi eses&t meg
allitani mem tudtak es q t6zs-
den is lefele csusztak kis mer-
tekben az ertekek.
Nyolcvanket bankot zartak be
az orszagban a multi heten es
elerkeztInk a legerdekesebb
cs6dh0z, mikor a Toledo Base
Ball Clubot a hitchcock ''force-
close "-oltak es elvettek.
Termeszetes, hogy a kereske
delmi @s ipari cs6d0kben sem
volt hiany, bar sok nagy valla-
lat ketsegbe esve kiizd, hogy az
vi cs6dt0rvenyeket megelje.
A Reconstruction Finance
Corporation ujabb husz-hu-
szonket milli6 dollart adott q
multi heten egy par rossz b6r-
ben lev6 vasutnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
MASKULONBEN
A POLITIKABAN

csendesseg van, inert Roose-
velt jelenleg a tengeren vaka-
ci6zik, Hoover pedig mar iga-
zan csak n@vleg eln0ke az or
sz&gnak.
Hoover egyebk@nt hihetetlen
sziv6saggal dolgozik rata, hogy
rtjAban az uralm&t fenntart-
50 es a maga sz&m&ra n6gy &v
mulva q jel0lest biztositsa.
A republik&nus p&rtban azou
ban mem tuls&gosan sok q hive
q bukott nagysagnak 6s hat XII
Ion csoport pr6balja az ellen
zeket megszervezni.
A demokratak taboraban vi.
szont olyan undorit6 tulekedes
folyik a koncert, amilyenre ev.
tizedek 6ta mem volt pelda &
ha lesz baja az uj eln0knek al
els6 nehany h6napban, az bi.
zonyosan q dzsabok k0rul fog
kit0rni.
Legalabb 0tmilli6 ember ugy
erzi, hogy szavazata elleneber
szamot tarthat valami j6 zsiros
allasra, aki pedig veletlenu
korteskedett is a demokrats
ticket erdekeben, az az eges,
pereputtya szamara allast k0
vetel az eln6kt6l es a partja
t6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
Ma MAR $50
SINGS ARROL.

hogy q fontosn&l fontosabb
farmer-t0rvenyek javaslatait el
intezzek, senki nem gondol t0b-
be ra, hogy a congresszusnak ez
AZ iilesszaka megfelel6 ad6t6r-
venyekr6l 6s allambevetelekr6l
fog gondoskodni es ma mar leg
feljebb AIT remelik, hogy az vi
cs6dt0rvenyeket esetleg meg
megszavazz&k.
Meg lehet erteni, hogy a bu-
kott congresszus tagjai mem
akarnak es nem tudnak megfe-
lel6 t6rvenyekr6l gondoskodni
81 italian melyrehat6 v<ozaso-
kat mem is v4rhatunk joggal to-
lux.
De komisz k0telesseg- g-mulasz-
t6s, hogy = nincstelenekr6l sem
sietnek gondoskodni es q neh6z
sorsban l4v6, = cs6d szelGn tan
cold v&rosok ssgelyki<&sait
neghallsatni mem akarj&k.
Mem sxawztkk meg e ITALIAN
nem II fogj1k meesxavaxni q La
Toilette Costigan javaslatot, !
siely 6tszkxmilli6 dollar segkly
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
4 MULTI HET
LEGERDEKESEBB

esemenyet aranylag kevesen
vettek eszre az orsz&gban.
Reszben azert, inert az auto
ipar bkrharcai foglaltak le a
figyelmet, reszben azert, inert
! congresszus munkajat ma
mar senki mem kiseri figyelem-
mel.
A congresszus also hazanak a
megfelel6 bizottsaga nagy $50
t6bbeeggel AIT fogja ajanlani
az als6haznak, hogy rendeljek
el a harminc 6ras munkahetet
az orszag iparaban.
Hasonl6 javaslat - a Black
javaslat-felett a szenatus egy
bizottsagaban is targyalnak es
mem lenne meglep6, ha a fels6-
haz bizottsaga hasonl6 javasla-
tot terjesztene elfogadasra a
szenatushoz.
A demokratikus berendezke-
des vegzetes hibaja, hogy a re-
formok sok id0t igenyelnek, ne
v&rja hat senki, hogy a harminc
6ras munkahetet egy-ket h6na-
pom beliil behozzak. De mem tul-
s4gos vermes remenyekkel is
ait hihetjuk, hogy ezt a fontos
t6rvenyt meg ez ev vege fele
megalkotjak.
Nemcsak azert, inert az egyre
ingeriiltebb munkatlanok es XII
uzsorazott munkasok egyre fe-
nyeget0bb magatartast mutat-
max, hanem azert is, inert ilyen
szocialis reformok nelkul de-
presszi6 veget mem fogja to-
k&s tarsadalom. megelni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

Az sem artott, hogy . k6z0n-
segnek alkalma volt betekin-
test szerezni abba az alias
sweat-shop rendszerbe, amit
Ford kenyszeritett lit egyes
iparagakra es megtudtak, hogy
az aut6-iparban tiz centes Ora
bereket is fizettek.
A Briggs gyar kiil6n0sen az
zal mentegeti magat, hogy q
sztr&jk a kommunistak munk&-
ia 6s ezzel akarjak az orszagot
az er6sen es embertelenul kiu-
zsorazott munkasok ellen han
golni.
Lehetseges, hogy ezzel pilla-
natnyilag artanak a munkasok
Ggyenek, de egesz biztosan
hasznalnak a - kommunistak-
max, akiknek a szamara ez ege-
szen is propaganda.
INERT AKARMILYEN
BUTA
es elfogult lehet ennek az or
szagnak a k0z0nsege es akar-
mennyire idegenkedhetnek a
kommunizmust6l es a kommu-
nistakt6l, megis csak val6szinu-
leg helyeselni tudjak, ha tiz-
husz centek fejeben kiuzsora-
zott munkasokat sztrajkba visz-
mex. Tekintet nelkiil ARA, hogy
q fascistak vagy a kommunistak
hivjak XII az embereket a mum
kab6l.
Mines is benne ketseg, hogy
az aut6-ipar munkasharcait a
kommunistak igazgatjak, vagy
azok hasznaljak fel AIT a sajat
javukra, de ez mem valtoztat
azon a tenyen, hogy a munka-
sokr6l bort is lehuzzak es
hogy az ehberek a sztrajkot tel
jes mertekben indokoljak.
Eleg szomoru, hogy az Amer
lean Federation of Labor mem
avatkozik a dologba es mem
igyekszik rata, hogy az auto
ipar szegeny es szomoru rab
szolgait beszervezze.
Ha a munkasok a kommuniz
mus karjaiban keresnek meme
deket - ami nem kivanato!
semmifele szempontb6l - ak
kor azert a felel6sseg a gyaro
sokat (els6sorban pedig Ford
ot) es azokat a hivatasos leber
fekereket terheli, akik k6teles
segeiket most olyan sulyosan el
mulasxtj&k.,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

kat l0k piacra, de AIT mond-
jak, hogy General Motors meg
olcs6bb kocsikkal fogja Anne
rika k6z0nseget meglepni.
Annyira elmergesedett most
mar q helyzet a nyakt0r6 YER
senyben, hogy ennel mem fognak
megallni Is nem lehetetlen,
hogy egy even belUl a ketszaz-
0tven doll&ros kocsikat is meg
eljiik.
T0bbsz0r ramutattam ARA,
a ketsegtelen tenyre, hogy ma
kiuzsorazzak a fogyaszt6kat is,
inert a husz szazalekos iizemek
mellett a nagy aut6-vallalatok
ma mar az 6riasi organizaci6k
minden k0ltseget megkeresik,
SGT egyes vallalatok profittal is
dolgoznak.
Ha tehat a kilatasban lev6
verseny az aut6k arat k6tszaz-
ketszaz0tven dollarra szallitja,
akkor csak AIT az arat fogjuk
elerni, amire a k0z0nsegnek a
Briggs gy4rban, a Ford gyar-
ban, meg q t0bbi sweat-shopok-
ban fizetett munkaberek mel
lett regen joga lenne.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
LEHETSEGES.
SOT VALOSZINU,

hogy a congresSzuSl blzott-
sagok javaslata m6dositason
fog atmenni,, megt0rtenhetik,
hogy mem harminc, de harminc-
hat 6ras munkahetet fognak be-
vezetni, de melyre hato valtoza-
sokat varhatunk egy even belul
ebben az iranyban.
Termeszetesen a nagyt0ke
sajt6ja ebben a kerdesben is hi
maradt 0nmagahoz, alig foglal-
koznak a dologgal, hiszen mem
akarjak, hogy ezt a sulyos ker-
dest az ugynevezett "nep" is
megertse es targyalja.
De e sorok ir6janak az a We
lem6nye. hogy a congresszusi
bizottsag ez a hatarozota volt
: multi het legerdekesebb es leg
&rtekesebb esem&nye.
Mikor azonban ezt az egy ker-
dest letargyaltuk, akkor ell is
snondtunk mindent, amit a con-
gfesszus vegzett a multi heten.
Az orszag t0rvenyhozasa kap-
ked6, ertelmetlen es @rtektelen
munkat vegez es nehez meyer
teni, hogy tires szalman volta
kepen inert csepelnek, hogy
miert mem mennek haza, mikor
tudj ak, hogy marcus el6tt SEM
mi mem fog t0rtenni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
ryokban i&r6 nincstelenelket ell
latni, q congresszus pedig mem
siet 4 segits&ggel.
"A GAZDASAGT
ELET TELJEN

remenytelensege, q nyomor
melysege es a t6ke, tehetetlen-
sege kepezhetik ma az egyetlen
remenyeinket az orszagban es =
j0v6ben, inert ez q helyzet csak
sulyos robbanasokat rejthet
mag&ban.
Miutan pedig robbanast SEM
XII mem alar ebben az orsz&g-
ban, q t0megnyomas az 6szre
feltetleniil melyrehat6 szocialis
reformokat hoz mag&val, ami
viszont a gazdas&gi verkerin-
,gest meginditja.
Hogy Roosevelt mem riad
vissza nagy stilii alkot&sokt6l,
AIT meglathattuk a multi heten.
mikor peldaul a Tennessee
v0lgy kiepiteset helyezte az or
szagnak kilatasaba.
Olyan messze memo nagy al
kotasokat igert egyenl6re
csak nagy vonasokban - az or
szagnak, hogy azokkal kil0n
irasban fogunk foglalkozni e
lap egy k0zeli szamaban.
A helyzet is, az vi eln0k eddi-
gi kijelentesei is azzal biztatnak
bennunket, hogy tenyleg k0ze-
ledik az "uj deal" ennek az or
szagnak sz&mara, mikor te-
hat jelenlegi s0tet helyzetk@-
pet q maga meztelensegeben
megfestem, egyszersmint AIT is
lie akarom sz6gezni, hogy val6-
sziniileg elertunk, vagy egy-k6t
h6nap alatt elertink q depresz-
szi6 fenek@re, s hogy azontul
aranylag gyors javulast szabad
es lehet remelniink.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

hogy nit jelent Hitler ural-
ma Nemetorsz&gnak &s q vil&g-
max.
A fascista kancellar h&rom
het mulva valasztasokat tart q
birodalomban es gondoskodott
r6la, hogy ait alaposan el6ke-
szitse.
(Folytat&s q 7-ik oldalon)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

k6shegyre memo hAborus&gra
van kilat&s.
Biztosnak l&tsxik most mar,
hogy Ford nagyon olcs6 kocsi-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
ANNYIT MINDEN
ESETRE

el kell ismerni, hogy q sztrajk
rendez6i a dolgdkat el6g igye-
sen csinalj&k.
Mert bar q Briggs gyarban a
sztrajknak meg nincs v6ge, q
Hudson gy&rban a munkat mar
abbahagytak es jelenleg oft van
az aut6-munk&sok berharcanak
a legels6 sancarka.
Mire - bizonyos engedme-
nyek utan - Hudson gyar
sztrajkjat leszerelik, val6szinii-
leg mas gyarakban fogjak =
munk4sokat kiemelni.
Detroit rend6rsege termesze-
tesen a rendet fenntartja, de
mem lehet AIT &llitani, hogy
reszre halo a gyarosok 6rde-
k6ben.
A tiz-husz centekert dolgoz6
munkasokat mindenki 6szinten
sajnalja es Italian exert mines
nyoma annak q brutalitasnak,
amit a berharcoknal egyebkent
mar szinte megszoktunk. A le-
tart6ztatott picketel6kkel q BIZ
r6s&gnal szint&n embersegesen
b&nnak.
Detroit liberalis polg&rmes-
tere egy bizotts&got nevezett ki,
hogy ~ tgyet megvizsgalja e
ha lehet beket teremtsen Is ez
|a bizotts&g egy<alAn mem
azon van, hogy 4 sy&rosokat fe-
herre meszelje.
AZ AUTHORITARIAN
[KUL0NBEN
k3shegyre memo hAborus&era
van kil4txs.
Biztosnak l&tsxik most mar,
hogy Ford nagyon olcs6 kocsi-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09
UGYANCSAK
KOMISz

lelketlenseg es k0telesseg-
,mulasztas terheli 9 szenatust,
amely a csavarg6 gyermekekr6l
mem akar gondoskodni, bar ar
ra nezve nagyszeru javaslat fe-
kudt a szenatusban.
ARA kertek az orszaghazat,
hogy a vandorl6 suhanc-gyere-
keket katonai taborokba gyiijt-
SEX, hogy azokat oft munkara
es rendre tanitsak es hogy oft
lassak ell 6ket elelemmel es haj-
lekkal. Mind0ssze tizen0tmilli6
dollarra lett volna szJkseg,
hogy ezt megtehessek, de- a sze-
natusban a javaslatot elgan-
csoltak, inert allit6lag az a tiszt
uraknak mem tetszett.
Haromszazezer fatal suhanc
k6borog otthon es kenyer mel
kill az orszagban, egyik varos-
boil a masikba vandorolnak, s
ma az egyik b0rt0n, holnap a
mask boksz kare a hazajuk.
Ma ehesek, holnap lopnak, hol-
naputan mesr0gz0tt csavafg6
es elkeseredett ember lesz be-
l6luk, ha a tarsadalom valami-
kepen mem fog r6luk condos
kodni.
A tisztelt tarsadalom azon-
ban AIT tzeni nekik a magas
szenatus utjan ,hogy most mem
er ra es mines penze veluk baj-
l6dni, inert a multi heten a Bal
timore and Ohio vasutnak, a
Chicago and Northwestern vas
utnak es egy csom6 banknak
kellett a segitsegere sietnie es
ez fontosabb egy negyedmilli6
veszend0 fatal ember esetleg
0rOkre elrontott eletenel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-09

kiutalasat siirgeti a nincstele-
lenek szamara, bar annak ide-
jen eleg gyorsan tudtak harom-
ezermilli6 dollart szavazni meg,
hogy a nagyt6ke bahia jutott
vallalatait segitsek.
Evening star., 1933-10-02
Liberalization Foreseen.

"A further result Of the Balkan en-
tente will be the liberation of small
states from the frequently contradic-
tory influences of the great powers"
Asked whether Turko-Greek friend
ship could reach the point Of abolition
OF common frontier. Venizelos replied
no carrier can be raised against the de-
velopment Of Turko-Greek amity. The
immediate beginning of this question,
he said, will be the application of
Evening star., 1933-10-02
FRANCE TO DROP
INITIATION PLAN
Minister of Finance Declares
Government Knows Its
Duty and Will Not Fail.

By the Associated Press.
PARIS, October I'm a speech at
PerigeuX yesterday, Georges Bonnet,
minister of finance, gave France the
first official statement that the govern
ment has turned its back. on imitation.
"Categoric hostility to any imitation
is the dominating sentiment of public
opinion" he declared THE govern
ment knows its duty and will not fail"
The finance minister said the gov
ernment was preparing to attack the
problems of its unbalanced budget and
the cost of living. pointing out that the
French people were inSiStent upon pro-
lection of the franc.
The minister of commerce. reaching
for fresh markets as an aid to defla-
ton, today issued new import quotas
Tor October
Instead of drastic cuts which were
expected, the figures were as large and
i1 some cases larger than previous ones.
The quota applicable to American
cardboard was 68 per cent higher, and
those on gears, drills, taps and dyes
were Increased IA times. Where United
States quotas we're raised those of Ger
many were correspondingly reduced.
The quotas were set for one month
only instead of the customary three
months period. The government evi-
IDENTIFY postponing action on the recent
decision to use the quotas as means Of
bargaining for trade concessions. Ameri-
can quarters interpreted this as due to
3 desire to force as many advantages
hs possible before beginning to slice
heavily.
Evening star., 1933-10-02
InfIati0nists Basic Theories W
Fail to Stand FactuaI Tests
Claim of Benefit to Export Belied by
French and Italian Experience;
Dumping Penalty Is Exaggerated.

tween 1919 and 1926, they amounted to
only "a per cent of imports in the case
of France and Sc per cent in the case
Of Italy With the benefit of stable
currencies at work. these figures rose
for the 1927-1931 period to SO and 73
per cent respectively.
Tariffs and other trade restrictions
were primarily responsible for the 1881
decline in international trade, and the
intensification of this movement was
responsible in part for the ensuing de-
cline. The greatest cause of trade
stagnation in recent months, however,
has been the lack Of an internationally
valid and stable money.
The most careful and comprehensive
recent study Of the internal debt of the
United States is that prepared this year
under the auspices of the twentieth
century fund. The principal conclusions
follow:
l. There is no positive evidence of
an intolerable debt burden upon Amer
lean economy as whole, assuming even
a moderate improvement in general
business conditions.
2. Contrary to popular impression
debts bear with widely varying weight
upon the Nations economic life. Rail-
road bonds and farm mortgage loans,
for example, are far less adequately
supported by income and assets than
industrial and public utility bonds.
Universal Remedy Hopeless.
3. Even within each area the varia-
ton is great. For example, So per cent
of American farms have no mortgages,
and OF the AZ per cent that are mort
gagged, tWo-thirdS are in II North Cen
trail States. The debt of electric light
and poWer-operating companies consti-
tute no real problem. but electric rail-
ways are in real difficulty. Where con,
dltions vary to such extreme degrees,
the same treatment for all cases has
obvious disadvantages, even dangers.
4. While the difficulties of agricul-
tural debtors are due primarily to a
decline in the prices
OF farm products, the strain upon
debtors in other fields has come as
much, il not more, from a decline In
Industrial activity. These facts sug-
gest that a marked increase in indus
trial activity, even at low price levels,
would ease the strain on a vast ma
Jority of debtors.
So much for the alleged necessity for
higher prices. AS to the desirability of
an arbitrary return. as has been urged.
to the 1926 level of prices, two power
ful counter-arguments present them
selves.
Creditors Would Lose.
First, such program would work a
great social injustice. We hear much
Evening star., 1933-10-02

about the right Of the debtor; but for
every debtor there is q creditor, who
stands to lose proportionately by in
flation, which means a reduction In the
purchasing power of his income.
The holder OF a mortgage, the per-
son with a savings account, the bene-
f1clary Of a life insurance policy, and,
more broadly speaking, even the sal
aried worker and the wage-earner,
come within this class. As a group,
the debtor class represents the spec
ulative class (using the word "specula-
tive" IN its broad economic sense of
risk -bearingD; the creditor class rep
resents the prudent, saving class, which
neither irtends nor expects any spec
ulatlve return OH its investments.
There Is an illusion that the creditor
class profits from a price decline in a
depression. Among individuals this may
be true; but as a class, the creditor
group suffers, along with everyone else,
through reduced collections, defaults
and bankruptcies. To initiate the cur
rency is to whipsaw this classic penal
lze 1t second time by depreciating
what Is left OF its purchasing power.
so Per Cent Rise Needed,
Second, rise to the 1926 level would
mean, taking the index of the United
States Bureau Of Labor Statistics as a
criterion, rise of 60 per cent. The
percentage rise in no one Of the war
years was anything like as great as
this. The rise in 1915 was 10 per cent;
that of 1916, "a per cent; that of 1917,
"a per cent; that of 1918, IL per cent.
To accomplish so per cent rise
IN any short period would mean to 70
through boom Of very great intensity.
during which the country would gen.
crate fearful distortions and abnormali-
ties in the relations among various
prices and between prices and costs.
Such violent rise would create a
highly unstable situation, which would
almost certainly bring an equally violent
reaction. thus necessitating another
long, and painful period of readjust-
ment.
Evening star., 1933-10-02
Stability HELPS Exports,
ARTICLE NO. 8.
Imitation Fallacies.

The figures on the postwar episode
in depreciation are even more striking.
When their exchange rates were falling,
during this period. French and Italian
exports we're hampered, not helped. Be-
Evening star., 1933-10-02
GIRL IN RESPIRATOR
IMPROVING STEADILY
Miss Peggy Dugan Of Chevy Chase
Begins Fifth Day in Arti-
fetal Lung.

Improvement was shown this morn
ing in the condition of Miss Peggy
Duncan, 81, Chevy Chase, Md, college
student who began her fifth day in
the metal respirator at Children's Hos
pital
Physicians said the young woman,
whose throat was paralyzed, has i'm
proved steadily since placed in the arti-
fetal lung, but they think she will have
to remain there for at least two weeks
longer. She was reported to have
breathed unaided yesterday for 10
minutes.
Miss Duncan was stricken with in
fantile paralysis some time ago and re-
Gently suffered a relapse. She was a
student at Brenau College, Gaines
vile. Ga,