davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Red Lodge daily news combined with Carbon County news., 1933-09-06
Made Jefferson President
Matthew Lyon, Irish Boy Who Was Sold for a Yoke of
Oxen and Was Congressman From Two States,
Kept Burr From White House.

con, n Of the wealthies merchants
In Connecticut he was worth half a
million when he died-a vast sum for
those early days. His example and
precepts did much to set the ambi-
tious boy on his way. Trade at that
time was largely by barter. Bacon
gave a yoke of oxen for Lyons serv-
Ices until he was twenty-one.
In after years when the young
freshman was a candidate for office
this incident was distorted by his
political opponents to show that he
vas of low origin and unfit to be a
representative In congress. Lyon
never apologized for the manner of
his entry into Connecticut nor told
of the deception that had been prac-
ticed upon him. Rather, be acted as
IL 1t were something he was proud
of. He swore "by the bulls that re-
deemed me" to beat his opponents
and he did.
OF his work here, ]. A. Graham, In
a book published in London In 1897,
says In part:
Fair Haven Joins on Skenesbor.
ough (now Whitehall, N. ~ and Is
the most fourishing manufacturing
town In the state. II owes its con.
sequence to its founder. Colonel
Lyon, whose enterprise and perse
veran.e in promoting and carrying
on manufactures has been of infinite
utility to the public. He has erected
a furnace for casting all kinds of hol-
low iron ware and two FORCES. a slit
ting mi for the making of nail rods.
a paper mill. a printing press and
corr and sawmills.
at Is q curious fact that Colonel
Lyon has executed a good deal of
printing at his office, on paper manu-
featured by himself Of the bark of
the Eastwood tree, and which is
found to answer every purpose for
common printing.
"He has held some of the first of
Red Lodge daily news combined with Carbon County news., 1933-09-06

Several years ago the writer made
some preliminary tests on small
quantities OF infested wheat with a
view to determining II radio methods
could be effectively used to exterml-
nate the eggs and larval forms which
may be concealed within the mate
rial, as well as the adult insects.
Thirty and six-meter waves were
used. the former Of low capacity and
the latter of high capacity. The 30
meter ~low-capacity waves were effec-
tive In exterminating adult insects In
small quantities Of wheat within a
period Of about 90 seconds, but the
eggs later Matched out. With the 20
kilowatt, 6-meter waves, an exposure
of six seconds was sufficient to en-
terminate eggs, larvae and adults.
The testing plant has been In oper-
alton for a year and many kinds OF
infested materials have been success
fully treated. including wheat. corn,
flower and garden seeds, tobacco,
spices, nuts, beans, peas, cocoa beans.
packaged and bulk milled cereals, and
so on.
Results of the writer's research
work indicate definitely that weevils
In all stages of their development,
from eggs to adults, can be exter-
minated without injury to the ger
minating properties of grain, or ap-
preciably affecting the moisture CON
tent. and without adversely affecting
the food value. There are indica-
lions that the terminating proper
ties of wheat and other seeds treated
may be enhanced.
Worms, mites and other infesta-
lions of cocoa beans, spices, tobacco,
nuts, packaged cereals, and so on. a
be exterminated without injury to
the products treated. Where the
equipment Is properly installed there
are no adverse effects upon persons
working or stationed in the vicinity
of the apparatus.-J. Fl. Davis In the
Scientific American.
Red Lodge daily news combined with Carbon County news., 1933-09-06

1ces OF the state and no mar In 1t
can be more qualified to do so, as
his knowledge of the finances and sit
uatlon of the country is scarcely to
be equaled. nor does his integrity
ever suffer him to lose sight of the
real good Of the people. His friend
ship and generosity r as great as
his ambition. His passions and ali
his pursuits are exerted for the ben
eft of mankind"
Zenas FL. Ellis of Fair Haven, who
lives in the old Matthew Lyon home.
has gathered a notable collection of
Colonial relics, including a copy of
the aforementioned book and one of
Franklin's autobiography. Together
with Essays Humorous. Moral and
Literary, chiefly in the manner of the
Spectator. Printed and sold by j.
Lyon. Fair Haven, Vt. 1893"
James Lyon was the eldest son of
Col. Matthew Lyon. The book is
printed on paper made In Colonel
Lyons mill and bound in leather
tanned in his tannery.
1t was James Lyon who published
at Fair Haven the paper in which
was printed Matthew Lyons article
attacking President John Adams.
which caused Colonel Lyons arrest
under the alien and sedition law. He
VISA fined 500 and sentenced to four
months Imprisonment at Vergennes,
He was in jail at the time of the
congressional election, but his con.
stituents rolled up SO large a major
ity for him that he was released to
return to congress. The largest
crowd assembled In Vermont In early
days sped him on his way. He ar
rived In time to cast the decisive vote
that made Thomas Jefferson Presi-
dent over Aaron Burr.
The restless spirit of the pioneer
now urged Matthew Lyon to turn
from things accomplished to q new
country where everything was yet to
be done. In Fair Haven he was at
the head of a household of 10. Leav.
ing his sons In charge of his many
enterprises, he went to Arkansas and
later to Kentucky, the next state aft
err thu original 10 to be admitted to
the Union. Here he made his home
for the rest of his life, and from here
he was again returned to congress.
Red Lodge daily news combined with Carbon County news., 1933-09-06

Nearly two centuries ago, July IA,
1850. there was born in Ireland a
boy destined TO become a big BUSH
ness man. to represent two of our
states in congress and to cast the
deciding vote for a President of the
then unthought-of United States of
America. Mary Gilbert Smith writes.
IN the Boston Globe.
His father. a member of a prom
inent family. was executed for his
part In the White Boys Insurrec-
ton. His mother married again.
Young Matthew Lyon. studious and
enterprising, was well treated by his
s~tepfather. who was proud and fond
of the hoy.
But he had heard of the strange
new land beyond the sea and longed
70 try his fortunes there. One morn
ing when he was fourteen he bar
gained with a sea captain TO carry
him to the province of Connecticut In
return for his services as cabin boy.
He had a guinea which he had saved
from his pocket money, and he gave
this to the captain for safe-keeplng.
The captain hid him In the hold. so
hat no one would find him before the
vessel sailed. and took the precaution
to lock him in. Had he not done SO,
young Matthews adventure would
have ended that same morning.
When his stepfather came seeking
him, and called to him effectionately.
the lad would have responded at once
had he not been restrained by the
locked door.
When they reached Connecticut,
the captain betrayed the boys trust
by selling him into service as a "re-
demptioner"--one Of those impecu-
NOUS emigrants who paid for their
passage to the New world by serving
as bond-servants for a number of
years.
Fortunately for young Matthew. his
services were secured by Jabez Ba-
Red Lodge daily news combined with Carbon County news., 1933-09-06

Atlas Handicapped
Atlas may have carried the world
on his shoulders, but he never could
see what was going on there.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

lat, az egysegesen megnyilatko-
20 nepakarattal evek hosszu So
ran at jatszani mereszelne IS
szembe alma, akkor a nedves
allamok polgarsaga epen azoknak
a deli allamoknak a peldajat fog
ia maid kovetni, amelyek sza-
razsag utols6 bastyai Is anne
lyek megcsinaltak lit "a az isko-
lat, hogy mikepen lehet az al
kotmany egyes pcntjait felrugni.
A michigan szavazas minden
esetre fenyes bizonyitek volt ar
ra nerve, hogy a prohibicio el
van intezve az orszagban, hogy
a regi szaraz elemek j6zan Is
becslletes r3sze valtoztatta, re-
vidialta az allaspontjat; most
mar csak arr6l kell beszelni,
hogy a kisebbs3g belenyugszik-e
az Observation-Disclosures sep
szerevel, vagy kerdl6 utakon
kell a prohibici6t tenylegescn
megsziintetni.
Hogy q visszater6 torvenyes
ital-gyartas Is arusitas bevaltja-e
azokat remenyeket, amelyeket
hozza fiiznek, az most nem ke-
.pezheti tobbe vita targyat.
A nagy tobbseg 4 prohibited
eltorleset kivanja Is az meg fog
tortenni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

A prohibicio iigyeben egyseges
a polgarsag es a szavazok aka
rata felre erthetetlenul megnyil-
vanult.
Minden tisztesseges szandeku,
j6hiszemu ember kenytelen tu-
domasul venni, hogy ez hely-
yet. Is minden ellenkezesnek fel-
re kell allni tobbsegnek az
utjabol.
Az 6szi valasztasok utan meg
maradhattak nemi ketelyek, hogy
nedves-e vagy szaraz ez az or
szag, hogy a polgarsag tobbsege
ragaszkodik-e tovabbra is a pro-
hibici6hoz.
A szarazak egy resze AIT al
litotta IS talan AIT hitte, hogy a
nagy demokrata gy5zelem, a
Hoover iranti jogos elkeseredes
mellekes kerdesse degradalta a
prohibicio iigyet, amelyre nem
volt alkalma egyenesen szavaz-
nj.
Most ez az alkalom megada-
tott az orszagnak Is legels6
allan szavazasa megdobbent6
er6vel bizonyitotta be, hogy a
"nemes kiserletb6l" eleg volt.
Michigan allan megvalasztot-
IA delegatusait az alkotmanyoz6
gyulesre. amely a 2l-ik mddosi-
t4st "a 18-ik m6dositas eltorle-
set) fogja tirgyalni Is szaz de-.
legatus k0zil kilencvenkilencet
azzal kiildtek 4 gyiilesre, hogy
t0roljkk Il = prohibici6t szo-
.yets&ges alkotmanyb6l.
Egy arva szaraz delegatus je-
lenik meg 4 gyiilesen, hogy XII
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

lencvenkilenc nedves emberrel
szemben a prohibiciot probalja
vedelmezni.
Termeszetes, hogy a varosok
liberalisabb nepe regen nedves,
hogy az a prohibiciot az els6
perct6l ellenezte, es csak a far
merck tulsagos Is aranytalan po-
litikai hatalma tudta AIT rakeny-
szeriteni az orszagrs.
A farmerek, akik hallgattak a
preacherek dorgesere, mikozben
ok maguk otthon vigan keszitet-
TEX az italt, a hard cidert, meg
a bort tovabb is.
Senkit sem lepett volna meg
azert, ha Michigan allamban a
nedvesek Macy tobbseget tudtak
volna Detroitban, Grand Rapid
sen, Flinten meg a tobbi ipari
varosokban elerni, de mindenkit
meglepett, hogy ilyen dont5 gy6.
zelmet arattak az egesz allan
ban.
Kulonosen meglepett minden-
kit, hogy az allan farmkeruletei-
ben, amelyekben Michigan els6-
mex szavazta magat az al1amok
kozt szarazra, most haromszor
annyian szavaztak a prohibicid
eltorlesere, mint amennyien ra-
gaszkodtak a nemes kiserlethez.
Belattak tehat a legkisebb fal-
vakban, 4 legtavolabbi farmer
keruletekben, hogy prohibicio-
max nincs helye az alkotmany-
ban, hogy az minden koz6sseg-
mex, minden &llamnak, megy9.
mex vagy vArosnak 4 magan
iigye Is harom-egy aranyban We
: +
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13
MEGGYILKoLTA
A soGoRN6JET

Pecsr6l jelentik: Takacs Istvan
radpusztai legeny osszeveszett fl
verevel, Takacs J6zseffel. We're
kedesukbe beleavatkozott Takacs
J6zsefne, aki egy baltanyellel
megiitotte s6gorat. Amikor azu-
tan sz6l6b6l hazafel3 tartottak,
Takacs Istvan s6gorn6jere tA-
madt Is baltaval agyonverte. a
kaposvari torvenyszek halalt oko-
70 sulyos testi series buntett6krt
a legenyt otevi fegyhazra itelte.
"A pecsi itel6tabla szandekos en-
berolesben mondta ki bunosnek
Takacs Istvant IS buntetksGt
nyolc evi fegyhazra sulyosbitot-
IA. 4
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

liokat zsarolt XII evente az ado
fizetok zsirjab6l, rafekszik a XII
sebb allamokra, amelyeknek oyer
lakossagat akar fejenkent is meg
tudjak valamivel. direkt vagy
indirekt vasarolni.
Nevada allamnak nincs szaz-
otvenezer lakosa, de az alkot-
manymodositas igyeben a sza-
vazasa annyit jelent, mint Cali
forniae, Texase vagy New Yorke.
Deleware, Rhode Island. meg a
tobbi kis keleti allamok szinten
veres csataterek lesznek maid,
mikor az utols6 tizenkkt-tizen-
negy allan lesz csak hatra, hogy
prohibicio iigyet egy vagy ket-
to eldontse.
Nepszavazassal ma elt0rolnek
prohibiciot hetven-nyolcvan sza-
zalekos tobbseggel. de mi allan
federacioban, allamszovetsegbef
elink, Is nem 4 nepek szavaznak
az alkotmany m6lositasanal, ha-
mem az allamok lakossaga kiilon-
kulon, mindenki sajat allama-
max a neveben.
Akik a prohibicios maffianak.
q ketszazezer spiont alkalmaz6
szaraz liganak az igazi hatalmat
ismerik, akik tudjak, hogy -mi-
lyen a deli preacher es mI:ister,
akik a w. C. T. U. eszkozeivel
talalkoztak, azok mem tudjak Ell
hinni, hogy ki lehet lokni 2 pro-
hibici6t az alkotmAnyb6l. 2 -
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13
Eeyenes beszed, egyseees poIgarsag

zekeltek azert, amiert a prohi-
biciot annak idejen raszavaztak
az allamra.
Michigan utan mem volt meg
lepetes, hogy Wisconsin intelli
gems e liberals lakossaga szin-
ten a prohibici6 eltorlese mellett
szavazott es valoszinu, hogy az
els6 husz-huszonot allamban az
alkotmany ujabb m6dositasat
minden nagyobb nehezseg mel
kill megszavazzak.
A jozan nedves polgarsagnak
azutan lesz nehez munkaja, hogy
a hatalmi reszegsegbe esett sza-
raz-maffiak uralmatol megszaba-
ditsa ezt az orszagot.
Legalabb harmihchat allamnak
kell megszavazni a prohibited
eltOrleset, miel6tt az alkotmany
18-ik modositasa XII lenne abb6l
torolve, vagyis tizenharom al
lam, tizenharom szaraz allan
orokre utjat tudja allni a. dolog-
max.
Szaraz marad az "Old South"
legtobb allama. Mem azert, inert
hisznek a prohibicioban, hanem
azert, inert mem akarnak fe-
kerek egyenl6k lenni a negerrel.
Ha a prohibici6t eltorlik, akkor
a negerek is ujra ihatnak, ha
megtartjak, akkor csak a feh3-
reknek szabad dorb&zolni.
Talan q szaraz malta, amely
alkalmazottak szamara szazmil-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

'rok ir6ja sem tudja ma meg
elhinni.
De polgarsagnak latnia kell,
hogy amennyiben az alkotmany-
modositasat a szaraz elemek Il,
zenharom allamon kcresztiil meg
gatoljak, a nepakaratot allitjak
meg, a nspakarattal, az egyse1
ges nepakarattal fognak szembe
szallni.
Akkor csokonyos elvakultsag-
gal, elfogult gyulolettel, meg
atalkodott gonoszsaggal arra
hasznaljak fel az alkotmany-ne-
hezen modosithato bastyajat,
hogy az elenyesz6 kisebbseg aka
ratat er6szakoljak "a a ketseg-
telenul oriasi tobbsegre, Is ak
kor ugy kell maid velik elban-
nj, anogy megerdemlik.
Az alkotmanyt ugyan megval-
toztatni harmincot allan sem
tudja, de annak vegrehajtasat
epen ugy meg lehet neheziteni,
epen pgy meg lehet semmisiter
|alogy ait tiznnegyedik m6dosi-
tassal teszik deli allamokban.
T. j. a 14-ik modositas teljes
egyenjogusagot ad a negernek;
de aki Alabamaban, Texasban.
Floridaban meg a tobbi deli Al
lamokban ezt komolyan merne
venni, annak OFT mem sokaig
lenne naradasa.
Ha tehat q megatalkodott Il
sebbseg ! mutatkoz6 nephangu-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13
EGY CSEND0R6RMESTER
REJTELYES HALALA
(Folytatjuk)

& ez = a
Szekesfehervarr6l jelentik, hogy
Macy Lajos martonvasari csend-
6r6rmester szabadsagon volt edes
anyjanal Sukor6n. A sz6l6hegyen
meglatogatta regi bajtarsat, TIL
dos nyugalmazott csend6r6rmes-
tert, aki meghivta egy pohar
bora. Amikor Macy pohar fel&t
felhajtotta, osszeesett. Penteken
reggel, anelkiil, hogy visszanyer-
te volna eszmeletet, meghalt. A
kozsegi orvos . halal gyanus ko-
riilmenyei Matt jelent3st tett a.
iigyeszskgnek. A halal okat a
boncolas allapitja maid meg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13
tssasa6lo y

Egymashoz presel6dve vartak az ugy-
felek, hogy rajuk kerulion sor.
Tisztan, csinosan oltozott n6k ferfiak
alldogaltak rongyosak, elhanyagolt kiilse-
luck kozt, mint reti viragok dudvaban.
Minden arc kesz tanulmany annak, aki mines
! sajat lelki sinjaval elfoglalva.
Egyik zavart, mask merges, harma-
dikrol Teri "minden mindegy" lelekgyilkos
fasultsaga.
Meg lehet ismerni, XII van oft eloszor,
tetova korilnezeser6l. A gyakori latogatok
ismerik dorgest bitran tartanak nekik
megfe1el6 osztaly fele.
Ronald egy szelid, de sarga-sovany asz-
SONY nyomaba szegodott, aki terjedelmes
csomagot bontogatott fehernemu-
Kivancsian varta NIT tesz be mennyit ad
max ra? Harom durva leped6t pillantott meg
s ket moi inget. Az asszony keze remegett,
rr:dsn az alkalmazott taksalta sok mosastol
sainte szitava vekonyodott holmijat.
Nyolcvan cent!
az asszony szaporan hunyorgatott tom
pa hangon kerte:
- Legalabb egy dollart tessek adm. -.
epen annyi kellene, hogy cip6fuz6ket vehes-
SEX Cipofuzoket arulok, hiszen tetszik tudni!
Nyolcvan cent Megse tudja, hogy
lit mem lehet okoskodni? - ripakodott ra egy
hentesseged kept fatal flu.
Ronald ARA tartott, ahol egy javakor-
bell ferfi ekszereket vizsgalt es inert le, ko-
molyan, unnepelyesen, mint birosag feje
itelethirdetes ei6tt. OFT is sokan sorakoztak
egymas mogott, de abban csoportban min
denki tisztesssgesen volt oltozve. 0 is koze-
jdle ALT. El6tte epen egy kopenyeges, hor-
golt sapkas leany varakozott Valaki hatulr6l
meglokte Ronaldot leanyhoz ut6dott Az
r&villantotta szemet.
4 - Micsoda szemek! - gondolta Ronald
- Milyen edes arcocska, finom termet! Bar
csak mondana valami gorombasagot, hogy
megsz6lithatnam!
Kivinsiga mem teljesult, mert epen sor
kerilt leanyra. Ronald ugy kinyujtotta a
nyakat mintha zsirafnak trenirozott volna IS
sikerilt is megpillantania egy arany kar-
kot6 6racskat (Linus att6l Walt meg utol-
jSra, inert ARA nagyobb szuksege volt, mint
gyuruire, nyaklancara.)
- Negy dollar! - itelkezett az ekszerek
biraloja
Abban pillanatban Ronald eszrevette.
hogy a leped6s asszony kifele tamolyog.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

feje, ha olyan sokat akar tudni! slf
Azzai nevetve fakepnel hagyta Ronald
Tim ezuttal utana sc inert futni, pedig nagy
kedve lett volna hozza. Nagyon megtetszett
neki Linus. Ugy, mint ahogy diakoknak meg
tetszik egy pillango, melyet gombostiire
akarnak szurni gyijtemenyik szamara Azert
hazudott ossze nindenfelet, inert vaiami AIT
sugta neki, hogy megtalalta leanyt, akinek
reven megnyeri fogadast. S ha csalodik?
Akkor Sc esik ketsegbe: legeny mem tartja
karbaveszettnek az idot, melyet egy csinos
fatal lanyra pazarol.
Kolozsyek az utobbi id6ben oily szomoru-
neman koltottek el szereny ebedjuket, mint
ha halotti tort Ilnenek. Mem panaszkodtak,
de mem is beszelgettek Linus iparkodott sz,i-
lett batyjat fe1deriteni exert feltalalta ne
Xix egy Tim newt legennyel valo kalandjat,
ugy, hogy maskor oldalnyillalast kaptak vol
ma nevettukben, most csak kenyszeredetten
mosolyogtak, mikor Linus befejezte szavait.
Megjartam tolvajfogassal. utol-
jara alig britain megszabadulni a tolvajtol
Furcsa eset! - mondta Kolozsy.
Es megis lehet, hogy gangster volt, manap
sag senlxinek Sc lehet hinni.
Nagyon becsuletes kepe van es olyan
bolondosan kedves, hogy no! Kislany ko-
romban valahogy ilyennek gondoltam az al
ruhaban jarkal6 kiralyfiakat. Mas meghara-
gudott volna, amert ugy lehordtann, s meg
fel sc vette.
- Az olyan arvan mott hozza van szek-
va, hogy az is bantja, akinek semmi koze
hozza velte Lidi
Ebed utan Linus 4 helyi ujsag hirdet&-
seit olvasgatta, remelve, hogy talal olyat,
melyre ajanllozhatna.
Barcsak f6zni tudnek! mondta
k0zben.
Tudsz te. edes linyom, csakugy mint
En-.
De ugy megse tudok, ahogy gazdag
hazaknal szakacsnet6l kovetelik. Pedig sza-
kacsn&t most is keresnek.
- Jaj, ne szakgasd szivemet! - sirta
el magat Lidi AIT nem akarom megefni,
hogy szeszelyes urn6k rabszolgaja legy!
- Mar pedig lelkem anyam, baratkoz-
zon meg azzal gondolattal, hogy akarmi-
lyen tisztesseges kereset utan kapjak mas
KEEP mi lesz mindnyajunkbol?
Ket sulyos konnycsepp, mely Lidi szem-
pillai al6l kigordult, beleegyezett mindenbe
(Folytatjuk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

Nyomban utana osont egy keszen tartott ct
dollarost akart elsilyeszteni rossz kopenye-
genek zsebebe - ugy, hogy ne vegye eszre.
Azonban alig tintek el benne ujjai, valaki
megragadta csuklojat szoritotta, mint egy
harapofog6. Leirhatatlan meglepetesere ta-
mad6ja keksapkas leany volt
- Tolvaj! - vagta arcadia fojtott han
gon. - Tolvajok kozt is leglelketlenebb, aki
azokat lopja meg, akik ide hordjak utolso
holmijukat.
- Teved! Mem vagyok tolvaj - vedeke-
zett Ronald, ane1l1ul, hogy kiszabaditotta
volna csuklojat.
Ne tagadjon! Ugyse csinalok bot
ranyt mem hivatok rend6rt, ha megfogadja,
hogy megszorult asszonnyal mem kovet el
tobbet ilyen komiszsagot
(Az asszony, akinek zseber6l volt $40,
mintegy foldbegyokeredzetten ALT S ugyefo-
gyottan nezett hol leanyra, hol fiuraD
- Megfogadom! De kerdezze meg ett6
a jo asszonytol, NIT vettem XII a zsebeb6l?
- Mem volt az en- zsebemben semmi! -
szolait meg az asszony.
Legyen szives nyuljon most belle S
nezze meg, van-e benne valami?
Az asszony zsebebe nyult OF dollart
huzott XII Ha ket jotekony holgyet talalt vol
ma benne, akkor Sc almklkodhatott voina job
ban
- Nekem mem volt ot dollarom!
- Hallja, Miss detektiv! En- csak BIZ
veszkedtem inert hallottam veletlenil, hogy
8 centne tobbre van sziksege ennek j6
asszonynak Is maga elrontotta ezt az oro-
monet.
- Mem vagyok detektiv, de tudok any
nyit - akarmilyen ugyesen vedekezik, -
hogy egy gangster Sc jon zavarba ot dol
larert, ha arra van $50, hogy b6ret
mentse.
- Egesz bizonyos benne. hogy gangster
vagyok?
- Legalabb is annak latszik.
= Ugyan mir6l latja?
- Mem tartozom ugyan felelettel tolvaj
vallatas&ra, de ha &pen tudni akarja: sokkal
feherebb, finomabb kezei, gondozottabb kor-
mel vannak, mint amilyen becsuletes mum
kasoke
Bar leirt jelenet feltunes n9lkul jat-
sz6dott lie Is balkan beszeltek, megis neha-
nyan mar odafigyeltek kis csoportra Ii
nus gyorsan t&vozott. Az asszony is sietett,
nehogy valaki vitassa tegye kapott kincset.
De el6bb Ronald fiilebe sugta:
- Koszonom 5. aldja meg j6 listen
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-04-13

Ugy beszel, mintha koyvb6l olvasna.
- AIT is tudom, hogy raerne gyamkod-
nj, inert jelenleg mines munkaja.... hat
inert ne tartanank ossze mi, munkanelkuliek?
- Nekem van, akikkel 6sszetartsak, test
vtrbatyam, meg apam is munkaneikuliek.
- Maganak van, de nekem nincs! Latja,
en- arvahazban nevelkedtem Indiana illamban.
sxdleimre mem is emlekszem. egy tor
nado alkalmaval pusztultak el. Aztan dolgoz-
tam egyik-masik varosban, cimboraim ugyan
akadtak, mig penzem volt, de senki, akihez
alland6an ragaszkodhattam volna! Pedig aki
nekcm egy jo szot dob, azert belenennek a
tizbe is, olyan igazan, mint ahogy Tim Huck
a nevem!
- Sajnalom magat Tim. -. mem all ma
lam nehez helyen j6 $50, de mem tudnam
magat vigasztalni, inert jelenleg magam is
bajban vagyok.
Eleg vigasztalas lenne nekem, ha
neha lathatnam!
Avval bizony mem lakik jol. Most
mindketten azutan jarjunk, hogy valami kc-
resetunk legyen.
Ugy van. Egyesult er6vel azonban
esetieg hamarabb celt ernenk. Az ember jar
taban-kelteben olykor hall valamit Is en-
nyomban hrt adnek, ha megengedi.
Meg is jutalmaznam. Idaig gyarba
jartam, jelenleg azonban mem valogatok a
munkaban. A nevem Kolozsy Linus Is abban
a hazban lakunk az ot0dik emelet IA szam
alatt.
"a lefolyt beszelgetes alatt ugyanis Ro-
nald egeszen hazaig kiserte Linust.)
Linus. nagyon sep nev, de mem
angol Pedig maga angol, ugy-e?
- Men,. en- magyar vagyok.... es
biszke vagyok ra, ha sziiletett angolok le
is neznek erte. Persze, bevandoroltak most
meg nehezebben kapnak munkat, mint az it
teniek.
- Hiszen maga olyan jol beszel ango-
lul, mintha lit szuletett volna, batran leta-
gadhatja szarmazasat.
Ilyeneket ne mondjon nekena.. inert
cl6szor en- aklsor Sc hazudok, ha ketfele vag-
max, masodszor, mondtam mar, hogy a szar-
mazasomra buszke vagyok.
- De ha erdeke, hogy letagadja, mem,
vetkezik, csak okos.
En- nem vagyok olyan okos, van
olyan, ami el6bbreval6 minden erdeknel, amit
a szivem tilt.
Es ha megkerne egy gazdag flu,
ahhoz Sc MEME hozza erdekb6l?
Most mar aztan eleg! Megfajdul a