davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
RACKETEERS AND JOBBERS AIDED
BY |. |. G. W. i. OFFICIALS AS
WORKERS REVOLT AGAINST THEM

NEW YORK.-The latest develop
nents in the dress industry are OF
vital Importance to the dressmakers.
The charges and counter-charges and
complicated maneuvers and legal
declarations issued by the Metropoli-
tan Dress Contractors Association
and by Mr.. Hickman Of the Inter
national Ladies Garment Workers
Union are all cleverly designed to be-
fog the real situation. 1t is import
ant to bear in mind several facts.
Ever since the IL.G.w.U. with the
aid of the dress jobberS and Cover
nor Lehman concluded a fictitious
agreement in the dress trade in 1880,
the conditions Of the dressmakerS
have been declining so rapidly that
today it is conceded by every one
that even those workers who are en-
ployed and who toll so and SO hours
a week are not able to earn enough
to satisfy their bareSt needs.
This condition has resulted in a
widespread discomfort among the
dresSmakers expressing itself in re-
volt against the International leaders
and a deep rooted desire on the part
Of the dressmaKers to fight the job
bers for decent conditions.
Along with the dissatisfaction OF
the workers, there has also developed
discomfort among the contractors,
whom the jobbers have been pressing
more and more to the wall.
LL.G.W.U. Works With Jobbers
The Association of Dress Manufac-
turers, the organization of contrac-
tors that was a part of the agree
ment with the IL.G.W.U., although
protesting TO represent the con-
tractors against the jobbers, is work
ing hand in glove with the leaders OF
the IL.G.W.U.; in reality served as
an agency for forcing workers into
the IL.G.W.U. and extorting from
the workers dues and taxes. In return
for these important considerations,
the I.L.G.W.U. leaders were cooper
ating with the leaders of this con-
tracing association seeking to force
other contractors into the associa-
ton and help the latter to collect
dues from the contractors. AS a re-
suit of this situation, there has also
developed dissatisfaction among
the contractors with this association
which has transformed the organiza-
ton into a mere skeleton.
Thus both the workers and the
contractors are now seeing very
clearly that the leaders of the Inter
national, as well as the leaders Of
the so-caIled Association Of Dress
Manufacturers have been serving the
interests OF the jobbers and the chain
stores at the expense of the workers
and the contractors.
The dressnakerS have been turning
in ever greater numbers to the Needle
Trades Workers Industrial Union and
to the Unity Committee, which unites
the latter with the dissatisfied men,
bers of the ILGwU and have sought
to prepare a successful struggle
against the jobbers for humane con-
ditionS.
Enter the Racketeers
In the midst of this situation, a
group Of racketeers have seen their
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
MOSCOW ART THEATRE TO
TRAIN YOUNG WORKERS
IN STAGE TECHNIQUE

The Moscow Art Theatre, one of
the greatest and most remarkable
stage groups in all Europe and AM
erica, is planning an Academy of
Theatrical Technique. The purpose
Of this new institution is to perpe-
tuate its work and technique by
training the growing generation. Part
Of this program is already in full
swing and much progress has already
been made to further the ideas and
creative traditions Of the Moscow
Art.
This academy, according to It's or
ganizers, will not only train actors
and directors, but also technical
workers reared in the methods Of the
Moscow Art Theatre. The new or
ganization will also have shops and
laboratories where problems connect
ed with the presentations Of play
such as light effects, costumes,
scenery. noise effects, ETC., will be
dealt with.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
GIESEKING SOLOIST WITH
PHILHARMONIC THURSDAY

Walter Gieseking, pianist, will be
the soloist at Carnegie Hall on
Thursday evening and Friday after
noon, at the Philharmonic concert
under the direction of Bruno Walter.
The program: Enigma" Variations,
Elgar; Symphony in D major OK,
$3.50, Mozart; Concertino. Honegger;
"Burleske," Strauss; and Till Eulen-
spiegel. Strauss.
On Saturday evening and Sunday
afternoon at Carnegie, Nathan Mil
stein, Russian violinist, will be SOL
DIST. The program includes: Gold
marks Concerto, Mozart Symphony
in D major; Debussy's Iberia" and
Strauss Till Eulenspiegel
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01

workers go back to work on the old
prices. The italian Federation, try
ing to pose as union Of shoe work.
ers at the Andrew Geller, helped
break the strike by sending up scabs
and by keeping the bosses from a
settlement. The strikers go back with
a feeling Of loyalty to the Industrial
Union.
The Shoe and Leather Workers In
dustrial Union calls upon the Shoe,
Slipper and Stitchdown workers to
join the Organization Committees
and to intensity the organization
Drive. Concentration at definite
shops is going on.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01

The Naumoff and Bragg strike was
won Monday. The firm agrees to
take back all workers without dis
elimination, including the fired work
ers. 1t agrees to Immediately pay
the wages. The shop committee is to
be recognized and there is to be no
firing.
Diana Strike Over
After is weeks Of struggle against
the Diana Shoe Company, which had
an injunction against the union, the
strike finally came to an end. The
firm agreed to take back the strikers
with the exception of a few mem
bers of the Strike Committee. The
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
(BrookIyn)

LECTURE BY Israel Amter tonight at 8
pm. at Colonial Mansion, Bath Ave. and
Bay 27nd ST. Auspices lid Admission 49,
QUESTION BOX at Flatbush Workers
Club, 1907 Kinss Highway tonight at $50
pm.
MEETING OF scottsboro lid Branch TO-
night at Workers Center, 2si Schenectady
Ave, at p. m.
MEETING OF Boto Park Shoe Workers
Center, at lI09 18Th st., at pm. sharp.
All shoe workers should attend
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
LABOR UNION
MEETINGS


METAL WORKERS
Metal Workers general membership meet
ing Feb. 3 at p. m. In Manhattan Ly-
eeuin, 66 East 4th ST. District Organizer
Lustig OF the Metal Workers Industrial
Union to make detailed report.
LAUNDRY WORKERS
Laundry Workers Union membership meet
ing at PM. Feb Q at 26o East is8th st
to discuss policy OF union and plan Of ac-
tIon.
KNITGooDs WORKERS
Delegates from shop organizations OF
knitgoods workers or groups Of unorganized
workers in the shops. meet in conference
at noon, FEB at irving Plaza Hail 90
organize struggle against hunger wages, dis.
charges and discrimination.
NEEDLE TRADES FORUM
'srhe present Situation in the Dress
Trade" will be topic Of discussion at 8 pm.
tonight at open Forum. Brownsville Culture
Club, 1870 East New York Ave, Browns
vile Louis Wise OF the ETWIu will open
the discussion.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
Brooklyn Paint Shop

NEW YORK--A strike of painters
Is in full swing against the S. & x.
shop in Brooklyn under the leader
ship of the militant Alteration Paint
ers Union for wage increases and bet
Ter working conditions.
They are confident and urge
Brownsville workers to report at the
union local. AIS Saratoga Ave, TO as
sist in picketing.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
SUNDAY

DEBATE Sunday afternoon at 3 pm. at
Webster Hall, li9 z. 18th st. subject:
''Shali the United States Government Rec.
ogni2e the Soviet Union7" Affirmative
Donald Henderson. Negative Hamilton
Fish. Auspices Friends Of Soviet Union,
799 Broadway room $40. Admission s5c
and 75c
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
SATURDAY

THE JOHN REED CLUB, which has just
opened It's biggest and most successful art
exhibition, will celebrate It's third annivsr.
ssry with osnce and entertainment on
Saturday night at its headquarters, $50
Sixth Ave.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1933-02-01
WHAT'S ON.
! edneSday
(MdnhdttdH

HALF CT today's intake at the Acme
Theatre will be donated TO the East Side
Council Now ACKNOWLEDGEMENT world"
~o7t,f
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17

gyakran jarok, inert nem &rel
"a a szonaszGdolasra. de a eye.
rekeik az utamba keriilnek al
uccakon.
Es szomoruan kell megallapi-
tanom, hogy a gyerekek altala-
nosan mem tisztak, de ku1onoser
a ruhazatuk mines rendben.
E sorok iroja gyerekkoraban
kozelr6l megismerte a foltos ri.
hat, inert ujat eh bizony csak
akkor kaptam, ha a batyam XII
n6tt valamelyik ruhabol. Akkol
soron en- vo1tam.
De soha mem kellett amiat,
szegyenkeznem, hogy lyuk var
a ruhamon, hogy rongyosan me
gyek az uccara, inert Anyam
estenkent minden lyukat be tu.
dott foitozni.
A folt nem szegyen, rongyo:
ruha szegyene az anyanak.
A rongyos ruha meg akkor is
pazarlas, ha csak viselt es ko.
pott ruhat engedunk at szabador
a foszlasnak.
Ne essex zokon magyar
asszonyoknak, hogy szova te.
szem a dolgot, nagyon tudom
hogy nagy tobbseg nem hibas
ezekben a dolgokban.
De kisebbseg, az elenyeszi
kisebbs&g is eleg, hogy szegyen.
keznunk kelljen miatta, akinel
tehat mem inge ez az iras, az
semmikepen ne vegye niagara.
De aki elszokott a varrotiit5
meg a cernatol, akit a nyomoru.
sag mar minden remenyet6l
akaraterejet6l megfosztott, a.
kezdjen el ujra remelni, inert :
nyomorusag. napjai meg vannal
szamlalva.
Es az Vi dealt azzal kezdje e
-
minden asszony, hogy kezdjer
el ujra foltozni.
Eleg bal, hogy foltosak va
gyunk, felesleges a sajat nyomo.
rusagunkat azzal fokozni, hogy
meg foltokr6l is lemondunk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17

telepeken ebben a do1ogban, ott
! magyarok vittek el 4 dijaka,
a leggyakrabban.
Volt id6, amikor egy magyar
faluban laktam, ahol latogatd
idegenek mem gy6ztek a gyere-
kek tisztasagat Is rendes ruhajat
bamulni.
Ma, sajnos, gyakori piszkos
haz meg 4 rnagyarok kozt is, a
gyerekek is sok helyen el van
max hanyagolva es sok asszony
latszolag teljesen elfelejtette
hogy mire valo a cerna meg a
varrotii.
Joggal el vannak keseredve
inert a gyerekek szamara meg
felel6 id6ben megfelelo Vi ruhat
venni nem tudnak es megleve
ef rs a
viselt ruhakat rendben tartani
nem akarjak es mem tudjak.
Gyerekek az uccan rongyos
ruhakban jirnak Is az anyjuk
latszolag elfelejtett - foltozni.
Senkinek mem kell fe1reerteni
ezt az irast, inert egy szoval
sem AIT akarom allitani, hogy
csak magyarok hibaznak eek
ben a dolgokban, meg csak AT
sem, hogy magyarok a legna-
gyobb aranyban hibaznak.
$50 sincs rola.
A f5bunoz6 mindenesetre a
szaz szazalekos amerilaai, aki
soha mem ert fel ezeken a tere-
ken a bevandorolttal kiilono-
sen nagyarral.
De bun0s .minden nemzetiseg
inert az eletszinvonal siilyedese-
vel a moralis szinvonalat is le
hagytuk sulyedni.
Mem kell megharagudni sen
kinek exert az irasert.
Mem azert lat az ujsagban
napvilagot, inert ocsarolni sze-
retem a fajtafnat, hane1n aztrt
inert akit szeretunk, annak 4
hibait Is gyongeit is latnunk
kell.
Detroit magyar negyedeben es
lengyel negyedeben visz el az
utam naprql-napra Is keves XII
lombseget latok a ket nemzetsee
koz0tt.
Az uccasarkon elhanyagolt XII
seju ferfiak tanacskoznak, por
csokon megtermett asszonyok Il
mex napestig. A hazaikba nen
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17
.Ron9yok IS foltok

Ebben az ujsagban en- sziinte-
llenil szegeny emberek igaz-
sagat szoktam hirdetni Is min
dig igazsagot, tobb igazsagot
kovetelek a szamukra.
Engedtessek meg most az egy-
seer, hogy perbeszalljak sze-
genyekkcl Is figyelmeztessem rs
6ket, hogy az utols6 evek nyo-
morusaga demoralizalt benniin-
ket.
Elhagytuk magunkat a sze-
genysegben, a nyomorusagbar
Is. sajatmagunkkal szemben.
allo kotelessegeinket is elmtf
lasztjuk.
A magyar szalloige ait mond.
ia, hogy "szegeny ember ko.
misz ember., ami ait jelenti
hogy a szegenyseg sok olyan do
logra kenyszerit benniinket, a.
NIT jobb modban meg nem ten
nenk.
Az utolso evek hasztalan kiiz-
define e1csiiggesztett majdnem
mindenkit es amig a ferfi -fel.
adta a harcot S belenyugodotu :
welfare kenyerbe, addig haz
asszonya nagyon sok helyer
szinten abba hagyta kiizdel
met.
Sok embernel ait latjuk, hogy
ma mar mem is nagyon keres
a munkara az alkalmat, inert al
alacsony munkaber, komisl
banasmod es a rovid munkaide
ellen mem akar harcolni. Hiany.
xix a ''gumption" bel6le.
i
Az egesz vilag elismerte r6'
lunk, hogy lit, az osszes nemze.
tisegek nagy versenyeben a ma.
gyarok nemcsak helyiiket meg.
alltak, de tobb idegen nemzeti.
segu embertarsunk magyarnal
Il
vallotta magat id0nkent, ha -
munkat kert. Olyan velemennye
voltak a munkaadok fel6lunk.
Ma szomoruan hallja az EN-
Der kisebb-nagyobb magyar ko'
loniakban beszelni, hogy egyrt
tobb koztunk hivatasos munka.
keril6k szama, akiket teljeser
meg6roltek hiabavalonak lat
! $50 kuzdelmek.
A magyar asszonyok hazataj;
hajdan mintaszeru volt es aho
idonkent versenyt rendeztek tiz
tizenot nemzetiseg altal lakot
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17
Egy ks dorob u deoI

Nehany h6nappal ezel5tt
North Arlington, N. J. varoska-
ban az Atlantic Pyroxylin Waste
Products gyar felrobbant $ a
robbanas tiz cmbernek az eletet
kioltotta, szaznyolcvan ember
tobbe-kevesbe sulyosan megse-
riilt.
Az egesz nemzet megdobben-
We olvasta a remes robbanas
reszleteit, de azota regen napi-
rcndre tertiink 4 gyaszos eset
felett, csak North Arlington
gyaszol6 n&pe emlekszik meg a
borzalomra. OFT azonban emile
keznek.
A multi heten vad ala helyez-
TEX a varos polgarmesteret, Da-
MEL Rentschlert IS hat varosi
tanacsost, inert varosi torve-
nyek betartasara mem iigye1tek
Is a varos hataran beliil a rob-
bantoszefek gyartasat megenged-
tex. A vallalat elnoket is vad
ala he1yeztek.
Mem tudjuk meg, hogy a pol
garmestert Is a varosi tanacsot
eliteli-e a birosag, inert kiilonb-
seq van a vad ala helyezes &
az ite1et kozt, de mar maga q
vad ala helyezes is egy kis Vi
felfogast jelent az orszagban.
Ha ezentul mem a megfizetett
alkalmazottakat, hanem mindig
a felel6s egyeneket vonnak itt
minden esetben kerd6re, hama
rosan egesz mas vilag lenne al
Egyesult Allamokban.
A multi hetekben a pennsyl.
vaniai veres sztrajk alatt egy
embert megoltek Is ket deputy
sheriffet elfogtak, inert 6ket va.
doljak a gyilkossaggal.
Mem 6kct, hanem a megye
sheriffj&t Is a - Frick banyak
igazgatojat kellene elcsukni.
Par ev el6tt ugyancsak Penn
sylvaniaban banyakozakok egy
bevandoroltnak beleit a SIC
szoros ertelmeben kitapostak. A
bestialis rend6rok par evi bor-
tonbiintetest kaptak Is az aldo
zat csaladjanak a szemeit XII.
szurtak vagy haromezer dollar
raj.
Ha akkor a Jones & Laughlir
vezerigazgat6jat csuktak volna
el, vagy iiltettek volna a villa.
mos sz3kbe, akkor szenkozakok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17
MEGOLTE A BABLEvEs

Schmel Margit masfel ewes
kislany a napokban niagara ram
totta a forro bablevessel telt fa-
zekat es olyan sulyos egesi Sc
beket szenvedett, hogy belehalt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17
LEZUIIANT 4 HARIANG

A szegedi Vi r6mai katolikus
templom sxxz0tven kilogram So
lyn harangja kiugrott ! lendit6
t4rcsab6l s. 4 harangoz6 filkG-
be zuhant. Pap Istv&n harangoz6
meesefilt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17

hajtani a kormanynak Is tor
venynek.
Most mar rajottek, hogy az vi
deal hozzanyul alaposan a ma
gant6ke szentsegehez, hogy a
bankarok ezentul mem lesznek
korlatlan tirai azoknak a nagy-
vallalatoknak, amelyeket a ko-
zonseg "a reszvenyesek)) penzen
szcrveztek Is kulonosen arra esq
meltek ra, hogy nagyon til
relmes nep.
Most tehat kezzel-labbal kappa
l6dznak az vi rend ellen bar a
torveny vilagosan kiinondja pei
daul, hogy a munkas ahhoz a
szervezethez tartozik, amelyiket
maga valaszt, a t6kesek EFT nenl
akarjak eltirni.
Mas bala, mas panasza is van
a tokenek es idegesen horkan fel
minden kiserletre, amely a mun-
kabereket akarja felenelni elo-
szor csak azutan engedne meg,
hogy az arakat emeljek.
Az uralkodo t6kes osztaly -
amely olyan rettegve lapult meg
az elnok mogott marciusi fe-
kete napokban - most verte-
len forradalmat vissza akarna
cs;naln; 4sz
Es amig a mindenhato ban
karok draga iigyvedek kiserete-
ben OFT tolonganak Washington
ban. hogy "befolyasukat" erve-
nyesitsek, addig megszolaltatjak
minden ujsag hasabjain a regi
rend csatlosait, akik magukat
nemzetgazdaszoknak, economis-
taknak nevezik.
Eek gazdasagi szakertok Is
josok meg rnindig valutarol, in
fi&ci6rol, profitrol, toke-megta-
karitasrol, szoval meg mindig q
regi targyakrol es a regi szola-
mokkal beszelnek es~ mem akar-
jak eszre venni, hogy - forra-
dalom volt Is van ebben az or
szagban.
Mert Mitchelleket, a Nor
ganokat, meg tobbi bank
crookokat lampavasakra mem
huztak, inert a nep csodalatos
0nuralommal elviselte, hogy a
bankjain keresztul kiraboltak az
orszagot, inert az ehes emberek
milli6i mem rohantak meg a mag
tarakat es az aruhazakat, az ural
kodo osztalynak 'snem gilt" a for
rada1om, 6k mindent vissza akar
max csinalni.
Vissza akarjak csinalni elsd
sorban munkasok vi jogat Is a
nehez ipar, az auto ipar, a szen-
ipar ujra peon-sorban, tovabbra
is jobbagy sorban akar rendel-
kezni munkassal.
Akiknek jogat soha senki a
szervezkedesre ketsegbe mem
vonta, akik orszagos kereskedel-
mi kamarakban, orszagos gyar-
iparosok egyesileteben szervez-
kedtek, hogy szervezetten rabol-
j4k XII az orszagot, azok mem
akarjak eltiirni, hogy szervez-
kedj&k a jobbagy is.
Es ujra megmutatjak, hogy
nekik hekuba nemzet jolete
hogy 6k mem tor6dnek csak a
profitta1. Merit meg a bereket
mem eme1tek fel, maris atontot-
tc a dragasagi hullam az orsza-
got, mar is megkezdtek a TO-
gyaszt6k rablasat.
Es kis iizlet, nagy iizlet egy-
forman sirankozik, hogy ha az
&rakat nem emelik azonnal, mi
ei6tt lenne felemelt arakra pen
ze a munkasnak, akkor veszteseg
gel fogjak az iizletet vezetni.
Ha az uralkodo t6kes osztaly
beismern9, hogy forradalom volt
s van az orszagban, akkor ezcn
mem mernenek sirankozni.
Merit akkor orllnenek, hogy
1egal&bb az iizletaket, a kis &
3 Z
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17
1898 AUGUSTUS III

llennenek.
New Yorkban egyszer egy
el6kel6 rend6rhadnagyot, Beck
ert, gyilkossagert a villamos
szekbe iiltettek, pedig 4 tenyle-
gcs gyilkossagot mem 8 koyette
el, csak 8 volt feje a gyilkos
ring-nek.
Fayette Countyban Frick
banyabarok voltak azok, akik q
terrorra rendeletet kiadtak
nekik, meg a f6sheriffeknek kel-
1ene a vadlottak padjan ilni.
Akkor maid megsziinnek lit az
a divat, hogy 4 sztrajkolo mum
kasokat halomra lovik t6ks-
SEX gangszterjei,
Mikor Ludlow mellett Rookie
fe11er haz parancsara kozel negy-
ven artatlan embert, ferfit, not
Is gyereket halomra gyilkoltak,
a gyilkossagert senkit felel6sseg-
re nem vontak Is az6ta terror
van mindig Pueblo tajekan.
Ha Mr.. Rockefeller a borton-
be keriilt volna, inert alantasai-
max rendeletet az oldoklesre
kiadta, akkor mem lenne terror
Coloradoban, de akkor nem LEM
ne terror peldaul Loganban sem.
Ha egy banyaban vagy gyar-
ban a tulajdonos sporolasa miatt
a sziikseges IS torvenyben el6-
irt ovintezkedeseket be mem tart
jak, rendesen forman issza
meg levet a dolognak.
| Es inert uj f6rmant mindig
kap gyaros vagy banyabar6
elegend6t, az allapotok nem
sziinnek meg sem a halilos bal
esettel, sem az utana nagyritkan
kijar6 biintetessel.
Ha banyabar6kat vagy a gya-
ros urakat csuknak el ilyen ese-
tekben, akkor ho1naputan min
den ovintezkedes megtortennek.
/
| A kis gangszterekb6l neha
egyet-egyet elitelnek, ha gyii-
kossagon fogjak 6ket.
/ De bar mindenki tudja, hogy
AL Capone kezen sok-sok en-
berelet kiontott we're tapad, Ca
pone soha gyilkossagert mem fe-
le1t meg torvenyen.
/ Es nem feleltek azok a poll
tikusok, akik gangszterekkel
orszagszerte szovetsegben all
max, akik a racket utan, boot
leg iizlet utan, a gyilkossigok
stan mindenfele vamot szednek.
Csak kiildenenek egy-ket ei6-
kel6 new york; politikust, egy
par ei6kel6 Tamanny urat a
bort0nbe, mikor vedenceik
gyilkossagot kovetnek el, miad-
jart megtisztitanak New Yorisot
az alvilagt6l.
| Talan meg tovabb is mehet-
nknk.
| Talan terrorra terrorral lehet-
ne Is kellene valaszolni.
| Talan itt-ott egy par rend6r-
| f6n0kot kellene bekuldeni a b0r-
tonbe.
Elvegre, ha vad ala helyezt9k
la polgarmestert, >ami9rt elmu-
lasztotta kotelesseget, ugyan-
|azt meg lehetne tenni a rend6r-
f6nokokkel.
! Minden varosban vannak
gamblinghazak, bord9Iyllazak
Is speak-easyk, amelye'shez nem
nyulhat a rend6rseg. ameiyelS
politikai vedelem alatt muk6d-
mex.
| Ha ilyen esetben a rend6r-
f6nokot Is politikust elcsuk-
max, az alvilag automatikusan
megsziinne. j
J6 lenne, iidv0s lenne, ha =
\ felel6s allasban 1ev6 -egy6nekct
vonnak feiel6segre. mikor nu-
lasztasuk, hanyagsaguk, vagy tu-
\ datlansaguk szerencsetlens3get
Y id6z fel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-08-17
4 T0KE ELLENFORRADALMA

veszelyben, ami mem is igaz,
hanem azon, hogy vagyono-
kat, vallalatokat es nehol az
1eleteket elvettek volna. Mert a
forradalmak nem szoktak kline
1etes kezekkel trefa1ni.
A nagyt6ke megmenekiilt a
veres forradalom minden sulyos
kovetkezmenyet6l Is exert van
ma batorsaga, hogy e1lenforra-
dalmat probal keresztiil er6sza-
kolni az orszagban.
A kormany szandekait szabo-
talni pr6baljak Is a nehez ipar
nagyurai Supreme Courttal fe-
nyeget6dznek, inert ugy erik,
hogy az meg OFT van mellettlk.
Az ellenforradalmarok elfelej-
tik, hogy neha forradalmakat,
de neha az ellenforradalmakat is
leverik. Es jaj annak a forrada-
lomnak, ame1yet legazol az ell
lenfel.
Jaj lesz lit munkasnak, ha 81
keriil nagytoke ellenforradal-
ma, de jaj lesz a nagyt6kenek,
|ha az ellenforradalmuk elbukik.
Talan veres bosszut all raj
TUX az orszag nagy nincste1en
hadserege, ha hiabavalo ellental-
lassal az vi deal aldasait keslel-
tetik, talan ujra yer nelkiil, tor
venyes eszkozokkel iitnek a kor-
mukre, de bosszu el nem fog
maradni.
Ha ma profitjaik egy kis re-
sect mem akarjak a kozjoert al
dozni, ho1nap egy radikalisabt
congressus kilokheti 6ket va
gyonbol.
S ha mem akarjak a SERVER
kedes jogat megadni a munkas-
max, ait a jogot, amit Ok mindis
elveztek, akkor talan holnap.
utan t6liik fogjak ezt a kivalt-
sagot tomegek el3enni.
Mindezt tudnia kellene a t.
kenek es valoszinii, hogy tud-
ia is.
De az uralkodo osztalyok veg
telen vaksagaval mem birja meg
itelni, hogy a tiirelem hurja ho1
pattan Is AIT remeli, hogy az
igeretekben megnyugodott ne
|pet ujra le lehet igazni.
Az uraikodo osztalyon kivul
is vannak sokan, akik turelmet-
lenkedve kiabalnak, hogy az u.
deal kovetkezmenyeit mem erik
Jo lenne mindenkinek meyer.
teni, hogy egy forradalom felfor.
gatja az orszagot.
Akkor is, ha veres forrada'
lom, akkor is, ha ait sikeriilt be
kesen, fennallo torvenyek ke
retei kozt meguszni.
A forradalmak vi osztalyok Ike
zebe adjak a hatalmat, vagy {
hatalmak egy reszet Is EFT ziirza
var nelkil, kell6 atszervezes mel
kill mem lehet meguszni.
A kormanynak az iparagak ez
reit, az iparvallalatok IS keres
kedelmi vallalatok tizezreit, szas
ezreit kell szabalyozni, mindez
mem lehet megtenni egy par he
alatt, anelkiil, hogy itt-ott egye'
csoportnak vagy egyennek men
kellene szenvedni.
Egyenl6re a kormany az ur;
a helyzetnek, egyenl6re az ellen
forradalom mem sikeriilt, bizhatil
meg tehat mindenki.
/ De ertse meg t6kes, ertse mes
kispolgar es ertse meg a prole
tar, hogy forradalom volt es var
az orszagban, hogy a torvenyes
bekes forradalom Vi elemek Ike
zebe juttatta a kormanyzast {!
hogy id6be keriil, amig rende
csinalnak az egesz Macy orszag
ban.
Mert biztosan rendet csinal
max.
Ha az ellenforradalom mem 81
keriil, ha a kormdny kczebei