davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1933-05-04
ROOSEVELT IS DESCRIBED
AS MASTER POLITICIAN
Head Of Gridiron Club Says Presi-
dent Will Take Nation to
Prosperity or Ruin.

BY the Associated Press.
st. LOUIS, May 4.-President Frank
lin d. Roosevelt was described as q
master politician in an address yester-
day by Charles G. Ross, chief Washing
ton correspondent of the st. Louis
Post-Dtspatch and president Of the
Washington Gridiron Club, before the
League Of Women Voters here.
Mr.. Roosevelt Is a Snowman in the
best sense" Ross said. His smile Is
worth 1,00o, 900 votes. He Is an oppor-
tunist also in q good sense. Like q
foot ball captain, he must determine his
next play from the success of the last.
Evening star., 1933-05-04
"Real" Santa Claus Dies.

SEATTLE, May 4 @.-Christmas
will come again, but hundreds of Seat
tie youngsters will miss . particular
Santa Claus.
Ernest Sheppard, 73. whose likeness
TO the mythical Saint Nick was his
STOCK In trade and who needed no false
nor synthetic beard during his annual
duties at q large department store,
Is dead.
Evening star., 1933-05-04
0USTED BY NAZIS
Head Of Carl schurz Society Is Re-
placed by Hitlerite.

@~oou Va SaAA 0SAuA1 SocActy - Nv
placed by Hitlerite.
BERLIN, May (R.-Anton Erkelenz
founder In 1926 and president Of the
Carl schurz Society, has been COM
PEELED TO resign because he insisted
that the society should continue as an
independent organization. promoting
German American friendship. and
should resist the Nazi demand for
control.
The prime mover In the ousting of
Erkelenz was DR.. Alfred Rosenberg,
head OF the Nazi partys foreign politi-
cal division.
Hans Draeger. executive secretary Of
the Schurz Society, has joined the for
eign ONCE staff as head of the depart
ment for combating atrocity propa-
ganda against Germany.
Evening star., 1933-05-04
Many Skip Rope for Prizes.

Hundreds of men, women, boys and
girls skipped rope fo- prizes in a tour
nament organized by the British Asso-
citation for Physical Training and held
in Clerkenwell, England. recently.
Ninety-six women and girls took part in
the competition for the Marchioness Of
Northampton Challenge Cup.
Evening star., 1933-05-04
CURBS FAST LIVING
IN FOREIGN SERVICE
Hull Warns PIay-Boys That
Era of r-Spending
Is Past.

Play-boys among the ranks Of the
American foreign service officers are
warned by Secretary of State Cordell
Hull that, with the passage of Americas
"era Of fast living and overspending"
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

csak egyfelekepen siettetheti a
Macy valtozast.
Ha elni fog azokkal a fegyve-
rekkel, amelyekkel a mask olda-
lon tchnokratak ellen harcol-
max.
Ha elsosorban megerti, hogy
nit kellene kivanni, azutan pc
dig szoban, irasban, beszedben,
otthon, mashol, nyilvanos helyen,
mindig es mindenutt azon lesz,
hogy technokraciat magyarazza
es annak elfogadasat ajanlja.
Szeleskorii propagandaval min
dent el lehet erni manapsag Is
ezt nagyt6ke, az uralkodo osz-
tally mar belatta.
Ha -ugyanolyan felkesziiltseg-
gel es elszantsaggal fog kiiz-
deni nincstelen polgarsag, ak
kor valtozas sokkal gyorsabban
fog megtortenni, mintha csak a
viszonyok kenyszerit6 voltara
bizzak, hogy AIT meghozza.
Ket alapelve van technokra-
cianak, jegyezze azokat meg jol
mindenki maganak.
Elosztani munkat, lehet6leg
|egyforman. IS hogy senkinek
sokat ne kelljen dolgozni, leg
tokeletesebb gepeket allitani az
emberiseg szolgalataba.
Elosztani a termelt javakat.
Meg pedig olyan formaban, 4
Ihogyan AIT a technokratak ajanl-
jak. Hogy vagyongyiijtes orok-
re meg legyen gatolva.
Mines $50 kommunizmusr6l,
mines $50 arr6l, hogy valakinek
|sajat otthona ne lehessen, hogy
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

va kezdhetik dolgot elolr6l.
Merit a technokratok tai,acsa
nemcsak abban rejlik, hogy min
denki kevesebbet dolgozzon, 'la-
mem abban is, hogy a termelt
Javakat igazsagosan osszak sect.
Ez is el fog jonni belathato
id6n belul, akarmennyire agal
az ellen a nagyt6ke es minden
zsoldosa.
Talan mem kap mindenki a
termelt javakbol egyforman, ia
Ian mem fogjak a maganvallala-
tokat megsziintetni egyszerre, de
ketsegtelen, hogy a teljes szo-
cializalas fele haladunk Is ket-
segtelen, hogy tarsadalmi igaz-
sagot kovetel tomeg maganak.
Ha forradalom utjan jonne a
nagy dramai atalakulas, akkor
kovetkeznek be minden olyan
dramai gyorsasaggal Is egyide-
jiiseggel, ahogyan ait technok-
ratak josoljak.
Minthogy azonban forradal-
mat a nagyt6ke valosziniileg mem
|fogja megvarni, szamolnunk kell
azzal a lehet6seggel, hogy mind
ket iranyban fokozatosan evolu-
clio utjan fogunk haladni.
Amig egyreszt munkasok
munkaidejet megroviditik, addig
masfeszt gondoskodni fognak r6-
Ia, hogy a nagyt6ke profitjat kor-
latozzak.
Idaig csak AIT szabta meg az
!uralkod6 t6kes osztaly, hogy
mennyit szabad munkasnak ke-
|resni.
Ho1nap 4 nepkepviselet szabja
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
4 Macy vita

+geptermeles egyrc katasztrofali-
sabb munkatlansagot fog fel-
idezni, Is hogy megfelel6 szosa-
lis intezkedesek nelkul teljes
anarchia fog beallni. H
Akik EFT mem hinnek, azoknak
szives figylmkbe ajanlom pelda-
ul cleveland Otis-gyarat, aho1
nemreg ujabb Is tokeletesebb ,ge-
peket raktak be Is az utolso he
tekben a munkasok nagy reszet
"a gepek kovetkezteben - lc-
tettek. y
Ma gyarban geppuskas 6rok
jarkalnak, nehogy feldiihodott
inunkassag megtartott csoportja
a gepeket osszetorje.
Talan mem teljesen pontosan
allapitottak meg, hogy ket &v
mulva huszonot millio ember
lesz munka nelkiil, ta1an a sza-
muk csak huszonharom millio
lesz, Is ITALIAN harom talan negy
ev mulva erink el a krizishez.
A krizisnek azonban EFT a re-
-szet el lehet, ha el akarjak AZ
uralkod6 osztalyok keriilni.
Egyik erdekes Is erdemes XII
serlet ere nszve tervezett har-
mine 6ras munkahet, amely rog-
ton tobb embert allit munkaba.
Ha azonban a harminc 6rat
dolgoz6 embereknek megfelel5
jovedelmet mem adnak, akkor vi.
IA mem lesz piac az ipartermk-
kcknek, IS aklor par h6nap null
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

kat masfajta kozszolgalati valla-
latok fogjak kovetni hogy az
ailamszocializmus kezd maid meg
er0sodni az orszagban.
Ha aztan a tomegck CONDOS
kodnak arrol is, hogy a tanitas
is ezekiel a valtozasokkal egyltt
haladjon, ha rata lesznek, hogy
a villanytruszt altal keszilt tan
konyveket az iskolakbol kidob-
jak, akkor nyoc-tiz ev alatt tel
jesen atalakul tarsadalom ke-
pc, amely sokkal szebb Is igaz-
sagosabb lesz, mint manapsag.
Addig is, amig eek a valtoza-
sok megtortennek, kenyeret Is
biztonsagot adnak a munkasnak.
Az orosz kommunista part
diktaturajat azert tiri a polgar-
sag, inert betegseg, bal es oreg-
seq esetere biztonsagot igernek
minden embrnek.
Ha a t6kes tarsadalom ural-
kodo osztalyai mem akarjak a
pusztulasukat siettetni, akkor te-
|kintettel 1esznek az orosz pelda-
ra, es ket-harom ev mulva ta-
Ian mem lesz egyetlen Allan az
|orszagban, amelyben munka- Is
aggkori biztositast mem adnak.
Fokr6l-fokra fog hat megva-
losu1ni mindaz, amit a technok-
ratok igernek, de evek sziiksege-
SEX hozza, hogy tanacsaikat meg
ertsiik Is kovessiik, es legutol-
|jara fogjak art termeszetesen
megerteni tomegek. amlyek
szava a kiizdelmet eldonti.
Aki hisz technokrata ALTA
lsokban Is a tanacsokban, az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

a keresetet ne ARA kolthesse, 4
mire akarja. Csak arr6l van. sz6,
hogy a munkat is, a termelt ja-
vakat is. lehet6leg egyforman ell
osszak, Is senki ne gyiijthessen
Iolyan nagy vagyont, amely ce-
zarra iiti kozottiink.
EFT ket alapelvet minden
joakaratu embernek el lehet To-
gadni, Is az egesz technokracia
EFT tanacsolja a vilagnak.
A megallapitasaik, a statiszti-
kai adataik csupan reszletkkrde-
SEX, amelyek nap-nap utan
minden vi gep iizembe helyezesc
utan - valtoznak.
De a ket alapigazsag igaz volt
tegnap, igaz ma, Is kiilonosen
igaz lesz holnap, mikor n9p !
sajat helyzetet megerti, Is annak
intezeset maga veszi kez&be.
Meg csak forradalom sem kell
ehhez ebben az orszagban, inert
ket even beliil valasztasi urnak
mar alkalmat fognak ere adni
ininden szavaz6 polgarnak.
Az a fontos azonban, hogy
senkit a jelsz6, a cegtabla meg
ne tevesszen. Hogy ne banja,
vajjon a repub1ikanusok, a de-
mokratak, a szocialistak, kom-
munistak,l inormonok, vagy 4
pinkosdistak veszik a politikai
platformba ezt a ket pontot.
Arnelyben ezt ket alapelvet
talaljak, at a platformot kell
tamogatni = nincsteien tomeg-
mex.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

maid meg, logy a t6kenek meny-
|nyi profithoz van jussa Is ez
a profit egyre kisebb lesz.
Elcriink vegul ahhoz a pont-
h~z, s,nelynel a t6kenek mem
lcsz srlemes vallalkozni Is az
crosen lemersekelt profithez
olyan szivosan ragaszkodni, IS
megkezdodik a fontosabb ipar X
szocial;zalasa.
\ lroiitkor,ito::s mar m g
Ivan kozszolgalati vallalatoknal,
de senatus bizottsaga el6tt kct
hete jelentette XII egy szappan-
gyaros, hogy minden ipar koz-
szolgalatot nyujt, hogy a pro
fitkorlatozasnak helye van min
den iparban.
ARA akarom tehat az olvasok
|figyelmet felhivni, hogy tech
nocratak altal jelzett nagy at
|alakulasokat mem szabad var
nunk sem tulsagos gyorsan, sem
|egyszerre.
Ebben az evben lenyeges val
tozasok lesznek gazdasagi Is tar
sadalmi berendezesiinkben es az
adojavaslatok soran mar fogunk
la profitkorlatozasro1 hallani.
Ket harom ev alatt nemcsak a
|szovetseg, de az egyes allamok is
|er6sen liinitalni fogjak a munkas
munkaidejet Is lnagas kovetele-
sekkel fognak 4 nagyt6kevel
szemben fellepni.
Negy-ot ev alatt italian elerhe-
tunk annyit, nogy<a a t6ke profit
|ja altalanosan er6sen korlatozya
lesz, hogy vasutakat atveszik
la szovetseg birtokaba, hogy azo-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

Cruiet. tisztara oru!et! spitotta
Fred cernavskony hangjan Ronald nevetett
Dallamos, egeszseges kacagasat megirigyel-
hetse volna barmelyik szep leany, meg ka-
cagas kozben nlutogatott apro hofeher fogait
- Azert szereztem bolcseszet-doktori ok
seve.et. hogy legyen valan, jogcimem 6rilt-
segek elkovetesere.
- Ugy latszik, csupan azert Szerencse-
re apad maid kigy6gyit belole.
- Mem bizonyos. 1gaz, hogy mem igen
tiir ellentmondast de nekem is van aka
ratorn!
Ronald felallt karosszekbol, melynek
meiyebe Is sajat cigarcttajanak fustjebe csak-
mem egeszen beleveszett. Amint kiegyenese-
dett. bark elhitte volna, hogy van akarata,
inert EFT az akaratot ra valo hivatkozas mel
kul IS sejteni lehet. Magas termet, szeles
v3llak, kisse el6renyulo allkapocs ket feher,
de keneny okol; hasonlo testalkatu embere-
ket mem igen eri az szemrehanyas, hogy aka
ratnelklii babok.
"A te allaratod! = huzta el Fred sza-
jat csufondarosan. de olyan gyonged tekntet-
tel nyujtott at neki egy pohar cocktail. mint
e&y szerelmes asszony. Fred ugyanis hazi
bir-;a elott ALT cocktat Revert. Ne MALT
jol neki ez foglaikozas, melyet eloszere-
settei us6tt. talan azert, inert tudta hogy
m&e egyeb Sc ali nek jobban, hiszen egy
t6rpe, pupos emberkenek semmi Sc all jo
Meg akkor Sc. ha eppen olyan fatal, mint jo-
v&gasu baratja, akit folyton gunyolt aki
u egyetien volt a vilagon, akihez ragaszko-
doft.
Ronald felhajtotta cocktailt csetten-
fett nyelvevel.
Ez megint nagyon szellemes keve-
REX. sokaig forfeited rata a fejedet.
- $50 sincs roIa. En- mindig szellemesen
Eejezcm XII magamat, akar szoval, akar ital-
nyelven, de minden fejtores nelkul
Barmennyire onhitten beszelt Fred, iga-
zzt nondott. A Harvard egyetem osszes
poigarai tanarai osztottak velemenyet Fred
s Ronald ugyanis ezen beszelgetesuk el6tt
val6 napon fejcztek be komoly Is vidam TN
nepsegek.el egyetem tanulmanyaikat azzal
= kevssse hizelgo szovai "orllet", Fred Ro-
naldnak legkozelebbi jov6jere vonatkozo ter
vet beiyegezte meg.
Ez ket, kulso megjelenesre nezve egy-
mastol kiilomboz6 ifju evek ota elvalhatatlan
baratsagban cit, bar a vilagon semmir6l sc
voitak egg nezeten. Eletkorulmenyeik mar
sotlxa1 jobban megegyeztek Ugy Ronald
Cranford. mint Fred Pearson dusgazdag apak
fiai voltak, akik sok-sok kuzdo tanulotarsak-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
Amerikai Magyar Regeny
Irta: Szentimrei Martha


szamara az, ami masodik h4zassagab6t szar-
mazo gyermekei: oromek forrasa. Szerencset-
lensegere eppen olyan hiu, mint erzekeny
volt A pup mindig bantotta hiusagat, szive
pedig kegyetlen d6f3st kapott, mid6n raesz-
melt, hogy apja tud nevetni Is szeretni csak
3 meg edsanyja mem ismertek masnak, mint
hiivosnek Is unatkozonak Exert Fred nyom-
ban elidegenedett apjat6l. anyja emleke is We
szitett eddigi fenyeb6l, s6t gondolatban SEEM
rehanyassal illette az elhunytat.
Miert ment ferjhez? Hogy rahagy-
hasa valakire pupjat?
Csak pupjara gondolt, pedig hat az
6riasi Hartmann vagyon is st illette meg
apjat6l valo fiiggetlenseget biztositotta, ami
mem megvetend6 dolog.
Att6l perct6 kezdve Fred csak kony-
vel kozt keresett Is talalt feledest. Az egye-
temen oeszebaratkozott a hasonlo hajlamu
Ronalddal. Az az Ronaldot mem elkeseredes
kergette a konyvek koze, hanem tiszta tud-
vagybol mondott le miattuk sok mindenr6l.
Ronaldnak igazan semmi, de semmi Okla mem
volt az elkeseredesre. Eltekintve attol hogy
gazdag mindinkabb gazdagod6 repul6g3p
gyaros egyetlen fiakent piilantotta meg
napvilagot, az amerilsai gazdag csahdokban
majdnem szokatlan bens6seges csaladi elet
kozepette mott fell Szuleik szerettek egymast
es sokat foglalkoztak gyermekeikleel. Ronald
max ugyanis harom bajos huga volt 5 ICY
gyermekszobaban leanyos gyonged modor
is ragadt ra. Mr. Crawford erelyes, ellentmon-
dast mem tir6 ferfiu volt otthonaban, de- Mrs.
Crawford mem is mondott neki client soha!
Mindenben igazat adott neki eppen nagy
engedekenysegevel erte Ell, hogy ugy csavar
gatta ujja koze, ahogy akarta. Ronald elete-
ben el6szor akkor szeppent meg, mikor palya
valasztasrol volt sz6
Legy mernok! rendelkezett apja
Kepezd XII magadat els6rangu repul6gep con-
struktornak.
- Ahhoz en- ugyetlen vagyok! - vede-
kezett Ronald.
- Maid elvalik. Az "i" betit Sc tudtad.
mig meg mem tanultad.
Men,. AIT az en- lelkiismeretem
mem birna el hogy az altalam construalt
repul6geppel szerencsetlenil jarjon.
Akkor autot Sc vezess, inert eigazol-
hatsz valakit, spekulalni Sc spekulalj inert
tonkre teszel valakit, de meg bokszolni sc
bokszolj, inert betorheted ellenfeled orrat
Ilyen gyatrt lel<iismerettel ugyan mi lehetsb
Csereld XII!
AIT mem tudom, ~ vagta XII Ronald
Egeszen megfelel, ha beiratkozom bolcse-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

A technokratok altal megindi-
tott orszagos vita mem akar Is
mem is fog ,tobbe soha eliilni.
Vitazhataak veluk, gunyolhat-
jSk 6ket, a ketszer-kett6 mellet-
tux van IS ketszer-kett6 vas
kovetkezetcssegii torvenyei el6l
lehetetlen kiterni.
Mines nevesebb ember, akit
meg mem szolaltat ellenuk nagy
t6ke, maguk a t6kesek is meg
sz6lalnak. Is aki ma belle akar
keriilni az ujsagba, az rogt0n
nyilvanossagot kaphat, ha a
technokratokat tamadja.
K0zben azonban a congressus
bizottsaga a harminc oras mun-
kahetet ajanlja.
Es mikozben Ford szintGn GU
nyolja azokat a fatal embereket
8 tudosokat, kiket nem ert meg,
9 maga is AIT allitja, hogy a
p&nz ertekeul Is fodozeteil mem
n aranynak kellene szolgalni.
A technokracia ugyeben irt
hosszabb cikkiinkre egy csom6
1evelet kapott I lap szerkeszt6je,
amelyekb6l az tiinik ki, hogy az
O1vas6k egy resze nencsak sz6-
s1erint vettc 4 technokratok meg
,fllapdtasait Is j6slatait, hanern
1zOk bekovetkezeset egy par h6-
zap mniva remeli.
p sorok ir6ja AIT hiszi, hogy
: teehnokratok megallapit&sai
11xsk. hogy ! t0megtermelks s
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

szet-tan halgatonak
- Abb6l ugyan semmi haszna sc lenne
a gyarnak Mernok leszel, punktum!
Ronald lehorgasztotta fejet. Szerette
ugyan repul6gepeket nezni. amint emel-
kedtek, keringtek mindenkepen bizonyitot-
tax az emberi mereszseget, szivescn vallal-
kozott egy-egy setarepulesre, de hogy orok
eleteben szamitasokkal, rajzokkai gepalkat-
reszekkel bibel6djek. att6l borzadt. OF az
egesz elet erdekelte, nemcsak gepek. S az
eletben fokent az emberek. A mostaniak
azok regiek, akiknek gondolatait, erzeseit
elmenyeit $, szokasait csupan konyvek 6riztek
meg szamunkra. Es mennyi j6 konyv van
vilagon, egy emberelet keves elolvasasukra,
mem tartotta magat teljesen elveszett ember-
mex, inert bizott edesanyja megigert kozben-
jarasaban.
Mrs. Crawford pedig, niutin nyugvora
tertek, miutan lecsavarta villanyt, AIT mon
dotta ferjenek:
En- is AIT szeretnem, ha Ronald con-
structorra kepezne XII magat, de hat az mem
art meg senkinek, ha bolcseszetet hallgat,
ugy-e?
Mem gondolnam. - felelte Mr.. Gran.
ford
Att6l meg igen boldog lehet
Termeszetesen.
Es mivel te csak AIT akarod, hogy
egyetlen funk nagyon boldog legyen, hagyd
ra, hogy neki tetsz6 szakra iratkozzek be. Ta-
Ian megelegeli egy ev multan
Lehet.
$50 szot kovetett vegul Mr. Crawford
termeszetesen mindenbe beleegyezett. amit
felesege Ronald erdekeben kivanatosnak tar
tott.
Koszond meg anyadnak. hogy en-
mem ragaszkodom ugy jogos kivansagomhoz.
mint te bogaraidhoz. $50.
Ronald minden figyelmeztetes nslkul IS
anyjanak halalkodott volna, akit q f0ldke-
rekseg legbajosabb. legjobb asszonyanak
tartott. anelkll. hogy anyja baratn6in Xviii
mas asszonyokat ismert volna. Azonban egy
remenybei bolcs tud kovetkeztetni.: ha Mrs.
Crawford vezet milliomosn6k elem, ugy hog
"a hasonlokat nem talalhat senki, sehol, Alas
katol kezdve Afrika mar ismert reszeig. S6t
biztosra vette, hogy bajos hugai. Mildred.
Gloria es Anita soha, soha, asszonykorulsbau
Sc lesznek oily kivaloak, mint 8.
(Folyt. k0v.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16
| NA F c AD 4 s.
Arany ToIIu Jom = d q :

volt. Eza:att minden alatt nemcsak va
gyont es el6kel6 osszekotteteseket kell erte-
nj, hanem meg valamit, ami batran elmarad
hatott volna: draga ruhai alatt el6l is. hatul
is egy pupot viselt. Pearsonra senki sem fog
hatta ra, hogy hilojaba keritette Hartman
Yubat, kezdemenyezes a gazdag leanytol
indult XII, nemi batoritas utan azonban
habozas nelkul oltarhoz vezette. Ez hazas-
sag termeszetesen karriert jelentett neki
egy ev multan fiucskaval ajandekozta meg. A.
fatal anya AIT remelte, hogy sors karpotol-
ia testi hibajaert eyermek ep lesz, mint
ferje. A Sors azonban ritkan oszt karpotlast,
a vilagra. Az mar igen gyonge vigasz volt,
hogy Freddnek csupan egy pupja volt. hatul.
Ez csalodas azonban nem dulta fel ha-
zaspar eletet, Pearson mem volt rosszabb
ferj es apa, mint altalaban nagyon elfoglalt,
hidegebb term&szetuek Szerencsesen speku-
lalt doilarok valosaggal dultek hozza:
Fred ewes volt, mid6n anyja betegeskedni
kezdett miutan ket even keresztul ugy
amerikai, mint europa szanatoriumokban
hasztalan keresett gyogyulast, meghalt fran
cia Rivieran. Az Greg Hartman Sc cit mar
akkor. 0 vasuti szerencsetlenseg foiytan
pusztult ell. Tornado sodort le tobb vaggont
a vasuti toltesr6l st holtan szedtek XII
romok alol
Anyjaval, egyutt eltunt Fred eleteb6l
a szeretet. Apja teljesen rabizta st nevelo-
n6jere, tanitoira, 8 maga azonban tobbe mem
foglalkozott vele. A nevel6n6, tanitok meg
tettek kotelessegiket: kicsiszoltak elmejet.
modorat, gondoskodtak minden szUkseglete-
rol szorakozasarol. A kis fiunak megis hiany-
zott csaladi elet
Pearson egy nappal Sc ozvegykedett to-
vabb. mint knogy az ilendoseg kivanta.
Ezuttal mem milomos leanyt, hanen
egy gyonyoru Ziegfield-girlt vezetett oltar-
hoz. Tehette: volt mar eleg nagy sajat va
gyona.
Fred akkor Europaban tanult. olyan in
stezetben. melyben kizar6lag gazdag fiuknak
mertek tudomanyt. Mid6n par ev mulva
haza kivankozott, egyik amulatbol a masikba
esett. Mostohaja volt Is ket testverkeje: egy
flu es egy leany angyali szepek. Apja pedig
nlitse oregedett tavollete alatt, s6t megfiata-
lodott Kacagott amint gyermekeivel jatsza-
dozott. Fred meg soha Sc hallotta kacagasat
Mostohaja par nyajas szoval fogadta, de
szemeiben degenkedest latott. Amint testver-
keihez kozledett, azok ijedten menekultek
el6le. Fred mar az els6 pillanatban raesz.
melt, hogy soha Sc volt es lesz az apjs
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-02-16

kal ellentetben gondtalanu szentclhettek ma
gukat tanulmanyaiknak.
"Aranytollu jomadarak" - ICY emlekez-
tex meg roluk hatuk mogott az egyetemen.
Mem szegeny fiuk, Xix az elutasitas vesze-
lye nellsul mindig teljes bizalommal fordu-
hattak Ronaldhoz kolcsonert hanem re-
ajuk irigyked6 mersekelten jomoduak AIT
azonban az irigyseg Sc foghatta rajuk. hogy
gazdagsagukat fittogtatjak, vagy tanulmanya-
ikat mem veszik komolyan. S6t, tanulok es
tanarok egyforman csodalkoztak rata. hogy
Ronald, az egyetem kedvence annyit Sc rug
XII hamb6l mint szegenyebb tarsai min
kozott, inert eltekintve attol, hogy nyil
vanvaloan mem mulatozasra szuletett, az
ment volna csoda szamba, ha 8 Ronald
nelkul egy lepest tesz, akinek folyton sarka-
ban volt Fred tarsasagara mem is vagyott
senki. Akiket maya termeszet jelol meg va
lann testi hibaval, azoks kozul puposokkal
rokonszenveznek legkevesebben. Fred pedig
egyaltalan mem iparkodott maga irant rokon-
szenvet gerjeszteni s6t, ha valaki ilyesfele-
vel megjandekozta, nyomban iparkodott ell
jatszani, mint nemely megrogzott kartyas We
letlenul nyert penzet. Hirtelen haragu Is csu-
folodo termeszeti volt. Ha valaki utcbbi
kellemetlen tulajdonsagat szemere vetette, icy
felelt:
- Tudomanyos megaltapitasok szerint a
termeszet mindent bolcsen cselekszik. Mivel
engem maga a termeszet csufolt meg, ketseg
Sc fer ahhoz, hogy bolcsen cselekszem, ami
kor masokat kigunyolok.
Ronald megis szerette EFT szerencsetlen
fiut, ambar tirelmet gyakran probara tette.
Hiszen olyasmi is megtortent hogy mikor
mem engedte Fredet tobb cocktait inni KEEL
letenel, szeket fogott ra. (Pedig hat azert
szoritotta mertekletessegre, inert Fred, mint
legtobb pupos, gyonge tudeju volt.) A SEE
ket kivette kezeb6l, st lenyomta pan,lagra,
elkezdte csiklandozni, mig kegyelemert mem
konyorgott: ennyi volt az eyesz megtorlas.
1degenek szemeben rejtely volt, hogy
Ronald miert mem razza lie magarol Fredet
Ronald azonban szerettc st. Ellentetes ter
meszetek gyakran vonzzak egymast. Es sal
malta is, inert ismerte sajatsagos eletkoriil-
menyeket, nelyek kozt feln6tt.
Fred atyja egykor alkalmazott volt Har.
rimann John bankjaban. A feltun6en csinos
fiunak nehany j6l szabott oitonyen XVII
mem volt mas vagyona, ellenben alkalmaz
kodo megalkuv6 termeszettel ruhazta fe
Teremt6. Harrimannak pedig volt egy nagy
miveltsegu, szeparcu leanya, akinek mindene
Imperial Valley press., 1933-07-11
ACTRESS
ASKS DIVORCE.

HOLLYWOOD, July II. U.H -
Eileen Pringle, screen actress, has
filed a second suit for divorce from
Charles Mckenzie Pringle, son of
Sir John Pringle, chief privy coun-
cilor of the island of Jamaica, she
revealed today.
She said she filed the action in
Jamaica to supercede a Mexican
divorce which Gid not leave her
former husband free to remarry
She has no such plans herself, she
indicated.
KANSAS CITY, Mo-, July IL. U.P)
The Hollywood movie colony is
far behind the public at large in
the matter of divorces, in the opin-
ion of Conrad Nagel.
Pausing between trains here last
night, he pointed out that there
were 27,000 registered actors in
Hollywood, and there hadn't been a
dozen divorces during the last year.
Publicity makes the situation ap-
pear in bad light, Nagel declared.