davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18
SHE COULDN'T FIND 1T

Fondly little Ruth's father and
mother were watching their daughter
rock back and forth ecstatically in
the little black chair they had just
brought home to her.
Proudly the father said: eve got
a bargain in that little chair, all
right y
Whereupon Ruth proceeded to get
out of the chair, look at it closely,
and then to lift woe-begone face
and say:
Where is it, daddy? I can't find
any bargain in my chair !'-Indian-
apolis News.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18

TT YOU have not already done so,
then do it now"-buy black satin
suit or frock for immediate wear, for
satin is the opening sensation on the
new style program. Favor for satin IL
running at such high pitch at this
moment even our hats, our handbags
lRnd our gloves are being made of
6atin, while certain exclusive booteries
are displaying shoes Of satin to help
correlate a perfect ensemble.
The call Of the hour is for the black
satin jacket suit. Ideal it is for mid
season wear. Just the thing to don
when summer toys take on that passe
look which they always do when cool
days herald the approach of autumn.
Which is why we are presenting here
with several sketches of the newest
fashions styled of satin.
The suit to the left has the three
quarter-length coat which has won its
way into the hearts of womankind.
The organdie frill. large bow and the
fiaring cuffs Of the gloves carry the
pretty fashion Of white accessory
touches on into the fall program.
The other charming satin ensemble
happily combines black with white
satin. The top part of the dress is
fashioned of the white and the hat is
one Of the new swanky white satin
sailors which you viii find are i'm
mensely flattering.
The satin sailor. which is initiating
1 program Of midseason millinery, Is
scoring a triumph. For a "first" hat
1t is ideal. One Of the very newest
models is shown in the inset circle.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18
Good Reasoning

Ned had gone with his cousin to
the country for milk. They waited
while COW was MIXED, got the milk
and returned home.
1t was very hot day. Ned's moth
er took the can of milk and said:
ooh, the milk is still warm.'
swell, mother" said Ned, at is no
wonder. The cows were standing
right out in the boiling hot sum-"
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18
Clothes That Adorn but
Do Not Conceal Decreed

Fashion has decreed that the smart
woman win be the one whose clothes
adorn but do not conceal
Two articles Of clothing comprise
the approved full dress for the hot
months-a transparent frock and be-
meath a simpler than ever corset Of a
new material. trimmed scantily with
lace.
1.-THE mode is not inspired by mud
ISM" Nine. Charms. lingerie czarina
Of Paris. said. "But women neverthe-
less will give the impression Of nudity
under their summer robes"
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18

Mrs. Plumpleigh-Is your new anti
fat treatment successful?
The Doctor-It is so very success
full that all my patients have to fol-
low it up with an antilean treatment,
and that works so well that they re-
turn to the antifat treatment and
then
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18
Plaid TaHeta

Plaid taffeta makes girdles on some
Of the most striking evening frocks
this season. A white organdy dance
frock with ruffles summing from the
hem to the knees Ia trimmed with q
wide belt and long sash ends Of blue,
red and white taffeta ribbon.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18
Too Much Democracy

Friend-Don't you worry-tomor-
row, when you give your speech you
will have all intelligent men on your
SIDE
Candidate for Parliament-That Is
what is worrying me. would rath-
err have the majority.-Lustige Blat-
ter (Berlin).
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1933-08-18

Incoming style reports particularly
stress the increasing importance at
tached to costume jewelry. A fascl-
mating story is now broadcasting con-
corning jewelry which repeats the col.
ors Of the costume. This theme is be-
ing especially played upon in connec-
tion with formal evening dress. Jewel
~ which reflects the color Of the cos
tune is smartly exemplified in the
simulated ruby and rhinestone ensem-
BILE worn with a white and red crepe
evening gown as here illustrated. Note
that this handsome jewelry set in
cludes q stunning bracelet. pendant
earrings and two clips.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
1 SIT. ERzSEBET
MAGYAR ARvAHAl
-

Az elmult heten beerkezet'
adomanyok:
Tulipankert arvahazi Szovet
seq. Detroit 500; Rozsafiizfr
Tars1,lat, Toledo 500; Woodmen
of the World 223 oszt. 500
Scent Margit leanyok gyiijtese
Detroit 8.77; Ozv. Gaal' Istvanne
Newark 100: Chisler Maria. At
water 100; Balogh Peterne
Detroit 100; Sander Gyorgy
Ecorse 100: Wieser Anna, Day
ton 100: Ban Peterne. Detroi'
100; Konecsni Janos. Detroil
O.54; Bornyasz Istvan, Dearborn
O.5O cent.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
ben biztosafl nincs.

ben biztosafl nifics.
De tonnegnyomas hatasa
alatt kormany bizonyara ujabb
ezermilliokat dob forgalomba Is
rakenyszeritik maid bankaro-
kat, hogy fiinek-fanak kolcsono-
ket adjanak.
Megint kolcsont adnak maid
real-estate spekulatornak, hogy
a mez6ket szabdalja fel telkek-
mex, megint penzt adnak maid ~
promotereknek, hogy meg egy
par ezer fe1esleges gyarat epit-
senek az orszagban es megint
penzt adnak az epiteszeknek.
hogy hat mortgage-al ellatott
otthonokat hozzanak forgalomba.
! Ha mar a spekulatorok, pro-
moterek, a cs6dben lev6 valla-
latok, tizezrei olyan nagyon kia-
balnak, hogy hite1re van az or
: szagnak sziiksege, legalabb q
kis emberek, a ninostelenek, a.
kis betev6k ne .dii1jenek be en-
mex a propaganda kampanynak
Gs Ok vessek belle a .ansag
szavat ebbe a Macy harg7avarba.
Igen, adianak kofcs6nt. nyuit-
sanak hitclt balkarok. dc csak
ke1lo biztos tex rael1ett es ez az
i1iabb llitelnv,ljtas ne arra szol-
gallon. hogy a cs5dben levo val
lalatok es egvene'< sza .ezrci i'e7z roe
, gint betevok sz;mlajara ussza-
! max XII a hinarbol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
Gyors Eredraenyek

"Boldog vagyok. hogy olyan gyor-
san ertem el eredmenyeket a Forni-
fele 'Alpenlzrauter hasznalata utan'
irja Mrs. Bertha Hafner Scotiabol.
Calf. "Sokat szenvedtem szekszoru-
last6l, mely sulyos fejfajast okozott
es haromszoros adagu hashajt6kat
kellett szednem. Meg le.tem gy6z6d-
We e kitjn6 gy6gyfiivekb0l keszult
orvossag erdemeir0l' Az em6sztes
Is eltavolitas el6segites6re mem is
merink jobb dolgot, mint EFT meg
bizhato csaladi gy6gyszert. A Forni-
fele Alpenkrauter drOgistaknal nem
kaphat6. Csakis kiil0n helyi ugyn0-
k0k arusitjak Ha a szomszedsagaban
meg nincs helyi iigyn0k, egy nagy
probadveget bermentesen kiild Onnek
egy dollarert DR.. Peter Fahrney &
Sons Co., 25O1 Washington Blvd
Chicago, III. Irjon ingyenes. magyar
olvasni val6&rt 4s felvil& gosit4s3
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
PENzT AkAR NINDENKI

pelni lehetne, megint bank
holiday lenne az orszagban.
A teny az, hogy a bankok
tcle vannak penzzel es ait sze-
retnek kolcsonadni.
De termeszetesen kilono-
sen az utolso evek hatasa alatt
biztositekot akarnak.
Butasag Is gonoszsag hat azon
larmazni, hogy adjanak hitelt,
hogy hitelt kell adm hogy !,
bankarokat felre kell lokni sza-
bad kolcsonok 'utjabol.
A legszomorubh az. hogy az
orszagos jelszo mar a kis embc-
rex, nincstelenek is felkantak.
Mar azok is ait predikaljak.
la Hearst. fele sarga 1apok nyo-
man hogy hitelt kell adm
mindenkinek es ha soka kiabal-
lax, akkor ra fognak kenyszeriil-
nj konnyelmii hitelre a ban
karok.
A vesztesegeket aztan be
tev6k fogjak megfizetni. inert
ha ssovetseg biztositia is a
handkerchief, az betevok
koltsegere fog tortenni. annyiva1
kisebb kamatokat fizetnek maid
a betetekre.
Az igazsag az. hogy ebben az
orszagban tulsagosan divatban
van, hogy kis es nagy t6kesek
hitelt YES znek igenybe.
A farmer azert megy tonkrc,
inert ell van adosodva es kolcsont
vesz elore minden evi termesere
kereskedonek, gyarosnak, q
haztulajdonosnak ugyanez ba-
ia, valamennyi a mas penzen
akar vagyont keresni.
Exert van aztan, hogy egy-
ket evi rossz termes tonkreteszi
a foldmiivest, hogy egy rossz
ev elveszti negy mortgage-ra
vasarolt otthont az embert6l 6
hogy ket-harom evi depressio a
banyak Is gyarak tizezreit hal,
totta csodbe.
J A tulsagos, mas penzevel va
10 spekulacio tette tonkre az
orszagot most ujra el6lrol
akarjak kezdeni a jatekot azok,
akik hitelert olyan tulsagosan
kiabalnak.
A tomeghiszterianak ritkan
van igazsaga :es ebben az eset-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

Lehetseges, hogy annak re-
tegnek a beszervezesere. vagy !,
szervezkedesi jogara Green ur e.
a tobbi vezer ma sem gondol, le-
hetseges, hogy tovabbra is csak
jobban kereso szakmunkasok
osztalyara gondolnak. akik kony.
|nvebben lie tudjak szurni a tag
sagdijat es akik ICY mem toke
de legelnyomottabb munkas 70
vasara szereznek elnyoket ma
guknak.
Szervezkedni kel1 a muilkasna'
es remeljik, hogy EFT meg fog
|jak tenni mindenfe1e az orszag
ban.
De egye16re mem ertunk E
ahhoz, hogy czt a Federation al
dasa Is beleegyezese nefkiif N
i IS
lehessen mcgte1ni Is Green II
szereny kivansaga bajosan fos
mostanaban teljesedni.
Maid ha egeszcn atszervezil
az orszag po1itikai strukturajat
ha o1asz vagy orosz mintara fas
cizmus vagy bofsevizmust akar
max na1unk csina1ni. akkor be
szelhctiink a dologr6f.
A Federation igyekezzek
mnnkasokat szervezni.
IS a munkasok igyekezzenel
szervczkedni.
De ahol mem a Federation ke
retein belI1 akarjak AIT megten
| nj, OFT ne allja utjat 4 n1unkas
sagnak 4 Green ur kedves II
lvansaga.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
HA FORDT0L Eel A kORMANY

legJobb lenne, ha bevallanak 2
kudarcot.
Talan legjobb lenne, ha az ell
nok tudatna, hogy a dollar-ceza'
! rokkal szemben mitsem er a
kormany hatalma, hogy tor
veny dacara nem birnak hozza
nyuini a nagyurhoz.
Akkor legalabb> t,ldna lit a
nincstelen, az ehes es a leron-
gyolt munkassag, hogy NIT var
janak es NIT mem varhatnak >
kek sastol. aklSor legalabb nen
biznanak, nem hinnenek a yer
telen forradalomban Is el tudnal
magukat szanni, hogy milyer.
jovendot valasztanak onmaguk-
max.
Akkor el tudnak hatarozni,
hogy terdet es .fejet hajtanakc
a penzeszsakok gonosz .es lelket
len, ostoba es becstelen uralma-
nak, hogy hajlandok lennenck-e
belathatatlan id6kig a konyor-
adomany. kolduskenyer NOR
zsain teng6dni, vagv a sajat Ike
ziikbe veszik a sajat sorsuk IN
tezeset.
Merit ha egyszer az elnok
tudatna a nemzettel, hogy $
Fordokkal es Morganokka;
nem birnak, akkor nemzet XII
rabolt es koldussa tett millioi ia :
Ian megprobalnak, hogy hat Ok
elbirnanak-e ezekiel az atkokka!.
Amig azonban a kek sasbar
bizakodnak, addig varnak Var
max es koplalnak, remenykednlk
es szenvednek.
Hat lit az ideje, hogv kes
sas oszinten beszeljen mem
zettel.
lit az ideje, hogy sas ne
csak a remenysegek felh6jebe We
zeto szarnyait. hanem kormeit
is megmutassa. mikor ARA szuk-
seq van.
Mert ha most at mem teszik
meg, ha Forddal most nem tud-
max elbanni, akkor olyan keser.
yes csalodas var erre a szeren-
csetlenne tett orszagra, amilyen.
bajosan tudna bekesen elviseli.i.
Es anit nem is lehet, mem is
kellene, mem is szabadna bekese.i
elvisedni-
a kormanynak tehat el kel!
ra hatarozni magat, llogy el-
birnak-e Forddal, vagy meghat-
ralnak es bevalljak, hogy per
zeszsakok ma is er6sebbek az
egesz orszagnal.
Ha fel Fordtol a kormanyunk,
akkor joga van AIT tudni az
ehes mem zetnek es akkor joga
van hozza az ehes es rongyos
tomegnek, hogy maga probalkoz-
zek meg a fordokkal.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

A bankirokat szidjak ors .ag-
szerte.
Mem azert, inert a betev6k
millioinak ezermilliot elvesztettek
"a k0zelmultban, hanem azert.
inert mem hajlandok Vi meg Vi
YES zteseget szenvedni.
Korusban zeng a larma, hogy
hitelt kell nyitni a bankokban,
hogy a hitelforrasokat kell meg
nvitni Is inert lit minden $50
lannak bedlil az orszag nepe.
most az a divat, hogy a bank
hitelert iildozik kormanyt.
$50 Sc rola, a bankarok felnek
5 kisse erosen megnezik. hog,
kinek lehet hitelt adm, de az
meg mindig sokkal jobb, mint
ha ujra tonkre teszik bankokat
AZ orszagban.
Szinte erthetet1en, hogy lit
egyszerre mindenki hitelt akar,
mindenkinek hitelre van sziikse-
ge es valosaggala lido Xix az cl-
nokot, hogv nyissa meg a ban
kok kasszait minden veszteseggel
do1goztato vaIlalat IS munkaado
szamara.
A teny az, hogy a bankarok
csak annak adf,atnak penzt, aki
jo a hite1re.
Es teny az, hogy leglarma-
sabban azok zajongnak, akik
mem jok a hitelre es akiknek a
multban sem kellett volna hitelt
adni.
Ezer meg ezer ceg evck ota
veszteseggel tartotta az iizemet.
vagy 1e volt zarva a gyara, il
banyaja, fiilig el vannak ado
sodva es termeszetesn mem jok !.
hitelre.
Most aztan egyszerre felfedc-
xix, hogy a NRA alatt dolgoztat-
nj hazafisag, ha hazafisag cimen
penzt kaphatnak a bankoktol.
vagy kormanytol.
Eveken at szamlakat, adot.
stb. mem fizettek es inert most
negy nap ota NRA szabalyai
szerint dolgoztatnak, ait secret
mex, ha egyszerre minden tar
tozasukat XII tudnak egy kol-
csonb6l, egy nagy bankkolcson-
b6l fizetni.
Az eladosodott cegek tizezrei
voltak ra keszen, hogy a sheriff
az arverest kitiizi es ha az sok
helyen mem tortent meg, csak
azert mem tortent, inert mem volt
vev6 semmire az orszagban.
Most ez "a sok cs6dbe jutott
ceg mind AIT akarja, hogy
bankarok ket kezzel osztogassak
a kolcsonoket a szamukra, vagy
ha bankarok mem, akkor a
kormany gondoskodjek hitelr6l.
A hiteT mem menti meg
cs6dben lev6 uzleteket es valla-
latokat es azokat nem is kell
megmenteni ilyen aron.
Fla bankok kass zait minden-
XII szamara megnyitnak, akkor
hat honap mulva megint inne-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
AMER1KAI MAGYAR I1IRLApI

hogy pl. a nehez ipar munkasaj
vagy az. auto-ipar munkasai tel
jesen kiilon szervezkednek &
mem tartoznak federaciohoz. q
mely esetben aztan federacii
reszer6l mem is fognak felettu
basaskodni, ahogy pl. a banya-
|szok felett basaskodnak, ahogy !;
banyaszok kozt elejet vettek
minden tisztesseges reform-to-
rekvesnek.
Es ahogy kulon megszervc;
zett szabomunkasok nagyszerij
eredmenyeket ertek el maguk
szamara, epen ugy el tudjuk al
kepzelni minden mas. szakm
munkasai kozt, akik esetleg l'c
deration aldasai nelkuJ kiv;in.
max szervezkedni.
AIT is Ell lehet kepzelni, hogy
a kulon csoportokban szervcz.
kedo munkasok adott alkalom-
NAL ko-operalnak egymast kozt
amt eddig mem mindig lattunk
federationhez tartozo Serve
zetek kozott.
Lattunk mar vasuti munkaso-
kat sztrajkolni, mikor a mask
szervezetekben tomoriilt vasutI
munkasok tovabb dolgoztak, bal
a szervezetek egy szovetsegbe
tartoztak.
Gazdasagi elonye mem sok len
ne hat munkasra nezve, ha
egy husz-huszonot millios seer
vezetben egyitt lennenek, de an
nal nagyobb lenne a politikai es 9
gazdasagi e1onye a vezerek sza
mara. .Akik mindig megtalaliak :.
modjat, hogy a szervezetekbell
viselt tisztjeiket t6kesitsek.
Nj ait szeretnenk, ha az or.
szag minden munkasa tartoznek
szervezethez. Es ha egy ipar
munkasai egyseges szervezetet al
kotnanak. amikor es ahoI az le-
hetseges.
De mem sziikseges megnyir-
BALM egyetlen iparag munkasai-
max sem, ait jogat, hogy mas
szervezetet csinaTjanak maguk-
max es kiTonosen mem szukse-
ges, hogy az osszes szervezetek
egy szovetsegbe tartozzanak.
Ha1aros veszedeIemnek tartjuk
a demokratikus intezmenyek es
a demokratikus alTamelet reszere.
hogy oriasi t6ke, tehat nagyon
nagy hata1om osszpontosu1 egy
kezben.
Majdnem ilyen nagy veszedel-
met 1atnank abban demokrati-
kus intezmenyek szamara, ha llu-
szonot millio munkas felett egy-
nehany munkas-basa rendelkez-
mex, kulonosen addig, an1ig a
szervezetek nem lesznek a mai
nal sokkal demokratikusabb ala
pokra fektetve.
Az amerikai leber-fekerek az
orosz szovjet vezetoit diktatu
rava1 vadoljak. es azok mem is
tiltakoznak ez ellen vad ellen
S6t beismerik, hogy amig for
radalom egy III generaciot nen
newell, addig kommunista par
diktatora lesz az orszagnak.
Magaban konmunista part
ban azonban merhetetlenll tob1
a demokracia, mint az American
Federation of Labor-ben, amely
mex papiros alkotnanya olyan ra
vaszul van megcsinalva, hogy az
teDesen es minden ellenorzesto
mentesen a vezerek uraIak.
Ha a politikai hatalom ossz
pontositva lenne egyetlen osz
talynak a kezeben, ahogy az
/ Europa egyik-masik allamabal
talaljuk,. akkor talan ennek el
lensulyozasara sziikseges, ba
mem udvos dolog lenne, ha
munkassag is egy szovetsegb
tartoznek.
! 1T azonban mem icy van {
4 Is
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05
Mem .Oda Buda

Labor elnoke meresz kijelentes,
tett a multi heten.
Csak AIT koveteli az orszag
minden egyes munkasatol, hogy
kizar6lag a vezetese alatt alld
.szervezethez csatlakozzek, inert
- szerinte nincs hely egynel
tobb szervezetnek ebben az or
szagban.
Green ur elfelejti AIT a csc
kelyseget, hogy a Labor Fedora
tionhez tartozo szervezetektol
|joggalf idegenkednek a munkasok
$ hogy arnig vezetese alatt allie
szovetseg szervezetei sorvadtak
addig szabomunkasok fiigget-
len szervezete felviragzott.
AIT a csekelvseget is elfelejtI
Mr., Green, hogy a vasuti mum
kasok szervezetei csak kegvelem.
b6l tartjak fem a Federationna'
a rokonsagot es annak segitse
ge nelkul nottek nagyra az or
szagan.
EFT az ujsagot igazan a rossz
akarat sem tudja azzal vadolni
hogy mem baratja a szervezet
mex.
S megis ketsegbeesve latnank
ha csak egyetlen szervezete, ha
csak Labor Federationje len
ne az orszagnak, inert akkor 4
kapitalistak helyett a munkasba
roknak, Z, hivatalos leber-fekerek-
mex lenne kiszolgaltatva. mum
kassag.
Koztudomasu teny, hogy a Fe-
derationban epen ugy, mint a
hozza tartozo szervezetekbcl'
olyan korrupcio van, amilyen !.
t6kesek egy vallalatanal sem Ia
lalhato.
A szervezeteket te1jesen kar
maikba kaparintottak a "vc--
ebek," akik ma nem szolgai, de
urai a szervezetcknek.
Es inert a hal is a fejet6l biz
lik, federaciohoz tartozo seer
vezetekben is felu1r6l tamogatjak
es taplaljak a korrupciot, a tiszt-
viselok egyeduraTmat Is basasa
gat.
Orrcsavaroan buzos botranya
peldaul az orszagnak, hogy J
United Mine Workers elnoke e.
vezerkara evek ota mem letez6
papiros TokaTok szavazataval tart
ia magat ura1mon, ahol ct az
igazi, fizet6 tagsag nem akar.
ia.
Hiaba lazadtak azonban fel a
tizenkettedik keru1etben. hiaba
szakadtak. Ell a progressive ba-
nyaszok, Federation korrupt
vezetosege mas banyasz-szerve-
zetet mem akar elismerni, es ICY
a szakadarok kenytelenek onma-
gukban kiizdeni helyezttel.
Ami1yen hafalos bin lett vol
ma, ha a szabomunkasok fugget
len es nagyszerii szervezetet nenl
csinalhattak volna meg, epen
olyan nagy bin lenne. ha ba-
Inyaszok progressive szervezete,
letorhetne es Illinois banyasza
kenyre-kedvre (mar t. i. Lewis
vette programjaba. hogy akko'
Lat a vezetese alatt sorvado $50
vetseg beszervezi a munkassagpt
Mindossze egy felmillio vi tag
ra szamit szeptemberben. holot
kenye-kedvere) lennenek kenyte
llenek a szervezetbe vissza term
/ Az az erdekes, hogy amis
Green ur mem akar helyet adm
az orszagban a Federationen ki
viii mas szervezetnek, addig nen
/ a NRA alkalmat adna egy agili
szervezetnek arra,- hogy ot milli'
tagot toborozzanak elsejere.
/ $50 Sc rola, elmeletben ma
gyon szepen hangzik. hogy lie
gyen egy tizenot-husz millio ia
got szan1lAlo enthusiastically
az orszagnak, amely termeszete
sen legnagyobb politikai ha
| a.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1933-10-05

m1ny eIb&nni, akkor vegyiink
bucsut az egesz NRA-t6l e
kczdjukr ujra, kezdjlk egeszen
el6ir6i EFT a depressios jatekot.
Ha Forddal mem tud e1banni a
nemzet, akkor kar itt eredmeny-
re vc1tt6 forradalomrol beszelni
aklDr kar lit bekes ata1akulasrd
gondolni, akkor tires maszlag ma.
rad az egesz nagy ba1lyhoo, a
mely a kek sas jegyeben meg
valtast igert az embereknek.
Ha Forddal keptelen a $40
vetseg minden hatalma meg
,birk6zni, akkor mem igaz az
hogy ma az orszagot Washing.
tonbd kormanyozzak, aklsor i
penkeszsakok hatalma mines lit
semnivel megnyirbalva es akko'
1egjobb lesz, ha nepbolonditas-
sal felhagynak.
Egy pennsylvania Ford gyar-
ban sztrajkoltak multi heten 5
mirc a kormany ugynokei 4
sztrajk szinteren megjelentck.
hogy bekesseget Is rendct ko<
vetitsenek munkaado es munkas
kozt, Ford gyarat egyszeriicn
bezarta.
Es a kormany bevallotta. hog.
a torveny betiii szerint igy re.n
avatkozhatik a do1ogba.
Vagyis torveny betiii Is =,
penzeszsaktol va1o retteges meg
benitottak kormany minde;,
joakaratat. minden igyekezetet {,
Ford utan szaz meg szaz toke I,
fog hasonlokepen fuget mutat,i
a nemzetnek.
Akarmit irnak elo a. torv4ny :
mex a betJi. akarmifele ugyvedl
furfang tancol lit paragrafus"l
k0zt. a letagadhatatlan tenv no
gis az, hogy Ford kibabrils a
Rormannyal, a snunkasaival es
~ egesz nemzettei.
Hiszcn a nagytoke soh- 4
f0rvenyt at mem hagja.
sSok-sbk oven at "a nagytSke
szajaizc szerint, a nagytoke uta-
sitssara es parancsara hoztal- a
torveuyeket az orszagban Is igy
0em volt ARA semmi Okla, 'hogv
megszegje
Most, hogy vegre hoztak egy
5lyan t0rvenyt, amely nagy-
t6lasnek mem tetszik, kormany
mem ncni a torveny vegrehajtasat
megprobalni es elnezi, hogy a
dollar-cszar a paragrafusok kozt
t&ncoljon es ugy hanyjon fittyet
a nemzeti akaratnak.
Es k0zben a tokeslapok fek-
telen izgatassal remitik az Egye-
suit Ailarnok lakossagat, hogy
Roosevelt diktatora lett az or.
-szagnak.
Ha lit csakugyan egy diktator
-uraiknir,. akkor Ford regen ala
irta volra AIT a NRA egyez-
-n,enyt. a..,ely lenyeges javulast
ugysem hozott meg a munkas.
max es amely eddig csak for
malisan es elvben ismerte be,
ghogy emberek a munkasok.
Ha itt diktator lenne, aki olyan
igazan a nep javat akarna. min;
Roosevelt. akkor detroiti auto
cezar pennsylvania gyara mar 9
kormany kezeben lenne es egy
kormanybiztos dolgoztatna :;
munkajukbol kitaszitott munka
Se;kka1.
Fla itt diktator lenne, akkoi
Ford mar dutyiban iilne, mint
egy olyan veszedelrnes egyen
aka mtjaban all a nemzetnek e
akinek a Macy hatalma nemzct
veszedelem erre az orszagra.
Ha lit diktator lenne, akkol
Ford mar mem egyediil iilne ;
dutyiban, hanem 1enne eges'
sep .tarsasaga.
Ott ulne yele a Frick banyai
veretdis, aki Matt hetveneze
banyasz mem megy PcnnsNyata
Detroit tribune. [volume] (Detroit, Mich.) 1933-1933, 1933-09-09
BIG FOUR DEFEATS
HORN SOFT BALLERS
Five Run F are u p
Decides Game

A five run flareup in the third
inning enabled the Big Four soft
ball team TO come from behind and
nose out the J. G. Horn team in n
hard fought game at the Pioneer
Playfeld Sunday afternoon by the
score of SO.
The j. c. Horn team assumed an
early lead when they combined
two walks. a double by Norman
and an error by Jones TO chase
over three runs in the trst inning
off Lucas. Collins replaced Lucas,
struckout the next two men and
from then on held the Horn play
ers in the palm of his hand, fan
ming 10 and restricting them To one
blow, double by Strong.
The Big Four players grouped q
walk, single. a double. an inheld
out. and two errors 10 run five
markers across the plate in tho
third frame
Higgins. who started on III,
mound for the losers. gave up fou
hits In the three innings he work
ed. Fields replaced Higgins an
| held the Big Four sluggers to on
lbingle. He famed seven.