davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06

t6ber 6.iki iinnepsl slyEe, 4 ,gyilles
ka4dete .pont 2 drakar llasz t6s 3
6rdkor zarul. Mindazon ,tagdk,
Slsik q .gyiilssen fssst dlaarnak
venni, ksretnek, hogy pontos id6-
ben ljelenjenek meg. Mindazon
tagok, akik az osztalekot meg
mem 'kaptak meg, jelenthezzenek
a penztarnokndl.
Beteg tagok: Gazdik Andras.
A1 Greed ave-, Struthers, Ohio.
Radnoti Pal .2O18 Salt Spring rd.,.
|jel. .Massillon, O. Varga Sandor,
Hubbard, O. Mixich Gasparne AL
Pasadena ave. Magyar JOSEF,
|WilIiamsfield, 0. jel. Ashtabula
lk6rKaz. Bella Imre, Garfield, O..
Kozma Mihalyne 321 S. Hazel
wood ave. Hoffer Andras, titkar,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06

~.
szellemdvel il, amely AZ egyes als
ilamokra bizza, heey polg6raik
1jAsait szabalyozzak. A kdrmany.
max sok lnillfo dollarjaba keral
evente prohibici6s torvsny fenn
tartasa, mig jovedelmet csak a
criminalisoknak" es a megvesz-
ttegetett allami tisztviselSk
jelent. Ha az alkoholipar .es ke-
reskedelem ujra szabad lesz, sdk
szazezer .embernek fog kenyeret
adm Is nagy Aatl6j0vetlelmet 9je-
lent maid 4kormany szamara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06

T. I +
A veszt6helyen Kanzler had
bir6 ujra felolvasta az iteletet "A
foglar, az el6irashoz hiven, harom
szor kialtott kegyelemert. A had
biro- valaszara, hogy Istennel a
kegyelem, Batthyany leterdelt.
Szem6t Ungvary tabori kaplan
k0t0tte be. Hat vadaszkatona le-
petit el6,, harman felemeltek fegy
veriiket, mire Batthyany felkial-
tott:
Allez Jager, ellen a haza!
A vezenylo ornagy harmadik
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06

erdekeinek szolgalataba allitjak
.nepet.
A szarazak szerint a prahihi-l
clos torveny hi kepet nyujtja az
amcrikai nep akaratanak, inert
hisz az allamok, kett6 kivetele-
vel, elfogadtak ezt a t0rvenyt.
AIT mondjak, hogy a torveny ha-a
itAsa mar is erezhet6, inert a fla
talsag, mem ismerkedik meg a
szeszes, italokkal es mem szokja
meg elvezetiiket. Ami IA megn0-
vekedett biin0zest, illeti, az sze-s
rintiik, mem a prohibici6, thanem d
haboru utanni biinhullam k0vet-.
'kezmenye. Tagadjak, hogy a pro-
hibici6 megsziintetese visszahoz-
ma a prosperitast, inert -szerintiik
Eur6paban nincsen iprohibicio es
megis van depresszio. A prohihi-
clos t0rveny tovabbi fenntarta-.
sat, az ellen6rzes megszigoritasat
es fiatalsag j6zansagra nevele-
set ajanljak.
Nit mondanak a 'tnedvesek"
A prohibited ellenz6i AIT vitat-
jak, hogy bar a haboru el6tti
saloon minden rossznak a. tanya-
ia lett, de helyebe lepett egy meg
sokkal rosszabb intezmeny: a
speak hogy .prohibici6
6ta az ivasi szenvedely mem ke-
vesbbedett, hanem nagyohbodott.
Hogy 222,000 ilyen speak easy
van az Egyesiilt Allamok teriile-
ten, es hogy ugy eek, mint,a sok
milli6 hazi szeszf0zo artalmas es
rossz italokkal mergezik a lakos-
sagot. Hogy prohibicio es az
otthonokban valo szeszfozss ile-
alacsonyitotta csaladi eletet.
Hogy prohibited termel6je min-
den biinnek .es hivatali egyenek
megvesztegetesenek. Szerintiik a
prohibicoi keresztiil vihetetlen,
inert a kormany mem ellenoriz-
heti a polgarok ebedlo asztalait,
de a prohibicio egyben t0rveny-
ellenes. inert .ellenkezik az Egye-
silt Allamok Acknowledgements
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06
,ardsuhintasra a l0vesek eld0r-

- M g.
kardsuhintasra a lovesek eldor-
Idiiltek.
Batthyany arcrabukott. Mind a
harom golyo talaft, egyik szivtt,
a mask melltt, a harmadilS pc
dig homlokat furta. at es hatul
kivetette agyvelejet. Holttestst
meg alSlor 5jjel 4kivittek jozsef-
varosi temetDbe, maid ugyanazon
az tjjelen a Ferenciek kriptaja-
ban helyeztek ell. A Pestrol kitil-
itott ozvegynek meg lkoporsora
borulnia sem volt szabad ...
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06

A komarom megadasarol ko-
tott egyesseget koveto napon,
szeptember 2S-an a pestl hadl-
orvenys EEK kerdest intezett
Kempen altabornagyhoz, mi tor
tenjek Batthyany LaJos perere
yonatkozo vizsgalati es haditor-
Nvanyszeki iratokkal? kempen
nyomban Haynauhoz tovabbitot-
ta az iratot, mely Haynaut az
acsl fohadiszallason talalta. Hay
nau szeptember 30-iki kelettel
magahoz rendelte a per lratalt.
melyeket Andrassy Norbert Or
nagy oktober 3-an Acson at is
adott neki Lehet, hogy a votum
informativunot oft fclOlvastatta
de nem valoszinu, hogy annyi IDIOT
szakitott volna maganak; ke-
gyelmi ajanlatot pedig bizonyara
felretette. Neki teljesen es t0ke-
letesen eleg volt az inye szerlntl
celjainak, n5zeteinek es terveinek
mindenkepp ,megfelelo iteletleve.
let atolvasnia es annak ertelne
ben ''peldat statualni vllag
max. Sajatkeziileg irta hat oda.
hogy kihirdetendo es vegrehaJ
tando'. aztan alairta es lepecse-
telte, maid kiilon futarral Pestre
kiildte .herceg Llechtenstein Fe-
rene altabornagynak. Kesobb xii
Ion siirg0nyben szigoruan meg
hagyta, hogy az itelet okt6ber
Gan, Latour meggyilkolasanak
evfordulojan kell vegreha ajtani
A kihirdetes okt6ber sen reg
gel tortent meg. Batthyany nyu-
godt arckifejezessel lepett a tor
venyszek ele, semmi sem mutatla
hogy halalos iteletre gondolt.
volna. Artatlansaga teljes tuda
taban joga is volt ere mem gon
dolni. de megd0bbent, mikor e
mem vart halalos italetet kellett
megertenie. a kovetkezo pillanat-
ban pedig lelke legmelyeig meg
razkodott, mikor a kotelaltali Xxi
yegzest kellett hallania.
Az itelet felolyasasa utan had
bir6 kettetorte fehfr palcat
tompan es szaggatottan bllgott
fel a dobsz6 es a halalraitelie..
egyenesen siralomhaZba vittek.
A grofnanak "a borzaszto hirt
egy honved vitte meg, akit bin
tetesiil a csaszari seregbe soroz-
tax es szolgalatra az Uj-epilletbe
,sztottak be. A gr0fne mindaddig
rem adta fel remenyt, hogy fer
let. csak fogsaggal fogfak bin
Ietni, hiszen mindenki ezzeI biz
alta. Most rettenetes hir halla
ara .elajult, de amint eszmeletrp
ert, a gyenge testben ujra urra
On az eros lelek. Eel fog menni
Iaynanhoz Komaromba, meg a
ssaszarhoz Becsbe Is meghozza az
tflet megvaltoztatasat. Lcgelobbl
,elNendorf hadbirot kereste.
yem tudta, hogy ez hatalfnas
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06
Miert eppen okt6ber Gan vegez-
tex XII a szabadsaghar- yertanuit?

kOSS6 6A1SSA SA C0lxxI&x1e
A Magyar TGrt6nelmi Tarsu.at XII.
adassaban hatalmas ketkotetes inii je
lent meg Budapes,en Batthvany Lajos
grof els6 magyar miniszteRelnok 70
benjaro per6r6l. A mub5l, melv dr..
Karolyi Arpad, "A kivil6 tortenetbuvar
Is tUlteneIemir0 tollabol koriilt Xxi es
a multi napekban ha2vta el a saitot,
a Budapesten megje,cn5 IS Oral III.
sag napilap ismertcti az alabbiakat:
szerveZetii ember is osszerogyott.
mikor ertesiilt, hogy Haynau meg
er0sitette az iteletet. Leuzendor-
fot mem talalta. inert hadbiro
ezalatt Kempennel .jart vegre-
hajtas elhalasztasa vegett. Ket-
s@gbeesetten futott grofne
kempen electromagnetic, de az
mem fogadta, Lichtenstein herceg
pedig sehol sem volt talalhato.
Persze, ok tudtak. hogy Haynau-
tol kegyelmet varni keptelenseg
Batthyanyne tehat belatta.
hogy farjenek meg kell halnia, de
nem a bit0fan. Mikor tehat az
utolso latogatasra indult ferje-
hez, egy tort rejtett ell maganal.
A hadparancsnoksag elobb mem
akarta siralomhazba bebocsata-
nj, de grof Karolyi Lajos veere
megis megszerezte az engedalyt
kempent6l. OF percet kapott a
bucsuzasra A siralomhazban az
asztal mellett egyfel0l porko-
alb, masfelol KanZler szazado5
hadbiro figyelt es Batthyanysk
is 'esak suttogva beszalgethettek.
Egy pillanatban aztan amikor a
porkolab Kanzler hadbirohoz
,zolt valamit a grofn0 odasugott
ferjenek:
= Merget mem hozhattam. de
lit van ez a tor. - es a grof mo-
hon kapott a t0rh6z.
Ez a gondolat ketsegbeej-
tett es megis megtettem. Q kivan
ia kotelessegemnek tartottam -
irja a grofne visszaemlekez6sei-
ben.
Batthany ejszaka agyaban a
torrel mely sebet hasitott hatul
a nyakan. oft. ahol az emberiseg
legrutabb szornyetege a kotelet
szanta. A veres miitet csak felig
sikeriilt. Ha egy ujjal hatrabb
SUR nyakaba. azonnal meghalt
volna. mint hires orvostanar. a
szinten fogoly Balassa konstatal-t
ta, aki hiaba tiltakozott snlyo-
san sebesiilt ember kivegzese ell
len. Kempen azonban tudta, hogy
Iaynau mem trefal es kiveg-
zesnek oktober Gan meg kell tor
tennie. Kotel helyett legyen hat
golyo, de oktober Gan.
Este hat ora el6tt Gagyszamla|
katonasag vonult Eel az vi epii-
let fele, a siralomhazb6l pedig
megindnlt a gyaszos menet. A
vesztohely az Ujepiileten kiviil, |
az ugynevezett Holtzplatzon, hol
most az orokmecs eg, volt kije-
olive. a bilincsbevert. vereysztett |
'ogoly a pap karjara tamaszkod-
va tamolygott a par szaz lep6s- |
lyi uton. Feien arannyals himzett
xekselyem hazisapkaja volt Fe-
sctc cltozetet6l elpsen eliitott Vi
lszsarga area, .melyat a tiszta lei
kiismeret nyugalma sugarzott be.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06

"a valaszt0k velemenye megOSzllk !;
exert AIT javasolja, hogy Kon-
gresszus egy Observation-Disclosures
Etast eszkozoljon, amely jogot adj
na az allamoknak, hogy nepsza-
vazas utjan maguk dontsenek
afelett, hogy akarnak-e prohibi-
ci6t, vagy nem A republicans
part allami ellenorzest kivan
azokban az allamokban, ahol a
prohibicio fenntartasa mellett
dontenanek es meg akarja akada-
lyozni saloon visszateresat.
A Volstead torveny megvaltozta-
tasarol a republikanus program
nem emlekezik meg.
A demokrata part programme a
1S-ik Alkotmanymodositas meg
valtoztatasa A partprogram AIT
|javasolja, hogy az allamok kon-
venciokat hivjanak 0ssze abbol a
celbol, hogy azok prohibici6
kerdeseben d0ntsenek. A szeszes
ital kereskedelmet a nyilvanos-
sagra kell hozni. az allamok szi-
goru ellen6rzese mellett. de a
saloon visszateraset meg kell
akadalyozni. Amig az Alkotmany
valtozas eletbelepne, a demokrata
program a Volstead t0rveny azon
nall megvaltoztatasat ajanlja,
"sornek es mas italollnak a tor
venyesitesevel, amelyekbe szesz
tartalom mem haladja meg az al
kotmanyban megengedettet.
EbDol lathatjuk, hogy ugy a
republikanus, mint demokrata
partok t0bbsege prohibicios
torvenyek megvaltoztatasa mel
lett van, csak amig republika
nus part ovatosabb es mersekel-
tebb valtoztatast ajanl, addig a
demokratak azonnali gyokeres
|valtoztatasokat akarnak. Mind a
ket part megegyezik abban, hogy
| a Saloon visszaterese karos
lenne az orszagra, tehat meg kell
akadalyozni.
A prohibicios torveny hiyei, a
szarazok, akik a torveny fenntar-
tasat. sot megszigoritasat akar-
jak, helyet foglalnak mindket
partban egyarant. ICY deli de-
mokratak es nyugati allamok
republikanusai er6sen szarazok.
A prohibited fenntartasat propa-
gala az "Anti-Saloon Leagne''
Ga szalon ellenes liga), a kiilon-
bozo szaraz egyesiiletek es az
egyhazak nagy resze. A szarazak
kiil0n partot is alakitottak. a
prohibicios partot. samely eleinte
.eln0kjel0ltet is akart allitani, de
.nt6bb AIT politikat tette maga-
eva, hogy minel tobb olyan SEE
natort es kepvisel6t segitsen a
Kongresszusba kiildeni, akik ell
lenzik prohibicios t0ryeny meg
valtoztatasat, es hogy ezeken at
akadalyozza meg a valtoztatasi
torekveseket.
Az orszag ket radikalis partja
a prohibited elt6rlese mellett van
es szeszes ital kereskedelmet
allami kezelesbe akarja tenni.
sved es orosz mintara, de szerin-
tiik prohibici6s ksrdes csak ma
sodlagos munkanelkiiliseg fker-
desc mellett. Az alkoholszenve-.
delyt tanitassal akarjak megsziin-
tetni.
Nit mondanak a 'szarazok" \
A prohibited hiyei mar 1869
6ta hirdetik, hogy a szeszes ita-
lok legnagyobb ellensegei ci-
vilizaci6nak. Szerintiik a bbiinozes
es politikai panama szeszes,
italok elvezetenek kin0vesei, es
hogy szeszes italok t0nkre te-,
SILK a csaladi eletet es befolya-
soljak az embert szabad akarata-
max pvakorlasahan 2S ery oSztaly
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06
MnzHONAY !1os

Okt6ber Sen, vasarnap tartja.
a Nerhovay lO8-ik .fi6k rendes.
havi gyuleset. Tekintettel az Ok
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-10-06
A prohibici6 kerdese
a valasztasi szinpadon
Fills.

A kovetkezo negy het valasz-
tasi kiizdelmeinek kozeppontja
ban a prohibicios kerdes fog all
nj. Az orszag ket nagy politilai
1partja egyarant valtoztatast hir-
Diet az Alkotmany 18-ik pontja
ban, az ugynevezett prohibicio-
ban. De bar mind ket part val
toztatast vett fel programjaba
mind a ketten maskepen akarja k
keresztiil vinni a prohibited neg
reformalasat. A vaia,ztoi. tome
gek altalaban ket csapatba t0mo-
riilnek: egyil resziik nedves1
mask resziik szaraz'' A ,nedNe-
SEX az eredmenyeket az elnollva-
lasztasokt6l varjak. mig a SARA
Yak azon dolgoznak, hogy minel
tobb szenatort es kepviselot tad
ianak a KongreSszusba kiildeni
Az ut6bbi hetekbem azonban a
nedvesek is kiadtak jelsz0t,
hogy nagyobb sulyt kell fektet
niok olyan szenatorok fs kapvi-
sel6k bevalasztasara, akik partol-
lax a s0r es a k0nnyii borok visz-
szaallitasat. inert csak eZeknek a
segitsegevel lehet prohibicios
t0rvenyt megvaltoztatni.
Mi is prohibicios torveny?
Az Alkotmany lS-ik pontJa'
(the 18th Amendment), amely
k0rlil ez az egesz prohibcios vita
folyik. 1917-ben javasoltak elo-
szor. Csak mid0n az allamok NEE
kivant ketharmada elfogadta
akkor 1920 januarban, nyilyani
tottak t0rvennyd. Az Alkotmanl
ezen kiegeszit6 resze megtiltia &
szeszes italok gyartasat. arusita-
sat es szallitasat az Egyesillt al
lamok terileten. Szeszes italok
XII vagy beszallitasa az Egyesillt
Allamok teriileterol vagy terille.
tere szinten tilos.
Az Alkotmany ezen adaleka
mem rendelkezik azonban arrol
hogy nit nevezhetiink szeszes
vagy reszegit6 italoknak; ezt az
Alkotmany Kongresszusra hagy
ia megallapitas vagett, ugyanigy
torveny vedelmet IS a torveny
szeg6k biinteteset is az egyes ALA
mokra hagyja az Alkotmany.
A Kongresszus a prohlbc!os
torvenyt 1920-ban, Wilson ellr6k
tilalma ellenere. elfogadta es tor
venybe iktatta. A kongresszusl
t0rveny a Volstead act maven
ismeretes. Ez torveny reszegito
italnak az olyan italokat allapi-
totta meg ,amelyek egy fel szaza-
lex, vagy annal t0bb szesztarta-
1ommal birnak. Az orvosi celokra
kesziilt S a denaturalt szesZ gyar-
tasanak szigoru ellenorzeset rem
delte el torveny. Ugyanez vo-
natkozik az egyhazi ceremoniak-
malt hasznalt borokra vonatko-
zolag.
Egy kiegeszit6 torveny az u. n.
"Jones Law. 1929-ben meg SUI
lyOSbltotta a NOlstead act ell
len yet0k biinteteset. A toryeny
ellen vetok biinteteset $4,000
penzbiintetesig Is 5 evi bebort0n-
zesig b6viti XII. EFT a torvenyt
altalaban, mint az cot es tiz'' tor
yenyt ismerik.
A Jones t0ryenyt 1931-ben val
toztatta meg "Stibbs Law" J,
amely a penzbintetes magassa-
gat 500 dollafba Is a bebort0n-
zest maximum 6 h6napba allapi-
totta meg, ha az eladott, vagy
szallitott szeszcs ital mennyisege
mem haiadta meg az / gallont. Ez
a t0rveny az utolso valtoztatas
volt mostanaig az italtorvenyben.
A politikai partok allaspontja
a prohibicios kerdesben
49,. ~ ~ 49,
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20
81 Topaz PA |! s.
I4>X9IRR}ERR%szzRR4
I&H.%G3E.
SINKING OF BREsLAU

On Jan. 20, 1918, the German war
ship Breslau was sunk and the bat
tie cruiser Goeben was damaged in
battle with British naval forces
at the entrance to the Dardanelles in
the eastern Mediterranean.
The Goeben was run aground, at
ter being badly damaged, but it man.
aged to free itself and escape into
the Dardanelles.
These two ships had escaped from
Admiral Troubridge at the beginning
of the war, and were sold to Turkey.
The Turks named the Goeben, the
Sultan Selim. and the Breslau, the
Midullu.
H. M. s. Lizard attacked the Bres-
lau and the Goeben. Both returned
the British ships fire. The Lizard
was then Joined by H. H. S. Tigress
H. M. S. Raglan was heavily hit,
and it sank.
Steaming away, the Breslau ex-
ploded suddenly, apparently strik.
ing a mine. Two or three minutes
later there were three more explo-
sions. She heeled over and sank.
On seeing the Breslau sink, the
Goeben circled her once, and then
steamed off to the south.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20
Fair Officials Will
Meet in Grand Forks

Grand Forks, N. D., Jan. 20.-R-
North Dakota Fair association Off
Gals viii convene here wednesday
for their annual session at which
programs for the 1882 fairs through
out the state will be discussed.
Representatives Of % state and
county fairs are expected to attend
the meeting.
Plans for Observance Of the George
Warrington bicentennial at state and
county fairs are to b made. H. l.
HAlvorson, member Of the state COM
mission in charge OF bicentennial
celebrations In North Dakota, is to
discuss the matter with fair officials
H. +. Montague, president Of the
North Dakota Association Of FAIRS
Will preside ct the sessions. J. L
Hulteng. president Of the Grand
Forks city commission, Is to welcome
the visitors, with D. F. Mcleod. man.
ager Of the Towner county fair, CIV
Ing the response.
Speakers include b. e. Groom, man.
ager Of the Cavalier county fair; F
Is. Thlcott, manager Of the Fargo state
fair. and &. Carruthers, Chicago. who
will discuss the Chicago worlds fair
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20

Park Avenue. No. 1 actually be-
came a matter Of litigation when an
argument arose over it's rightful
owner. A change of the city's num-
bering is greeted with wild pro-
test and tradition, legend and history
are dragged out.
X X x
And speaking Of historic dwelling
places, the famous Wendell mansion
in mid-Fifth Avenue has changed
within the year from a "house Of
mystery" to one of ironic import.
When old Ella Wendell died, leav-
ing a fabulous fortune, the final dis
position of the estate became = mat
ter for court decision. Thereafter,
the stern-looking manse in the heart
of the shopping zone where two spin
ster sisters lived for generation
according to the standards and man.
ners Of the mauve decade, was turn
ed over to four servants. There
these loyal slaves have lived ever
since-four servants occupying one
of the most valuable properties on all
Fifth Avenue. The tale went that
on Christmas, lights burned brightly
in the Wendell mansion and that an
old-fashioned Yule party was held
by these four in the handsome, old
fashioned living rooms.
One of the tasks Of the servants
is to take care Of dog that had
been pet of "Aunt Ella"
Copyright, 1882, NEA Service, Inc.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20
IN
3('II|
YORK
H.
|!lyI!. s1I!2a3] S1!6

New York, Jan. 2O.-Acres of
newspaper space are occupied by
stories concerning John D. Rockefel-
Ter and his son. but rarely, if ever,
are you likely to come across any,
thing concerning Mrs. John D. Rock
efeller, Jr.
Of all the ladies of great wealth
in New York, she is the most modest
and simple in attire; the least exhi-
bitionistic of those luxuries which
her riches could buy and the most
casual - even Indifferent - toward
those social splashes in which so
many seem to figure.
Those who have observed Mrs.
Rockefeller over a period of years
inform me that modest pearl neck
lace is usually the extent of her jew
ell decorations. While enjoying the
opera, she is not to be found in the
diamond horshoe" crowd on open
ing night, and such resorts as New
port and Southampton seem to in
terest her only casually. Few have
been the social affairs that might
nave DSCu SI<lkcu dI IIlC 1SOChCAClACA
mansion, just off the "avenoo." Her
interest is largely in things concern
ing private welfare and charity. She
has any number of "private" and
public philanthropies, and these are
said to occupy most Of her time.
Y \ X
On the contrary, New York is clut-
tered with persons willing to devote
their lives to struggling for any
sort of niche in the society world
or for the reputation of being "big
shot,"
One of the many vanities Of GER
tain New Workers is the possession
of automobile license plates that car
ry with them certain reputation.
These are the small numerals
one to ten, for instance.
Governors, mayors and such-like
usually rank first, and any of the
smaller numbers is supposed to clas
sify the owner as a "person Of i'm
portance."
For some years, prideful battle
was waged for the first numbers on
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20

its inability to- do the work Of the
school. family, and the church COM
bined.-Dr. Nicholas Murray Butler,
president Of Columbia q.
\ = y
Uncle Sam has proven to be the
champion goat of all time.-6enator
Howell Of Nebraska.
- = i
One Of our economic systems weak
nesses Is the overconcentration Of
wealth In tho hands Of few indi-
viduals.- Secretary Of War Patrick
Hurley.
X X \
I say. II Harding had remained
president we would have had neither
the boom times Of Coolidge, nor the
depression Of Hoover Former Attor-
ney General Harry M. Daugherty.
X X X
Nothing short Of federal relief can
satisfy the conscience Of America.-
Senator Costigan Of Colorado.
\ = y ;,
Apparently I must play loose ladies.
Ruth Chatterton, movie actress.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20
Adams County Second
In Alfalfa Acreage

Hettinger, N. D., May 20.-F-
Adams county ranks second only to
Cass county in number of acres Of
alfalfa per farm, states Ray w.
Harding, county agent.
The county has advanced from 18th
place in 1925 to second place in 1880
with an average Of 8.8 acres of alfalfa
per farm, according to the 1880 fed
eral census, Harding pointed out.
County assessors figures show that
the average increased to 1875 acres In
1881. The total acreage for the coun-
ty IS 1922.
Fifty-five per cent of Adams farms
are now growing alfalfa, the leading
township being Orange with LIZA
acres. Alfalfa has proven to be one
Of the most valuable crops we have,
Harding said, and the acreage Is con-
stantly increasing.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1932-01-20

the present situation Is by no means
perfect. It seems accurate to say
that the great majority Of the Amer
lean people are neither. ardent drys
nor wringing vets. They are citizens
to whom the prohibition question IS
just one among a large number Of
others, although it cannot be denied
that the matter has become Of III
creasing Importance in recent years.
A great many persons feel that
there has been entirely too much
fanaticism in the nations effort to
deal with the liquor evil. Not all
who vote dry agree with the ideas
and announcements of the dry lead
ers. Not all who vote wet agree with
the aims and expressions OF the wet
orators. Perhaps majority find
themselves on middle ground but
forced by the nature of the issue to
support one extreme or the other
Murray's action in Washington
suggests one thing which might prove
beneficial to the nation and assist
in obtaining a fair and adequate adj
justment of the entire question.
If more dry speakers appeared be-
fore wet audiences, ana If more wet
speakers addressed dry gatherings,
firm adherents of each side might
receive jolt which would be good
for them. This might help to estab-
fish the solution of the liquor ques-
ton on the basis OF practicability and
reason rather than upon prejudice OF
greed.