davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28
AMERIKA kTT1R
AZ Eztt8r vALUTARA

Furcsa hirek keringenek. Mem
kissebb dologr6l van $40. mint
arr6l, hogy az Egyesiilt Allamols
szakit az arany valutaval Is after
az eziist valutara. Ezen hirek mo-
g0tt nagy gazdasagi erdekek 70.
rognak kockan. Ugyanis Fran.
ciaorszag rendkiviil iigyes es ra.
vasz penzigy politikajaval mem
csak Eur6pat csapta be es tette
t0nkre, hanem az Egyesiilt ALA
moknak is mar mar megrenditet-
te aranykeszletet. Mint tudiuk,
Angliat, hatalmas nagy gazdag
Angliat terdre kenyszeritette
annyira, hogy Anglia kenytelen
volt az aranyfizeteseket felfug-
geszteni. Franciaorszag rengeteg
aranykeszletet haracsolt ossze Is
ma Europa leggazdagabb allama.
Aranyhegyein live, koldussa nyo-
moritva az 0sszes t0bbi eur6pai
orszagokat, a nepek milli6it soha
mem latott szenvedeseknek thve
XII, diktal, ugy gazdasagilag, mint
katonailag.
Az Egyesiilt Allamok kezd esq
bekapni Is latja, hogy csak egyet
len kivezet6 ut van es ez az, hogy
Anglia peldajara, besziinteti az
aranyfizeteseket es after az eziist
alapra. Ha ez megtortfnik, akkor
Franciaorszag OFT iilhet az arany
hegyein, inert az megszunik err
tekmer3 Is kiegyenlit5 eszkoz len
nj. Ez termeszetesen nagy fellen.
diilest vonna maya utan es meg.
torne Franciaorszag egyedural-
mat gazdasagi teren. Nagyon So
kan irt6znak ett6l, pedig mas XII.
vezet6 ut aligha lesz. Az Egyesiilt
Allamoknak a sok elhibazott es
rossz sakhuzas utan, egy jot is
kell csinalni, inert ugy is elyesz-
tette nepszeriiseget, mivel az a
vad. hogy' Franciaorszag uszaly-
hordoz6java walt. ...
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

IA 50 ewes Mr.. Lancaster, aki a
evvel ezel8tt kezdett csak golfoz-
nj, all XII a 50 ewes Mr.. Pattison-
nal.
Sir Malcolm Campbell, az m
gol aut6sbajnok vezetesevel ex-
pedici6 indul Cocos szigetere,
hogy felkutassa Don Pedro Benz
to hirhedt kal6z kincset, amelyet
a kal6E allit6lag 1S22-ben asott el
ezen szigeten.
A p&risi Dfouot h&xban rende-
zett Flaubert.aukci6n Flaubert
k6zirataiert 0sszesen 175,OOO
frank folyt be.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

egy jelenete felkeltette figyelme
met s ett6l kezdve kinos erdek
kel k0vettem szinpadi cselek
meny bonyol6dasat.
Boldogtalan fatal asszonyr6
volt $40, akit ferje megcsal.
A muveszn6 lazas hangja szi
vem melyeig megrazott, el5rt
hajolva hallgattam kiizd6 lelek
haborgasat.
Engem kellemetlenul erintett a
darab iranya. A homalyban mem
kellett iigyelni arcomra, gyana.
kod6, fiirkesz6 pillantast vetet.
tenn Otto szep, nemes arcara All
vigyaztam, hogy sylvia be sziye
az edes merget; tompa harag fo.
gott ell a szineszn6k ellen, akik
oily meggy6z6en szavalnak vetkes
szerelemr6l. Megbantam, hogy
ide jottem.
De ez pillanatig tartott. Hi
szen Otto mem tudhatta, milyen
darabot jottiink megnezni; ha a
szerepl6k erkolcse es vilagnezete
mem is kifogastalan, az en- Ott6m
hi uram lesz nekem, akit m6dom
ban lesz odaad0 szeretettel min
den veszedelmes csabitas ellen
megvedeni. Ez halvany, szinte
gyongyhazfenyii arc, ezek a szen-
vedelyes fekete szemek, ez az
egesz elegans, karcsu fatal ferfi
az enyem: az en- er6m, az en- ta-
maszom, az en- menedekem. Mi.
csoda oktalansag volt felni t6le
az elobb?
A darab veget ert, fiigg0ny
leg0rdiilt. A selyemruhaknak a
fekete ferfikabatoknak egesz to.
mege tolongott kijaratok fele.
Odakint hirtelen vihar lepte
meg f6varost. A szel zugva ro-
hant vegig a hazak k0z0tt, meg
remegtetve az utcalampakat es
vadul lobogtatva lovak sore
nyet.
En-. mig a berkocsi sebesen witt
benniinket, k0zel huzodtam Otto.
hoz hinto homalyos belsejeben.
Szemem el6tt 0sszefolyt vilag,
lampak osszefiiggG fenyvonala
elkapraztatott, 0r0met okozott a
tavaszi szel diihongese.
(Folytatjuk.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28
BENEs HETsZAZMILLI0JA


Nyitrar6l jelentik Egy fell
videki gazdat, penziigyi kiren.
deltseg boreltitkolas cimen meg.
birsagolt. A gazda ingeriilt AHA
potaban az egesz falun vegigkia-
balta, hogyha Benesnek szabad
volt 0sszelopnia hetszazmilli6t,
akkor nekem is szabad valamit.'
A gazda ellen meginditottak a
biinvadi eljarast az6ta is csen-
d6r6k kiserik falur6l.falnra, -
hogy k0znepet ezzel is jobban
terrorizalhassak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

hektar tavon tenyesztenek edes.
VIII halat, amelyb5l evente szaz.
ezer tonna kertl forgalomba.
| Nemr6giben az indiai fegyhaz.
ban egy Herbert johnson nevG
fegyencet biztak meg azzal, hogy
hozza rendbe es fesse at villa.
mos szeket. Johnson, aki felada.
wtat rendesen el is vegezte, mem
| sokara szabadult, de szabadl&.
bon hamarosan egy rabl6gyilkos.
sagot k0vetett Ell, amiert halalra
iteltek. Johsont februar 12-en
vegzik XII az altala restanralt vii.
lamos szekben.
Sztalin felesege, aki most har-
minceves es ket gyermek anyja,
az iden fejezi be fels5bb iparis-
kolai harom eyes tarlfolyamat.
Sztalinne miiselyem gyartasban
kepezteti XII magat a tanfolyam
egyik legszorgamasabb n0vende.
ke, aki naponkent net 6rat szen-
tel tanulmanyainak.
Francis Borelli bir6 erelves ak.
ci6ja folytan Chicago hirhedt AZ
tagu bandajab6l mar csak 0t en-
Der van szabadlabon. Borelli,
hogy bandat leleplezhesse, So
kaig kett3s eletet cit. Estenkent
gangsternek maszkirozva jelent
meg a leggyanusabb helyeken es
t0bbsz0r megesett az is, hogy raz-
ziak alkalmaval 3t is el3allitottak
rend8rsegre.
A Buffal6ban tartott 13.ik mem.
zetk6zi vendeel5sipari kiallitason
k0rGlbelil $4,000 dollar trtekii
KEEP keriilt bemutatasra, tobbek
k0z0tt egy 20 lab hosszu tiizhely,
melyen egyszerre ezer adagot le-
het fSzni, edenymos6 kesziiltk,
mely egy ora alatt 10000 darab
edenyt mosogat Is t0rol, edenyek,
melyek visszaugranak, ha fold.
re ejtik 6ket es egy fanksiitS.
mely 0t perc alatt 100 fankot silt.
A kiallitas szenzaci6ja egy keszii.
lex, mely a pincerek k0zeledtere
nyitja es zarja az ajt6t. Kozvet-
len az alto el9tt nagy foto.elek.
trikus cellara ESQ villamos feny-
sugar keresztezi az utat suga-
ron athalad6 egyen egy pillanat-
ra megszakitja az 0sszek0ttetest,
mire a celia miik0desbe hozza az
ajt6nyit6 szerkezetet.
Mallon atya, a jeruzsalemi bib.
liai intezet igazgat6ja, nemreg fel
fedezte Sodoma Is Gomorha rom
jait Holt.tengert6l eszakra, k0.
riilbeliil harom merf0ldnyire a
Jordan foly6tol. Az asatasok ed
dig 0tnegyed negyzetmerfoldnyi
teriiletet fedtek fel. Az Abraham.
korabeli varos legalabb negyszer
'nagyobb lehetett Jerich6nal. A
talalt haztartasi eszk0z0k es fold.
miivesszerszamok ARA mutatnak,
hogy az 5slakossag fejlett kultn-
raju pasztornep lehetett. A hazak
romjai k0z0tt igen erdekes agyag
edenyeket, dombormiives kelyhe-
ket es va1akat, egy edenyben pc
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

dig hozott gyermekaldo dozatb6l
cred. A romok k0z0tt talalt 6riasi
mennyisegii hamu es egy hateves
gyermek koponyajat talaltak,
ami nyilvan egy ismeretlen isten-
mex megszenesedett maradva-
nyai minden kets6gen kiviil BIZ
zonyitjak, hogy Sodomat 6s Go
morhdt q bibliai verzi6nak meg.
felel5en, tuz pnsztitotta el.
Dungannon fall k6rnytken
Tyrone gr6fsag, Irorszag) egy
John Wiggins nevii farmer legel.
tetss- k0zben sajatsagos v0rosen
csillog6 feluletii sziklatombre lett
'figyelmes. Kivancsisagb6l meg
mutatta egy banyamern0knek,
aki egy darabot bekiild0tt az An
gol Bank femvizsgal6 hiyatala.
max. lit megallapitottak, hogy a
k6zet jelentekeny aranytartalom-
NAL bir. A k0rnyeken most 6riasi
az izgalom az aranylelet hir6re,
s farmer kutatmanyi jogot ktrt
eszaki Irorszag kormanyat0l,
Wigeins ktt tonna sulyu, allit6-
lag gazdag aranytartalmu szikla-
t0mb0t helyezett letetbe az egyik
helybeli bank penc6lhelyisegeben.
Julius elsejen lesz az iinnepe-
lyes felavatasa Cherbourg nj, mo.
dern, hatalmas kik0t6jenek, -
amelynek epitesi munkalatai Sc
renyen folynak es el6relathat6lag
mintegy kilenc milli6 dollarba
kerilnek.
Bordeauxban heves felh3szaka
das utan rengeteg $40 centimtter
hosszusagu hal lepte ell az utica.
kat. A haziasszonyok kosarakka'
szedtek 0ssze varatlan aldast.
A Carnegie-fele bskealap tamo-
gatasaval kilenc kival6 amerikai
k0zgazdasz felevig tanulmanyoz.
ia az eur6pai viszonyokat IS most
tanulmanyaik eredmfnyer6l k0.
z0s jelentest adtak XII, amelyben
gazdasagi valsag enyhitesere
vamOk cs0kkenteset, a nemet j0-
vatetelek redukci6jat, nemet
rovidlejaratu hiteleknek hosszu-
lejaratuakka val6 atalakitasat,
nemzetk6zi gazdasagi konferen-
cia 0sszehivasat es a versaillesi
szerz3des revizi6jat javasoljak.
AZ ainerilkai Howard vadasz.
klrlb vezet8sege hatarozatot ho-
zott, nelly szerint azokat vada-
szokat, akik illuminate allapotban
iilnek nyeregbe, sportszerutlen
magatartas. Matt kizarja tagjai
sorab6l: Mint hatarozat indoko..
lasa mondja, azert volt sziikseg
erre a szigoru- fellepesre, inert az
alkoholizmus. ijeszt6 m6don ter
jed a vadaszok k0zt is.
A Columbia egyetem most tette
k0zze evi jelenteset, melyb0l XII
think, hogy az egyetem vagyona
115 milli6 dollart, evi jovedelme
II milli6 dollart tesz XII.
A shrubhilli gofpalyan erde-
kes merk3zes lesz marcius 28-an.
-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28
Hirek q vil&g
n1inden taj6b6l

Il ninden taj&b6l
Bilbaoban (Spanyolorszag) ket
katholikus lelkeszt seta k0zben
egy szembej0v5 embercsoport
tagjai minden ok nelkiil agyon.
lottek. Az embercsoport tagjai
legalabb tiz revolverl0vest tettek
A lakossag izgalma az eset miatt
rendkiviil nagy.
| Moziszin6sxn6k Is sEin6szek fl.
zetese: Constance BENEFIT heten-
kent $30,OOO-t, Barbara Stan.
wyck hetenkent $25,OO0.t Zap.
Joan Bennett minden ;egyes KEEP
utan $25, 900, Lupe Velez $4,000
dollart kap. Ruth Chatterton ket
eyre l milli6 dollart kap. Will
Rogers hetenkent $25, ,00O-t, John
Gilbert nfgy mozikepert milli6
dollart kap. Walter Houton min
den kepert $50. .OO0.t, George Ban
croft $10O,OOO-t, mig Richard
Barthelmes $ls7, ,OOO-t keres min.
de negyes kepevel.
Chicagoban egy asszony azert
Walt ell az unat6l, inert az nagyon
rossz angolsaggal beszelt es ICY
elarulja, hogy nincsen neki neve.
lese, sem miiveltsege. A biro
"kegyetlenseg" cimen mondotta
XII valast.
A princetowni egyetem ecyik
tud6sa feltalalt egy NJ m6dszert.
melynek segitsegevel mikroszkop
alatt meg lehet figyelni a sejtek
| eletet. Ez az els6 alkalom, ami
kor az elmeletileg reg6ta ismert
sejtoszlast val6sagban is latni
lehet.
A t0bb mint kethete szakadat-
Ian csuklasban szenved0 Ira King
nevii cleveland garazstulajdono-
son epek6operaci6t hajtottak
vegre, ami vegre annyi cred
menytelen kiserlet utan - meg
sziintette a kinz6 csnklasi roha.
mokat.
William R. Crissey, a philadel-
phiai aranyifjusag egyik ismert
tagja nemregiben otvenezer dol.
laros fogadast kOtOtt, hOgy Hoo
yer eln0kkel ebedelni, Bobby 10.
nesszal es John D. Rockefellerrel
golfozni es a walesi herceggel
aut6zni fog. A vallalkoz6 szelle.
mii fiatalember mar Hoover
ebedet Is a Jones.golfot abszol.
valta, Rockefellert0l azonban
semmikepen sem tudott meghi-
vast kieszk0z6lni Crissey jelen-
leg Angliaban tart6zkodik, ahol
most azon faradozik, hogy a wa
lesi hercegt6l kapjon meghivast
egy kis aut6zasra.
Nemetorszagban az 0sszes mo-
zikban ponty.napot rendeztek, is.
meretterjeszt6 hal-filmek keriil-
tex szinre. A nemet haltenyesztes
rengeteget feilUd0tt: hatyanezer
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28
Mindig iizletember.

- Nos, hogy vagy megeleged-
We a fatal felesegeddel?
- Els3rendii asszony! Minden-
kinek a legmelegebben ajanlha-
tom.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

Az Isl birtoknak csak romjait
menthette meg anyam az eladas.
t6l. Meg AIT sem mondhatja irigy
] kedve a vilag, hogy Otto renge-
teg vagyont kap velem. Folytat-
nj kell az iigyveds6get es en- iigy-
vedn6 leszek; a hozomanyom leg
f0lebb ARA j6, hogy harom-negy-
ezer forint evdijat biztositson
szamunkra.
Szegeny, j6 batyam felment
Pestre; iigyvednek ALT be & is,
hogy palyat NILSSON maganak.
AIT hittem, ez a dolog rosszul fog
esni anyamnak, de csal6dtam.
Egy fenyes hazassaggal mindent
helyre lit Attila, szokta mon
dani, en- nema szemreha.
nyast olvasok XII szavab6l.
Az unokan6vereim gunyos le-
v3lkekben gratulalnak eljegyze-
semhez Is Schillert idezik CELIA.
tosan: "a legkisebb kunyh6ban
is elfernek a boldog szerelme-
SEX" A kunyho: Otto irodaja.
Kepzelem, micsoda megjegyzese-
ket tesznek rank maguk k0z0tt,
pedig mindnyajan belle voltak bo-
londulva Ott6ba a gmundeni fir.
d6ben. Nagyra vannak 6k hold.
bell uradalmaikkal es kepzett
el6kel6s6gIkkel es fenyes hazas-
s&gr6l almodoznak mindannyian
ks megis hozzamennek akarkihez,
aki megkeri keziiket. Mem valo-
gat6sak, csak akkora ferfi le.
gyen, mint az ujjam. Hanem hat
5k boldogok, inert eros vidam
k&pzeletiik van, mely megara.
nyozza eletik legsotetebb foltjat
is. Ez a szerencses kepzel6 ero
mindent meeszepit, mindent meg
nagyit, mindennek megnoveli az
cricket, ami az - 0vek. Mily rut,
mily kicsiny lett Otto az 8 SEE
miikben, ni6ta az en- volege-
nyem; rohamosan alaszallott
harminch&rom unokanoyerem be-
csil6seben. Gyari aron alul kap-
hat6, - hogy iizleti nyelven fe-
iezzem XII magamat.
Csak Attila boldog. Sohasem
LATHAM ugy szeretni ferfit, ahogy
3 Ott6t szereti; $40 teljes ertel-
meben balvanyozza, pedig irva
van, faragot kepet ne csinalj ma
gadnak, hogy AIT imadjad. Az 8
szemeben Otto legt0keletesebb
leny en- a vilag legirigylesre-
m6lt6bb menyasszonya vagyok.
Hisz az vagyok; fejem tele van
hintve boldogsag teljes r6zsai-
val, de a r6zsaknak nemcsak H.
latuE, t0visiik is van. S r6zsak
eg6piros szine alatt XII latina a pi.
ros vercseppekets
Icy telt ell egy -. ket -. ha-
rom h6nap -. egy felev; vegre
megj6tt az eskiv5 napja. Silk
csal&di k0rben tartottuk meg.
Az eskit en- balkan es remegS
hangon, Otto szilardan es hango-
san mondta el.
Elutaz6s el5tt, mig a nasznep
reggelizett, en elbucsuztam le-
&nykori kis szobamt6l. A tiszta,
kedves kis hely, h6feher ablak-
fugg6nyevel 8 nehany cserep szeg
fGjkvel, nagyon egyszerii volt. A
zongora fel volt nyitva, ahogy
tegnap hagytam. Hangjegy, kez-
tyi, szalag hevert kedves ossze-
visszas&gban; felig bevegzett
himzeseken eg5piros szin erejet
halv&ny, elmos6d6 szin mersekel-
te. AZ ablakban, sargarez kalit.
k&ban, kicsi, feher eyer osont
ide.oda.
Megindulva, hosszasan neztem
mindezt, mikor Otto utanam j0tt.
Gomblyukaban feher szegfii POM
pkxott s h6feher, nyitott inge
meg ink&bb kitiintette okos, szep
arcknak szinte beteges sapadt-
sight.
Mem hAborgatomi - kerde
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

k0ze fatal lelke almait beszSve:
az q szeszelyes kis teremtes ege.
szen az owe.
Otto szep szemeben szikrazva
gyult XII gondolatra a vagy, Ike.
ze reszketett.
Ep oily feher lettem, mint a fal,
mikor meglattam 3t; mintha ide-
; gen ferfi jott volna szobamba,
oily kul0n0sn ereztem magamat.
Meg kellett hat t0rtenni: ifju-
| sagom e szentelye sem maradt
megvedve annak a diadalmas
ferfinak bant6 jelenlftet6l, - aki
ferjem.
A reggeli vidaman folyt le.
Valogatott etelek, nemes tiizii bp.
rok felvillanyoztak a nasznepet.
Szellemes felk0szont6ket mond-
tax $ a poharakat gyorsan iiri-
tettek.
Otto sokkal tapasztaltabb vi
lagfi volt, hogysem boldogsagat
feltiin3en fitogtatna deriilt han.
gon tarsalgott velem, azon a BIZ
zalmas hangon, melyen senkisem
iitk0zhetik meg az eskiivG
utan.
En- elfogultan 5 komolyan I'LL
tenn mellette egyszerii. sziirke
utiruhamban.
A vonathoz mindnyajan kiki-
| sertek benniinket. A bucsuzas er-
zekeny volt en- naszbokretam-
max feher kameliai m0ge rejtet-
tenn k0nyes arcomat. A fovaroson
| utaztunk at, nehany, napot OFT
kivantam t0lteni.
Szivem elszorult, mikor egy ell
s5rangu pesti vendegl6 fenyesen
kivilagitott oszlopcsarnoka alatt
vegigmentem. Vastag szonyeg
borita hideg marvanylepcs6ket,
megis ugy ereztem, mintha alta
zott volna kisngarz6 fagyat6l
egesz testem.
Az a jotekony mozgas, kere-
kek ugrandoz6 zaja, a vonatfel-
iigyel6k kiabalasa Is az vidam
nevetes, mely szomszed kocsi-
osztalyb6l athangzott; az embe
rex k0zelsege egysz6val, mely az
utazas alatt oily nyugodt biztos-
sagba ringatott: eltiint.
Az epiilet vastag falan alig
hallatszott at f6varos zaja. A
szobaban kett0nkre volt teritve.
az ablaktablak bezarva, a fogad6
cseledseg balkan szolgalt fel, fl
nom borokat toltogetett karcsu
poharakba es valogatott eteleket
kinalt.
Feriem kozel tilt hozzam, de
alig evett valamit. Arcan piros
foltok egtek, tekinteteb6l eltiint
minden tart0zkodas.
Mily regota gondoltam ARA a
pillanatra, mikor eskiiv0nk utan
magnnk maradunk; most, mi.
kor a sokszor almodott perc ell
erkezett, sz6tlanul, halvanyan i'll.
tenn helyemen, batorsagom eltunt,
mem nvultam sem etelhez. sem
italhoz Otto suttog6 kerdesere
zavartan, elforditott fejjel vala.
szoltam.
Hisz EN- lit teljesen az 8 hatal-
m4ban vagyok; ez idegen nagy
v&rosban, ez idegen hazban mines
egy lelek, akihez bizalommal for
dulhatnek. Ez a varva-vart, de
most ketssgbeejt5 egyiittlet, a
vacsoranak ez a bizalmas jellege,
az Otto elviselhetetlen moh6 SEE
mel, melyek oily makacssaggal
keresik tekintetemet, azok a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

OLVASSA Az uAMERIKAI
MAGYAR HIRLAPn-OT ES
TAMOGASSA Az ABBAN
HIRDET6 10 cEGEKET
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1932-01-28

|
egy lelek, akihez bizalommal for
dulhatnek. Ez varva-vart, de
most ketsegbeejt5 egyiittlet, a
vacsoranak ez a bizalmas jellege,
az Ott6 elviselhetetlen moh6 sze-
mel, melyek oily makacssaggal
keresik tekintetemet, s azok a
kisse zajos, illetlen cs6kok, me-
lyekkel kezemet es nyakamat el-
ha1mozza J; mindez bantott.
Ellen&llhatatlan vagyat erez.
tenn menekiilni innen. Batcrsa-
gom ugy elparolgott ebben for
re bizalmas egyittletben, mint
izz6 vasra hull6 hideg vizcseppek
! Megnkztem 6ramat, felnyolc
volt. A szinhaz jutott eszembe,
szinlapot kertem ideges forgat.
tam AIT kezemben.
Art fnditvanyoztam, hogy men
junk sxinh&zba. Otto nem Macy
dr6mmeI egyezett belle.
Egy negyed ora alatt At0lt6z
ttnk nemsok&ra oft iiltiinl
egyik els6emeleti paholy homa
lyos hltter4ben.
Neints nem igen iigyeltem /
darabra, de : m6sodik felvonas
Evening star., 1932-10-11
Choice of Our
Entire Stock of
Fur Coats
1870 off

Hear! Hear! Our entire fur stock-much of it
purchased before the went into effect-at 1870
incomes but unlimited yearnngs. Mindful of this,
we offer use of a convenient payment plan.
Evening star., 1932-10-11
It's Real Value Ne,us!

Every successful Fall style. Lefty Lynton and
Mainbocher standing colars capes and yokes of fur,
and puff sleeves of cloth fur. Furs in black,
pointed, and red fox; Kolinsky Jap mink, Russian
fitch, Persian lamb caracu beaver and others. Black,
brown wine bronzeen and forest green; sizes II to
70, 36 to 46, 36s to AS, 42h to 521z.
SECOND FLOOR
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1932-08-04

rate Of taxation be established not greater than
That which now prevails in Great Britain, the low
est estimate is that $500 100000 would be avail
able for the public treasury"
That's brass tacks meaning dollars 1t spells
reduced deficits, tax relief speeding up of big group
OF interrelated industries 1t easily may prove the
impetus that will start us toward recovery
On international finance, war debts and tariffs
considerable part of the American people still needs
educating But prohibition the country already is
well educated-by eleven years of bitter, costly ex-
perience.
We are ready for repeal. 1t is the indicated first
step the natural home action by which this nation
can move while it considers the larger international
programs of prosperity building We should be blind
to our interests to hesitate and tumble longer
with well-defined issue ripe for settlement
This is case" DR.. Butler points out in which
the moral issue and the economic issue are two sides
of one and the same shield"
Exactly That makes it the more dangerous for
parties or candidates to try old juggling tricks The
day will come we think when President Hoover
Will wish he'd listened a little more to DR. Butler
and little less to the Anti-Saloon League
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1932-08-04
Views Of Times Readers

Editor TimeS-Having been a.
reader of your paper ever since it
was called The Sun, 1 wish to take
this means to thank you for your
stand for honesty and the common
people of Indiana. During the
years 1 have been a reader of your
paper, I have voted the Republican,
Progressive and Democratic tickets.
So you see it isn't always your
stand on politics that holds me as
reader.
1t is your policy of fairness to all
and your grit in printing the truth,
regardless of who it hits. I was an
Al Smith man in the last election
and during the recent Democratic
convention, but in behalf of the
people of Indiana and the good old
U. S. A, I honestly believe that
you should back Franklin D. Roose-
velt to the limit with your best
paper in Indiana.
ROSCOE SMITH.
Editor lTimes-Please permit me
to speak a sympathetic word for the
drys, as my heart aches for those
poor creatures who have fought so
hard to enforce the eighteenth
amendment, only to be giggled at
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1932-08-04
Back for Battle

TT will be quite futile for any candidate, in the
hope of conciliating any element of the population
to attempt to subordinate the repeal of the eighteenth
amendment to the solution of the economic prob
lens which press upon us all. The two are inter-
twined inextrlcably"
DR.. Nicholas Murray Butler has returned from
Europe with the above characteristic, clear insist
ence upon the most genuine, rrepressble issue that
has stirred the people of the United States in this
generation.
Or. Butler at once and vigorously takes up the
great fight he carried to the Republican convention
at Chicago and stuck to until he sailed.
The "merriment and sarcasm he heard in Eng
land regarding the Republican prohibition plank
he will find increasingly duplicated in this country.
President Hoover and the Republican strategsts can
show scant profit from the Chicago straddle
Nor will they have easy job from now till
November convincing voters that a straddle really
is stride
When DR.. Butler says repeal is an essential step
toward the revival of prosperity in the United States
he also says why
Should not than fifteen states adopt an
effective system Of state liquor control such as prevails
In the province Of Quebec or in Sweden and should
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1932-08-04
Too Many Denials

The administration protests too much. Every time
It denies its blunder of using the army against
armed veterans it becomes less convincing.
This continuous flow of alibis and Qualifications
coming from the President, the chief of staff and
rotary of war merely advertises to the public how
comfortable the administration really is.
Secretary of War Hurleys shrill statement of
Wednesday night is childish
Why try to make red scare out of it when every
radical arrested during and after the battle has been
released by officials lack of evidence? Why try to
prove that the men we're not veterans when the two
shot down were veterans by the governments own
admission?
Why insist that this violent mob threatening
the institution of government when the police chief
who had handled these unarmed men peacefully for
two months reported Immediately before the army
used that he did not need troops to preserve order?
Why deny that the troops started burning the vet
Grams camps and ragged possessions when scores of
newspaper reporters and thousands of citizens saw
them do it?
Why deny that the army injured any one when so
troops gas and ride down hundreds, including chill
dren saw a soldier slash mans ear, the cavalry
ride against the doors of stores and homes saw other
ruthlessness?
OF course the army ruthess-that is the func-
ton of an army But the responsibility is not the
army's. The President and commander chief who
called out the army, is responsible