davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26
Bleaase's Psychology
By JOE SIMPSON

The majority of the members OF
the Negro press sees to be somewhat
''het-up" over the statement made by
Cole ,Blease, Senator from South
Carolina, who is seeking reelection
to the United States Senate from
that state. The statement made by
Blease at Union regarding the con-
stitution and the Negro, is no more
than an accurate index of what the
average white man (southern)
thinks. Blease having been Cover
nor of the state knows what the av-
erage South Carolinian thinks, he
therefore dishes out the hash to suit
the tastes and whims of his con-
stituents.
Anyone knowing Blease, knows
that he is a great talker and that he
talks much that he can not justify
by his past behaviour. At the pres
ent day Cole Blease is almost as pop
ular among the Negroes of South
Carolina as among the whites, prin-
cipally because they judge Blease by
his actions rather than by his words.
If the senate is not in accord with
the mental attitude expressed by
Blease it has as much right to re-
fuse to seat him as it did to refuse to
seat Ware. No such thing will hap
pen. Because there is no public de-
mand for any such action. Howling
abou tsuch things will not get action
in matters of this kind, the Negro
mus hshow by his actions that he
resents such statements, especially
whe nthey come from men whose
sworn duty it is to uphold the fun
damental principles as laid down in
the constitution and the basic law
of the land. I'll
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26
MYTHS AND MORALS
By A. B. Mann.
Ormuzd and Ahriman
THE Literary Service Bureau

zine Literary Service ouIeou'.
According to the conception of 10
roastrianism, ancient religion of the
Persians, human life and conduct
were influenced and determined by
two antagonistic and antithetlcal
forces or principles which they called
Ormuzd, spirit of good, and Ahri-
man. the spirit of evil. Each of these
forces struggled for dominion in
every life, and life was benehcent
and utilitarian or malevolent and de-
structive, as it wah dominated by
one or the other of these principles,
This was but dim vision of the
truth of the good and evil propensi-
ties inherent in humanity-of the
dual nature of every man resulting
from what is termed "The Fall OF
Man" Every man is fictional DR..
Jekyl and Mr.. Hyde. There is a
scriptural verifcation in the declara-
ton of the Apostle Paul. "When /
would do good evil is present. The
things that / would l do not, and
the things that / would not do.
Ahriman, influenced, when the
prodigal son left hme; and Ormuzd
influenced when his better nature
gained control and he left the far
country and went back. The individ-
uals ont of whom devils were cast
were Under control of the Ahriman
spirit OF evil, and whom the evil
spirit was cast out the Ormuzd in
fuence again dominated.
Peace, happiness, usefulness, hu-
man helpfulness, all are pendant on
the domination of Ormuzd. The hui
man will, not stars, is the factor
which decides which element shall
control--and thus decides human
destiny. Paraphrasing, "To be or
not to be" controlled by Ahriman or
Ormuzd) that is the question" :
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26
Make
MILLER
WRITES
The Age-Old Story-"Not Wisely,
but Too Well"-The Conglomerate
Thing Called Love-Erring Wo-
man as Good as Erring Man.

(Note: For advice on various prob
lens write to Make Miller, care Lit
erary Service Bureau, 634 Franklin
Avenue, Kansas City, Kansas. For
personal reply send postage.)
(The Literary Service Bureau)
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26

Mrs. J. D. Battle of 1902 Wal
lace Street, who has been confined
to the hospital for the past week
is at home again and shows evil
dence of improvement.
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26

Mr.. and Mrs. Thomas Berry enter
tanned in their home on Monday even
ing Mrs. Ruth L. Randolph who is
visiting from Washington, D. G.
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26

Deacon and Mrs. Joseph Graham Of
1903 Decatur Street entertained in
their home on Sunday evening in hos
or of their friend Mrs. Ruth L. Ran
.dolph who is visiting in the City,
from Washing. D. c.
Mrs. Richard Wilson of 1408 JAG
quelin Street had her cousin Mrs.
Ruth L. Randolph of Washington DC
to luncheon on Saturday. 49,
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26

Mr.. and Mrs. A. B. Greer spent
the past weekend in Washington,
D. G.
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26
Personals

Rev. and Mrs. E. W. Langon of 227
Petersburg Pike had as their house
guest Mrs. Ruth Lockett Randolph
for the past ten days. Mrs. Randolph
formerly lived in this city, but now
resides in Washington, D. c. where
her husband pastors the Walker Me-
mortal Baptist Church.
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26

Mr.. and Mrs. Eddie Wooden enter
tanned Mrs. E. w. Langon and Mrs.
Ruth L. Randolph os Sunday after
noon. Mrs. Randolph is visiting here
from Washington. -
Richmond planet. [volume] (Richmond, Va.) 1883-1938, 1930-07-26

Mr.. and Mrs. William Peyton en-
tertained Mrs. Ruth L. Randolph and
Mrs. Geneva W. Langon in their home
on last Friday evening.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
MAGYAR TANKONYVEK
SZLOVENsZK0BAN

Pragabol jelentik: = A Pragai
Magyar Hirlap rea mutatott ARA
a botranyra, amely ket magyar
nyelvii tank0nyvben eszlelheto. A
kertfalu' cimii. botranyos
saJtohlbakkal tell elemi iskolai
tankonyvnek melt6 tarsa "a cseh
szlovak nemzet r0vid t0rtenete" "
cimU konyv, amelynek SO oldalan
hetszaz sajt6hiba van. A ket
konyv a legordit6bb tanugyi bot
rany melto dokumentum a ma
gyar nemzet kulturalis semmibe
vevesenek.' A Pragai Magyar
Hlrlap megirJa, hogy egesz szlo-
venszko keriileten egyetlen ma
gyar tanfeliigyel6 sincs es k0ve-
tell, hogy het szlovenszkoi ma
gyar tankeriiletet szervezzenek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04

ban messze az 6-kirAlysAg szinvo.
nala f0le emelte. Gy6z a jobb es
az 6kiralysag csak akkor tud me.
nekulni att6l a folenyt5l, anne.
lyet Erdely a roman politikusok.
ban is jelent, amikor lerangatta
abba balkani niv6ba, amely er-
kolcsokben, politikai megbizhatat
lansagban, sz6szegesben jellemzi
az okiralysagbeli roman eletet.
Az igazsag az, hogy a magyar
orszagi romanok folotte alltak ha
vasfoldi testvereiknek s ezt fo-
lenyt romansag mem Bukarest-
mex, hanem Kolozsvarnak, Gyula-
fehervarnak Is Budapestnek k0-
sz0nhette. Az orvoslas kezenfek-
Va: he tiirje Bucharest basasko-
dast, hanem: ada vissza Erdelyt
Erdelynek. Mas megoldas mines
Merit Erdely kulturajanak lerom-
bolasa mem megoldas az 6kiraly-
sag, Erdely fole emelkedesehez
pedig meg messze az ut ehhez a
tortenelemnek, amely mem var
hat, mines ideje.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04

es Lengyelorszag, Luxembourg, Ne
metalfold, Norvegia, Portugalia,
Sved 6s Spanyolorszag, Sziam
Svajc, Tunisz es az 0sszes kozep
es del amerikai orszagokkal.
A szerzoi jogot % eyre adjak
Egy 6vvel szerzoi jog eleviilese
elott, a szerz0, vagy jogos hozza-
tartozoja ujabb % eyre hosszab-
bithatja meg a jogokat.
Minden beiktatott mtinek fel
kell tiintetnie, hogy 'copyright'
Amerikai szerzok, akik szerzojog-
ra igenyt tartanak, kell hogy az
EgyesiiIt AIlamokban nyomassak
es kotessek k0nyveket. Ez, ter
meszetesen, idegen konyvekre
mem yonatkozik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
IDEGENEK
PROBLEMAI
KEZBESITHETETLEN
LEVELEK


Ha ell akarjuk kerjilni, hogy le-
veliink ,vagy esomagunk a Dead
Letter Officeba (ahol is a felado
ielzGse n6lkjili kezbesithetetlen
leveleket 0rzik) keriiljon, ugy ne
mulasszuk ell boritekon, vagy a
csomagon cimiinket jelezni. Sim
te hihetetlen, hogy mlly nagy to-
meg level kerul ell naponta a
Dead Letter Officeba. A postahl-
vatal becslese szerint k0zel 20
milli6 level es vagy 100000 ESQ
mag keriil minden evben a wa
shingtoni hivatalba, ahol egy BIZ
zonyos ideig orzik ezeket, maid
elpusztitJak.
Kiilon0sen ugyelJiink kara
csonyi posta helyes clmzesere es
hogy minden kiildemenyen raJta
legyen a felado new. Mintegy
325, 900 dollar cricket meghalado
belyeg vesz karba karacsonyi
kezbesithetetlen leveleken es ESQ.,
magokon, amelyek a felad6 cine
mex hianya Matt keriilnek a
Dead Letter Officeba. 1929. eszten
doben osszeSen % millio level ke-
rjilt a hivatalba, amelybol csak 3
milliot sikeriilt felkutatni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04

TEX nem oily gyakoriak, viszont kl
vannak teve annak, hogy q seem.
goly6k feszultseg alatt megnyo.
morodnak. Exert sok gyermek vi.
sci r0vid Is tavol latasra szolgal6
szemivegeket.
Az iskolas evek alatt kiilonos
gondot keu forditanunk a oyer
mex szemeire, inert ekkor van
leginkabb kiteve a meger6ltetes-
mex. Ha ezalatt mem er0lteti meg
tulsagosan a szemeit, megnyuj-
tott szemgoly6 veszelye kesobb
jelentektelen.
Ugy rovidlato mint a tavlat6
szemek tulzott hasznalata igen su
lyos kovetkezmenyekkel jarhat,
peldaul a tavlat6 szem fokusza
elesitesekor magas fesziiltseg all
elo az uvegtestben, ami felnott
korban konnyen halyogga fajul-
hat. A rovidlat6 eseteben pedig
vertodulast idezhet el0 a szemgo-
lyo bels6 falaiban. Ugy a rovid,
mint tavlat6 szemek megkivan-
jak, hogy kello megvilagitasbol
nezzenek es exert nemcsak a vi
lagitas mennyisege, de iranya is
igen nagy fontossaggal bir, hogy
lily m6don a legkisebb meger6l-
tetest is elkerulhessuk.
Az a vilagossag, vagy vilagi-
tas, amely tiz gyertyafenyt vetit
targytol egy labnyira es felul-
rol, vagy a vail mogiil sugarzik a
targyra: a szemekre legkedve-
zobb. A villanykorte csupasz iz-
zoszala peldaul olyan ingerlo ha-
tassal van a beteg szemre, mint
a piros kendo a bikara. Kertiljtik
a szembe hatolo sugarakat es le-
.hetoleg oily pozicioban olvassunk,
hogy konyvre vetett feny vail
m0gul sugarozzek el0.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04

voltak a m6hecskekkel szemben,
amelyeket vizzel megsem lehetett
lepuskazni, hiszen akkor meg ma
gyobb kar esett volna a siiteme-
nyekben. Ekkor nagyszeru gon-
dolata tamadt cukrasznak: Sc
gitsen a meheszet allami feliigye-
l6je. Annak hivatalbol kell tud.
MIA, nit kell ilyen mem minden-
napi esetben a mehekkel csinalni.
Gepkocsit szalajtatott az allami
felugyelo lakAsara, ahol AIT KEEL
lemetlen felvilagositast kapta,
hogy a feliigyel5 ur ket honappal
ezel6tt. t.meghalt es az ut6djat meg
mem neveztek XII. Hosszas tanako-
das utan vegre eszebe jutott az
egyik tiizolt6nak, hogy neki az
egyik kiilvarosban van egy ba-
rata, aki kival6 mehesz, az bizo-
nyara tud segiteni. Ez ell is jott,
terepszemlet tartott es kimondta
a szentenciat:
- lit mem lehet maskent segi-
teni: XII kell fist0lni meheket.
A cukrasz ebbe mem volt hal
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
MfHEK a cuKRAszDABAN

Parizsb6l jelentik: - Egy meh-
raj, anlely valahol Parizs k0rnye-
ken lakik, elhatarozta, hogy a
kertek es mez6k meglatogatasa
helyett egyszer megnezi nagy-
varost is. Az elhatarozast tett kS-
vette es meglepctt parizsiak egy
szep napon hatalmas mehrajt lat
tax a fejiik folott elropiilni. Miu-
tan a mehek elegge megtapasztal-
tax fSvaros latnivaloit,, meg
akartak pihenni. Mem tudhat6,
hogy dolgozni akartak-e, amihez
annyira hozzaszoktak, vagy pc
dig ehsegiiket es szomjusagukat
akartak-e csillapitani, eleg az,
hogy betertek az Avenue dor
leans egyik cukraszdajaba, ahol
a mehecskek kenyelmesen elhe-
lyezkedtek sokfele nyalanksa-
gon. Nagyon j6l ereztek nagu-
kat, annal is inkabb, inert a ven-
degek a kiszolgalo szemelyzettel
es a gazdaval egyitt elmenekiil-
tex, mivel j6l tudtak, hogy me-
hekkel mem tanacsos egy talbot
mezet enni. Valamit megis csak
tenni kellett megszallas ellen es
exert a gazda telefonon rendor-
segt6l kert segitseget, mivelhogy
mehek nagy kart okoznak neki.
A rendorseg kell6 megfontclas
utan "leszallitotta a maya illete-
kesseget" es AIT a tanacsot adta,
hogy hivjak a tiizoltosagot. Ell is
jottek tiizolt6k, de tehetetlenek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
A szERZO-JOGR0L

Minden szerzo, akar polgara az
Egyesiilt Allamoknak, akar lit
lako idegen, munkaja ESQ kiada-
Sd idejen szerzo jogra tarthat
igenyt.
Az eljaras csupan abbol all,
hogy a szerz0 a munka kiadasa
utan azonnal folyamodik szerzo
jogert a Library of Congress,
Copyright Office, Washington,
ID. C.-hez es folyamodvanyahoz
egy dollaros Money Ordert mel
lekel.
Szerzojogot lehet nyerni min
den nyomtatott munkara, irodal-
mi folyoiratokra, felolvasasokra,
dramai es zenei kompozici0kra,
terkepekre, miveszi targyakra,
vagy azok mintaira, dombormu-
vekre, fenykep, kepes illusztra
niok es filmekre.
Ha valaki egy meg XII mem adott
munkara ohajt szerzo jogot bizto-
sitani, ugy mint mozidarabokra,
felolvasasokra, beszedekre, dra-
mai szerzemenyekre, ugy letetbe
kell helyezni a mil tisztan leirt
masolatat, amihez a folyamod-
yanyt es egy dollart kell melIe-
kelni. Amint 'szerzemeny napvi-
lagot lat, beiktatasert ujbol TO-
lyamodnI kell.
A szerzojog kolcsonos vedelme.
Oily orszagok polgarai, vagy
alattval6i, ahol az Egyesult ALA
nok polgarait egyenrangu seer
zojoggal ruhazzak fel, mint az IL
leto orszag sajat polgarait, lit is
telies jogokat nyernek.
Elnoki proklamacio reven seer
zDi Jogviszonyt letesitettek a ko-
vetkezo orszagokkal Austria,
Belgium, Kina, Costa Rica, Cuba,
panias Japan, Franciaorszag Ne.
z 80
metorszag, Anglia, Magyar, Olasz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
A NEMET HADSEREG A
LEGER0SEBB EUR0PABAN

Becsb3l jelentik: A neves
Forster tanar "a kival0 pedag6gus
es ismert pacifista ezen cimen
clkket irt die Zeit'' nemet TO-
lyoiratba.
A nemet hadseregnek = mond-
ia Forster mines Okla panasz-
kodni. A feluletes szemlel0t szaz-
ezer katona fogadja Nemetorszag
ban, mig Franciaorszagnak hat
szazezer katonaja van. Azonban
ez a hatszazezer katona mem
mind francia. Tele van szines
gyarmati csapatokkal es belle van
szamitva rendorseg is. Viszont
a szazezer nemet katonahoz hoz-
zaJarul $4,000 katonailag teljesen
kikepzett rendor, 25,O0O paIya6r
es 100000 katonailag tokeletesen
kepzett levente.
Ha ehhez meg hozzavesszuk ait
a koriilmenyt, amelyet mindenki
ismer, t. j., hogy nemet vezer-
kar az oroszokkal egy huron pen
dull, akkor fejezi be Forster, SEN
klsem fog ezen csodalkozni,, hogy
Franciaorszag Nemetorszag felol
lazasan epiti ved0miiyeket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
ERDELY KULTURF0LENYE


Belgradbol jelentik Basas-
kodik Erdely ,irja Jorga protest.
szor "Noamul Romanese" cimii
lapJaban elenken tiltakozik az
erdelyiek ertsd MANU-, Vajda
- uralma ellen.
Erdely ezer esztend6s kultura-
ia legyozhetetleniil nehezedikl az
o-kiralysagra S Maniuban, Vajda-
Vojvodaban Is egy egesz sereg
roman politikusban az magyar
iskola kerekedik feliil, amely az
erdelyi romans5got tudasban.3 po-
litikai lat6korbcn, curopaiassag-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
AGGLECENYAD0
JUqOSZLAVIABAN

Pozsegabol jelentik: Jugo-
szlaviaban hir szerint bevezetik
az agglegenyad3t. A miniszterta-
macs jelentese szerint az ad6t az
agglegenyeken xviii a hajadono-
kon is beszedik. Ezzel szemben
tobb mint kilenc gyermekes csa-
ladok jov0ben minden adot6l
mentesek leSznek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
NIT KELL TUDNI A
SZEMROL ES A LATASR0L

Az egeszseges szem nehany le-
pestol 20 labnyi tavolsagig, min
den kjilon0s meger0ltetes nelkiil
Yeti a retinara latott. vagy
szemlelt kepet. K0zelfekv0 dol
gok -iatasakor, vagy szemlelese-
mel, a szem valamelyest atformal-
ia kristalylemezet, oily modon,
hogy a kulso szemizmok segitse-
gevel megdomboritja AIT es ezal-
tai a szemgolyo kisse az orr ira
nyaba huz6dik. Mindket szem
ugyanazon kepet egyszerre latja
lily helyzetben.
A tavlato szem a bels0 izmokat
hasznalJa a lencse idomitasara, =
s0t bizonyos mertekig meg tavol-
latasra is. Kozeli lataskor igen
megeroltet6 izomprobara van
sziiksege, hogy egy eles kepet a
retinara vethessen a lencse dom
boritasa reven.
A rovidlato barmennyire is crol
teti szemeit, mem kepes szemiiveg
nelkiil tavoli kepeket elesen fell
fogni. Kozeli kepeknel a r0vid-
lato szem a lencse frontjanak la
pitasa altal modosithatja a kepet
mindegyik retinah, de nagymer-
tekii r0vidlatas eseten a szemgo-
lyo izmok meger0ltetese sziilzse-
ges, hogy a szemeket az orr feie
tartsak ebben helyzetben hogy
a retinakon egyforma kepek je-
lentkeznek.
Szlkseges volt mindezt elorebo
csatani, hogy belassuk miert kell
bizonyos szabalyokat a szemvilag
megorzese erdekeben megsziv-
lelniink. A tavlato szem legalabb
ket labnal messzebb fekv0 kepe-
ket minden nehezseg es kovetkez-
meny nelkul vehet fel. De ha
hosszabb ideig nez kozelfekvo
dolgokat, elobb utobb megfajdul
SCENE, neha pedig igen sulyos
kovetkezmenyeknek nez elebe.
Sok esetben a fejfajason kiviil
ideggyengeseget, emesztesi "a
vart is el6idezhet. A tavlato sze-
met igen nehez dOmboru fesziilt-
segben sokaig tartani, hogy pei.
daul az ujsag olvasast elvezetesst
tegye. Az izmok megerolteto ALA
pota sztiksegesse teszi tehat, hogy
id6nkent pihentessiik a szemein
ket. Aki sziikseg6t erzi .konnyeb
bitesnek, ne idegenkedjek szem.
iiveg viselest0l.
Oyakodjunk attol, hosy oyer.
meket oily hosszu ideig fogjuk ro.
vidlatast igenyl6 jatekra, DIVA.
sasra, yagy munkara, hogy meg
5eroltesse szemeit. Rovidlato eyer.
mekek eseteben a fcjfaJasi time
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
ELTEMETTE A FOLD

Nyulfalurol jelentik - Hardy
Andras hatvannegy ewes nyulfa-
lui lakos tizenOt meter magas
part szelen huz6do gyaloguton
ment. Az er0sen atazott fold le-
szakadt, Hardyt maga ala te-
mette. Mire eszrevettek meghalt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
land6 belemenni, inert felt a biz
t8i es a fiistokozta kart6l.


t8i es a fiistokozta kArt6l.
u. - Akkor, velte szakerto, csak
egy dolog segithet: turelemmel
meg kell varni, mig a mehek meg
unjak latogatast es magukt6l
tovabb r0pIlnek.
Icy is t0rtent. Az6ta megsza-
porodott cukraszda vendegei-
mex szama es gazda alig tud
eleget magyarazni a sok kivan-
csiSkod6nak: el0szor lit Ultek a
mehek =. egy reszUk azutan
odaropiilt a csokoladetortara
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-04
JOSEPH DANISH

KOzJEGYZO eintez mindenfe
ugyeket Anos bztositas odajaban
Real Estate Broker allam enged6ryel
jegyet bmey
engedyet tovabba
stRG0NYI1Ea so cENTERT BARNnLY Macy 0sszEGET
E -
YOUNGSTOWN,
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1930-07-25
Touch Of Naturalness q
in Use of FIarstones

OftenIimes we see an otherwise
charming landscape or beautiful gar
den and sense that something is miss
ing. 1t seems to lack naturalness.
Your landscape architect would spot
the discord at once. He would prob
ably suggest that you take out that
artificial paving or flooring and substi
tute natural flagstone.
Nowadays we even have artificial
sun lamps, yet there is no real substi-
tute for natural sunshine in the
scheme of nature. Nor will nagstone
ever be improved upon for giving your
garden, your grounds. your landscape
that elusive naturalness without which
the general scheme falls fiat.
For the interior, too, where the key.
note is rustic atmosphere or rough
finish, flagstones are in excellent taste
For fireplaces, sun parlors, vestibules.
for porch floors, architects nowadays
specify flagstOne. Nature has been free
enough with her supplies of nagstone
so that it is not luxury.-Boston
Herald,
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1930-07-25

pB,ildi4g1A
MaM8GN o oQZNAx ]
Up-to-Date Store Front
an Asset to Merchant

"Clever and attractive arrangements
Of stores and store fronts is decided
inducement to the buying public and
is being given careful attention by the
progressive merchant when consider
ing entering business of any nature"
says prominent Detroit merchant.
Scores of such changes have taken
place in Detroits downtown property
in the last few years which resulted
in surprisingly large increases in re-
tail sales for the merchant.
Property owners are aware of the
fact that a small amount Of money
spent in altering and improving a
building means an added income from
rentals and greatly increases his
chances for keeping the building reg
ularIy occupied. The comparatively
low cost of all lines of building mate
rails and the surplus of labor avail
able this season offer property owners
of out-of date and rundown buildings
the greatest opportunity in years to
complete these needed improvements
at a very INV cost. ktEr c5
ut is expected that the larger
building and Improvement programs
now maturing with the government.
utilities and large industrial manu-
facturers will soon bring both labor
and building material cost back to
normal basis of supply and demand"
Detroit News.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1930-07-25
Plants That Draw Bird.

There are many plants which are
especially attractive to birds. The
planting of these may. bring many
varieties of birds to the home gar.
den. Mulberry trees. because of their
fruit, bring robins, catbirds. swallows
warblers, thrushes, orioles and scarlet
tanagers to the yard. The fall fruit
of the mountain ash trees appeals tc
robins and thrushes. Warblers are
fond of larch trees because of the in.
sects usually found on them, and elms
attract orioles for nesting. Cedars pro
tect many birds from stormy weather.
and the small chipping sparrow al.
ways selects an arbor vitae or spruce
in which to build nest. All garden
berry bushes, as we'll as grapes and
viburnuns. attract many species OF
birds.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1930-07-25
Hedge Possibilities

The trimmed hedge presents for
NAL architectural appearance. conse-
Quently it is used extensively in place
of low or even high walls. to bounc
the outdoor living room and also along
terraces and as an element in the
makeup of formal garden. The kline
ofsplants used for hedges of this type
varies with the locality and require.
ments as to height and density
Hedges are used in gardens as a boun'
Diary to the garden. or to bound flower
beds. and to parallel walks or divide
spaces purely as an ornamental fea'
ture. a, ,.i.s,,, I :, "A.
The midland journal. (Rising Sun, Md.) 1885-1947, 1930-07-25

The evils of tire-inviting construc
tion have received tremendous public
ity of late. Our annual fire loss IL
estimated at $5O0,0OO.OOO. Builders
and owners are coming to realize that
all construction should be truly fire
resistant, whether built of wood fully
protected or of incombustible mate
rial. The superiority Of metal latf
and plaster protection for wood studs
and joints has been recognized for
years through general knowledge OF
the material and successful stopping
of fire in many buildings.-Chicage
Post.