davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
A KOMMUNISTA AGITACI0
KOVETKEZMENYE

Parisb6l jelentik = A katonai
hatosagok eddig AIT allitottak,
hogy a touli l1atonai loporraktar-
ban november lien t0rtent rob-
banas a lopornak ongyulladasara
vezethet6 vissza. A raktarban al
lit6lag regi l6por volt folhalmoz-
va, amelyet meg az amerikai csa-
patok hoztak a vilaghaboruban.
A tou1i raktarban t0rtent 1S-ikl
robbanas utan azonban megalla-
pitottak, hogy abban az ezredben,
amelynek Rational 0tzik a raktart,
elenk kommunista agitacio folyik.
Nagyon valoszinii tehat, hogy
nemcsak a masodik, hanem a no.
vember 11-iki e1s6 robbanas is 0sz
szefiiggesben van ezzel az agita-
cioval. 49,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
AHOL JEZUS KRISZTUS
HIRDETTE TANITASAIT
Kappernaumban helyreallitjak
ait zsido templomot, amelyik-
ben Jezus Krisztus hirdette tanait

R6mab0l jelentik: Vilagra-
sz6l6 jelentes erkezett a keresz-
teny hivekhez Jeruzsal lembol. A
Palesztinaban miikodo angol es
amerikai vallasi tarsasagok ARA
vallalloztak, hogy helyreallitjak
Kappernaumban AIT a zsido temp
lomot, amelyben a megvalt0 Jezus
Krisztus imadkozott es tanitott.
Angel es amerikai tud6sok We
zetesevel most szorgalmasan fo-
lyik a helyreallitas munkaja, =
amely a tavasszal mar be is fog
fejez6dni. Az epiilet helyreallita-
sa csaknem teljesen a helyszinen
talalt romokb6l t0rtenik.
Icy peldaul oszlop egy sem hi
anyzik korizlese szerint g0r0g
r6mai stilusban epitett zsinag6ga-
epiletb6l, amely oszlopcsarnokai-
val es haromsz0gletes oromfalai-
val inkabb egy kisebb videki 60
rog templomra emlekeztet. Az
epiilet beosztasa az asszonyok sza-
mara elkiil0nitett korusal es mo
sakodas szamara kesziilt cloud
varral = jellemz6 az okori zsina-
gogakra. A neutrality-suspicious.
disziteseken is leginkabb zsid6
vallasos jelkepek lathatok.
"A Tiberias-to partjan lev6 Kap-
pernaum a kappernaumi szazados
tortenet mellett meg emlekezetes
JGzus els6 csodateteler6l, Peter
napanak meggyogyitasar6l is,
amely a Mark evangeliumanak
elejen van elbeszelve. Ezenkiviil
a kappernaumi zsinag6gaban
t0bb szombatnapon is tanitott es
lit gyogyitotta meg tisztatalan
lelektol megszallt embert.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
Az ELMEBETEGEK ES A
HAZASSAG ANGLIABAN

Londonbol jelentik: = Angel
szagban nevezetes t0rvenyt ke-
szitenek el0, amely javaslat rovi-
desen Londonban a kepvisel6haz
ele keriil, ahol valosziniileg meg
is fogjak szavazni. Arrol van $40,
hogy Angolorszagban evr6l-evre
nagyobb aranyokban szaporod-
max azok a szerencsetlenek, akik
gyengeelmejiiek, vagy elmebete-
gek. Eek a szerencsetlenek bene-
pesitik az elmegy6gyintezeteket.
De igen szamosan vannak k0ztik
olyanok, akik zart elmegyogyin-
tezeti apolasra mem alkalmasak,
eek azutan szabadon elnek. Ha-
zassagot kotnek es a tudos orvo-
sok megallapitasai szerint uto-
daik is rendellenesek, gyengeel-
mejiiek, yagy elmebetegek lesz-
nek.~
iEz tapasztalat birta ra az an
gol t0rvenyhozok egy reszet
hogy olyan t0rvenyjavaslatot ter
jesszenek a kepviselohaz ele
amely szigoruan megtoltja hi-
lyeknek es elmebeteg gyanusak-
max a hazassagot. De nemcsak
megtiltjak, hanem az ilyen embe-
reket sterilizaljak, ami magyarul
annyit tesz, hogy utodok teremte-
lsere alkalmatlanna tegyek 6ket
Exert AIT is XII fogja mondani a
javaslat, hogy Angolorszagban q
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
A CIP0 A TORTENELEMBEN

Alig van iparcikk, amely any
nyira valtoztatta volna alakjat
mint a cipo.
A XIV. szazadban a n0k cipGje
0tven centimeter hosszu volt. Va
losziniileg innen szarmazik az a
kifejezes, hogy yalaki "nagy Ia
bon el'. Ez divat Franciaor-
szagban hatvan evig tartott S
csak TX. Karoly alatt tint ell.
De divat mindig vegletek k0-
z0tt mozog. A hosszu cip0t nyo-
mon k0vette visszahatas. Mem
sokara olyan cip6ket kezdtek hor-
dani a n6k, melyeknek f0lhuzasa
el6tt hideg vizbe kelIett martani
labukat, kiil0nben mem birtak
volna fel0lteni, annyira sziikek
voltak.
"A XIII. szazad kezdeten, ~.
Henrik uralkodasa alatt cip0k
olyanok voltak, mint a f0lvon6-
hidak. Kes6bb, XIV. Laios idej6-
ben, sarokkal- magasitottall ma
gukat a h0lgyek. Ezzel ellent6t-
ben, XIV. Lajos uralkodasa alatt
sarol nagyon alacsony, a cip6
Ora kigomb0ly0dik.
"A Regence aIatt, amikor Wat
teaJ, a feSt6 iranyitotta a diva
tot, a cip0sarkok ismet magasab-
bak s magasak maradnak egeszen
1726-ig.
XVI. Lajos idej6ben a cip6sar-
kok oily magasak, hogy a n6k
bottal iarnak, masktpp mem bir-
jak megtartani egyensulyukat.
Sohase hordtak olyan pompas,
fenyiiz6 cipoket, mint ebben a
korban. Arannyal, eziisttel himez-
TEX Xxi a a'>cip0ket, dragak0veket IL
lesztettek beltjjik. Josephine csa-
szarne, aki evente cgy millio
frankot k0lt0tt ruhazatara, 500
cip6t tartogatott a szekrenyeiben.
Egy napon szemrehanyast tett
vargaj janak, hogy cip0i, eek re-
mekmiivek, annyira torekenyek.
A varga kicsit gondolkozott, =
maid ICY szolt:
- Valoban. Sajnos, a cip0ben
jarni is kell.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16

talalkozni szokott. A legutols6 ta-
lalkan az asszeny mem jelent meg,
mire rogton ARA gondolt, hogy
felesege valakivel megcsalja
Exert allott lesbe az asszony Ia
kasa kozeleben. Amikor aztan fe-
lesege csakugyan egy ferfi karjan
jelent meg, mem tudta tiirtoztetni
magat es mint hangoztatja, felte-
kenys6gi rohamaban siit0tte ell a
revolvert. &
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
REND0ROK Es BANYAsZoK
VERES HARCA

Londonb6l jelentik: = Sidney
bol jelenti a Reuter-iroda: 1000
munkanelkiili banyasz megtamad
ia a felev ota bezart Rothbury-
banya rendorseget. A rend6r0k
revolverrel ral0ttek t0megre es
harom banyaszt megsebcsitettek.
T0bb rendor k6dobasoktol megse-
besiilt. A l0vesek meg jobban fell
bGszitettek a banyaszokat, akik
ujabb husz percig tarto rohamot
inteztek rend0r0k ellen. A rem
d6r0k ismet tiizeltek. Az eddigi
hirek szerint t0bb banyasz meg
halt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
REVOLVERREL VART
A MEGCSALT FERJ

Parisb6l jelentik: - A z Ave-
nue. de Clichy es Rue Cameron
sarkan a jarda melle kanyarodott
egy taxi. Ido: ejf6l. A kocsibol
egy magas ferfi bukkant el0,
nyomban utana pedig egy nyu-
lank termetii no. A ferfi a soff0r-
h0z lep, kifizeti viteldijat, mire
az auto mar tovabb is szaguld. A
ferfi most belekarol a n0be, de ia
Ian csak ket-harom lepest tesz,
amikor egy kapumelyedes homa-
lyabol egy ferfi ugrik elo es re-
kedten kialtja:
= ALI!
"A no felsikolt ijedten bulk
lovagja moge. A lovag szembefor-
dull az izgatott idegennel es ere
lyesen sol ra:
- Mi akar?
- A felesegemet! = csap le a
valasz. A k0vetkezo pilanatban
revolverl0ves d0rdUl es not We
delmezo lovag egy jajkialtassal a
jardara zuhant.
Az aldozatot, aki eletveszelye-
sen sebesiilt meg, korhazba szalli-
tottak, a merenylot pedig el6alli-
tottak rendorsegre. lit kideriilt,
hogy merenyl6 Maurice Du-
mont, 20 ewes mernok, aki val6-
felben van feleseget6l. Elmondta,
hogy az asszonnyal, akit6l mar
|kul0nvaltan cit, hetenkent neha
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16

hazassag elott ugy a ferfit, mint a
not orvosok meg fogjak vizsgal-
nj, vajjon az egybekelendo uj par
alkalmas-e hazassagra, igen
vagy mem? Akikr0l AIT latjak,
hogy hiilyek, elmegyengek, vagy
elmebetegek, azokat konyortele-
nil eltiltjak az egybekelestol es
ha sziikseget latjak, akkor az IL
let0ket sterilizaljak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
HATVAN HALOTT :
A BANYA MELYEBEN

Londonb6l jelentik: - Neal
listebcn a multi napokban banya-
legrobbanas kovetkezteben SEE
rencsetleniil jart banyaszokat,
szamszerint hatvanat, sikeriilt
megtalalni, azonban mar mind
hatvanan halottak voltak. A ba-
nyahivatalnokok velemenye sze-
rint valamennyioket a banyaban
kifejl6dott gazok 0ltek meg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
5000 PENG0 EGY
REGI PENZDARABERT

Londonb0l jelentik: A Ion
doni Sotheby regisegkereskedo
ceg arveresen egy I. Karoly kora-
bell aranypenzert 305 font ster-
linget adtak. Ez a legnagyobb ar,
amt eddig penzdarabert fizettek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
A SZOVJET HALALR.A ITELT
HAT TISZTVISELOT

Szentpetervarrol jelentik :-Je-
INSTRUMENTATION a soviet bir0-
sag k0zgazdasagi szabotazs miatt
hat szakszervezeti tisztviSel6t es
parasztot halalra, tizenkett6t pc
dig hosszabb observation-disclosures
itelt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16

tet bocsatottak Xxi az istenkarom-
las ellen, amely egy evi elzarassal
su.itja AIT, aki serto kifejezest
hasznal mas vallasara. "A rendelet
celia meg mindig sulyos yallasi
fesziiltseg enyhitese.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16

tie konokul olvastak. S inert ko
z0nseg is inkabb ezt nyolc pa
holvt nezte, mint az el0adast, d
gerle megint hiaba k0nnyezett.
Toporzekolt is diheben szeI
naiva es k0vetelte az igazgatotol
hogv teremtsen rendet, inert ide-
gei mar felmondiak a szolgalatot
BE is nyitott az igazgat0 elsoill Is
ahhoz a sep n6h0z es udvariasan
kertc, hogy el6adas k0zben ne oil
vasson, de a sZep no szlnte fel-
nyarSalta a direktort. = Kerem,
ne zavarjon, - torkolta lie ere
lyesen. = Avagy van Arizonaban
t0rveny, hogy el6adas kozben
mem szabad paholyban olvasni
r Mines, = hebegte a mega
varodott direktor.
= Akkor vegeztem, = jegyezte
meg fatal no es folytatta az OIL
vasast, ahol elhagyta.
Ugyanigy targyalta le a direk-
tort a t0bbi htt paholynak a ven
d6ge is. Meg a matrozruhas kis
flu is AIT mondta neki, hogy lar
mat csap, ha meg tovabb is "a
varja.
A harmadik esten k0z0nsGg
meg figyeImetlenebb volt, mint
eddig. Mar hire ment a varosban
az esetnek, s6t irtak r0la lapok
is, Is mindenki talalgatta, hogy
mi lehet ez? Egyn6hany extrava
gans embernek a szeszGlye csak,
vagy masvalami keresend0 emo
g0tt? Els NIT olvashat vajion az
a nyolc ember; milyen erdekfcszi-
to, lenyiig0zG k0nyv lehet, hogy
egy masodpercnek a feleig sem
teszik le?
De senki, meg a detektivek sem
iuthattak a rejttly nyitjara
Kozben pedig nap-nap utan NJ
plakatok jelentek meg mindeniitt,
de most sem mondtak t0bbet,
mint eddig; csak ennyit: A neve-
t6 kigyo
= Nj a nevet6 kigy6? = izgult
a felkavart Macy varos a, detekti-
vek meg teptek a hajukat, hogy
meg a negyedik esten is ugyanott
tartanak, mint bemutaton.
Az ot0dik este. vegre meghozta
a nagy titok nyitjat. Az els0 es a
masodik felvonast meg olvasas-
sal toltotte ell a rejtelyes nyolc, a
masodik felvonas utan is meg
chosen faltak a betiiket, de meg
tartott sziinet, mikor egyszerre
mintegy vezenyszora, az t0rtent
hogy valamennyien abbahagytak
az olvasast, inert vegere ertek a
k0tetnek. Olvasas helyett minde
gyik egy-egy plakatot bontott k
es logatott lie paholya mellvedjen
es nappali vilagosagnal olvas
hatta k0z0ns6g k0vetkez0ket
Ladies and gentlemens Lat
jake Ilyen vegteleniil lebilin-
cselo olvasmany !" A nevet6
kigyo' C. nj regeny. Aki a ke-
zebe veszi ezt az uj regenyt,
barki legyen, felnott vagy
gyermek, mindennek hatat
fordit, meg a szinpadnak is,
es olvassa, habzsolja, amig
vegere mem er.
- Megjelenik holnap.
Megrendelheto a kiadonal,
1
Snydersnel.
| Mister Thomson alabecsiilte a.
eredmenyt; mem szazezer pei
dany, de szazotvenezer peldan.
fogyott el regenyb6i egy he
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
A NEvETO KIGYo
1rta: Csermely Gyula,

terjedelmii III regennyel kesZiilt a
konyypiacra kijonni, de mint tell
yer amerikai, jol tudta, hogy
egyediil az iro neve meg mem ga
rancia, hogy a megkivant keletje
legyen regenynek. A legkedve-
z6bb biralat, a legpazarabb els
meres sem viszi ra az amefikai
embert, hogy akar egy dollart XII
adjon egy konyvert, hanem rex
lam kell eey regenynek, minel xii
l0n0sebb eS uiszeriibb reklam
Akkor t0megesen vasarolja a k0-
z0nseg es AIT sem banja, ha pen
zeert csak fercmiivet kap.
Tehat felkerte telefonon Mister
Thomsont, az ariZonai reklamiro-
da fonok6t, hogy szenteljen neki
szemelyesen 0t-hat percet.
Mister Thomson ezt szivesen
megtette mikor SnyderS ur el0-
adta, hogy mirol van $50 "a rex
lamok nagymestere AIT kerdezte:
= Van-e mar cine az vi regeny
mex?
- Meg mem allapodtam meg
legmegfelel0bb, legtalal6bb cim-
ben.
= Akkor kerem, mister Sny-
ders, bizza enram a keresztapai
tisztet. Most csak k0riilnezek egy
kicsit a varosban s egy 6ran beliil
kesz tervvel j0v0k vissza.
= Legyen szerencsem, Mister
Thomson. Eddig sem voltam,
most sem leszek sziikkebli, ami
az on honorariumat illeti.
= All right, = felelte a rekla-
mos Is gyalogsetara indult a va
rosban. Es szemlel6d0tt es figyelt,
inert tudta, hogy nezel6des k0z-
ben terem a j6 otlet.
Egy hirdet6oszlop elGtt is meg
ALT lit megakadt a SCENE egy
plakaton. A Longfellow- w-Ainhaz-
max a plakatja volt, mely tudatta
a k0zonseggel a hirt, hogy a leg
k0zelebbi bemutat0 "a k0nnyezo
gerle" cimii jatek lesz. Irta Sam
Garfield, stb,
Mister Thomson otletes agyaban
erre forogni kezdtek kerekek, s !
mem is hatvan, de mar 0tvenket
perc mulva megint oft volt a
Observation-Disclosures.
TIT AIT mondta: = Megvan, Mr.. |
Snyders. Az vi regeny cine A
nevet0 kigy0" lesz Is szazezer pei
danyfa SZamlthat.
= A nevetG kigy0o! = csodal-
kozott a konyvkiado-potentat. =
Hiszen $40 sincs benne kigy0r0l,
Sc nevet0r0l, Sc masmilyenr0l
Mister.
= Ne t6r6djtk vele, ez legyen
a legkisebbik gondja. Amerika-
ban ez keveset hataroz. Csak nyo-
massa Xxi a regenyt, Mister Sny-
ders, de a fedolapot es a cimivet
maid csak akkor, amikor ARA en-
tolem izenetet kap. Hogy a szedoi
sem arulhassanak ell semmit. A
tobbi az en- dolgom es megegy-
seer: szazezer peldanyra szamit-
hat.
Es meg ugyanabban az oraban
minden hirdetooszlopon es mashol
is, ahol csak a Longfellow-szinhaz
maga NJ darabjat hirdette,'
K0nnyezo gerle cimii jatekot, a
szinhaz plakatjai mellett ugyan-
olyan kiallitasu ikerplakatok je-
lentek meg. De csak keveset arul-
tax ell a falragaszok, lepedonyi pa
piroson, tenyernyi vor0s kereten
beliil mind0ssze ezt harom, ma
gyon rejtelyes szot: A neveto XII
gy6.
- Mi akar ez lenni? - kivan-
csiskodott mindenki, aki megallt
es nezte a ket plakatot. A
k0nnyezesnek ellenkezoje neve-
tes Is gerlenek ellenkezoje a XII
gy6. Tan nevet0 kigyo is szin-
darab ,amit a konkurrens szinhaz
igazgatoja fog bemutatni, from
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
IRODALOM- -MUVESZET


ter odakeriiltek a K0nnyezo ger
lee melle es kovetkezetesen mem
mondtak t0bbet, mint csak eny-
nyit: A neveto kigy6. De ha be is
vallotta a plakatragaszto munkas,
hogy melyik hirdet0 vallalatnak
az embere 8, hirdet0 vallalat
mar nema maradt. - Uzleti titolx
ez, uram, volt a hajthatatlan
tagado valasz.
A rejtely tehat rejtely maradt,
es a kivancsisag laza kezdte ki a
hatalmas nagy varost. - God
dam, - hallatszott mindeniitt -
hat mi is az A neveto kigyo?
A Longfellow igazgatoja is laz-
ban volt. SZombatra volt kitiizve
a bemutato, minden jegy mar elo-
vetelben kelt ell $ ennek penztari
szempontbol csak 0riilhetett; ami
lazassa tette, az volt, hogy -
mint jelentette neki a p6nztaros
egy 0smeretlen ember a szin-
haznak ugyanazt a nyolc paho-
lyat ct egymasutan k0vetkez6 es-
tere el6re lefoglalta, Xxi is fizette.
A f0ldszinten ket jobboldali S k6t
baloldali paholyt es ugyanigy az
emeleten is, k6t jobboldali es k6t
baloldali paholyt.
= Tuntetes kesziil? = agg6-
dott a tanacstalan direktor. =
Tan a cimszerepet jatszo megk0-
zelithetetlen naiva, vagy a szerz6,
vagy szinhaz ellen Ki tld-
ia? Es megbizott negy detektivet,
hogy figyeljenek.
A bemutato estejen a paholy-
alkalmazottak dolgat
felfogadott detektivek lattak ell,
de sok megfigyelni val6juk BIZ
zony mem akadt, inert mindegvi-
kebe nyolc paholynak csak egy-
egy maganyos latogat0 tilt be. A
f0ldszinti jobboldali ket paholyba
egy csodaszep, ele0ans ifiu h0lgy
es egy id6sebb frakkos ur, fold
szinti baloldali ket paholyt egy
disztingvalt Greg urin6 es egy
uniformisos tengeresztiszt foglal-
ia ell; az emeleti jobboldali k6t
paholyt egy bajos kis csitri leany
es egy diaksapkas fiatalember
nyittatta ki. vtgiil baloldall ket
paholyba egy feherkeresztes kor-
hazi apol6n6 es eey matr6zruhas
ks flu telepedett. Csupa olyan,
aki mem lehetett gyanus.
Az el6adas megkezdese perc&-
ig mem t0rtent semmi, de semmi,
csak AIT latta nezel0dG k0z0n-
seq, hogy a nyolc paholyban iilok
mindegyike k0nyvet tart keze-
ben es olvas. Taycs0vezhette k0-
z0nseg kiilon0sen AIT csodaszep
fatal not: ez tudomast sem vett
a sok tavcs0rol, csak olvasta a
k0nyvet, ami kezeben volt.
= No, ugyancsak erdekfeszit6
olvasmany lehet az a regeny,
vagy micsoda, gondolta a zsi-
bong0 koz0nseg.
De az igazi meglepetes akkor
j0tt, mikor szetcsap6dott a fig
g0ny es megkezdod0tt az eloadas.
A nez6ter persze elsotetiilt, csak a
szinpadrol derengett nemi villa
gossag; a nyolc paholyban iil6k
mindegyike tehat megtette, hogy
hatat forditott szinpadnak; ugy
tartotta mindegyik a k0nyvet,
hogy vilagossagot kapjon sin
padrol es mind a nyolc folytatta
az olvasast. T0rtenhetett desz-
kakon akarmi is, k0nnyezhetett
gerle akar szaz szemmel is, a
nyolc paholy k0z0nsege csak OIL
vasott. Felvonaskozben is olvas-
tax, masodik es harmadik fel-
vonast is elmeriilt olvasassal toll
tottek es annyira mem lattak, mem
hallottak, hogy milor vege volt a
darabnak, mindegyiket figyelmez
tetni kellett: vege van az eloadas-
max, bezarunk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-01-16
EGYEVI FOGHAZ
Az ISTENKAROMLASERT

Jeruzsalemb6l jelentik: A
palesztinai hatosagok NJ rendele-
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1930-01-19

the Daughter Of the King of Montenegro.
Course this one to Italy really landed what
would be called the Piece-De- Resistance Of the
bunch OF them. Course lots of these others
dident stay Queens long, but that wasent
their Fathers fault. He couldent be respon-
sible for knowing that there going to be q
war and send pretty all of the Kings
back to the bench. He was the King Of
pretty poor little Country, and one time some
body asked him what was the principal prod
uct Of his Country?" He said, Queens"
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1930-01-19

They were all very pretty and very domes-
ticated. You know there is great deal of
MISUNDERSTANDING IN regard TO the standing
or the Royal Family Of Italy on account Of the
great publicity and prominence of Mussolini.
1t Is most generally supposed that the King
there Is nothing. Well nothing could be
further from the fact. That's one of the smart
things that Mussolini has done Is to show great
reverence and respect for the King and his
family and their position, and say II you think
the King there Is not popular with the people
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1930-01-19

you are away OFF He is very popular, ard
don't think MusSolini don't know that, and he
always gives the King preference 0nless he
is really going to do something importantly. But
no. really he does get on great with him.
They claim at any big public function in
most parts of Italy that the King will get a
much bigger public reception than the "Duce"
He is very small fellow, and he has always
been very self-conscious about it. He onsy
likes to attend functions where its on hill,
and he can be on the upper side. He did
some very nice things during the war. and all
the Soldiers like him very much He really
went right-up to where they were at the frcnt
and helped to minister to their wants and Ills.
and the Queen did wonderful work then.
THERE dident seem to be any of the "Hooey"
and Applesauce, about that Royal family
that surrounds all those others. Course they
had a.lot of it. but they are modesty Plus in
comparison to all the others That old thing
of doing away with the Kings 1t win never
be done there If the people themselves have
anything to do with it. at least not while he
Is alive.
You know this Mussolni is wise Bird. He
knows that, and he knows that they don't do
any HARM and like the one in England and
all OF them. they fill a certain social place,
that the men who run the Country haven't
time nor wouldent monkey with.
Those people over there like it and we eat
1t up over here. We are the biggest Yaps in
the World. to fall for stuff like that
buckingham Palace has the Iron ratings ALI
wore off with the noses of Americans trying
to peep through the cracks of the bars.
really think the King of Spain has more
to do with the affairs of his country than
anv of them. They have Dictator, but the
King put him in and he can throw him OUT
But this little fellow in Italy is very popular.
no more so than King George is in England,
but much more so than people think who have
the impression that Mussolni is the only one
in Italy that ever got hand. So happy life
10 the young folks they are no better or no
worse than the rest of us. They got their
troubles cut out. This Ringing Is a tough Job
I imagine. And just think where vculc we
be with our weeklies. You know Mr. Hoover
don't come out and be shot with everybody
like Mr.. Coolidge used TO- SO a Royal wedding
now and then Is mighty welcome
Copyright, 1880