Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1930-12-11
A MUNKANELKttLIsEu
ENYHITESE
Fills.

SZOFeCSeBl eS dlldml KOrmdnyO OK
max. A munkanelkiiliek egyre
szaporod6 sorait latva, egyre STIR
get6bb kerdes: hogyan fogja
Amerika enyhiteni nyomort,
mikep kivan gondoskodni leron
gyolt, ehez6, testi es 1elki gy0t-
relmektol kimerilt emberekr6l,
,akik a. ''breadline" szegyenletes
sorait alkotjak?
Letagadhatatlan teny, hogy az
ugy nevezett ipari depresszi6 ke-
sziiletlenul talalta az orszagot es
ugysz6lvan mar6l holnapra KEEL
lett Szembenezni a munkanelkuli
t0megek gigaszi problemajaval.
Hiszen meg normalis k0riilme-
nyek kozott is eppen eleg sulyos
nyomort, szenvedest es szegenyse-
get eszlelt az ember es mar le-
tez0 kiil0nfele intezetek es seer
vezetek mindenkor ell voltak lat
va ilyen munkaval. A jelenlegi
krizis azonban kesziiletlenul ta-
lalta a szocialis es kormany seer
vezeteket, amelyek lily nagyara-
nyu akcio levezetesere mem vol
tax berendezve. Ilyen szervezetek
letesiteserol kellett tehat minde-
mex el6tt gondoskodni. Amerlka,
most ugy tetszik, teljes egeszeben
kezdi realizalni a helyzet sulyat
es rendelkezesre all6 eszk0z0k-
kel probalja a nyomort es nelki-
l0zest enyhiteni.
Hogy maga a kormany mikep-
pen fog k0zremiikodni, csak a
Kongresszus 0sszej0vetelevel fog
juk megtudni, ami december ell
sejere esik. Eltekintve azoktol
javaslatoktol, amelyeket Hoover
eln0k fog a Kongresszuus ele nyuj-
tani, ismeretes Wagner szenator
javaslata, ameiy t0meges k0zmun
kak egyseges tervezetet nyujtja
maid a kepviselohaz el6, vala-
mint egy prosperity" tartalek
alap felallitasat. Az eln0k tudva-
levoleg maris 0sszehivott es ala
kitott egy bizottsagot, amely hi
vatva van a t0meges munkanel-
kiiliseg problemajat fejtegetni es
a nyomor enyhitesere minden rem
delkezesere allo eszk0zt felhasz-
nalni. Ennek bizottsagnak ellen
Colonel Arthur Woods all.
Ugyanakkor az allami koruna
nyok es varosi tanacsok is orszag-
szerte foglalkoztak a kerdessel es
azonnal kiszelesitettek 6s meg
erositettek az eddig letezett So
cial szervezeteket. New York al
lamban Roosevelt kormanyzo mar
egy ev elott megalakitotta komi-
tejat, amely az ipar stabilizacio-
jat tzte XII celul. Egyebkent a
new york; kormanyzo mas hat
kormanyz6val egyutt miikodve =
targyalta nemregiben a munka-
nelkiiliseg egyre egetobb kerde-
set. amt "public fund reserve"
felallitasaval, egesz even at valo
munkabiztositassal es munkanel-
kill biztositassal pr6balnak meg
oldani.
Illinois allamban As gyaros,
bankar, munkasvezer, j6tekony-
sagi organizaci6k vezetoi kozre-
miik0desevel alakitottak egy BIZ
zotsagot, amely hivatva lenne egy
olyan programmed kidolgozni,
amely a Observation-Disclosures az
egesz telen at munkat biztositana.
Tervbe vettek munkanap meg
r0viditeset, rovidebb munkahetet,
valamint az elelmiszerek aranak
csokkenteset.
Ilyen es chez hasonl6 program
mok es bizottsagok alakultak a
tobbi allamokban is. - Ugyanak-
kor a nagyobb varosi tanacsok
tiizzel vassal pr6bAljak a munka-
nelkiiliseg rettenetes sarkanyfe-
jet levagni. Mindenek elott igye-
keznek letezo filantropikus es
szocialis munkat vegzo organiza-
ciokat koordinalni, hogy egysege-
sen er0tel ;esebb munkat fejthes-