YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1930-09-05
TAJoMsTvo vELKYCH A
MALYUH VEUf v pRfRoDE
Medzi hviezdami a atomami. -
tlovek: vecicka.

Mysllme tu prlrodOu nlelen ia
ku krajinu, nielen nasu Zem, ba
ami slnecna slstava nam neposta-
ci. Priroda, 0 ktorej chceme ho-
vorit', je Vesmfr, ktory nema "a
ciatku AMI konca, a je bez medzi
casovych priestorovych.
Ellis Str0mgren zahajuje svoju
knizku astronomickych drobncsti
touto rozmarnou historkou: Pred
niekol 'kymi rokmi navstivil vyni-
kajtci americky politik hvezda-
ren. Bolo to dobe prudkeho vo-
lebneho boja medzi Bryanom a
Taftom. Nadhera hviezdnej noci
sla zornym p6lom d'alekohl 'adu
host v zadumani nacdval hvezda-
rovmu vykiadu. Ku koncu sa spy
tai: "A sti tieto miliony hviezd
ozaj slncia, ako nase slnce?" -
"Ano', odpovedal hvezdar. "a
tieto hviezdy majd prave tax
obeznice, ako ich ma nase since,
zem a ine?' "Zaiste." "a s1 tie
to planety tiez obydlene?' "Do-
kazat' to este nemozeme, je to
vsak pravdepodobne". Politik
civil 'ku mlcal premysl'aji1c, ko-
neene potom povedal: "Tak je
teda zprepadene Pahostajne, ei
bude zvoleny Bryan alebo Taft!'
Smysel tejto historky je, ze po-
znanie casovej priestorovej ne
konecnosti sveta moze mysliace-
mu clovekovi pomoct' cez mnohe
t'azkosti pozemskeho zivota Ked'
81 uvedomi clovek relativnu bez-
vyznamnost' celej planetv Zeme
vo Vesmire, ked' 81 uvedomi, ze
takych zeml je vo Vesmire viacej,
ako zrniek piesku, viacei ako
kvapak vody oceane, ked' sa "a
mysli a ked' uvazuje postaveni
cloveka, ak no posudzuje akosi
diaPok Vesmfru pod zornym IT,
hlom priestorovej nekonccrosti a
casovej vecnosti, je nesporne, Se
moze byt' zachvateny rc:itom
vlastnej nitoty, alebo tiez ukl 'ud-
Guj1cou shovievavost'ou, take
potion nemoze vyzname cloveka
a jeho pomere k tejto najvacsej
prirode uvazovat' mac, ako IT,
chou resignaciou. .~
Nemyslim, re tieto Gvahy al ma
najcitlivejsiu dusu pudsku ne
budd posobit' skl'ucujdcim po-
citom. A ten koho sa TAXA skl'u
cenost ,pokiisa, mech 81 spomenie,
ze uz samo vedomie o tejto neko-
i, necnosti svedci o velikosti I'ud-
skeho ducha a ohromnosti prace,
ktoru tento, duch dosiaP vykonal.
TO by bol teda vysledok po-
hpadu do nekonecnej vel 'kosti.
i Pozrime sa ale tiez do sveta te-
/ mer nekonecnej malickosti. Vo-
: lime k tomu slova anglickeho
hvezdara Eddigtona jeho popu-
larnej knizky hviezdach a ato-
" mOch.
" kvapka vody obsahuje mnoho
tisic milionov milionov milionov
atomov. Kazdy atom ma priemcr
okolo jednej atomiliontiny cent?
metra. A tn iste sa obdivujeme a
= zasneme mad ohromnou jemno-
: st 'ou tohoto umeleckeho diela pri
" rody. Me SINE vsak este u konca.
;, V nutri kazdeho atomu opisuji Il
L. okolo Jeho jadra este omnoho men
- sic elektrony svoje prirodou
. predpisane drahy, ako obeznice
okolo slnca.
Medzi vel'kost'o 'ou ohromnei
hviezdy, ktora je slncom, vel
kost'ou pramaleho atomu, je te-
mer uprostred svojou vepkost'ou
ME menej podivuhodny vytyor
prirody - l'udske telo. Clovek je
akosi blizsie k atomu ako k hvie-
zde. Ludske telo tvori priblizne
asi desat' multi trilion atomov
k tomuto cislu museli by smc
prlpoJlt' este jednu nulu, aby sme
dostali pocet Pudskych tiel, kto-
| ~ K 4 L