YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1930-07-11
VYLET DO NEKONEtNA.

kov, pouzlme vsetkych VvskumoV
vedy, odpntajme sa Cd zemskej
prit'azlivosti, zbavme sa potreby
dychat' vzduch takto vyzbroje-
nj, urobme 81 maly vylet. Opust'-
me nasu Zem, vydajme sa ma ce-
stu do Vesmiru. Ale Vesmir, to je
tol'ko jake Nekoneeno. A my ma
nasej zemi sme zvykli ma nase
male zemske pomery mohli by
sme v risi hviezd zabludit'. Ve-
zmime 81 preto spoil 'ahliveho sprie
vodcu, slavneho ruskeho hvezda-
ra prof. V. V. Stratonova, teraz
zijdceho V Prahe, a jeho krasna
"Astron6mia' bude nam vodcom.
Ale nemame casu: nastupovat',
pripravit teraz... uz sa odpntava-
me, letime... Bohom, Zem!
Vzlietli SINE so Zeme krasneho,
bezoblacn6ho letneho dina V mo-
drave vysiny. Poletime zpociatku
rychlost 'ou nepatrne malou, pat
desiat mil "a hodinu. Zemsky po-
vrch poeina miznut' pod nasimi
nohami a ociam sa odkryva pre-
krasny obraz: jako detske hrac-
ky rozhadzane sn pod mani dom
ky miest; zelenymi skvrnami w.
nikajd stvoruholnfky zahrad, sa-
dov, alebo vinic, i skupiny lesov.
V hmlistej dial Ike striebornymi
stuzkami vin1 sa rieky a jako roz
liate striebro sa v slnecnych pa
prskoch leskn1 moria a jazera.
Jako dlho letime? Dve minuty. Ia
Gina sa robit' chlad: 5 stupnov
mrazu. Sine 2 mile vysoko cd Ze-
me. Kdeze by sme dosli takouto
rychlost'ou? Musime pridat'! Ale
je nam straSne zima. Je sotva ME
koPko hodin, co SINE opustili Zem
a chlad uz dosahuje $50 stupnov
mrazu. Sine ma hraniciach ovzdu>
sia. Ale podivajme sa predsa ma
svoju matku, Fem. Ako sa zme-
nil jej vzhl 'ad! Nieto uz predo-
slych bariev. Zem sa rozprestiera
jako svetly, ale jednobarevny ST.
Dor pevnin tmavymi zelenymi
skvrnami mort. Pred nami sa roz-
kladajd cele rise. Sine vo vySke
100 MIL. Naramne pomaly sa
vzd'alujeme cd Zeme. Fem je E.
Ste stale blizko jej ohromny
kotn6 zaclana cele zorne pole pod
nami. Teraz sa uz zretePne rysuje
gul 'ovity tvar Zeme. Zaroven po-
zorujeme jake sa stmieva ma w.
chode zemsky povrch: je no vi
diet sotva V plosvetle, zatiaP co
ma zapade sa iasne lesknu vody
Pacifickeho oceanu paprskoch
mad MIN svietiaceho Slnca. Ukaz
sposobeny tym, ze Fem vobec ne
svieti vlastnym svetlom, ale len
odraza slnecne paprsleky. Miesta,
ktore osvetluje Since, sii jasne -
a naopak tam, kde Since uz "a
pada, nastupuje siimrak a po nom
noe. Vzdy mad jadnou polovicou
Zeme svieti Since - ia je svetla,
ma den - druha je pohr1zena
nocn1 temnotu. Sine sotva 200
mil Cd Zeme, ale vzduchu uz ME
to.
Stdpajic, uz davno SINE zbada-
Ii, ze jasne modra barva neba po-
stupne mime menf sa v tmavo-
modru, prechadzajdc stale Wac a
Wac ciernu. To preto, ze modro
nebies je modro sameho ovzdusia,
ME skutocna barva oblohy. Pra-
We tax jasne denne osvetlenie
vzduchu vobec ME je osvetlenie
samotneho nebeskeho priestoru, a.
lie prave len osvetlene ovzdusie.
Oba zjavy vznikaj1 tym, ze MAJ i
mensie ciastocky vzduchu odraza-
j1 a rozptyluj1 slnecne paprsleky
ma ysetky strany. Preto tn memo
ze byt' ami modreho neba, ami O.
svetlenia vzduchu, lebo kde nieto
znatel 'neho ovzdusia, nieto tiez
co by tieto paprsleky odrazalo a
rozptylovalo. Skutocny stav me-
dzihviezdneho priestranstva je ma
prosta nepritomnost' vzduchu,