davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
EGY TIPIKUS
ROMAN ,KARRIER

Olariu Demeter, egy temesme-
gyei falu bankjab6l $4,000 koro-
nat sikasztott es rokonai emiatt
beszallitottak a lip6tmezei teboly-
daba. Amikor megsziiletett az ui
Romania, Olariu Demeter egy-
szerre meggyogyult es hazatert
Temesbe, buzg6 tagja lett libe-
rails partnak, amivel sikeriilt ell
ernie, hogy a Bratianu kormany
kinevezte az aradi munkasbizto-
sit6 penztar igazgat6java. lit ez-
eel megkezdte muk0deset IS .els3
parancsa az volt, hogy a romanul
mem tud6 munkasokat panaszaik-
kal XII kell dobni. Munkas mem is
boldogult vezetese alatt all6 biz
tosit6penztarnal, 3 maga ellenben
nagy vagyonra tett szert, inert a
vezetese alatt all6 intezmenyt
egy diszn6hizlalasi iizemmel k0-
totte 0ssze, mig a betegek ere
vel halifax meg, addig 8 jelente-
keny milliokat szerzett.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
A NEVETES HATASA Az
EMBERI SZERVEZETRE
Egg ragaly, amitol mem kell
felni: a kacagas.

"Ha-ha-ha-ha" kacagott rem
dithetetlen gy0nyoriiseggel ket
meyer portas az egyik vasuttarsa-
sag hatalmas allomasanak csar-
nokaban. A ket fekete szempar-
b6l konnyek bugyogtak elo es
egymast ut0gettek hatba. Vegre
lelegzethez jutottak es odebb all
tax, de csakhamar ujb6l erGt vett
raituk a nevetes. Mem birtak XII
tartani. A hatalmas var6terem
visszhangzott hahotazast6l. Egy
par perc alatt mindenki nevetett
k0rul0ttuk. Fiatalok es 0regek,
ferfiak es nok, faradt uzletembe-
rex, farmerek, munkasok es elo-
kel6 tarsasagbeli holgyek egyek
lettek a kacagasban. Hogy miert
is nevettek, hogy hol is fun a
dologban ket fekete portas tit
ka maradt.
Ime, bebizonyosodik, hogy "ne-
vess es a vilag veled fog nevet-
nj" A nevetes az ember privile-
giuma. Az allatok sosem nevet-
mex. "I-ha' ordit a szamar, de
mem 0r0menek ad ezzel kifeje-
zest. Az allatok altalaban komo-
lyak es inkabb szomoruak, mint
vigak. A legk0nnyebben, legha-
marabb a gyermek nevet. A oyer
meki nevetes, ami oily sok esetben
zavarja sziiloket, tulajdonkep-
pen j6 egeszseg jele. A joizi ka-
cagas egyiitt NO fel az egeszseges
fiatalsaggal. Miert adnok fel ez1
az egeszseges szokast, akkor ami
kor mar egy ket 6sz hajszalat fe
deziink fel hajunkbanY Terme
szetesen a kornyezet befolyasoljs
a nevetes szokasat es lehetosegei1
es erdekes, hogy a nevetes "ugy
nevezett csaladi betegseg", ami
inkabb csaladi egeszsegnek kelle
ne nevezni. Mindjart kitiinik
hogy miert:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
legnagyobb kenyelemben, valo-
ban elvezheti az aut6utazas 0ro-

legnagyobb kenyelemben, valo-
ban elvezheti az aut6utazas 0ro-
melt.
Az nj autobusz, amit csak hosz-
szujaratokra hasznallfak, ugy
fest, mint egy felforditott yacht.
Huszonhat utas szamara van ben
ne halohely es nappal kenyelmes
karszekekbol gyonyorkodhet a
videk szepsegeiben. Minden fill
Ike thermos-iiveggel ellatott mos
d6val, vizvezetekkel van felsze-
relve es elegend6 hely van a pod
gyasz szamara is. A kocsi elejen
egy remekiil berendezett konyha
van, ahonnan meleg es hideg ete-
leket szolgalnak fel. Az eteleket
talcan szolgaljak fel az utasok
fiilkeiben. A kocsi szemelyzete
harom emberbol all: egy motor
vezet6, portas es pincer. Min
den bizonnyal az uj aut6busz ia
ratokat szamtalan ember fogia
igenybe venni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
HABORURA KESZttL
SZOVJET- OROSZORSZAG

J0llehet az ut0bbi id0ben Ro-
mania szeles kor0kben terjesztet-
te hirt, hogy Oroszorszaggal
megegyezett es Oroszorszag le-
mondot arrol, hogy Besszarabiat
valaha is visszafoglalja, kets6gte-
len hirek vannak ARA vonatko-
z6lag, hogy Szovjet- -Oroszorszag
Besszarabia megszerzesere seer
vezi a voros hadsereget. Vorosi-
lov hadugyi nepbiztos a mutt ma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
A N0K Es Az AvIATIKA

.Ugylatszik, hogy a E'gyengebb
mem" az aviatika teren egyalta-
Ian mem fog gyengebbnek bizo-
nyulni. Aviatikai iskolakban, ~
ahol elmeleti es gyakorlati kikep-
zesben reszesGlnek a pilota-jelol
TEX ,egyre masra jelentkeznek
fatal leanyok es asszonyok.
A miniszteriumi legujabb XII
mutatasabol latjuk, hogy ezideig
harmincnegy n5 kapott hivatalos
engedelyt repul6gep vezetesere.
An6k listajat Ruth Nichols We
yeti, aki nemregiben New York
t6l Miamiig repilt megallas mel
kill. A statisztikab6l ait is meg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
AZSIAI ALLAPOTOK
A ROMAN K0RHAZAKBAN


Romaniaban atlag egy-egy k6r-
hazra 150-200O bcteg esik, de
ezeket mindossze egyetlen nrvos
egyetlen apolon6 szolgalja. Az or
vos hetenkint csak egyszer lato-
gatja meg a betegeket es allan
d6an mindig az egyetlen orvos-
sagkent meleg vizet ir el6. A be-
tegek lehet6 legsilanyabb etke-
ket eszik. A v6rbajosok nincsenek
elkiil0nitve, hanem szabadon jar
max -kelnek a k0rtermekben &,
magukban varosokb ban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
HAL0FULKES AUT0BUSZOK
A TRANSZKONTINENTALIs
FORCALOMBAN

A turistanak. aki AIT tomobilon
akar nagyobb tsvol&sgokra utaz-
nj, mar mem kell attol tartania,
'hogy folytonos razk6das es ke-
nyelem hianya Matt testben es
lelekben kimeriil, mire a kitiiz0tt
helyre megerkezik Olyan auto
mobifokat helyeztek legujabban
forgalomba, amelyeken az utas a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04

tudjnk, hogy ezid6szerint $500
ferfipil6tanak adtak hivatalos
vezetesi engedelyt. A Kereskedel-
mi Miniszterium rendelkezesei
rendkiviil szigoruak, inert tiize-
tes testi es szellemi vizsgalatot
kovetelnek meg a jelentkez5kt6l.
A pilotaknak felevenkent njbol
vizsganak kell ma'gukat alavet-
niok, de mindeddig egyetlen not
sem talaltak "untauglich' max.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
Mindenki tapasztalhatta, hogy

MlndenKl GapaSZtalnatta, nOgy
a nevetes milyen hatassal van az
emberi szellemre. Egy j6izii kaca-
gas utan az ember, valahogyan
konnyebbnek erzi magat, a gond-
jai eltorpiilnek es az az erzese,
hogy utovegre is, lesz meg sz6ll6
lacy kenyerrel Sokszor tul-
sagosan komolyan vessziik onma-
gunkat es bizony mindannyian
elmondhatjuk, ,hogy gyakran le-
hangol6dunk egeszen gyerekes es
kicsinyes dolgok Matt. Nos,
ilyenkor foglalkozzunk valami
iidito, nevettet6 dologgal, nez-
ziink meg egy k6mikus filmet,
vagy olvassunk ell valami kacag-
tato historiat es a kedelyhangu-
latunk ismet felebreszt.
Mindezt mindannyian tudjuk.
Annal kevesebbet tud azonban az
atlag ember azokr6l hatasokrol,
amiket a nevetes az emberi seer
vezetb6l llivalt. Egy hires orvcs
mondotta, hogy "a nevetes az
ember legfontosabb szerveire van
hatassal es azok miik0deset hata-
rozottan befolyasolja, sztimulal-
ia. Eppen exert nevetesnek igen
fontos szerepe jut az egeszseg
fenntartasaban. Tobbnyire azok
legegeszsegesebbek es elnek
legtovabb, akik legt0bbet ne
vetnek." A sziv es tud6 az id5-
sebb emberek eseteben, elhanya-
golt allapotban van. A nevetes XII
tiin6 izomgyakorlat szivre es
tidore. E szerveknek sziiksege
van azokra a vibraci6kra, amt
egy j6izU kacagas Walt XII.
A sziv szabalyos miik0desehez
feltetleniil sziikseg van sziviz-
mok aktivitasara. A nevetes XII
tiin6 hatassal van a szivre. Ugyan
ez all a MARIA is. A ma.jat neha-
neha "fel kell razni - tespede-
seb6l''. Nagyszerii szokas exert,
az etkezes utani kellemes hangu-
latu, vidam nevetes. A joizii ne
vetes kitiin0 hatassal van gyo-
mora, amit a hasizmok mozgasa
reven aktivan tart. A nevetes el8- |
segiti az emesztest, sok gyermek
igazo1hatja, hogy j6 orvossag |
szekrekedes ellen.
Mindeme szervek k0z0tt kulon
fel kell emlitenink tudot. |
a nevetes valoban aida
sos hatassal van. A nevetessel
friss. leveg6 nagyobb mertekben
keriil tid6be es felfrissiti, moz-
gasb6l hozza AFT, holott normalis
koriifmenyek k0z0tt nem resze-
slime elegend6 gyakorlatban. A
nell szinten felemelkedik, kib6-
viii. A nevetes therapeutikai ha-
tasa elWtazhatatlan. Nevessiink
hat!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
szentebb azaltal, hogy az anya-
k0nyvvezet6 bevezeti vagy a pap

szentebb azaltal, nOgy az anya-
konyvvezet6 bevezeti vagy a pap
megaldja. Nagyon i6l tudom, -
hogy az fontos, hogy ket sza-
bad ember szabadon egyesiilj jon
egymassal. De a hazassagban az
asszonynak is vannak kotelesse-
gel. Rendben tartja ferje hazat,
felneveli gyermekeit megosztja
vele az elet minden bajat es !0ro-
met. Milyen k0telessegeid vannak
neked. Dida? Csak belle elsz q
napba, k0riil vagy we've pompa.
tol, kegyesen elfogadod az ajan.
dekokat ha baratod egyszel
read un, mar kim is vagy mi.
hez kezdel ekkor, hisz semmit sc
tudsz. De hagyjuk EFT.
- Szoval rossz no vagyok sze.
medben = mondam hevesen XII
fakadva.
= Rossz? Mem eppen. De mon
dok neked valamit, Dida. En-
csak egy szegeny ord0g vagyok,
te pedig egy sep Yszony, ruhad
biztosan szaz tallerba keriilt, vi
jaid tele vannak brillians gyii-
riikkel S ugy illatozol, mint egy
viragos kert juliusban, de mind e
pompa es ragyogas dacara es ha
meg szazezer markat is tennel
hozza keszpenzben es AIT monda-
mad: Lude Schnack vegy ell fele-
segul, AIT felelnem: K0sz0nom
Ibsen Dida.
Megint hallgattunk mind a
harman. Hevesen akartam neki
valaszolni, de 0sszeszoritottam fo-
gaimat, inert ereztem, hogy han
gom tuleles volna, ha szolnek. Eel
ala jart a yer bennem, hol piros
voltam. hol meg elsapadtam. =
Clausra neztem, XII egesz id6 alatt
0ralancaval jatszott.
= Mem azert j0ttiink 0ssze, Lu-
de, hogy Didat strtegesd = mon
da 8.
= Ne makarom ct sertegetni,
de mem art meg neki, ha valaki
megmondia az igazsagot. Merit
ha ugy i'll is, mint a mesebeli her
cegn6, megis csall egy eiderstedti
parasztleany es ez a fajta elbirja
az igazsagot! Ugy-e, Dida? Hisz
tudod, hogy j6 barataid vagyunk
S mem akarunk megbantani. Ugy
is reg kesziiltem hozzad mikor
tegnap Claus hozzam jott, eliza
taroztuk, hogy felkeresiink S ne
metiil beszeliink veled.
Ehhez ertesz, Lude NOR
mogtam magamban.
(Folyta:juk)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
A HORvATOK
TISZTELETADASA

A zagrabi horvat tisztikarnak
a horvatorszagi vendegl6sok es
kavesok szovetsege atadta a Fri
nyi Peter gr6f nevet visel6 35-ik
gyalogezred panarncsnoksagana
Zrinyi Peternek, egy orosz fest6
altal elkeszitett kepet. Az iinnep-
segen Zrinyi Peter grofot, mint
horvat vertanut emlegettek lin
nepeltek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04

pokban egy kijelentest tett, mely
szerint vilaghaboru idejen Ma
ckensen hadseregenek villamsze-
rii el6t0rese Romaniaban semmi-
sem volt ahhoz kepest, hogy ho-
Cyan fognak a kozak hadoszta-
lyok benyomulni Romaniaba
egesszen Galacig.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
TUNISZ URALKODOJA
HIRTEI.EN MEGHALT

Sidi mohamed Ell Habid beg,
Tunisz uralkod6ja Il ewes kora-
ban elhunyt. Az elhunyt uralkodo
1922 6ta tilt Tunisz tr6njan.
Uralkodasa alatt elenk francia-
barat politikat folytatott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04
(Folyta tasA

baratn6met sertegesd, mon.
dam en-.
Ne sertegessem. Hisz ugyis
tndom kicsoda. IIallanad csak
egyszer, NIT mesel Zibbelton Diet
rich a "Maison Kindermann "-rol,
hogy mi megy oft vegbe es ha
meg az elceket hallanad, amiket
a rozsden Kindermann anyarol es
leanyairol csinalnak. Nekem ma
gyon kellemetlen volna, ha isme-
r0seim egyiitt latnanak teged a
,,szep KamillavaP', ahogy a te tt
meadat newell.
Diih0s lettem. A t6zsd6n bar
nit is beszeljenek rola, mem tud-
jak bepiszkitani, Timea ugyanaz,
ami en- vagyok.
Hala Istennek, hogy oltal-
mamba vehetlek ezen rettenetes
0nvaddal szemben. Ellenkez3
esetben mem volnek itt Dida.
Vallat vontam.
Petersen Helga talan jobb,
mint Timea, mi9 Hisz 3 a legjobb
csaladokkal kozlekedik.
= Hogy kicsoda Petersen Hell
ga. AIT mi beavatottak tudjuk
Elegge sajnalom, hogy te valaha
befolyasa alatt allottal epp oily
kevesse 6hajtom a vele valo koz-
lekedest, mint Timeaval. A Pet
tersen legalabb ertett hozza, hogy
tarsadalmi allasat megtartsa.
Igen es ebben rejlik kiil0nbseg !:
3 kifele tarsasagbeli no maradt es
gazdag asszony. Gazdagsag es
tisztesseg ez sajnos legt0bb en-
bernel azonos fogalom. Az a cse-
lekedet, ami a szegeny not meg
belyegzi, a tarsasag szemaben
semmit sem Won lie az urinG erte-
kebol, amig erti latszatot iigye-
sen fenntartani.
Erik vallat wont.
= Hiaba, ez mar ICY van. "A
tarsadalmi igazsagtalansagok S
az altalanos felfogas ellen kuzde-
nj szelmalomharc volna.
Mem szoltam semmit, de FORT
bennem. Erik az nujsagban la
pozgatott, en- ir6asztalomhoz men
TEN, elovettem Erik fenykepet s
pastel ceruzaval hamis, rossz,
kepmutato szemeket rajzoltam
belle. Magam is sajnaltam,
igazsagtalan voltam, de mem tud-
tam uralkodni aragomon. Mikor
elkesziiltem, odaadtam neki kt-
pet. Meg volt lepve, nevetett S
eltepte a kepet.
Mem, Dida - monda - nem
vagyo kily rossz ficko. De te mil
yeszn0 vagy ell kell nezni tulza-
saidat. Jer. he haragudj dragam,
ezentul EN- is mindig j6 leszek.
Majus 9.
Vannak evek, melyek ugy su-
hannak el felettiink, hogy mem
valtoznnk meg semmit sem. Negy
ven ewes korunkban epp olyanok
vagyunk, mint 30 ewes korban.
Els sokszor egy het, egy nap olyan
valtozast idez el0 bennunk, hogy
mindent lerombol, 0sszet0r a ro-
mok alol egy egesz uj ember ke-
rul elO. Ez tOrtent velem hetfon
Lude Schnacktol kaptam egy
kartyat, melyben kert, hogy het-
f6n delutan 4 orakor j0jjek az
uhlenhorsti hajoallomashoz, egy
kozos ismer6ssel fog oft ream
varni. Termeszetesen elmentem.
Lude elembe jott S Macy meglepe-
tesemre Claus Dykenst pillantot-
tam meg. Macy volt az 0rom. Sc
hossza, Sc vege mem volt a kerde-
seknek. minden erdeklt, meg az
annyira lenezett hazai 0kr0k is.
Lude AIT mondta, egymasutan
meseljuk el, kivel mi t0rtent az
ntols6 evekben. Claus kezdte. -
Clausnak mem sok mondanival6ja
volt. Egy evig volt tavol gazda-
sagi iskolaban azutan otthon
maradt. Otthon minden a regiben
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-04-04

- Els most rajtad sor, Dida.
Magam ele. neztem. A nap ero-
sen siit0tt az Alster folyora es a
napfenytol kaprazott a szemem.
Ereztem, hogy Lude es Claus at
hato pilantasokat vetnek ream es
yer 0nt0tte arcomat es homloko-
mat.
- Ma Dida, - monda Llde, -
kezd ell Neked ugy latszik jol
ment sorod, ugy nezel ki, mint
egy hercegn6 csipkeid k0zt.
- Hagy bekevel, Lude - mon
dam en- lehangolva, de 3 elfogu-
latlanul folytata:
- Emlekszcl meg, mikor nala-
tok a cseledszobaban jovodet
talalgattuk9 Sven Meess Amer
kaba kiild0tt, Hinnerk Dirk AIT
tanacsolta, legy divatarusn6.
Claus ugy velte, hogy a hazassag
az egyetle nmegoldas, en- pedig
AIT mondtam, mivelhogy egeszse-
ges vagy, legjob blesz, ha dolgoz-
nj fogsz. Az Greg Wiedehopp ell
lenben AIT hitte. csak Xxi kell,
hogy menjel a vilagba azonnal
erted jon mesebeli herceg ara
nyos hinton. HIM. Ugy latszik,
Dida, megtalaltad a mesebeli her.
ceget >.
Hattal fordultam a napnak,
inert annyira szemembe siit0tt,
hogy k0nnyeztem tole S 0nkente-
leniil lehorgasztottam fejemet.
Igen, Lude, mondam, =
a mesebeli herceg ertem j0tt ara
nyos hinton.
Mindharman elhallgattunk. -
Gyony0ru sep majusi nap volt.
Az eg tisztan, keken ragyogott, a
fax friss, z0ld diszt 0lt0ttek
foly6ban Observation-Disclosures a nap
fenye, a termeszet tiszta, szep es
belles volt. Lude tenyerevel az
asztalra csapott es ICY sz6lt:
= Akkor j6l vigyazz, az arany-
hintokat mem szoktak j6l gyarta-
nj, megbizhatatlan uzemekbol ke-
riilnek XII es k0nnyen eltorik a
kerekiik, vagy megpattan egy ru-
g6juk akkor kiesel oft fekszel
a csatornabanc,->4
Felpillantottam er6sen rea-
neztem Luldere es EFT mondtam:
Emlekszem,' hogy egyszer
mint gyermek beszelgettem apad-
dial. o akkor AIT mondta, hogy az
emberiseg legnagyobb baja az,
hogy mindeniitt jelzotablak van
max felallitva ezzel felirassal:
"Tilos'. Nyilvanos utakon meg
csak megjarja, de magantulaj-
donban mem vOlna szabad ilyet
felallitani.
Teljesen osztom nezetet, -
monda Lude, - de elebb kell,
logy legyen egy magantulajdon.
Az az igazi elet, amt maga alkot
az ember maganak az az igazi
tulajdon, amt en- szereztem ma
gamnak ebbe aztan igazan SEN
kinek sincs semmi belesz6lasa.
- Tudom mire celzol, Lude -
sz6ltam izgatottan. = TIE az en-
berek utan beszelsz es mas el0tt
mem is izgatnam magamat. Hat
mi rosszat tettem en-? Szeretek
egy ferfit S mem tudok nelkiile
elni, ez oily Macy bin?
- Ez mem, monda Lude, -
de mindaz, ami vele egyiitt jar,
az hiba, Dida- Ha egyszeru ruha-
ban jarnal, kotott pamutkeztyii-
ben, olcs6 kalapban es volna va
lami hivatasod, taniton6 lennel
vagy divatarusno ,vagy barmi es
ugyanezt cselekedned, akkor az
0regemmel egyitt AIT monda-
nam: Rendben van, Dida, senki-
mex semmi 'joga hozza, hogy ma
gantulajdonba felallitsa jelzo-
tablat: tilos. De ICY. - Mi vagy,
nit csinalsz? Mivel erdemelted
meg, hogy villaban laksz, selyem-
be es csipkebe oltozol es -kocsin
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1929-01-09

Dec. 5-Jan. 9.
NOTICE OF SALE UNDER JUDO
MENT OF MORTGAGE FORE
CLOSURE.
State of Minnesota, County of Red
wood, SIS. District Court, Ninth Ju-
dicial District.
Bankers Life Company, a Corpora
ton, Plaintiff.
Dennis Riordan and Louise Rior-
dan, his wife, E. A. Copeland,
Searles State Bank, a Corporation,
Searles, Minnesota; Farmers and
Merchants State Bank of Saltwater
Corporation, Saltwater, Minnesota,
R. A. Spang, C. L. Riordan, John B.
LaDue and Frank Clague, Defend
ants.
NOTICE IS HEREBY GIVEN:
That by virtue of the judgment en-
tered in the action above entitled,
whereby it is adjudged, among other
things, that there is due to the plain
tiff the sum of Twenty-Five Thousand
One Hundred Thirty-one and 54-100
($25, 131.54) Dollars and interest
thereon from the Goth day Of Novem-
Der, 1928, at 51a percent per annum,
and that the land therein described
be sold to satisfy the same, with the
costs and expenses of such sale, a
certified transcript of which judg-
ment has been delivered to me by the
court, I, the undersigned sheriff of
the County of Redwood, State of
Minnesota, will offer and expose for
sale at public auction to the highest
bidder, on the oath day of January,
1929, at 1000 o'clock A. NJ, at the
front door of the Court House in the
City of Redwood Falls, in said coun-
ty and state, the land described and
directed to be sold in said judgment
lying and being in the County OF
Redwood, State of Minnesota, to-wit:
The Southeast Quarter (SEA)
of Section Thirty-two 1927, and
the Southwest Quarter (SWA)
of Section Thirty-three (33),
Township One Hundred Nine
(109), North of Range Thirty
seven (3E), West of the Fifth
Principal Meridian;
or so much thereof as shall be neces-
sary to satisfy said judgment, the in
terest thereon, and the costs and ex-
penses of such sale; subject to re-
demption within twelve months from
said date of said sale.
Dated, December 4th, 1928.
L. j. KISE,
Sheriff.
22-6ts.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1929-01-09
SPRINGFIELD CONTRACTORS
GET 3 CHURCH JOBS

Dombrowskl Bros. of Springfield,
building contractors, already have
enough work contracted for the COM
ing year to keep them busy until the
snow flies next fall. They have OBJ
tanned three church jobs with con-
tracts at Roscoe, Opole and Osakis.
Work on the Roscoe contract was
started a month ago and is a contract
involving about $4,000 exclusive of
heating, lighting and decorating. The
second contract is for a parish at
Osakis. The contract is $4,000, but
the completed edifice will represent a
cost of about $4,000.
The third job is at Opole in Stearns
county, rural church. This contract
is for $4,000 and the building will
come to about $4,000 when COM
pleted. The Springfield firm has
just completed its 1928 seasons
work which included creameries at
Granite Falls and Meier's Grove and
a rural school near Granite Falls.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1929-01-09

Dec. 10 to Jan. %.
NOTICE OF SHERIFF'S SALE OF
REAL ESTATE UNDER JUDO
MENT OF FORECLOSURE:
State of Minnesota, County of Red
wood. District Court. Ninth Judi
cial District.
Howard Greene, Receiver of The
Bankers Joint Stock Land Bank Of
Milwaukee, Wisconsin, Plaintiff,
VS..
A. II. Dorm, Helena M. Dorm, e. w.
FLAG, Administrator of Estate of
Christopher w. Whelan, Blanche E.
Dyste, N. M. Dyste, her husband,
Louis Whelan, Inga Whelan, his
wife, Lloyd Whelan, John Koch, De-
PENDANTS.
NOTICE is HEREBY GIVEN that
under and by virtue of Judgment
and Decree entered in the above en-
titled action on the 18th day of De-
cember, 1928, a certified transcript of
which has been delivered to me, /,
the undersigned, Sheriff of said Red
wood County, Minnesota, will sell at
public auction, to the highest bidder,
for cash, on Thursday, the 31st day
of January 1929, at ten o'clock in the
fore noon, at the front door of the
court house in the city Of Redwood
Falls in said County, in one parcel,
the premises and real estate described
in said Judgment and Decree, to-wit:
all the land lying and being in the
County of Redwood and State of Min
nesota, described as follows, to-wit:
The Northwest One Quarter
(NWA) of Section numbered
Twenty-six (26), Township
numbered One Hundred Ten
(11O), North of Range num-
bered Thirty-six (36), West.
Said sale will be made to satisfy
the sum of Nine Thousand Seven
Hundred Ninety-eight and 79-10O
Dollars ($9,798.79) found and ad-
judged to be due by said Judgment
and Decree, with interest thereon to
the date of said sale and with the
costs and expenses of sale.
Dated December 18th, 1928.
| L. j. KISE,
Sheriff of Redwood County.
Cobb, Hoke, Benson, Krause & Faegre,
Attorneys for Plaintiff, 800 Secur-
ity Building, Minneapolis, Mime
sofa.
/ 24-6ts
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1929-01-09
BABCOCK TALKS BONDS
AT MARSHALL MEETING

A good roads meeting, with Off
cials of the Minnesota State Highway
department attending, was held in
the court house at Marshall on Satur-
day, January 5.
The highway situation in Minneso-
ia and the $2O,OOO,OOO road bond pro-
posal were the chief topics of discus
sion. Included in the program was
the dedication of the new $4,000 dis
trict highway headquarters building
opened at Marshall few months ago.
The meeting was attended by C. NJ
Babcock, commissioner of highways
and other state officials.
The Redwood gazette. [volume] (Redwood Falls, Minn.) 1873-1940, 1929-01-09
Jan. 2-9-16.

- oil. <-O-lOs
CITATION FOR HEARING ON FL
NAL ACCOUNT AND FOR DIS
TRIBUTION.
Estate of William Milbradt.
State Of Minnesota, County of Red
wood, IS. In Probate Court.
In the Matter of the Estate Of VIII
liam Milbradt, Decedent.
The State of Minnesota to all per-
sons interested in the final account
and distribution of the estate of said
decedent: The representative of the
above named decedent, having filed
in this court his final account of the
administration of the estate of said
decedent together with his petition
praying for the adjustment and al
lowance of said final account and for
distribution of re residue of said
estate to the persons thereunto en-
titled.
THEREFORE, YOU, AND EACH
OF YOU, are hereby cited and re-
quired to show cause, if any you have,
before this court at the Probate Court
Rooms in the Court House in the City
of REDWOOD FALLS, in the Coun-
ty of Redwood, State of Minnesota
on the 4th day of February, 1929, at
10 o'clock a. M, why said petition
should not be granted.
WITNESS, the Judge of said
Court, and the Seal of said Court,
this 31st day of December, 1928.
A. r. A. LAUDON,
court SeaD Probate Judge
A. C. DOLLIFF,
Attorney for Petitioner.
25-3ts.