davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1929-05-16

MILDRED LAWRENCE falls in love
utth STEPHEN ARNTTAGE. Tho IS lured
auav bv PAMELA JUDSON when tnc
tells him Mildred e. trying 70 marry her
h-othcr HAROLD for moncT. Harold
fears HUCK CONNOR VINO IS black
mailing him over forged cheek. Huck
is infatuated with Pamela and Tncn
she announces tcr engagement TO ste
uhcn. frames hin Tor the theft OF IN
drops stephen. nGt Mildred tries TO get
Harold had once told her he feared
HucE. Who had threatened 70 get rin
of sNpacu 60 sccp him from marrying
Pamela Mildred determines 20 iorce
Harold % help her. and IS shocked 70
hear p hts apparent suicide. She tells
etrplru her spiciOus but they have
no proof FualIr She goes 70 Mr.. JUD-
SON. Who takes her 10 headquarters 70
Judsoa balls stephen oft and Pamela
nrrs forEircnr on the way from the
is1 90 tho hotel hc narrowly escapes
bring shot bv thug He reports 70
NJ Ilf.cu and iG Mortified to lcaTn
that Mildred has been wounded By 2
gauretrr shot HIS concern over her
causes Juceou 20 doubt his love Tor
-nu- her man she reminds him that
his money had bought her two peuniless
stepmctIcr- Convinced that she loves
Stephen. the father gives IN.
Next DAY Pamela surprises stephen
hv taking him 20 call on Mildred. where
She announce that they arc 20 be mar
ricd right away and leave for an African
NoW GO on WITH TIT STORY
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1929-05-16

What is the largest railroad termi-
nal i'm the United States?
Chicago Union station.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1929-05-16
OUT OUR WAY


You can get n answer to any answer
bic question of fact or information BY
writing to Frederick NJ. kerby. question
Editor The Indianapolis Times Wash
ington Bureau. 1922 New. York avenue
Washington. D. C.. inclosing. cents IN
stamps for reply Medical and legal
advice can not be given, nor can ex-
tended research be made. All other
questions will receive a personal reply.
Unsigned requests can not be answered.
All letters are confidential You are
service
Was Mother Goose of the nursery
rhymes a real person?
Mother Goose was the supposed
author of the familiar nursery
rhymes known as Mother Goose
Melodies. A baseless claim that
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1929-05-16
By Ahern


Sunday in Lent and three days each
after Whit Sunday, Sept IA and
Dec. Is, as appointed by the Coun-
Gil Of Plancentia in 1895.
What is companionate marriage
Judge Ben Lindsey in his Lzok on
the subject says: "Companionate
marriage is legal marriage. with
legalized birth control, and with the
right to divorce by mutual consent
for childless couples, usually With
out payment Of alimony"
What fier established British
altitude record in 1913?
Harry HaWker established new
altitude record in 1913 when hs
climbed to 10. $50 feet IN a SopYith
plane with two passengers.
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1929-05-16

ITO Be Continued
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1929-05-16

What is the population Of Glas'
gov, Scotland?
1,034,069.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04
EGY KAT0NAVONAT
KATAsZTR0FAJA

A lausitzi palyaudvaron sulyos
vasuti szerencsetlenseg t0rtent,
amelynek negy halottja van. Egy
katonavonat, amelynek 81 teher-
yagg6njaban 22O katonat Is $50
lovat szallitottak, az allomas be-
jarati valt6janal kisiklott. a moz
donyt kovet6 ket els6 teherkocsi
kiugrott a sinekbol. Az egyik XII
siklott kocsi f0lborult maga ala
temette utasait. Ebben kocsiban
hat katona es hat l6 volt. A XII
siklas altal okozott eros iit0des
mind a hat katonat kidobta te-
herkocsi nyitott ajtajan. A kato-
max a felborult kocsi ala keriiitek
S negyei koziiliik azonnal szor-
nyethaltak, mig mask ket ka-
tona igen sulyos sebesiltseket
szenyedett.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04
Ez Amerika
A bevandorl6 els0 benyomasa
Amerikar6l. - Intervju hat be-
vSndorlo intellektuellel.

"Mi volt az On elso benyoma-
sa? Mi volt a velemenye err6l az
orszagrol. Megvaltozott-e az es ha
igen, mennyiben?" Ezekr0l a ker-
desekr6l lesz $40 az alabbi k0zle-
menyben. A kerdeseket magyar,
cseh, dan, Orosz, jugoszlav, sved
bevandorl6knak tettik fel, akik
annyiban kiil0mb0znek az atlag
bevandorl6tol, hogy az u. n. intel
lektuel osztalyhoz tartoztak es a
rendes "kalvariak" atszenvedese
utan ismet intellektualis munkat
vegeznek. Egy kivetelevel, vala-
mennyien polgarai az Egyesilt
Allamoknak.
Az elsG:
Else amerikai emlekeim, egy
s0tetbarna, ekszerii hazb6l indul.
max XII. Abban a hazban egyetlen
szoba volt, ablaknelkiil; oft lax.
tam. Latom lelki szemeim el0tt q
hat, poloskat6l hemzseg6 agyat
amelyekben haziallatok dacara
felvaltva, de tobbnyire k6rsuban
horkoltunk, mi: munkanelkuliek
zoldek. De ne higyje, hogy ma.
gyon boldogtalan voltam. Az or.
szag ahonnan j0ttem, mem babus.
gatott engem ICY elSsz0r min
dent csodalatosnak es nagyszeru
mex talaltam Amerikaban.. Vala
mivel kes0bb is kitiin6 szellembeH
mosogattam a tanyerokat re
staurantban, napi tizenket orr
hosszat -. Aztan csekely fizetes
ert social" munkal vegeztem
maid pedig konyvtarosi alias
nyertem olyan fizetesert, ami 6p
pen megmenti az embert az chen
halast6l. Fatal voltam, bator 81
fiirodtem abban demokratikuI
szellemben, amiben otthon soha
sem volt reszem. a yenae egek ak
ket kiszolgaltam szeies mosollya
k0sz0nt0ttek hello" Is abban q,
id0ben mem erintkeztem azzzal al
osztallyal, amely osztalylkiilonbse
get ismer. Evek kellenek ahoz
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04
NIT EsZIK AZ "IDEaEN?"
Az Amerik&ba szakadt idegen
utols6 erode: a konyh&ja.

> Az idegen, amint Amerika fold
jere tette a lAbat, a legt0bb eset-
ben hangtalan fogadalmat tesz
0nma ganak, hogy elveti az euro
pal szokasokat es egy kettore
igazi ~verbeli amerikaiva lesz.
Persze dolog mem oily egyszerii.
Sem az eur6pai' szokasokat elvet-
nj, sem az amerikait felvenni,
mem konnyu dolog. Ezer es ezer
szal fuzi az idegent regi hazaja-
hoz es regi tarsadalmi, helyi szo-
kasokhoz, az uj eletm6d pedig,
lehet rokonszenves, vagy ellen
szenves, de sokaig idegen marad.
AZ vi eletkoriilmenyekhez es
szokasokhoz formal6dni egy kis
vertelen egyeni forradalmat je-
lent. Els ebben harcban az utol-
SO er0d a nemzeti eledel: az ide-
gen konyhaja Az ideszakadt
eur6pai, ITALIAN k0nnyedseggel ell
saAtitja az angol nyelvet, italian
hamarosan is polgara is lesz az
Egyesiilt Allamoknak es vi haza-
jaert ITALIAN veret is ontana, de
azertl az amerikai levest megis
mosogat6lenek tartja, az ameri-
kai z0ldseget es f6zeleket meg
sem kepes komolyan venni S mem
hsjland6 olysn k0nnyeden belle.
messi abba. hogy az etelekbol
h4nyz6 zsirt rp6tolja az. etkezes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04

A buffaloi konsresszas hat&rosatknak 81 r6as6t
csak as6rt sajn&lom, inert revid6s fsll6pSs suHGt
csxkkentheti

cs0kkentheN.
Apponynak, aknek kdl0nben kardinas potika evekben
egyaaaban vagyunk hve ebben gyben igaza Tsu
leg .nagy hba tajekozaansag szerencsetlen gondolat
suy csokkeno doog lett volna ha nemzegyaes t6nyeg
formaaban fogakozott vona ezekiel krdeekk
De ogalkozott Akarhanyan barkk aak is foga
kozo Sok szerencs pozvum k0zo ITALIAN eppen
negatvum bztostoa leginkabb annak gyupek szin
vonalat
at az ravaszkod6 jatek melyel mindenaron
akarak kenni egyes uagok keny Igyet nemzegyurei
Ugy udk hogy nemzegyesen szt vet hepok valamennyn
loyanak nyivanoak magukat hatarozatokkal smben
sk azonban hogy gyek oyaasa eppp azokkal hatarqza
okka szeben akar egnkabb megnyvnu amket hoz
tax meg.
vesedelmes aek Veszedelmes nemetgyles altal
akotot rvnek Amerka Magyarok orszgos Szovegenek
egyore fkenyen kel vigyzn eknteye ha deeben
gondkodk r hogy munkaa megnduasanak k0rIlmenyei
villages kpben akkor gen isen
kenyemen heyzetbe kehet Tny ugyan hogy mig tria
no rev6 & vonako6 propaganda he
ycgene kerdseben vemeny kIl0nbseg mines ten
gyarsagunk kozo addg reszetpoka kedesekben mint min
denu lit is megvannak evalasz6 vonalak vgzte hib
szeme ambc6k vagy usagosan e6erbe tolt
partpotka ck edekeben barmeyk olda is alaspont
ana nere akarna u6ag aesteni nemzegyue Ebbo semml
szarmazhak Csak Rossz pdg mndenk el6tt rev
z6s cgyg gyere a eananak maradni azok akk gen
kenyesek maguk polikai ntaksagara.
Amid5n tehat fentiekben nemzetgys htees nap6ja es
sa gjbb tudasunk alapan mgalapuk azt hogy nemzet
gyues magyarorsg bpokai kerdesekkel oglalkozot
kernnk ke ugy 6haza mint ten uagjainkat
hogy magyarsagunk tovab egygenek erdekeben
ask be hozo meg csak hozott haarozokat
ugy barmek haza poikai part programmt mko
des aapu zenteek vona Ilyen Oft rtent Eat ak oft
volt nagyon jo udja
Az nemzegyu volt 5szehiva hogy megjelen5
kepviseet bennnket egyetemlegesen dk0 evizi6
specials amerka magyar gyekel papotkai
tetbn feu emekeve fogakozzek Ketsegen
e gen szogaaot M vagy mar uagtud6o
ak ny eferdi barmyen ceok erdekeben magaslar6
partpotika ngovnyokba suyeszten gyekszi
manyz6 anasa ly nezhet eenu amerkai magyar
sgnak Buffaloban megnyanu paronfelG rev6 gysge
erdem hogy mindenki atal szesujon AMOSZ
mex pedg artozo koeege hogy saja magat kedvezoen
revz6ra kaos megvag gast6
nyakoza eee altal meg6va Ennek emuasztas kes
lche6segenek arnyekat vene e0re
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04
k6zben elfogyasztott vajs

k6zben elfogyasztott vajas ke-
ny6r.
| Persze, ha barmennyire is ocsa-
roljuk az amerikai konyhat mem
Eegy konnyen lennenk kepesek
megegyezhi afelett, hogy mivel
is tudn6k p6tolni hirhedt lunch
room etlapokat? Ugyanis, ha egy
norveget vagy svedet kerdiink
meg ezt illetoleg, vilag legter-
meszetesebb hangjan fogja vala-
szolni, hogy a "faarikol", a
"gjetost" es a nokkeltost" nal
soha kiil0nb etelt meg mem talalt
fel szakacs. A magyar ember ezer
peng6be merne fogadni, hogy egy
i6 tai paprikas gulyasnal, (ami-
mex a tetejebe jon egy j6 tanyer
tejfolos es tepert6s turos csusza),
jobbat emberfia mem evett. A
cseh viszont kesz raduplazni az 8
savanyukaposztas disznosiiltjevel
amihez meg "knediki mex neve-
zett nehez gomb6cok jarulnak.
A nemet sem marad rest az 3
"schweinsbraten" es v0r0skaposz
ia, vagy "sauerbraten "-jevel. A
hires "apfelstrudel" sem kismis-
ka es emellett ne felejdje, - szolt
0nerzettel a nemet haziasszony,
akit sorok ir6ja kIlon felkere-
sett, - hogy mi a zoldseget es f.
zeleket hussal f6zzuk es mem viz
eel
Kiil6nos Gnnepi alkalmakkor
tesz XII magaert kiilf0ldi hazi-
asszony. A deli olaszok ,akik xii
l0mben is elnek halnak tengeri
eledelekert, karacsonykor. telerak
jak az asztalt halfelekkel es asst
rigakkal es ilyenkor keszitik
hires panetto-net, ami gyiim0lcs-
b6l kesziilt edesseg es sienai
panfortet. A danok, nemetek es
csehek silt liba mellett iinneplik
a karacsonyt, megjegyzend0,
hogy ezt a nemetek egy egesz xii
l0nleges martassal szolgaljak fel,
amit csak nemet delicatessen
iizletekben lehet kapni. T0bb nor
veg importer szenteli egesz idejet
a "lutefisk" (szaritott hal) beho-
zatalanak, amit Macy tomegekben
fogyasztanak az amerikai skandi-
navok ugy karacsony tajan. A
szerbek es altalaban a delszlavok
fatal malacot siitnek (egeszben)
karacsonykor, magyaroknal Pc
dig szilveszter ejszakajan talal-
max fel silt malacot. A szerbek
mem rendeznek pikniket az u. n.
"pecena jagnetina" (silt barany
ciganyosan keszitve) nelkiil,
amit rendszeresen egy edesseg:a a
"strukli" k0vet.
Az olaszok nemcsak megoriztek
I.ebben az orszagban is 6hazai ct
kezesi szokasaikat es eledeleiket,
de egyes eteleket bevezettek az
| amerikai konyhaba is. Senkinek
sem kell kiilon bemutatni a spa
gettit, raviolit, broccolit vagy
carciofit. A magyar gulyast ma
mar Amerika minden reszeben is
etlapra es ujabban az orosz
borscht is kedvenc etele lett sok
amerikainak, aki szereti a leveses
6fo1f
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04

hogy az ember fellsmerJe, hOgy
az amerikai demokracianak meg
vannak a maga eles korlatai, de
evek kellenek ahoz is, hogy paj-
tassagban egyeni erdekeket es fe-
liletesseget fedezziink fel. Mire
minderre raeszmeltem volna, ma
gam is amerikaiva vedlettem, asz-
szimilal6dtam. Barataim, akik
hazamb6l inkabb Nemetorszagba
vagy Franciaorszagba vandorol-
tax. ma is oft elnek. Az en- ottho-
nom lit van es altalaban elmond-
hatom, hogy amikep j6l ereztem
magam lit az elsS nehez percek-
ben, ep oily j6l meg vagyok most
is -.
A m&sodik:
Amerikarol el0sz0r Ellis Islam
don formaltam velemenyt. Mem
voltam holmi k6ros, sz0rnyii poll
gamista, mint ahogy az Egyesiilt
Allamok kormanya feltetelezte
polgarjeloltjeir6l. Kellemetleniil
erintett a bevandorlasi inspekto.
rok durva kutatasa es inkvizitiy
fellepese, ahogy felfogasom iran'
es izmaim kemenysege fel6l er.
deklodtek. Fajt a szivem, amikol
az els6 tenement hazcsoportot
meglattam es elneztem a kopal
utcasorok gyermeksereget. Al
amerikai varosi elet rettenetes "a
ia fajdalmasan feszitette meg
idegeimet. Amikor "job" utar
neztem palyafutasom tarks
volt: cukrasz, utcai fotografus E.
istentudja mennyi mindenre "a
j0ttem, hogy az arrogancia E!
szemteien fellepes sokszor t0bbe'
segit, mint az illedelmes udvaria,
sag, j6szandek es szorgalom. Ter
meszetesen be kell ismernem
hogy az els6 hnpresszi6im egyikt
sem ALTA ki az id0: . tapasxtslar
vasfogat. Megtanultam = kenye
lem, technikai felszerelesek &
modern ipar ameriksi csodiit ell
smerni. Rajottem, hogy minden
kinsk aikslma snyi]fk as;Sry{ny
ybtsassggal n rohsn6 anasrika
eletbe bekapcsol6dni Is hogy q,
amerikai elet cselekvesre taait &
mem almodozasra. Az amerika
bennsziiio iiottek, ugy taialtam ige,
lszivesek Is el6zkkenyek, mondha
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04

0k6lviv6 k6riil, a tomegek ala
csony kulturaja, aminek arnyeka-
ban n8nek az ertektelen sajt6 ter
mekck, szepsegversenyek es tanc-
marathonok; az amerikai patrio-
tizmus, amely 0sszecsapja a te-
nyereket moziban. Amikor ide.
jottem Amerika gl6rias kepe volt
el6ttem es AIT hittem, hogy kultu
rails es inellektualis niv6ja egy-
szinvonalba esik anyagi civiliza-
ci6javal. Az6ta rajottem, hogy ez
q nemzet csak epulofelben van.
Az 0t0dik:
Macy kiil0nbseget tesz, hogy
honnan es mikor jott bevandor-
l6. En- peldaul k0zvetlenil a ha-
boru utan erkeztem egy agyon-
eheztetett orszagb6l es ICY csak
termeszetes, hogy ami lit legin-
kabb megkapott. az anyagi b0-
seq, az etelek halmaza, a zsufolt
iizletek es a j6l taplalt kispolgar-
sag. Termeszetesen hamarosan tul
estem ezen.a bamulaton es kez.
detben bizony sokszor ereztem SUI
lyat existenciam bizonytalansaga
max. Mondom, eleinte a materia-
lis kultura lazalmaban kenyelme-
sen mozoghattam, ha barmennyi-
re is zavart az amerikai 0rvenyes
elet rettenetes rohama. Els sok-
szor chosen maradtam: az ameri-
kai kultura, amerikai miveszet es
f6kent miiveszet baratainak fell
tun6 hianya, kinosan erintett. -
Termeszetesen, amint megismer-
kedtem az angel nyelvvel es az
amerikai szellemmel otthonosab-
ban ereztem magam es ma mar ell
mondhatom, hogy ertekesebb ba-
ratokra tettem lit szert, mint a
tengeren tulon.
A hatodik:
Gyermekkoromban Amerikat az
"Igeret Foldjenek" tartottam.
Lazasan kesziiltem a Macy ultra,
amely elvisz ARA a csodas foldre,
ahol mindenki egyforma jogok-
kal bir es ahol az ervenyesiiles le-
het&segeit senki elol sem zartak
ell. Az amerikai tipusban egy uj
emberpeldanyt veltem talalni: -
tisztalatasu, elfogulatlan es sza-
badsagszeret6t. Be kell vallanom,
hogy egyik csal6dasbol a mask
ba estem. A nagy amerikai metro
polls szegeny negyede megmutat-
ia, Amerika igazibb arcat. A sze-
pet es jot lit a penz emelte es mem
k0zosseg szelleme. Altalaban az
emberek hekepzeltek, hangosak $
tulbiztosak dolgukban, az into
lerancia es vakhitiiseg, hos ina
data, az "Arany-Isten" ma mar
jellegzetesen amerikai vonasok.
Az egesz orszag lazasan iinnepel
egy boxbajnokot, mik0zben egy
Marcom szinte eszrevetlenul err
kezik Amerikaba. Az amerikai
ipar es az amerikai iskolai rend-
seer el0tt leveszem kalapom,
inert el kell ismerni, hogy mines
meg egy orszag, amely a tanulni-
vagy6t jobban kielegitene, mint
Amerika.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04

nam megertessel viseltetnek be,
| v&ndorl6val szemben. Az angol
|nyelvet hamarosan el kellett sa,
jatitanom Is senki sem nevetett
els3 nyelvbotlasaimon. Egy meie
egyszeri amerikai vidski embe.
rex k0z0tt eltem es csod&lkozas.
sal vettem, hogy mily gyakran
beszelnek fair" eljarasr6l es
"sqare dealing "-r5l. De meg ma.
| gyobb amulattal tapasztaltam
hogy 6szinten t0rekedtek is a
"saare deal" re Ebben pillanat-
ban meleg lelkesedessel Is hittel
tekintek az vi amerikai genera.
clio Is az intelligencia ele, amely
most fog kiforrni.
A harmadik:
A new york; felhSkarcol6k egy
altalaban mem leptek meg. Beval-
lom, sokkal magasabbaknak vel
tenn a felh6karcol6kat - odaat-
r6l. Mem ert meglepetes. A leg
rosszabbra szamitottam es amit
vartam. megkaptam. Mem beszel-
tenn az orszag nyelvet Is ell vol
tam keszulve, hogy ez mily aka.
dalyokat g0rdit elem. kenytelen
voltam sajat honfitarsaim, bara-
tain koreben mozogni es elfogad-
nj AIT, amit elem raktak. Hiany-
zott, hianyzott nagyon az a meleg
k0r, amt Eur6paban magam mo-
g0tt hagytam. Az amerikaia kat
csak messzir3l LATHAM. Durva
nepnek tiintek fel el6ttem: gaz-
dagok voltak, de koz0nsegesek.
Az elso felfedez6 utat Amerikaba
Westinghouse tettem, ahova
mint turista utaztam es sohasem
fogom elfeledni vezet0 utmuta-
tasait: "Ez lit egy hid, amely ke-
rex egy milli6 dollarba keriilt!"
stb. Koriilbelil ket evig tartott,
amig Columbus atkozasaval fell
hagytam es hozzafoghattam,
hogy Amerikat sajat magam fell
fedezzem. Ebben az id0ben mar
beszeltem annyira angolul, hogy
megertessem magam es megert-
sem, hogy az amerikai k0zvetlen-
seq mem tevesztend6 0ssze az I'D
variatlansaggal Kellemesen
erintett, hogy mily konnyu lit ba-
ratokat es ismer0s0ket szerezni es
magas allasu embert megk0zeli-
teni. Felfedeztem magam sza-
:. mara az amerikai irodalmat es
miiveszetet, amit kezdek igen
lnagyra becsiilni. Amt messzirSl
gyermeki naivsagnak talaltam,
kozelr6l fatal energiakban bon
takozott XII. Az amerikaiva vedks
k0zben fiatalon maradtam. Ami
kor az ujonnan erkezettek szaia-
Dol ugyanazt hallom, amt en- en-
legettem, amikor idejottem, hata-
! rozottan bosszankodom.
| A negyedik:
Amerikat ugy kepzeltem ell,
| ahogy iskolas konyvekben lefes-
tik es ahogy a mozgoszinhazak-
ban elenk tarjak.> >Ugy valahogy
kepzeltem, hogy ez az orszag egy
harmad szentimentalizmus es ide-
aluzmusbol es egy harmad Wild
Westb6l all. Az amerikai "demo+
kracia" es egyenl6seg hatartalan
| vonz6 erovel brit. Rendkivil er-
dekelt az amerikai haladas magi-
kus formulajat megismerni. Meg
erkezesem utan az els6 meglepe-
tes akkor ert, amikor allasert pa.
lyaztam. A csomag okmany es re-
komendaci6 amt magammal hoz.
tam, lit semmi ertekkel sem birt
Az elso erzesemet tehetetlensee
jellemezte. Hamarosan atlattam
hogy lit mines meg az biztonsag,
az a keszseg embertarsainkat Sc.
giteni, amt otthon tapasztalhat
am. KetkedeSsel es elUyiryazattaI
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-07-04

tam, lit semmi ertekkel sem birt.
Az elso erzesemet a tehetetlenseg
jellemezte. Hamarosan atlattam,
hogy lit mines meg az biztonsag,
az a keszseg embertarsainkat Sc
giteni, amt otthon tapasztalhat-
am. Ketkedessel es el6vigyazattal
tfigyeltem az amerikAi elet KERN
geset, Az igazsagszolgaltatas ket.
area megijesztett es bizalmatlan-
ma tett, ahogy a bir6t az egyik
mozg6kepen, nevetseg targyava
tettek. Begub6ztam. "Vigyazat,
- mondtam magamnak segits
magadon, mert lit ugyan senki
sem fog segiteni rajtad''. Mas
dolgok S zavartak. A fuleimet
sertette . dollar" Is a penzertek
alland6 hangoztatasa Is ahogy lit
imadjak ! kesz .cikkett, a t0meg-
produkcidt, erzeketlenseg a ter
meszeti sEepsegek irant, piszkos
utcak, az East nyomortanyaja.
UgyanahkDr i megerfztem, hogy
~ smberek szive malyen meleg-
seq lakik es az atlag amerikai ir-
t6zik 9 kemenygalleros megatar-
tast6l. Furcsa kevereke szenti-
meptalizmusnak es az uzletember
gsniuszSnsk. Ehseg tomeg Al
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1929-01-13
n. A. A. F. AND A. A. i. HAVE
LIKE AIMS DESPITE WAR

and according to the standards of
amateurism set by the A. A. u.
AS far as the Olympics are concerned,
the activities of the United States must
be controlled by some body. If the
Government has no desire to make
competition in the Olympics official,
then the A. A. U. probably is just as
good a body to control the entries from
the United States as any other. II the
A.. A. u. control has not been what 1t
should be, if 1t now is falling short in
some particular, it might be possible
for the colleges and the other organiza-
tons to give some real help, especially
in financing. In all probability, most
of the men who have been behind the
A. A. U. are high-type business or pro-
fessional men, who have just as keen
interest in seeing that the United States
is well and creditably represented as
any other group. Certainly no better
leadership could ever have been asked
for than that vested in Col. Thompson,
who for years was the backbone OF
Olympic endeavors in this country.
What the A. A. U. has been trying
to do for many years Is TO advance the
interests of amateur athletics in the
United States. Perhaps at times its
efforts have not been as perfect as they
might have been, but it has accom-
plished a good deal. On the other
hand, no one can doubt the sincerity
OF such men as Maj. John A. Griffith,
executive vice president of the National
Amateur Athletic Federation, in their
efforts to accomplish even higher and
better things, and it does seem that,
with such men seeking the same end
and the same result, some neutral
ground might be found on which every
body could work together in harmony
to attain that end. 1t would seem that
the only aim would be, as far as the
Olyrnpics are concerned, to see that the
United States squad Is adequately f.
nanced, properly trained and efficiently
and capably managed by high-type men.
And with everybody having in mind
this fundamental aim and leaving out
OF the question entirely who is to be
the tttular or actual boss or what group
is TO have the greatest voice, 1t should
not be SO very, very difficult to find a
harmonious and satisfactory solution
for the problem, If problem there is.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1929-01-13
C. CLUB PLANNING
TO MAKE MEET BIG

1t is the plan Of the Alumni c Club
Of Central High School, which annually
conducts the C Club track meet, to make
the tenth annual affair, which will be
held during May at a date to be an
nounced, the biggest in the history of
the fixture.
A committee to handle arrangements
for the meet will be appointed at Il
meeting of the club to be held Thursday
night at 8 o'clock at the Racquet Club.
Officers will be elected and other com-
mittees will be named at the meeting.
Plans for a bowling tournament for
club members, to be held in March, will
be discussed.
Efforts are being made by the c Club
basket ball committee to schedule a game
for the Central team with Stanton Mil
itary Academy, to be played the night
of March 3 here. Harrison Dey, former
Central High athlete. is coaching the
Staunton basket ball and base bail
teams.
Joseph A. MARI is the present presi-
dent Of the c Club. DR.. Louis M. Cuv-
illier is vice president. Robert e. Newby
secretary and Eugene Casey treasurer.