davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22

hiszem, de ha igaz is volna, en- is
csak masnak az aldozata vagyok.
Mar reg meguntam a ferfiakat, a
vegen mar semmit sem tudnak
nyujtani az emberek nem is ba-
nom, hogy elhagytak. A baratn6k
sokaal t0bbet ernek.
Aka remegett es sirasba tort
XII, mint egy dacos, elkenyeztetett
gyermek, XII AIT hiszi, hogy igaz-
sagtalanul biintettek meg.
Z Mem tudtam, hogyan vigasztal-
jam es irt6ztam ,betegseget6l. Hal
lottam, hogy fpuszta lehellet is
fert6z tuk0n iiltem, bar annyira
sajnaltam, hogy mem tudtam azon
nal elmenni. Fektelen termeszet
volt, XII sohasem tudott uralkodni
magan es semmit sem tagadott
meg onmagat6l. Mem neveltek
meg kiskoraban az elet sc tudta
megncvelni. Termeszetesnek talal-
ia, hogy minden yirag neki nyil-
jon es mint rossz gyermek, ell
dobta a letepett' viragot, ha mar
mem Kellett neki. Els sohse t0r6-
d0tt azzal, hogy az elet veszelyc-
Ike tbs rejt magaban. Megse tud-
tam elitelni, ereztem, mines jogom
hozza. Hisz mindannyian boil
dogsagot kergetjiik. Csak min
denki mas uton remeli elerni. A
viragok is Acknowledgment lila
toznak s az ember mem tehet ar
r6l, hogyan van alkotva.
Sokszor fels6hajtottam, bar ne
ismertem volna meg Helgat. Mem
hozott szerencset nekem. De j6 es
kedves volt mindig hozzam az q
szempontjab6l itelve meg a dolgo-
kat, csak javamat akarta. Onz6
eel mem vezette, mid6n beledobott
ebbe az eletbe, 3 j6l erezte magat
benne AIT hitte, nekem is j6t
Folytatiuk.l
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22
PUszTT0 ERD0Ttjz

BerlinbH jelentik: A Berlin
k0zeleben fekv0 Schm0ckwitz va
roska, k0rnyeken erdotiiz iitott XII.
A rettenetes szarazsagban es az
izzo h6segben a langok percek
alatt ezer es ezer negyzetmeter
erd6re terjedtek XII. A berlink0r-
nyeki tuzolt6sag teljes ietszam-
ban kivonult, a tiizoltok azonban
tehetetlenul allottak az 6fiasi
langtengerrel szemben. Ekkor
mar t0bb mint tizezer negyzetme-
ter erd6 egett S tuz oltasara
gondolni sem lehetett. A tiizoltok
es az oltasi munkalatokban reszt-
vev6 lakossag minden igyeke1ete
mar csak ARA tranquil, hogy le-
galabh a kornyez6 falvakat men
tesitsek.l
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22
RABL0GYILKosSAG
PILISMAR0TON

Budapestrol jeientik Pin
ter Balintne pilismar6ti 64 ewes
oregasszonyt lakasan holtan ia
laltak. A fejen hatalmas seb ia
tongott. Kitiint, hogy egy elvete-
medett gazember ejszaka beha-
tolt az ozvegyasszony hazaba,
meggyilkolta es minden penzet es
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22
ertektargyat elrabolta. Az elvete-
medett rabl6gyilkosnak csen-
d6rseg nyomaban van.


A wax: No, latom az abrazato-
don, hogy mem valami jol sikeriilt
mai napod.
A siketnema: A tied annal job
ban sikeriilhetett, inert hallom,
hogy szalonnat piritasz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22
REGENY
Irta: B0HME MARGIT.

biiszkesegem mem engedte, hOgy
elfogadjam a magam laban
akartam allani. Mem akartam,
hogy ezentul a penz szerepet jat-
szon baratsagunkban. Az iizlet-
ben lGv8 t0ket kamatoztatni akar-
tam, amint EFT Herbert Gallen
tette az eloz0 evekben.
Alig voltam Hamburgban, egy
frankfurt bank ertesitett, hogy
GaIlen Herbert haromezer mar
kat helyezett letetbe reszemre S a
penz rendelkezesemre all. Kiser-
tesbe jottem, 'hogy penzt meg
kTildessem, inert eppen ekkor
penzzavarral kiizdottem, de ba-
bonas voltam S feltem, hogy nem
fog szerencset hozni. Egyel6re
bankban hagytam S annyiban
megis hasznomra volt, hogy ta-
kar6kpenztari konyvet nAhany-
szor biztositeknak adtam a hitele-
z0knck.
Inkabb veletlennek, mint sajat
erdememnek tulajdonitom, hogy
iizfetem gyorsan felviragz Oft es
divatba jott. Egy delutan ugy OF
ora tajban, hamburgi ebedid0
alatt, negy ismert tozsdeiigynok
jott be, hozzank. Uzleti beszelge-
ltesbe voltak elmelyedyve, helyi-
segiink epp utjukba esett ICY
betertek. Elobb nehany iiveg
bort, maid ebedet rendeltek es
lassank6nt jo kedviik lett. Dicser-
tex az etelt, kitiin0 bort, a barat
sagos szobat es kilenc craig ma
radtak. Azzal az igerettel tavoz-
tax, hogy gyakran fognak jonni,
inert nagyon jol ereztek magukat.
Szavukat megtartottak. Mar
masnap ketten k0ziil0k megint
nalunk ebedeltek es harom urat
hoztak magukkal ICY j0tt divat-
ba iizletem. A reggeli-, ebed- es
vacsoraid6 alatt helyiseg min
dig megtelt. Ennek ellenere mem
volt fenyes j0vedelmem inert tul-
sok idegen t6kevel dolgoztam.
De inert k0telezettsegeimnek ele-
get tudtam tenni, fem tudtam
tartani magamat egyel0re ez
volt celom. De lelkem az gyak-
ran tavol volt. Ilyen izletben a
munka felemeszti az embert. lit
mines iinnepnap, s6t ilyenkor van
a legt0bb dolog. S megis mindig
nyugalmat kell magunkra er0sza-
kolnunk vendegeknek j6 ar
cot kell mutatni ,hogy jol erezzek
magukat. Ideges, faradt, rossz-
kedvii tulajdonosn6 az iizlet ka-
rara van.
Lelkem mem volt oft. Az arnye-
kok meg mindig k0vettek. Ahogy
rendbej0ttem az iizlettel, magam-
hoz vettem gyermekemet es Ellat.
Erik ugyan ellenkezett, mondvan,
hogy jobb dolga van a kis ember-
mex kiinn az Uhlenhorston, jobb
leveg6je es jobb apolasa van OFT
mint az ilyen iizlet nyugtalansa-
gaban, de Istenem, az anyai on
, felaldozasnak is van hatara. A
gyermek volt egyetlen 0rom0m
es vigaszom, inert Erikkel valt
viszonyom mem volt az igazi. -
Mindketten tisztaban voltunk az
zal, hogy AZ el6zmenyek utan tisz
tan plat6i baratsag lehetetlen k0a
think. Csak ket eset volt lehetse
ges: vagy regi elet, vagy teljes
szakitas. Az els0t mem akartan
en-, a masodik lehetetlen volt;
, mem akart befolyasolni, tisztelt'
hatarozott fellspesemet, de mind
ketten szenvedtiink alatta. Keril
tiik az egyiittletet S ha egyiit
voltunk, lehangoltak voltunk. :
!. Valasom elhuz6dott. Hihetetlen
: micsoda akadalyokat g0rdit tor
e veny Is bir6sag a szerencsetlel
d hazastarsak ele, Xix meg akarnal
a egymast6l szabadulni. Egez ha
! lom paragraphs es jogi sz6rszalha
e sogatas zarja ell szabadsag III
iat podiO q mi neptiink Olyan "
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22
(Folytatas)

Lpy sep hIS CoCtCt 1oSo
ked elmeselni.
Tudod, hogy penziom mem megy
iol es mindig tele vagyok ados-
saggal, ami undorito. A multkor
sziiksegem volt asztalnemiire,,
mem sokra, k0riilbeliil otven mar
ka ertekiire. Bemegyek egy iiz-
letbe, ahol azel6tt jo vevo voltam.
Regebben sokat vasaroltam oft es
szivesen hiteleztek nekem. Emlek
szem, egyszer apr6 bevasarlas
k0zben francia fehernemiit mu-
tattak, ingeket, % markaert da-
rabjat; nem akartam megvennl,
inert nem volt penz nalam, Gle Jo-
forman ream er6szakoltak hat da-
rabot. amit termeszetesen kes6bb
becsiiletesen XII is fizettem. Most
sem volt penzem es mitsem sejt-
We, AIT mondtam, hogy irjak fel
szamlamra. A kaszirno a fon0kre
nezett, ez zavarba jott AIT .mond
ia, iizleti elviik, hogy mem hitelez-
mex. Kertem: tegye meg szlves-
segb6l, hisz maskor is hiteleztek
nekem es most, mikor lily biztos
iizletem van, mem biznak meg
bennem rongyos 80 marka ere
ieig? 0 vallat Won't gondolatai
arcara voltak irva: azelott On
k0nnyen kereste penzt S mem
volt kockazat Onnek hitelezni,
inert 0rizkedett volna a kellemet-
lensegekt0l. De most?! Roviden,
el0bb erdeklod0tt viszonyaim
irant amennyiben jelenleg sok
ad6ssagom van, nem kaptam meg
az arut. EbbGl is lathatod, meny-
nyire ertekelnek benniinket, ha
tisztesseges eletet folytatunk.
Egy kokottnak van hitele, egy
penzi6tulaj jdonosnonek mines. Ell
kescredett hangulatban vagyok s
legjobb szeretnek megint kiallni
a sarokra. Gyakran hallom, ha
lily szegeny pariar6l van $40, hogy
az emberek AIT kerdezik: "miert
mem dolgozik?" Hat miert nem2
Probaljatok meg csak egyszer, ii
tulokosak. Ez epp oily lehetetlen,
mintha bilincsbe vert labbal akar-
nank egy sima falra felkuszni.
Nemsokara meglatogatlak ne
hany napra. Hogy van Petersen
ne? Ell meg vagy mar elk0ltoz0tt
egy jobb vilagba9 Nagyon sal
naltam, mikor olvastam leveled-
b6l, mennyit szenved. Borzalmas !
Oriilok, hogy uzleted j6l megy s
hogy j6l erzed magad. Remelem,
kis Willy nemsokara jobban
lesz, nagyon szeretnem mar lat
nj ezt draga kis fiut S meg va
lamit. Mem szeretem, ha ostoba-
max tartanak. s velem mem hitet-
heted ell, hogy Erikkel most csak
plat6i baratsagban vagy. listen
veled! Hi Timead
Az iizletet Hamburgban megle-
het6sen elhanyagolt allapotban
talaltam. A berlo felesege az 6sz-
szel meghalt, az6ta gazdasszo-
nyokkal kinlodott hogy ez NIT
jelent ilyen uzletben, AIT csak
szakember tudja. Az iizlet mem
volt eleg tagas mem volt nagy
t0megre berendezve a jobb ven
degek kezdtek lassankent elma
radozni. Er3sen hozza kellett lat
nom, hogy az uzletet ismet felvi
ragoztassam ez annal nehezeb
ben ment, inert Lude Schnacl
mem volt mar mellettem a sze
melyzetet mem ismertem meg elee
j6l, hogy barkibe is ,megbizhat
tam volna. Azonkiviil .nagy ter
hemre volt a haz a Rama mellett
mely gondjaimra volt bizya. He
ribert bizonytalan id6re Del-Ame
rikaba ment $ a draga gyiijteme
nyeket mem bizhattam idegenekr
s ICY minden harom honapbal
vagy Ella, vagy en- mentiink od
szelloztetni, takaritani es ellen
Srizni. Ennek ellenere egy percr
- hn
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22

csakhogy valookom legyen. Bizo-
nyitekokat kertek. Sokszor ket-
segbe voltam esve. Kozben Erik
igyekezett tudtomon xviii felese-
get reabirni, hogy adjak vissza
egymasnak k0lcson0sen szabadsa-
gukat. R0vid lido mulva valaszt
kapott, hogy alapos megfontolas
utan elhatarozta kivansaga telje-
siteset. Csak egyet k0t0tt XII, hogy
becsiileszavara fogadja, miszerint
hozzam mem k0zeledik t0bbe,
inert elviselhetetlen lenne neki a
gondolat, hogy nekem csinalt he
lyet. @ felolvasta nekem a leve-
let, mely dan nyelven volt irva S
leforditotta.
- Igaza van, mondam en- =.
mem lehet csodalkozni, hogy meg
akar ovni teged egy durva, er6-
szakos lenyt6l, mint aminonek en-
gem megismert - Mem valaszolt
erre, a levelet eltette tarcajaba s
elmeriilve nezett szivar fiistjebe.
- Nit felelsz rea? = kerdez-
tenn 6rdekl0dessel.
- Nit felelek rea? Elosz0r ele-
temben hazudni fogok. Meg TO-
gom irni neki, hogy te ferjnel
vagy hogy egesz mas valami
kesztet most ARA, hogy szabad le-
gyek ezzel mem is -fogok nagyot
hazudni. Dida, inert most els6sor-
ban gyermekiinkre gondolok. !.
Bolintottam. Mem voltam felte-
keny gyermekemre, hogy 9 foglal-
ia ell Eriknel az els6 helyet, s6t
gyermekhez val6 szeretete eleg-
tetel volt nekem, de megis 0ssze-
szoritotta valami a szivemet, az
tudat ,hogy ismet g0rbe utakon,
hazugsag altal akarunk celt erni.
Miert oily sotet mindig eletem,
miert mem tudok ugy, mint ma
sok, egyenes uton boldog lenni9
Az elet tragikuma, hogy az elso
ballepes sulya reank nehezedik s
egesz eletiinkben szenvediink
alatta.
Augusztusban Erik kivansaga-
ra Willyke Ellaval egyiitt Parten-
kirchenbe ment, 3 ket het mulva
utanuk ment oft maradt hat he
tig. A gyermeknek sziksege volt
friss leveg6re. mem volt semmi XII
mondott baja, de lefogyott es be-
teges ,sapadt szine volt. Az embe-
rex azt mondtak, hogyy napr6l-
napra szebb lesz, olyan, mint egy
kis angyal aranyszoke firtjeivel,
de en- jobb szerettem volna, ha
eros, egeszseges gyermek lett
volna.
En- egesz nyaron Hamburgban
maradtam, noha sok dolog mem
volt, inert mem akartam az iiZletet
idegen emberekre bizni. Szabad
idomben ismet rajzolni kezdtem
lGondolatokba elmeriilve almodoz.
tam, mig kezem papirra csinos
kis kepeket rajzolt, magam sen
tudom, hogyan. Mindenesetre xii
lonos, gondolatam, hogy egy ven
degl6sne rajzoljon, ha megtud
max, mosolyognanak rattan. De
0r0met okozott S ICY folytattam 1
rajzolast elgondolkoztam, mi
lyen j6 volna, ha mindig csal
| festhetnek es rajzolhatnek.
j Mikor el6sz0r latogattam mes
Il
Petersen Helgat, nagyon meg
lijedtem, bar Erik el6keszitett ra
hogy nagyon rosszul nez XII. Alit
lehetett reaismerni. LIE volt fogy
va, csak Dor es csont volt. Arcb6
re hervadt es rancos volt, minth'
szazesztend6s lett volna S alig to
| | dott jarni.
i - listen hozott, Dida, - mon
Ida felem nyujtotta sovany fehe
kezet. - Megijedtel t6lem, ugy-e
ii Ne t0rd meg magad, el6ttem ner
( kell, hogy szegyenkezzel. His
ury,;v %udnm hanva1au vaOvnl
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-08-22

terv reszletei kovetkezok. vezet6 gyarosok mi
termeinkben kaitjak modeleiket amelyek so nagyobb
valasxekot nyujtanak mint nagyobb varosok kcsinyben
butoraruhaza Nemcsak egy vagy ket berendezs egy g
t6 nemcsak egynehany ebedlo vagy hi berendeze ha-
tees valasztek ameyben minden gyarban kesztett
berendez6st megtalalja.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16
Ewi1 Filipino Peasants by
Thousands from Homes

The cases of nearly 1000 peas
ants, also for their election, on the
Jalajala estate in the province Of
Rial, owned by the Borja family,
are still pending in the Supreme
Court awaiting a decision. The ma
ority of these peasants are men,
bers Of the Philippine Confedera-
ton of Peasants.
Also the Filipino workers have
their troubles. In December the
cigar and cigarette-makers, under
the auspices Of the Philippine La
Dor Congress, planned public
demonstration, which was stopped
by the Provincial Commander of the
Philippine Constabulary and the
Provincial Governor Of Rial.
Vigorous Protest.
The demonstration was a vigor-
GUS protest against the imprison.
ment Of Comrade Cortez, leader
Of the Cigarmakers' Union. The
public demonstration was stopped
or suspended by the government
authorities for the simple reason
that the workers prepared some RED
flags, red cartoons and posters tc
be used in the parade.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16

For short period of time the Daily Worker is offern
free Of charge copy Of Bill Haywoods book with ever
yearly subscription This applies to renewals we'll
you have already subscribed extend your sub for nohe
year.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16
U. S. Imperialism Dominates All Capitalist
Groups; the Communists Fight

AS American imperialism rules,
the Mexican government becomes
more reactionary. Above all Amer
lean imperialism must have stabili-
cation. By its demonstrations in the
past against the U. g., Mexico has
been the anti-U. S.. leader of all
Latin America. 1t is the largest
country next to BraziD. 1t is
nearest to U. S. 1t has been the
traditional enemy of the U. S. since
it's foundation. 1t has fought againa
the u. S. These are but some of
the facts that have mad, Mexico
looked up to as the natural leader
in the fight of the -atin-American
peoples against American imperial
ism.
Makes Caribbean Secure"
This tradition must be definitely
broken. This is part of the prepare
tions for the next war that America
is making and goes hand in hand
with the slaughter of workers ii
Cuba, in Colombia, in Nicaragua
bolivia and Paraguay and else.
where. This is how the Caribbean
will be made "secure" for Americ II
imperialism.
And the government is doing ev
erything it can to break the revolu
tionary tradition in Mexico, to prov
Mexico will be "good" and stable
Fascism is rearing its ugly head. TIL
murder of Mella in Mexico is blu
the last example. A new series C
measures is being applied to work
ers and agrarian organizations.
new fascist labor code is being work
ed out which is calculated to trans
form the workers into compan
unions that will be part of the stat
apparatus. In. the countryside arm
ed guerillas are being controlled b
the chiefs of military operations j
each district. The recent verdict
of the Supreme Court on agrarial
oil and labor questions are new ind
i cations of the growth of reaction
! This nascent fascism is all to enabl
: the Mexican government to Undue
American imperialists to get it OF
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16
BY JACINTO G. MANAHAN.
president, Philippine Confedera-
ton of Peasants.)

ton of PeaSants.)
MANILA, (By Mai) The Fill
Pine peasantry have always lived
the most miserable lives. Now un-
der American rule the following
facts speak for themselves as to the
terrible insecurity Of even their
present poverty.
About 500 peasants on the Dina
lupihan estate in the province of
Bataan, owned by the Roman Cath
ole Archbishop Of Manila, have
been evicted from the lands they
toll upon. This is the same estate
on which, on January II and IL,
four peasants were beaten and tor
tured by the Philippine constabu-
larry.
To Evict 5000 More.
There are also about 5000 peas
ants on the San Pedro Tunasan es-
tate in the province Of Laguna,
owned by the Jesuit Fathers, to be
evicted from their lands and the
houses which they have built. Some
cases are still pending in the Court
of First Instance and in the Philip
pine Supreme Court
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16

can ruling clique sees the oil and
mine fields closing down in Mexico
and opening up in Venezuela and Co.
lombia, and knows that these new
fields are enough to supply the
world for the present and that the
boycott can be continued for long
time.
The Mexican government can not
take away the concessions from the
American and other capitalists. Nor
are there many more concessions to
grant and if there were, could not
be granted to other powers. The
Mexican government must see stu
alton, where having given away the
resources to be used, they are de-
liberately not being used so as to
starve the government into submits
sion.
Definitely Broken.
The result of this policy is that the
Mexican ruling class has been def
nitely broken. 1t is now desperate
ly trying to win the favor of the
imperialist powers, above all Ameri-
can imperialism. 1t has deprived
the masses of any of the benefits
of the last revolution, particularly
where it affected American conces-
sions. 1t has retreated from Arti-
Gle 81 of the Constitution. 1t has
greeted Morrow with fervor and has
established a new policy of friend.
ship" with the American govern
ment. All this, to show American
capitalists that Mexico is no Longer
red" that the Mexican government
will be good" and submissive tt
American Imperialism, just as goot
as Venezuela or Colombia, ant
please won't American capitalist!
open the oil and minefields so tina
the Mexican government can get it
royalties, it's rake-off, its part of tn
plumber from the terrible exploita
ton Of the masses. The fact i
American imperialism has it in it
entire power to make the Mexican
government rich or poor, and SO ha
the Mexican bourgeoisie and petit,
bourgeoisie in its grip.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16
Conditions in Mexico

The first article of this series By
Albert Weisbord, representative of
the Trade Union Educational
League to the Me9ican Unity Con-
ference of Workers and Peasants,
1oas published in the Daily Worker
yesterday. 1t dealt aUith the condi-
tions of Me1ican UorkeYs in the
United States. The second article
follows:
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16

The third article, to be printed to-
moYrow, will give a statistical sur
zen of the Mexican proleta,iat, their
racial, industrial and agrarian divi-
sioms, and economic conditions, and
the situation of the Mexican labor
movement. y
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16
SUBSCRIPTION RATES:

SUBSCRIPIIUN RAT Lo'
By Mail Gin New York only):
$500 a, year $3.50 six months
$3.50 three months
Nv Mail (outside of New York;:
5000 a year $3.50 SIX months
s2.OO three months
Address and mail all checks to
The Daily Worker, 1928 Union
Square, New York, N. 7.
The daily worker. [volume] (Chicago, Ill.) 1924-1958, 1929-02-16
By ALBERT WEISBORD.

If the conditions of the masses in
Texas and the mid-south are bad, the
conditions in Mexico are much worse.
If Texas resembles Europe then
Mexico shows the oppression that
capitalism brings to the colonial peo-
pies. However, before going into
this it is we'll to have clearly before
us the economic, political and social
situation existing in Mexico today.
Just as internationally we are in
new phase, the third phase OF
postwar capitalism, so we are in
new phase in the relationship be-
tween American capitalism and Mex
leo. Hitherto in Mexico there was
among the big capitalist powers a
great scramble for the huge re-
sources of Mexico. The Mexican rul-
ing classes could play off one set of
exploiters against the other, and
could take more independent po-
sition", if necessary Threatening"
with "mass movements" etc. SINH
larly that group of capitalists not
favored by the government would
set up its own clique which would
also "play" with the masses in or
der to put as much pressure on the
government as possible to "bring it
to reason"
A Radical Change.
But today all this has radically
changed. Today U. S. imperialism
dominates all the capitalist groups.
The other groups now place them
selves, in a sense, under the protec-
ton of the U. S. group and form
one united front in dealing with the
Mexican government and the mass
es. In order to put pressure on the
government the oil wells and mines
have practically closed down. What
is tantamount to a boycott has beer
established on Mexico. This can al
the more readily be done as
1. Oil production in U. S. exceeds
the demand.
2. Huge fields arc mines hav'
been opened up in Colombia ant
Venezuela.
8. The resources had original.
been seized by the U. S., for exam
pie, partly to be used but also partl.
to prevent rivals from acquiring
them and this latter aim had al
ready been accomplished.
simultaneously the Mexican gov
eminent found itself embarrassed O.
other fronts. More American capita
was poured into Mexico than evel
so that more and more the econom
ic life of the nation was grippe
by American investors. The inva
sion of Nicaragua meant increase
American pressure from withou
Increased pressure on the Mexican
in the U. S. and the new immigrs
ton regulations threw still more bun
dens on the Mexican government
And finally, there were the feudi
reactionaries supported by the catf
Ole church, who were arming fo
fight and costing the governmer
dearly.
This boycott and united pressur
has completely driven the Mexic
government and native ruling elias
from it's independent" position.
is no more case like that of "buy
ers" competing with each other TO
the goods of the Seller" but nov
Just the reverse, sellers" (clique
in Mexico, Venezuela, Colombis
etc.) are competing among them
selves for the buyer" The Next