davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

/ adasaert, amellyel tausagot tet-
TEX magyarsagukr6l ezzel dics3-
seget szereztek a magyar nevnek
azzal, hogy izzig-verig magyar
sziil6l gyermekei, akiknek az az
egyetlen es scent t0rekyesiik,
hogy gyermekeiket az ezredeves
magyar nemzet S a magyar nyelv
istapolasara neveljek.
A miikedvcl0k legjava resze
szineszi tehetsegr6l tett tanusa-
got. Maga a szindarab f6bb ma
tadorai k0vetkez0k voltak:
Demeny Lajos, aki Bakaj An
dras J6m6du parasztgazdat kreal-
ta Demenyre batran mondhassuk
AIT, hogy "els6rangu'' szinesz te-
hetseg.
Ifj. Horvath Istvan mint
Csorba Marion csik6s gazda I4aci
nevii fla, megerdemli baberko-
t,zOru masodik viragszalat. Ez
hos szerelmes olyat produkalt,
mem eppen teljes komclysaggal,
hogy meg a termeszet sem alkot-
hatna meg sikeriiltebben 'batran
allithatjuk, hogy elsorangu jate-
kaval tanujelet adta az igaz Is
hiiseges szerelemnek.
Hegediis Erzsebet, Bakaj lea
nya rendkivGl ugyes mozdulatai-
val es komolysagaval, valamint
kellemes, - de gy0nge hang
javal megnyerte tetszesiinket.
Z Keszler Wendell mint b5g6s ci-.
gany, - aki maga a szindarab
betanulas nehez munkajanak a
mestere - minden dicseret keves
ahoz, hogy iigyes es preciz m6ka-
20 jatekat aposztrofaljuk, mely-
lyel alland6 kacagtatasban tar
totta a kozonseget.
Ugyes volt Sziics Margit, Csor-
ba felesege, aki mint egy j6 anya
adta el6 kenyes szerepet, bar mem
tapasztalt ratermettseggel, de eleg
ugyesen Viszont maya Tamas ia
nos mint Csorba Marion, kell5
kvalitasr6l tett tanusagot, elte-
kintye attol, hogy modern anne
rikai sziirke kalap sehogyan sem
paszolt egy magyar csik6s gazda
oltozekehez.
A masodik felvonas bonvivanja
Saur Janos volt, aki tipikus IA
lusi zsido boltos szerepet t0lt0tte
be nagy szaktudassal.
A harmadik felvonasban Bun
chy Janos csardasgazda szerepe-
ben tiintette XII magat.
(Folyt. a Six oldalon.)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
Magyarorszagi ujsag velemfnye
egy youngstown magyar lelkeszrol
Vitez B. Zsinszky Endre cikke Ritka elismeres az
amerikai magyarsagnak - Hogy latjak "otthon" egy
Youngstown pap munkajat

Mintegy ket eve jelenik meg
Budapesten egy izzo magyar faj-
szeretettel irott ujsag, melynek
szerkeszt6je Vitez Bajcsi Zsilin-
szky Endre orszaggyiilesi kepvi-
sel0. Veletleniil keziinkbe keriilt
ez ertekes ujsagnak husveti sza-
ma, S abban riagy meglepetessel
olvastunk egy Az amerikai ma
gyarsag ess az ohaza" az ameri-
kai magyar lelek tiikreben" cimii
nagyobb cikket. Meglepetesiink
csak fokozodott, amid6n ait lat
TUX, hogy cikk tulajdonkepen
Borsy-Kerekes Gy0rgy esperes,
Youngstown lelkesznek egy ame-
rikai foly6iratban megjelent ira
saval foglalkozik.
A budapest ujsag cikke oily
nagy terjedelmii, hogy AIT ege-
szeben mem hozhatjuk, bar ket-
segteleniil megerdemelne. Tekin-
tettel azonban annak specials
yougstowni vonatkozasara, lit
kozliink bel3le nehany reszletet:
-. Mikor mar nagyon sok
keseriseg gyilik meg bennem
-irja cikk szerz6je - a ha-
zai allapotok lattan es elten:
csonka hatarokon kiviil el6
magyarsaghoz szoktam meme
kiilni kepzeletben es gondolat-
ban. Semmi sem bizonyitja
jobban a magyarsag bels6 elet-
kepesseget, minthogy meg min
dig oft is tud eletet es kultu-
rat teremtesi, ahol csak. apr6
szigeteit alkotja Macy idegen
neptengereknek -.
"Nem lehet meghatottsag
nelkil olvasni, hogy az min
denkitol, meg az anyaorszag-
t6l maga nagyon laza nepi
k0z0sseget6l is cserben hagyott
amerikai magyarsag hellyel-
kozzel milyen bamulatos szelle-
mi es erk0lcsi magaslatra tud
felemelkedni,af ahol becsiletes
magyar vezet0je akad milyen
elkeppeszt6 eredmenyeket tud
magab6l kihozni, teljesen ma
CARA maradtan is.
A keresztyen egyhazaknak
Amerikaban fokozott szerepiik
van a magyarsag eleteben. Az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

bizonysagot kell adnia anyagi Sc
giteni akarasar6l is.
Amerikanak minden magyar
lakta tajekan folyik a gyiijtes
Szabo erdekeben. Ebbol mem
volna szep kimaradni Youngs.
townnak sem, melynek j6 magyar
nepe mindig oft volt eddig, ahol
segiteni kellett.
Tegyiink tanusagot tehat most
reszvetiinkr6l az igazsag gy5-
zelmebe vetett hitiinkr8l azzal is,
hogy penzzel segitsuk vedelmet.
Az Amerikai Magyar Hirlap kesz
seggel tovabbit minden adomanyt
a vedelmi alapra Akronba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
Verhoyay konvenci6
lesz julius lien
Rendkiviili iilest hiv 0ssze k0z-
ponti eln0k, hogy a befektetesek-
kel kapcsolatos nyugtalansagnak
veget vessen.

Tudvalevo dolog, hogy a Yer
hovai Segely Egyletet, az ameri-
kai magyarsag leghatalmasabb,
legnagyobb es leggazdagabb in
tezmenyet egy rosszul sikerult
bond befektetesb6l kifolyolag ne
hany ezer dollar veszteseg fenye-
geti.. Ezeknek a bondoknak va
sarlasaert az egylet fegyelmi ha-
t6sagai Fejes Andras volt koz-
ponti eln0k0t talaltak hibasnak
es 3t allasab6l elmozditottak.
Dacara annak, hogy vesztes-
segek, amelyeknek 0sszege meg
meg mem allapithat6, de amelyek
az igazgat6sag es a tisztikar ere
lyes es iigyes intezkedesei reven
aligha fogjak meghaladni a
2O-25,0 900 dollart, megis az alkal-
mat megragadtak azok, akik
nindig a nagy polgari egyletek
megkaparitasan dolgoznak es
a7ok, akiknek szemelyes ambiciok
vagy bosszuallas motivumaik,
hogy mindenfele veszhirt keltse-
mex az egylet fel6l.
Az allamilag j6vAhagyott sza.
madasok, szakert6i velemenyek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

25,00O real estate ado cAdul&t
kiild XII azoknak, akik cimIket
bejelentettek. Aki mem kap pos
tan ad6cedulat, az erdekl6djon
megyei penztari hivatalban Is Oft
megkapja. Az ad6beszedes egesz
junius h6napban folyik IS az, aki
Jllius 1-ig nem fizeti meg ad6jat,
azontul 10 szazalek bintetessel
magasabb 0sszeget lesz kenytelen
fizetni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

A maga nemeben parjat ritkit6
sziniel0adasban volt resze vasar-
nap este, maj. 26-an Youngstown
6s videke magyar szinhazlatogat6
k0z0nsegenek. Az Eagles Hall lin
nepi kont0st 0lt0tt niagara, mint
ha tudta volna, hogy valami XIII
lonleges esemeny szinhelye lesz e
napon. De mem is csalodott vara-
kozasaban, inert a Scent Istvan
Kor ifjusaganak miikedveloi
Csepreghy Ferencnek "Sarga
Csiko" cimii grandiozus magyar
nepszinmii sikeres eloadasaval
magas szinvonalra emeltek SIT.
Istvan K0r hirnevet, de maguk a
mukedvel0k szinjatsz6 tehetse-
giikkel is bebizonyitottak, hogy
Youngstown es kornyeke magyar
k0z0nsegenek adnak is valamit
rekompenzaciokepen azert a mer-
sekelt aru belepti dijert, amely
belepti dijak fele resze, vagyis
tiszta haszonnak fele - az
epitend6 vi Scent Istvan templom
javara fOrdittatik.
Eek utan tehat mar exert is err
demes elmenni a magyarsagnak
Scent Istvan Kor ifjusaganak az
ilyen es hasonlo el0adasaira.
Megvalljuk 6szinten, hogy meg
voltunk elegedve a megjelent
szep szamu magyar kozonseggel,
||-ds-azert-azt is aszre yettuk, hogy
itt-ott kikandikalt egy iires seek,
= mint a sebes folyam medreb6l
a koszikla - amelynek a jegye
eladatlan volt. Szaz sz6nak is egy
vege; ezzel csak ARA kerjiik
Youngstown magyar k0zonseget,
hogy a legk0zelebbi alkalommal
nagyobb t0megekben jelenjenek
meg ezen tehetseges kath. ifjusag
el6adasain es iinnepelyein, hogy
penztarosnak ne legyen tobbe
az a paasza, hogy: "Maradt meg
egy nehany jegy." Foglaljuk ell
AIT f0losleges nehany szeket is a
penztaros Macy, de a Scent Istvan
k0r es ennek ifjusaga meg ma
gyobb 0romere.
Lapunk helysziike Matt mem
foglalkozhatunk teljes reszletes-
seggel minden egyes miikedvelo
szereposztasaval, de viszont k0te-
lessegiinknek tartjuk, hogy az
alabbiakat okvetlenil kiemeljiik,
akik nemcsak legnagyobb di-
cseretet erdemelnek szindarab
egyes jeleneteinek bonvivani el6-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
Ne hagyjjuk el
Szab6 Janost
Adakozzunk a vedelmi alapra. -
Az artatlansag bizonyitasa folya-
nathan van. - Szerkeszt6segiink
tovabbitja az adomanyokat.

Sza b 8 Janos halalos iteletet
tudvalev6leg hatvan napra fig
gesztette fel Cooper kormanyz6.
Ez a hatvan nap szolgal ARA,
hogy azok, akik vedelmet intezik
0sszegyiijthessek az artatlansaga
bizonyitekait. 'Minden ilyen mum
ka kiadassal jar. Hires detekti-
vek foglalkoztatasa mem lehet
meg kiadas nelkiil.
Szab6t meg kell menteni. Az
amerikai magyarsag a kegyelmi
kerv6nyek tiz ezreivel bizonysa-
got adott mar is sziver3l, most
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
MEGYEI MuNKAT KAPoTr

Juhasz Janos ismert honfit&r-
sunk, a napokban ad6becsl3nck
lett kinevezve Steelton egyik
keriletebe John J. Arnold me-
gyei szamvev3 altal.
Juhasz, aki mindig reszt vett q
magyar szarmazasu amerikai pol
garsag mozgalmaiban j6l meyer
demelt jutalomban r6szesiilt ey-
vel q kinevezessel. Munkajs mint
egy 10 h6tig fog tartsni.
Arnold szamvev6 mindig ! ms-
gyarsag baratjanak vallotta ma
gat es ezt most ism6t beigasolts.
Irodai4ban alland6 magyar alkal-
nazott ia van.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

mind kedvez0k voltak, de a nyug-
talansagot egyes helyeken ezek
mem oszlattak ell, kul0n0sen all ez
mindig nyugtalankod6 Cleve-
land-i Detroit-i es a Chicago-i ke-
ruletekre.
Hogy az alland6 gyanuskodas-
max es izgatasnak v6get vessenek,
az egylet igazgat6saga multi szom-
baton tartott rendkiviili gyiile-
sen AIT ajanlotta Bencze Janos
elnoknek, hogy hivja ossze a
rendkiviili konvenciot, amely ele
aztan az igazgat6sag oda fogja
tarni az egesz befektetesi iigyet.
Habar Bencze meg eddig mem
nyilatkozott, de val6szinii, hogy
az igazgat6sag javaslatanak helyt
ad,, miutan rendkiviili konven-
ciot szamvizsgalok is mar el0z0.
leg kertek. Az igazgat6sagi javas-
lat a rendkivHli konvenci6 meg
kezdeset julius lire javasolta.
AIT megel6z5leg rendes igazgat6-
sagi gyiiles lesz.
A befektetesi iigy0n kiviA az
igazgat6sag napirendre tizte Fe.
jes Andras fellebbezesenek tar
gyalasat is. Fejes, ami6ta elmoz.
ditottak allasab6l el6segitette a
Verhovay belbeke feldulasat av.
val, hogy jobbra-balra gyanusi;
totta Is vadolta volt tiszttarsait
Most aztan alkalma lesz q bizo
nyitekokat el6adni, inert eddig
dacara a hivatalos felsz6litasok
max, AIT mem tette meg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
vERHovAY 1os

Beteg tagok: Hornyak Gyorgy
34S Calvin St., Csom6 Menyhert
345 So. Hazelwood Ave-, Kiraly
Istvan, Campbell, O., Bene Janoe
924 Wabash Ave. Betegseg tit.
karnal jelentend6: 211 Edward
st. Telefon 1882.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

amerikai magyar reformatusoE
foly6irata k0z0lte, szerkesz
t6nek, Borsy-Kerekes Gy0rgy
mex egy irasat, mely az ameri
kai magyarsag kiilon profile
majat az egyetemes magyarsae
osszefogo kereteben olyan ma
gas szinvonalon, olyan 0szt0
nos magyarsaggal, olyan mely
leleklatassal es olyan gyakor.
lati hozzaertessel targyalja
hogy AIT erdemes volna min.
den magyar embernek tenge.
rem innen es tengere tul meg
szivlelnie. Szinte teljes terje-
delmeben adjuk Budapesten)
ext az ertekes cikket csupan
annyit jegyzunk meg elebe
Vajjon hova teszik a hivatalos
magyar k0r0k idehaza es Anne
rlkaban az esziiket, hogy mem
az ilyen Borsy-Kerekes Gy0r-
gyokre horgonyozzak az anne
rikai magyarsagnak az egyete-
mes magyar sorskozossegbe va
10 bekapcsolasat? -. Hogy
vegre olyan kival6 magyar
emberek keriiljenek az ameri-
kai magyarsag elere, akik akar
max es tudnak is j0y0 nagy
feladataival megbirk6zni -
Ezeket a sorokat irja buda-
pesti ujsag Borsy-Kerekes espe-
'es Magyarorszagon is Macy fel-
finest keltett cikke ele.. Szivesen
lozzuk le budapest ujsagnak
szeket az elismer0 sorait az anne.
sika macy arsagro1 -jJ0711 11'aiiik 'eaisiik tud.
aunk AIT, hogy Borsy-Kerekes
asperes eppen mi magyar ko-
.ossegiinkben dolgozik lit fejti
Il munkassaganak jelentekeny
'eszet. Altalanossagban pedig az
ssik nagyon j6l, hogy az 6haza
korei mind t0bb es t0bb
,rdekl0dest mutatnak mi spe-
,ialis amerikai magyar profile
maink irant S ebben az erdekl1-
lesben mi egy szebb jovend6 "a
ogait latjuk. Soha nagyobb
'ziikseg mem volt ARA, hogy ten
seren innen es tul megertsiik egy-
mast nemzetunk es fajunk ka-
.yuba kergetett szekeret valve
.ett munkaval emcljuk fel a to-
vabbi haladas utjara.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
19 Mcmillan Library
Wick Ave.
Il CITY
,11 ------kasok mind
a Revizi6t partoljak
Bomlik odahaza Szocialdemokrata Part inert veze-
t6seg nem foglalt allast Revizio mellett.
A munkasok aldoznak

I Addig, mig itt Amerikaban ne
hany a kommunista ingyenel0k
altal felrevezetett, jol keres6, sa-
jat hazaban lako, sajat automo.
biljat hajt6, de magat WORDS.
mex" bekepzelo magyar szarma.
zasu munkas igyekszik a tisztes-
seges, hazafias erzelmu magyar
munkassagot lebeszelni arr6l
hogy ne segitse semmikeppen a
magyar Revizi6s mozgalmat, -
addig odahaza legszocialista er-
zelmiibb dorogi banyaszok, pesti
vasmunkasok, stb. partjuk veze-
t6sege ellen fordulnak, inert visz-
szautasitottak Herczeg Ferenc
meghivasat, hogy a szocialdemo-
krata vegyen reszt a k0z0s revi-
zi6s munkaban, amelynek celia
csak egy - regi Magyarorszag
hatarait visszaallitani.
A dorogi szegeny banyaszok
testiiletileg kimondottak, hogy
majus 1-jei beriikbol fejenkent
so fillert adnak Revizi6s munka
tamogatasara.
Otven filler egy dorogi ba-
nyasznak annyi penz mint egy
youngstown vasmunkasnak 10
dollar.
A noszabok orszagos kongresz-
szusa meg tovabb ment, kimon-
dottak, hogy olyan egyennek, aki
szembehelyezkedik a revizi6s
mozgalommal, mines helye mil
helyben, tisztesseges munkasok
mellett.
A gepgyarak mindig szocialista
erzelmli munkasai felajanlottak,
hogy a nyolc oral munkaid3n fe-
It'll meg egy 6rat hajland6k dol
gozni es az exert kapott bert fell
ajanljak annak a mozgalomnak,
amelynek celia a magyar nemze-
tet ismet egysegesse tenni.
Nekiink lit Youngstownban
nyilt magyar gyilesen mar SEE
miinkbe vagtak (szegyenszemre)
hogy a magyarnak jobb a dolga
Szlovenszk6ban, meg Olahorszag-
ban, mint Magyarorszagon. EFT
magat kommunistanak nevezo
agyar szarmazasu munkas
mondta olvassa ell feleletUl.
amt Pikler Emil, volt szocialista
orszaggyiilesi kepviselo mondott
a partvezet0segnek, amikor kile-
petit partb6l
"a szocialdemokrata partveze-
toseg merev visszautasitasa mara
meg egy erdekes es kinos megle-
petest hozott szamara" - iria a
"8 Oral Ujsag". Pikler Emil volt
nemzetgyilesi kepvisel6nek hosz-
szabb ujsagcikke jelent meg,
amelyben bejelenti partb6l va
10 kilepeset es csatlakozasat a
Revizi6s Ligahoz. Pikler Emil
igen jelent6s es tevekeny tagja
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
JOIN Az AD0szEDES
A heten kikildik . m&sodik f6l.
evi ad6c6dul&kat.

A masodik felevi ad6szedes
hetfon veszi kezdetet a megyei
penztari hivatalban. A megyei
penztar 10000 szemelyes add e
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30

VOlI q SZOclaIQemOKraTa Dartndk
es kilepese mutatja AIT tatongo
szakadekot, amelyet partveze-
toseg hatarozata robbantott ma
ga,es a part nagy t0bbsege koze.
E cikkeben igen sulyos biralatot
is mond a partvezet6seg hazafiat-
Ian szellemer6l. A t0bbi k0z0tt a
k0vetkezoket irja:
Szocialista hitem megingatha-
Italian, de amikor hazammal,
sziil6f0ldemmel szemben elkove-
tett er6szakr6l van $40, egy ta-
borban lev0nek erzem magam
minden magyarral, akinek lelket
egeti a trianoni diktatum. Mem
cselekedhetem maskent: eleget
teszek Herczeg Ferenc felhivasa-
max es csatlak ozom a Revizi6s Lii
gahoz. Miutan ezen lepesem az u.
n. partfegyelem megszegeset je-
lenti, levonom konzekvenciakat
es kilepek szocialdemokrata
partbol. Inkabb maradok elvhi
szocialdemokrata, semhogy a rosz
szul ertelmezett parthiiseg keny-
szere alatt elfogadjam partve-
zetosegnek meggy6zodesem
szerint - a magyar munkassag
erdekeire sulyos serelmet jelentG
hatarozatat Hazank polgari k0z-
velemenye szocialdemokracia
megiteleseben a partvezerek vi
selkedese folytan egeszen teves es
helytelen megallapitasokhoz ju-
tott. A szocialdemokracia mem te-
het arrol, hogy nalunk a vilagha-
borut k0vet6 osszeomlas 6ta a
munkas mozgalom iranyitasa
olyan vezerek kezebe keriilt, akik
mem tudnak helyzet magasla-
tara emelkedni.
A tovabbiak soran Pikler Emil
ramutat nyugati szociademo-
kracia eltavolodasara az ortodox
marxizmust6l. Icy ir:
A mi szocialista vezereink meg
nlindig ARA nevelik munkassa-
got, hogy polgari tarsadalmat
halalos ellensegkent kezelje es
amig Angolorszagban Macdonald
es Nemetorszagban pedig Her.
mann Muller, a szocialdemokrata
birodalmi kancellar, nemzeti
egyseg jegyeben a hozajuk nagy-
sagaert valo harcba viszik mum
kassagot, addig nalunk lehetet-
lenne akarjak tenni partveze-
rex, hogy magyar munkas min
den aldozatra kesz, forr6 szerete-
tebe zarja hazajat. Ilyen szellem-
ben vagyok szocialdemokrata en-
is, amikor a partbol kilepve, fell
ajanlom Herczeg Ferencnek, mint
a Revizi6s Liga elnokenek k0zre-
mikodesemet, kerve st, hogy ell
hatarozasomat, annak komolysa-
gahoz kepest fogadja bizalommal.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1929-05-30
Esen,enyek

(N) Csufosabb vereseget meg
soha sem szenvedtek a new york;
kommunista vezerek, mint a
sbetegsegelyz6 (pittsbur-
ghi) Sz0vetseg konvenci6jan a
k0zel multban.
Az "Uj El6re" altal felreveze-
tett munkasok penzen eloskod0
new york; zsebrak had szerette
volna megkaparitani Munkas-
betegsegelyz6 kozel 1O,000-nyi
tagjat.
EFT a terviiket alaposan keresz-
till huztak a konvenci6 tisztesse-
ges, becsiletes munkas tagjai.
Mikor aztan lattak bolsik,
hogy mem sikeril felrevezetes
dacara rengeteg piszkol6das-
max, gyanusitasnak, stb., akkor
aztan nyiltan kij0ttek farbaval.
Az eg5sz egyletet tagonkent
havonta 10 centtel es meg t3bbel
az Elore utjan a sajat javukra
mem tudtak megszerezni, most az
tan nyiltan, minden alarcot fel-
reteve, egyenesen felszolitjak a
Munkasbetegsegelyz6 osztalyait,
hogy alljanak be osztalyost6l az
Elore altal mar csaknem szarazra
felt es csaknem teljesen kiiritett
kasszaju 0nkepzobe.
Mem hissziik, hogy a Munkas-
betegsegelyz6 tagsaga feliilne en-
nek gyalazatos ~tagtoborozas-
max.
Az vi El6renek es azoknak a
korcs- -kuvaszoknak, akik ezt a
szemetkosarba val6 sajttakarot
irjak, mindig ilyen volt takti-
kaja.
Most is agitalnak egyes felre-
vezetett munkas emberek utian,
hogy a verhovay belbekejet dull
jak fel. Dacara, hogy Verhovay
szepen fejl6dik .es hogy tagsaga
minden tamadas ellenere egyre
n0vekszik, megis orditanak rend-
Xviii kovenci6ert, megis gyanu-
sitanak mindenlxit, hogy felborit-
SAX az egylet belbekejet Is a "a
varosb6l kihalasszanak az vi El6-
re banda reszere vi tagokat, tobb
penzeket az vi El6renek.
A kommunistak mar evek 6ta
pr6balkoznak a polgari egyletek
bels6 megfurasaval.
Sajnos a bridgeport Rak6cziba
mar beferk6ztek. A Verhovaynal
egyszer mar kikaptak es most is
XII fognak kapni.
Szegeny lesz az az egylet,
amelynek elere a kommunistak
vagy az azok altal dirigalt felre-
vezetett emberek keriilnek.
A Pittsburghban megjelen6
"Magyarsag" cimii lapb6l vesz-
sziik at az alabbi kommentart a
pittsburgh WORDS" veresegr0l:
Tanulsagos eset volt az egesz
amerikai magyarsagra nezve a
Munkas Betegsegelyz6 Szovet-
seq most lefolyt konvenci6ja s.
megerdemli, hogy az egesz ma
gyar sajt6 legalabb tanulsa-
gait megallapitsa.
Ez konvenci0 sok tekin-
tetben fontos esemeny volt.
Nemcsak azert, inert Sz0vet-
seq tagjai reszere most mar
ratarendszer bevezetesevel biz
tositja is a segelyt, nemcsak
azert, inert az uj rendszer altal
ez nagy es halad6 szellemii
testilet is az egyetlen alapra
The Nome nugget., 1929-09-28
COUNCIL MEETING MONDAY; MAYOR BAHLkE
 OFFICIiTES

Returning Mayor A. Bahlke last Monday night called the local council to order. the first time sin ce his return from the outside.
 Under old business thc council voted card of thanks to Act ing-Mayor Nels Swanberg, who stepped down upon the arrival of the mayor.
 w. F. Baldwin's resignation as member of the school board was received and accepted and upon motion a vote of thanks was ren dered him for his good work dur ing the past six or seven years.
 Council White moved and was seconded by Councilman swan berg. that Mrs. ' Baldwin be ap- pointed, which motion was carried.
 Under new business uhe Coun- cil repaired to MT. Polet's pro- position concerning lot which he wished to purchase. The lot was sold by the council Of the City of Nome to MT. Polet for S10.
 MT Milot. acting as agent for the Nome Lighterage Company. declared that he wished to pur- chase number nf lots on the Sand Spit, located where the con- pany tugs and barges are kept in the river. MT. Milot offered the sum of S10 for the entire num- ber and upon decision of the council. three to one, his offer was accepted.
 All bills passed by the finan- ce ccmmitte were moved and sec
The Nome nugget., 1929-09-28
MOOSEHEART DAY COMING UP
 tBIG DANCE

Arrangements are well under way for the party to be given by local Moose assisted by the Leg ionaires, which is scheduled to take place at Moose Hall on Sat urday next October 5th, to com memorate Mooseheart Day; and to judge from the elaborate prepar- tions being made, the celebration is going to be gay and colorful affair.
 Coupon bearing tickets will be on sale for the next few days and a very handsome door prize will be awarded the holder of the lucky number.
 Dancing to the strains of a four piece orchestra will commence sharply at P NJ and a stump tuous luncheon will be served in the dining hall at midnight.
 No effort is being spared by those in charge of the celebra . tion to make it success in every way and a rollicking good time is promised those attending.
The Nome nugget., 1929-09-28
LOCAL NEWS

Tom Berryman, the Kotzebus merchant prince arrived at Nome Friday via airplane or business trip. This is MT. Berryman's sec ond trip via airplane and he says it is the only way to travel, and that he feels as safe in the air as he does sitting at his desk or waiting on customers.
 MT Berryman is resident mana ger of the Kotzebue Fur and Trad ing Company with main offices at Kotzebue The Company has six which cateer to the people and business wants of that locality.
 The trading posts are located at Kotzebue, Seliwik Village which has a population of 400 natives: Okuk Point Is miles above Moor vik Long Beach, Kobuk. Noorvik, and kivalina, the latter place be- ing about 90 miles north Kotzebue along the coast The trading stor- es are stocked with staple artic- les of every description from needle to an anchor for a ship.
 MT Berrynan enjoys the dis tinction of having gained the con- fidence of the people of the entire section. due to his fair-andsquare dealing methods. Harry Brown is postmaster and store-keeper at Shungnak for the Company MT Berryman states that his firm ship ped out 4o,OOO musrat skins this last year from the Kobuk section, all of which are prime skins.
 Good reports are coming in from the miners and prospectors in the Kobuk and Shungnak mining sections Louis Lloyd an old tim CT, is sluicing out gold on Dahl Creek Frank Ferguson is car rying on hydraulic operations on California creek and has made several good cleanups. Fred John son is conducting hydraulic min ing operations on Dahl creek un- der lease from the Kotzebue Fur Ira ding Company 1rman Paul is sluicing on Link creek and doing well. c. E. Alexand is doing extensive prospecting on Shung nak river. He has a number of men engaged in testing the ground. Miners in that section are of the opinion that the Shungnak will be second Nome from a mining standpoint and that it is only a mat ter of time in getting enough pros pectors in the district to follow up the pay streak which has al ready been located, and find it's length and width.
 With airplane service from Nome to the Kobuk district. men and supplies can be taken into the dig gins either from Kotzebue or adjacent mining camps, at a min mum of expense. Heretofore most of the flying has been via Fair