YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1928-07-13
DOBA xlEnC1zAlsfzovANEHo
PRIEaGYSLU.
f. i. /. S.

8Ss SCA HSSNisSAAiS StWAOSAA hsVI SAu0
vek hlavnym zdrojom hybnej 81
ly, nezbytnej ma konanie vsetkei
cinnoeti smeruj1cej k vyrabaniu
hodn6t a k uspokojeniu l'ud-
skych potrieb. v niektorych svo-
jich pracach Dol clovek zdatne
podporovany nizsfmi zvieratmi,
ktore 50 vyborne osvedeily najma
prai premavke a v pol nom ho-
spodarstve. TAX iste al premeni-
sty a nestaly victor Dol zosohova-
ny, q neskorsie l'udia 81 vystava-
Ii male vodne stayy, pomocou
'ktorych rezali dosky, mleli zrno,
tkali s1kno a konali mnozstvo
insich priemyslovych prac ma
lom rozsahu. Nehl l'adiac vsak ma
to, Dol to clovek, ktory dodaval
najvaEsie mnozstvo energie, po-
trebnej ku produktlvnej cinno-
sti, a tax dlho, ako tieto pomery
prevladaly, bolo l'udstvo vstave
vyrabat' iba tie najjednoduchej-
Sic ziuotne potreby, hlad, je-
no strasnymi nasledkami, nepre-
stajne sa objavoval pozadf l'ud-
skej existencie.
Objavenie parneho stroja zme-
milo tento stav diplne. T'archa
svetovej produktivnej cinnosti
bola postupne vzata pliec elo-
veka a uvalena ma stroje, ktore
boly uvadzane v pohyb silou parry
vyvinutej vody. Ale moznost'
zosohovat' t1to silu plnou mie-
rou, bola pochopena plno iba vte-
dy ,ked' boil objaveny sp6sob,
ktorym sa tato energia dala pre-
vadzat' miesta vyroby ma mie-
sto spotreby. Prevadzanie elek-
trickej energie ma vel'ke vzdiale-
nosti pomocou elektrickeho vede-
MIA umoznilo skrotenie nevyeer-
patl'nej vodnej silly vodopadov
Niagarskych inych. Tymto "a
riadenim da sa mechanical sila
pomocou dynamoelek-
trickych strojov v energiu elek-
trickn, ktora sa pototn rozvadza
na rome miesta, kde sa opat pre-
tvara v energiu mechanical 20
sohuie sa ma osvetlovanie, kiire-
ME a ma insie ciele. Clovek musi
ovsem d'alej pracovat', ale teraz
uz ME je zakladnym zdrojom hyb
nej silly, ale vladcom nesciselneho
mnozstva najroznejsich strojov.
S objavenfm sa ''konskyych sfl'
parnych strojov zvysila sa ne
smierne vyrobna slcost' l'udska
preto~ je l'udstvo teraz nieien
slce vyrabat' vsetky Mvotne po-
treby, ale al to neselselne mnoa-
stvo najroznejEich luxusnych
predmetov dnesnej DOLBY. Neoce-
intel ne sluzby, ktore pre- mas ko-
najl lode, zelezniene vlaky, osob-
ne al nakladne automobily, vzdu-
cholode a aeroplany, telegraf, te-
lefon a radio, boly umoznene iba
lacnou vyrobou mechanickej a e.
lektrickej silly.
Nebyvale bohatstvo Spojenych
Statov severoamerickych yzbu-
dzovalo zavzdy pozornost' celeho
sveta. Najslavnejsf narodohospo-
dari syeta podujimali obsiahle
st1dia, ably zistili pr1cinu, alebo
priciny tejto americkej prosperi-
ty. Vysledky ich badania boly
takmer jednake. Upozornuj1 pre-
dovsetkym ma th okolnost ze pro
dukcia bohatstva vo Spojenycl
Statoch zvysila sa 0 vel'a rych-
|lejsie, ako poGet obyvatel ,ov, *
TX produkcii 50 nzfva vadsiehe
mnoEstva strojov a ma ostatku Il
l'udsk6 praca je neprestajne "a
menovan6 mechanickymi vymoze
most 'ami.
Behom pSt 'desiatich rokov, od
L. 1869 do /. 1919, zvysil sa po
leet obyvatel'ov Spojenych Sta
tov 2.76-n&sobne. Napriek st t''aho
vaniu sa obyvatel'stNa vidieks
L 3 - ~ - 1n1n shn srl