davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1928-11-26
Condemned Man Denied Rehearing.

Robert Percy Lotion, under sentence
of death at Magnolia, Miss, for the
murder of j. Earl Westbrook, chief of
police at McComb, today was refused
review by the Supreme Court and
must pay the death penalty unless the
governor of the State commutes the
sentence.
Evening star., 1928-11-26
HESSE EXTENDS
WAR ON GAMBLERS
INTO MARYLAND

(contlnued From First PAGE
Evening star., 1928-11-26

sApprentice allowance Claimed.
Weather clear, track last.
Imperial Valley press., 1928-02-04
Horse No Longer
Gets Fussy When
Auto Approaches

What has become of the horse
that used to kick the dashboard to
bits and wrap the buggy around the
nearest telephone pole at a motor
cars approach
That particular horse, rs obser-
walton anywhere in this country will
Prove, is entirely extinct. The equine
race, like the human race, has under
gone a great change in its attitude
toward the motor car. Horses and
automobiles now get along amicably
in the same streets, and runaways
are n rarity.
While the motor car has demon
strated its superiority for purposes
of rapid transportation, the horse
still holds very important position,
both in the economic world and in
that of sport. 1t is here that the two
may often be seen working together,
automobiles with trailers being en-
ployed to haul racing mounts around
the various circuits.
Red River is one of the best edu-
Gated horses of the Northwest. In
this country, where to be regarded
as good, horse must excel, "Red
River has made a name for him
self in roping and fiding stunts. If
anyone should remark to him that
the automobile had displaced the
Horse, he would emit q loud and
raucous horse laugh.
Red River is used by Bob Inger-
soil, Bob Russell, and Mickey O'Hara
in rOdeo work throughout the COW
country east Of the mountains. All
Lis riding from one roundup and
stampede to another is done in a
trailer hauled by Ingersoll's Buick
coupe. The automobile, instead OF
putting him out of business, has en-
larged his field by hundreds of miles,
and enabled him to enter virtually
all the events in the territory.
The three cowboys, Red River and
the Buick make a spectacular quin.
tette, rambling from one town to
another. Like his owners, the horse
rides in style and seems to enjoy
himself to the limit.
Imperial Valley press., 1928-02-04
Railroad Ties and Stringers
First Auto Route to Key West

, Coast Railroad, who permitted the
use of the railroad rightof way for
the drive.
Kenneth Goodson, veteran of the
race track, and Mr.. Nolan alternat-
ed at the steering wheel while the
car, with only four inches of clear
ance between the outside edge of
its corduroy roadbed and the roar
ing tides below, was driven forward
to be crowned as the first automo-
bile to enter Key West under its
own power.
"Press representatives tell me-
Mr.. Nolan telegraphs, "that they
marvel at any automobile being able
to undergo such a test without the
replacement or adjustment of any
part except TRES
If the car went slowly it encoun-
tered a three and one-half to six
inch fall every time it crossed from
tie to tie Going at high speed it
would avoid some of this jOuncing.
but the impacts became terrific and
the stress on the mechanism more
severe than a car was ever designed
to endure
At times over the fills where bal.
last-was close to even with the tops
of the ties, the drivers made as
high as 10 miles per hour, alternat-
ing everv Is minutes at the steer
ing wheel. In one tense moment the
left rear wheel skidded off the end
of the ties and car and occupants
were nearly catapulted into the
gulf. From then ON the speed was
diminished on bridges and trestles
Imperial Valley press., 1928-02-04

Railroad and motor car joined
hands to celebrate the approaching
completion of an automobile high
way out across the Gulf of Mexico
from Southern Florida to Key West
when December % and "a a La
Sale car was driven 121 miles over
the ties on the railroad trestles of
the Overseas Extension of the Flor
ida East Coast Railroad from the
mainland to Key West.
Children living on the small is
lands extending from the tip of
Florida southwestward to Key West
saw an automobile for the first
time and the southernmost city of
the United States has at last been
penetrated by motor car.
To witness the event special
train carried to the scene press rep
resentatives. and what is said to
have been the largest collection of
movie cameras filming any event
since Lindbergh s return to Ameri-
ca. They took their positions on
the small islands and in boats be-
low the railway trestles to film the
ear as it bounced forward carrying
two women in bathing suits and life
preservers.
Preparations for the perilous and
spectacular run had been in prog
ress for more than a month. 1t was
financed by Claude Nolan, we'll
known sportsman of Jacksonville,
Florida, and distributor of Cadillac
and La Sale ears in Florida and
southern Georgia, and was made
noksible by the active cooperation
Imperial Valley press., 1928-02-04
Yankees Build
Road In Cuba

Thirty years have passed since
the cannon at San Juan roared the
doom of foreign oppression, but an
American army still fights in Cuba.
1t is peace army now. Rifles have
been exchanged for muck-sticks and
caissons have given way to motor
trucks. Today the struggle is not
being waged against tyranny, but
against the tangled morass that is
the Cuban jungle.
Cuba s long-dreamed-of trans.
island highway is under construc-
tion at last. When the work is
completed, a ribbon of modern
pavement will stretch the entire
length of the island. This project
will be finished in five years at
the cost of $20,000,000.
Imperial Valley press., 1928-02-04
Mexico Building
New Highways

Mexico is becoming so addicted
to automobiles that within a few
years, if the present rate of IN
crease continues, there will he more
automobiles in Mexico in proportion
to population than in any other
country except the United States,
according to E. S. Jones, assistan,
sales manager of the Pacific coas,
Star factory who recently returned
from a tour of the west coast Of
Mexico.
"Where there are good roads, .
said Jones, cit is less difficult to
sell an automobile to Mexican
who can afford one than it would
be to keep him from purchasing
one"
The Star factory official reports
that many cities of Mexico are
launching extensive street and
highway improvement programs
due to the increasing interest in
automotive transportation.
Imperial Valley press., 1928-02-04
THE AUTOMOBILE
BIZ John 0. Mum

am speed made subject to human will give
mankind dominion over distance. l open the avenues
of all the world to humanity enlarge the radius OF
human life. | expand the horizon of human Opportun-
ity. give to man ocomotion as rapid and as subtle
as his desire give to his body the speed and mobil-
ity of his ambition. promote peace and good fellow
ship in the human race, for have brdged the spaces
that kept isolated and ignorant of each other.
hurry the master minds of the world to conference
places where the destnies of nations determined
snatch the dying from the scythe of Death and out
him thousand times day. am the silent part
in all the business houses of the world. l save
hours out of mans work-day and give them to him to
play with. 1 make free Of all the far places of
venture, recreation and delight am the most capable
and constant servant in the homes of bear the
sick swiftly and gently out to nature whose touch puts
the into cheeks fatigue has faded take men
from their sitting cities of steel and stone out to the
murmuring streams and wnd-swept meadows. l
cement the ties of home and knshp with the blessing
of frequent reunion and concerted recreation. give
supremacy of locomotion to man who nature made
slower than the beasts | am individual transporta
ticn free OF all laborious limitations. | am
the Automobile.
FURNISHED through courtesy Roy womak Dea)
Imperial Valley press., 1928-02-04

months Of 1927, according to a re-
port just received by the Automobile
Club Of Southern California. The
public safety department Of the
motoring organization points out
that this appalling record is evidence
of the need for greater attention to
safety.
Imperial Valley press., 1928-02-04
FATALITIES SHOUT -
NEED FOR SAFETY

Fatalities on the streets and high
ways of the nation numbered more
than $4,000 during the first ten
Imperial Valley press., 1928-02-04

The new G-MR cylinder head on
the new Pontiac six eliminates
spark knock and roughness.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09
-AMERIkAI. MAGYAR hIREAP.

r5l intezkedik, meg ma sincs veg
rehajtva. EFT az ekirassal kotab-
lara vesett yegrendeletet ameri-
kai kntatok talaltak meg mas
egyeb babiloni leletek k0z0tt es
ma is OFT tartjak a pennsylvania
egyetem mnzeumaban. A k6tab-
Ian valami Ben-Mama alairas
van es azonkiviil meg negy tann-
max az alairasa is.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09
FURcsA vEGRENDELETEK

Mem ismeretlen a mIveI ko-
zonseg elott Jean Paul ''Flegel-
jahre'' cimii miivenek az resze,
lamely egy vegrendeletenek XII
hirdeteset mutatja be a Macy iro
saiatos kesernyes humoraval. A
Ivegrendelkez0 ven kul0nc volt,
lakit senki sem szeretett. Vegren-
Ideleteben mar most ugy intezke-
Idett, hogy az kappa meg egesz va
gyonat ,aki az elso konnyet ejti
lerte. 10 fel6raba keriilt, amig az
egybegyiiltek egyikenek sikeriilt
Iegy krokodilnskonnyet kisajtol-
MIA. Az ilyen furcsa vegrendelet
|nemcsak k0lt6k fantaziajaban
lei, a valosagban sokkal nagyobb
szamban fordul el6, semmint az
Iember gondolna.
Nemreg holt meg Maus, hol-
landau kaka6kiraly, aki nnoRa-
|huganak azzal a feltetellel ha-
gyott 100000 markat oroksegiil
hogy az ev negy h6napjaban
Hollandiaban ellen es ezalatt az
lido alatt hollandiai nemzeti wise
letben jarjon.
Mr.. Sigori, egy gazdag indiai
bankar, vegrendeleteben 100000
dollar alapitvanyt tett menedek-
lhelyek felallitasara, amelyekben
szegeny vandorok ingyen hall
hassanak meg. Ez meg magaban.
we've mem volna kilonos dolog
lnoha a vegrendelkezo humanita
lsanak szokatlanul nagy merteke
|r0l tanuskodnek. Dehat a vegren
ldelet AIT feltetelt is elJirja
|hogy ezekben a menedekhelyek
|ben a poloskakat ne turjek, ha
mem direkte tenyesszek is. ANIMAL
ltehat ,aki ezeken menedekhelye
Iken meg akar huzodni, meg kel
Ifogadnia, hogy egyetlen poloska
! |sem fog kiirtani. Ennek fejebel
1minden vandor, aki oft meghal
tezt nemcsak ingyen teheti, hanen
meg azonkivil ket dollart is kar
Ez a poloska irant valo joindula
,lazt sejteti, hogy az elhalt banka
I6leteben annyi peldanyat irtott'
Xxi ennek a kellemetlen allatfaj
Inak, hogy az 0rok nyugalmat kel
.llett volna feltenie ,ha vetkeit j6
Iva ne mteszi ezzel az alapitvany
.lnyal.
4 Egg belga temet6ben egy oros
J nyugs1k, aki ugy v6grendelke
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09
LEVEL A szERKEsZT0H0z
Tisztelt Szerkeszt6 ur!

eH
Az elmnlt szombat este tartott
Nagybizottsagi gyiilesen en- is je-
len yoltam. Jol ESQ erzesscl ta
pasztaltam, hogy a Magyar Haz
iigye sol1kal kozelebb van meg
val6sulashoz, mint volt barmikor
azelott. EFT abbol is latom, hogy
a Nagybizottsag tagjai szihe egy
akaraton vannak, kepviseljek
barmelyik egyhazat vagy egyle-
tet, hogy sokkal jobb lenne, ha a
Youngstown magyarsag mar mem
berelt helyisegben -tanacskozna
meg iigyeit, hanem a saiat ottho-
naban. Eszerint az akarat mar
meg van. S ez egyik f0kelleke a
csclekedetnek. Most mar csak egy
mask dolog sziikseges. S ezt a
mask dolgot is meg lehet oldani.
Sokan eml6keznek ARA, hogy egy
alkalommal Vilmos csaszar be-
szelgetett Bismarkkal, a beszel-
getes folyaman AIT kerdezte Bis
marktol, hogy mire van legna-
gyobb sziikseg a haboruban, s.
Bismark AIT mondta, hogy harom
dologra: elosz6r penzre, masod-
szor penzre, S harmadszor penzre.
Egy szep, megfelel6 Magyar Haz-
hoz is harom dologra van silk
seq, penzre, penzre, penzre. Ha mi
Magyar Hazat akarunk epiteni, e
harom dologra van sziiksagiink
Vajjon hogyan szerezhetjuk meg?
Mem tudom, hogy van-e mar
valami terv kidolgozva penz
szerzesere, de AIT tudom, hogy ha
egy .yalamire yalo hazat akarunk
fpiteni, sziikseg volna legalabb
80 ezer dollarra. Gondolkoztam
ezen egy kicsit. Oda lyukadtam
Xxi, hogy a kollektalasi rendszer-
rel ilyen osszeget osszegyiijteni
nagyon nehez lesz. Konnyen meg
tortenhetne, hogy a mostani veze-
t6seg mar Scent Peter kapujan
belul lesz akkorra, amikorra a
sziikseges penzt 0sszeszedik, OFT
dolgozik egy mask Magyar Haz
epitesen.
ITALIAN oft gyorsabban credmenyt
er, mint Youngstownban. A balo-
zas szinte mem kccscgtet sikerrcl.
A mai napslg mar a balozasban
sincs eleg penz. Az en- gondolatom
szerint volna meg egy mask mod
seer is. S ITALIAN ez m6dsaer 81
kerre vezetne. Valaki AIT kije-
lentest tette a Nagybizottsag gyii-
Lessen, hogy Youngstownban van
legalabb 5000 magyar. Ha ez ugy
van. akkor csak fel kell huzni
mesebeli biiy0s cip6t, s mar ke-
szen is van a Magyar Haz. Merit
tegyiik fel, hogy az 5OOO-b5l van
legalabb egy ezer olyan tehet6-
sebb magyar ember, akik hajlan-
doak lennenek 25 dollart adni.
Mem ajandekkepen, hanem mint
eloleget, esetleg mint egy resz-
venynek az arat. Az lily forman
begyiilt 0sszeg kitenne $25. .OO0-t.
A hianyz6 otezer dollart bizo-
nyara ossze adnak vagy alairnak
az egyhazak es egyletek. S meg
oft volna az a 1000 magyar, akik
meg semmit sem adtak, bizonyara
azok kozott is sokan volnanak,
akik szivesen 1lozzajarulnanak a
kolts6gelhez kisebb vagy ma
gyobb 0sszegekkel. Hiszen van
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09

lament. AIT mondja, feje faj.
Kovacs megszokott. Ment 3 is.
Sirni tudott volna.
Egyszerre ugy erezte, hogy az
asszony a sziveb6l beszelt es hogy
igaza volt. Es bolondosan forr6
emleket erezte aregi napoknak.
- Hiaba, - gondolta keseriien.
- Elszalasztottam. Mem vettem
eszre idejen a boldogsagomat.
Csak kezemet kellett volna Pc
dig kinyIjtanom erte!
Haragosan ment lie a lepcson,
rosszkedviien nezett k0riil kocsi
ntan, amint az utcara ert.
,Messzir3l jott egy kocsi. De
mas valaki is varta mar. s amint
Kovacs vissza akart lepni, hogy
atengedjc neki kocsit, egyszer-
re mssismerte.
- Vica!
Az asszony mintha el akart vol
ma menekiilni eleinte, boho mo-
don, neki gyalog a lucskos, sottt
utcanak. De aztan szembefordult
vele.
- Vegre megismert
A kocsi megallt. Kovacs enge-
delmet sem kert, beiilt mellejc. S
mikor a kocsi mcgindult, mar ege-
szen otthonias erzessel. balkan
mondta:
- Lassa, hogy egyiitt vagyunk! !!
- Igen, - felelte Vica. - De.
ha maga, amint ream nezett vol
ma, azonnal meglatja, hogy har-
minckilenc ewes vagyok, hamar ell
fordult volna, nehogy valamike-
pen megismerjen! Es meg va1ami:
Icy, hogy kiilon tolt0ttiik ezt az
idot, egyiitt vagyunk. De ha
egyiitt t0lt0ttiik volna. :.
= Vica! = mondta Kovacs szi-
goruan, mem sZabad lehanak
lenni. Maga sohasem volt leha
azel6tt. Most EFT huszonket esq
tend6t elfelejtjiik, edcs szivem.
Mennyi is lesz huszonket ev mulva
magae
Hatvanegy suttogta az
Kovacs megcs6kolta l1ezft.
= Akkor is ICY fog kczet ESQ
kolni, = mondta.
Es Vica megint hitt nelli.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09
max olyan magyarok is, akiknek
lelkesedese nem szalma lang.

Neheznek latszik terv keresz-
till vitele. Ugy volnank vele,
mint az, al0i el6szor pipa0ik. Beteg
lesz t6le, de amikor megszokta,
egesz eleten keresztiil mem tnd
megvalni a pipajatol. Eloszor ne
hez megbaratkozni gondolattal,
az els6 teglat italian kinnal tennok
le, de az utolso cserepet mar ellen
oromkialtasok kozott szegezn6k
fel tet8re.
En- ICY almodozom Magyar
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09

Haz felepiteser6l. Lehet, hogy ma
sok szebb almokat latnak. De bar
NIT is almodunk, fontos az,
hogy almainkat igyekezzink va
lamih6pen val6ra valiant, hiszen
ez az iigy mindnyaiunknak a ko-
z9s iigye.
Maradtam tisztelettel
Gy0rgy Tanas.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09

y q ~ 80 . 49, -~~ 4
a briisszeli lie Soir egy peldanya
tegye a sirjara. A szolga AIMED
al gcsak cit, hiven teljesitettt
gazdaja parancsat.
ITALIAN a legfalresaibb vegrende
lete kegyike egy Greg kisasszonye
ak eleteben 6riilten felt a teszha
laltol es az eleyenen valo eltemet
tetestol. Egesz vagyont tiizott ki
alapityanyul annak, aki niagara
yallalja, hogy halala ntan "a ora
hosszat folyton csiklandozni fog.
ia. @ szobalanya erdemelte Xxi hi.
segesen EFT a hagyat6kot.
Thelluson Peter. manchester ke-
reskedo felmilliot kitev6 vagyona-
val ngy vegrcndelkezett, hogy
gyerekei, unokai es dedunokai
semmit sem kaphatnak vagyona-
Dol, hanem az addig fclgyiilemlet
egesz osszeget az 8 legutolso utod-
ia 0r0k0seinek fizettek XII. Mem
kell kiil0n emlteniink, hogy ezt
"a fnrcsa vegrendeletet az oroko-
s0k mind megtamadtak. Mint
hogy azonban a vegrendelct alaki
kellekei teliesen megfeleltek a
torvenyesseg ACKNOWLEDGEMENTS, a
birosag kenytelen volt ervenyes-
mex kijelenteni. Mikor bek0vetke-
zett az az eset, hogy legutols6
leszarmazottja is meghalt es a
vegrendeletnek ervenyt kellett
szerezni, akorara a hagyatek is
megn6tt 1S milliora dolama. Ma
ganak a parlamentnek is kobe
kellett lepni, hogy az ilyen fur
csasagok a j0voben elkeriiltesse-
mex. Kiilon torvenyt hoztak, -
amely "Thellusson Act" neven
meg ma is ervenyben van. Mint
hogy azonban a torvenynek mem
adhattak viszahat6 er6t, a veg
rendelet jogeros maradt.
Miller meszarosmester, aki Ne
metorszagbol vandorolt Xxi Chica-
g6ba, halala el6tt az egyik bank
ba egy dolart helyezett el betet-
kent. amelyr6l v6grendeleteben
ugy intezkedett, hogy l1amato-
kat 500 even at csapjak hozza a
t6kehez es hogy 2427. evben ka-
matos kamattal megszaporodott
osszeget, az akkor eletben lev0
ferfi leszamazottjainak fizessek
XII. XII is szamitottak, hogy a be-
mondott id6re milyen osszegre
fog felszaporodni a dollar. Ha-
rom millio dollarra.
Hazeltine w. Gyorgy, aki gaz-
dag amerikai kul0nc volt, a pc
rek legi6jat idezte fel a furcsa-
sagaval, hogy vegrendeletet egy
moi szoknya szelere irta fel, Ha-
zeltine ugyanis, amikor haldokl6
allapotban fekiidt a los angelesi
k6rhazban, egy szoknyat kert,
amelyre rairta vegrendeletet. -
Ebben a k6rhazban az egyik no
vernek 10000 dollart hagyott,
mig "a t0bi vagyonat, amely fel-
milli6 dollar VOLT, egy unokahu-
CARA hagyta. EFT furcsa vegren-
deletet megtamadtak azok, akill a
gazdag kiilonc egy korabbi veg
rendelete reyen penzihez jutottak
volna. Az iigyvedje, a keresz-
teny sziizek egyesiilete, az egye-
tenn es mas nyilvanos intezmenyek
voltak a korabbi vegrendeletben
megnevezett 0r0k0s0k, akik azzal
tamadtak meg kes0bbi yegren-
deletet, hogy a vegrendelkezes
idejen az orokhagy6 mar mem
volt epeszii. A bir6sag meg min
dig mem hatarozott ebben a ker-
desben, de az eve k6ta tart6 po-
roskodes koltsege annyira felsza-
porodott, hogy az esetleges 6ro-
k0sok szamara nem sok fog ma
radni.
KuriOzumkepen hadd alljon tit.
hogy az 6kori Babilonb6l vald
egy vegrendelet, amely 4 skel-
(i[lf|f-JEJ@IEJEI=I-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1928-02-09
Irta: Kosaryn6 R6z Lola

jam, a rnham, az arcOm fiatalo!
italian, de higyje Ell, oregebb va
gyok szaz esztend6snel. Nezze
eszfevettem, hogy egy kicsit tet
szem naganak, vagy, mondink
lek0t0ttem egy pillapatra az fr
dekl6d6set. Most pedig XII fog ab.
rahdulni. De nem banom. Secret
nem egykzer a ferfiaknak meg
mondani az igazat.
Msndja kerem, mondja! Er.
dekel.
Az asszony legyintett.
- Nos7 - cerdezte ferfi.
- Megohdoltam, - mondta
gyorsan az asszony. Mi ertel-
me lennc9 Arrol akartam beszelni,
miert nem oregedhetiink meg mi
bekessagben, szeretetbcn, tiszte-
letben. Mieft rcndeztek lbe ugy a
yilagOt, - inert hiszen utovegre
maguk rendeztek, - hogy ne
kink le kelljen tagadnunk a ko-
runkat9 Azelott az asszony negy-
veneves koraban 0reeebbnek lat
szott, de lelekben fiatalabb volt,
mint ma harminc eyyel. Reszelni
akartam az anyagi dolgokrol, err
kolcsi dolgokrol, tarsadami dol
gokr6l. De minek? Panaszkodni
akartam, hogy, mig az uram cit
es en- fatal voltam, ugysz6lvan ell
zarva t0ltottem az esztend6imet.
Mikor aztan megholt en- raeb-
redtem, hogy a magam labara kell
allnom, ha mem akarok a gyerme-
keimmel egyiitt elpusztulni, ra-
ebrcdtem ARA is, hogy ha valamit
el akarok erni, fiatalnak kell len
nem. fiatalnak minden aron.
1egyintett megint.
- De minek beszeljiink crrol;
Lehet, hogy mines igazam. Lehet,
hogy esak azert eondoltam ere,
inert neha AIT mondjak. hogy ne
feljunk az oregsegtol, inert a szi-
wink regi marad. keziink is,
az arcunk is, es mem baj, 'ha a
hajunk 6sziil. Mikor pedig aztan
sor keriil rea. -.
Osszeszoritotta a szajat. Kovacs
cigarettara gyujtott, lassan.
- Ez mind nagyon szep! =
mondta aztan. - Csak AIT mem
ertem, miert er eppen engem ez a
nagy megtiszteltetes.
- Ha Nc ferfivel talalkozik, -
mondta az asszony balkan = biz
tosra veheti, hogy vetett valamit
ellene ,ha nem 3 bantotta, akkor
valamelyik 6sapja az 6sanyjat.
Kovacs nyelt egyet, aztan mo-
solyogva kerdezte:
- Exert tamadt ICY ream? Az
6sapam biineert mem erzem a fe-
lel5sseget. A lelkiismeretem cge-
szen nyugodt.
- Ugyf - kerdcztc az asz-
SONY.
Kis csond lett. Kovacs cigaret-
tazott nevetett magaban, ngy
latta, Aogy az .asszony bosszanlSo-
dix es ez tetszett neki. Egyszerre
felriadt. Ezt kerdezte t6le az asz-
SONY:
J. Hany ewes magag
Miutan nagysagos ASSOC
.nyom olyan 6szinte volt, az leszek
en- is. Negyvennegy.
- Ma lassa - kialtotta az asz-
SONY, hirtelen eg6ve walt arccal.
Aztan felallt es elsietett.
Kovacs OFT maradt karosszek-
ben live.
- Csodalatos az asszonyi logi-
ka! - morogta magaban. - Cso-
dalatos! - Most nit akart ezzel?
miert lassam en-, hogy negyven-
negyeves vagyok?
A hazigazda jott ARA. Egy pill
lanatra leilt Kovacs melle. Pa
naszkodni kezdett, hogy faradt
hogy az asszony annyi embert ESQ
dit 6ssze mindig, felig ismeretle-
neket.
Kovacs megkerdezte tole, kicso-
da az a feketefiirt0s asszonyka.
\ 4