YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1927-11-25
PREzIDENT MASAAYK Q 30.
tAsNfUH oTkxKAUH.

SHS~~A
nil prilezitosti blahoprania k 28.
oktobru, aby sa vyslovil o najd6-
lezitejsich easovtch otazkach sp6-
sobom, ktory je pre- neho charak-
teristicky: priamo, dprianne a S
pohl 'adom uprenym vzdy vyhrad-
ne ma vec pod zornym nhlom vys-
sieho ako len chvl 'koyeho zauj-'
mu. Tento raz staly So naiehavt-
mi niektore otazky plynhce 2 u
dalosti vnhtropolitickych j zahra-
nicnych. Nedavne obecne vol by
ukazaly vo svojom vysledku ne
bezpecn1 chorobu nasej inteligen-
Gle, ktora je svadzana svoJim
sklonom k samostatnemu az sa-
mol '1bemu uvazovaniu, nekonec-
nemu triesteniu a bezohl 'adnemu
zapasu vsetkvch proti vsetkym.
Prezident povazoval "a nutne va
rovat intelektualne vrstvy so vse-
tkou vaznost 'ou pred pokracova-
MIN ma tej.o ceste, ktora by Ju
musela zbavit' posledneho zbyt-
ku vlivu na statne zalezitosti. Y
dobe. ked' vsetky spolocenske
slozky organizujn sa Jednotne ma
podklade .stavovskom vybavu-
jd politicke, prave tax ako hos
podarske a socialne zalezitosti do
hodou urGovane pomerom svojim
sill, nemoze sa inteligencia spolie-
hat, ze by proste vahou svojich
argumentov a lepsimi znalost 'ami
schopnost 'ami dosiahla vzdy
rozhodnutia, ktore sd jej zda byt'
vhodnym, nielen V zaujmu jeJ
vlastnom, ale it,v zaujmu celku.
Lepsie mienenie musi byt' V de-
mokracii podoprete yzdy tiez ur-
citou silou, a inteligencia. musi
sa tedy tiez prisp6sobit' pome-
rom, "a ktorych ma pracovat'.
Este vazneisie podnety k pre-
mysl 'aniu prisly nam vsak po-
sIednej dobe 20 zahranicia. Nasej
politike bolo vydrzat' dtoky, ria
dene eciel 'uvedome energicky
predovsetkym proti nasej pozem-
kovej reforme, druhom rade ale
proti nasim hraniciam. Mad 'arl
snazii sd vzbudit' cudzine, na
blahovolu ktorej sme este stale
odkazani, MAJOR, re sa u mas sG-
stavnym vyvlastnovanfm statkar-
skej p6dy prevadza akysi boise
vizmus na sucho. Tomuto NAL ce-
lit mas minister zahranicia V tes-
nej spolupraci ministrami ostat-
nymi malodohodovych statov a po
darilo sa mu opravdu tento utok
st 'astne odvratit'. Podarilo sa
nam presvedcit objektfvnych po-
zorovatel 'ov, ze nasa pozemkova
reforma ME Je ami organom narod
nostneho potlacovania, AMI tried.
nej nenavisti, ale naopak yysoko
vyznamnym dielom socialneho
mieru a hospodarskej refo~my.
Prezident vyslovil sa teraz 0 tom
.jasne a S celou autoritou, ktora
5eho menu postaveniu prlslusl.
u mas prevod p6dy JeJ sprave-..
dive rozdelenie medzi Stroke yrst-.
Wy zemedelcoy bez rozdielu ma
rodnosti previedlo sa so percent.
dobroyol ne bez najmensich po-,
rdch verejneho poriadku. Rozum-
ne rozdefenie pody, bolo naprosto
nezbytne V zaujme rozmnejsieho
vyuzitia zeme zaroyen ziad1ce-
ho posilnenia konzervativnej a
pevnej spolocenskeJ vrstvy rol
nickeho l'udu. Y tom smysle nasa
pozemkova reforma prispela k u
kazneniu a upeyneniu stavaJilce-
no spolocensksho poriadku.
Utoky smerujnce proti nedo-i
tknutel 'nosti nasich hranic sn o.
vSem este nebezpeenejsie hi "a
diska bezpecnosti statu, ma sta
site maly cd pociatku este menej
nadeje na porozumenie ncinnn
podporu v zahranEi. Svet dnes
nemoze spotreboyat' ziadne ruse-
ME kl'udu burenie yasnl narod-
nostnych. Nasa politika ma pri
fam X zasafIp reylxie miproyysh