YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1927-12-30
MAnARI A llEN3Ilgy.

Nemlnle takmer den, any ma
q 'arska propaganda priamo re.
klamnym sp6sobom neprotestova-
la proti domnelemu utl&caniu ma.
a arskych mensin v nastupnicky ych
statoch, najma Y Ceskoslov ensku.
Nieto snad veci, ktorn by neboli
postavili do sluEieb svojej propa-
CANDY. Nedavno SINE citali, ze bi-
ograf je v Budapest prostried,
kom ma to, ably sa ma platne mo-
hol. objavit' Mad ar, ktory pre-
plaval Dunaj, aby zachranil svoj
zivot obecenstvo malo nazorny
doklad, ako sa zachadza v Cesko-
Slovensku S me1sSinahni. Kto pO-
INA pomery politicke, hmotne
spolocenske "a aikych ziju u mas
Mad 'ari, boil by schopny uverit
vsetko inc, ako to, ze by niektory
Mad ar 2 nasej republiky utekal
do Mad 'arJka. Ak dnes niekto v
Ceskoslovensku krici utlacani
Mad 'arov esl. State, je to po-
kirk objednany plateny Buda-
pesti. Mad 'ari by ovsem neboli
Mad 'armi, keby j tejto veci ne
hrali nepoctivn hru s klamanfm
svetovej verejnosti. V nemeckeJ
Zeitschrif fuer Politik uyerejnil
Albert Berzewiczy dlhsie pojed-
mamie o Mad arsku pred vojnou
po vojne, kde vypocitava kol 'ko
Mad iarsko ztratilo trianonskym
mierom teritorialne, ma obyvatel
stvu hospodarsky O povalecnom
: Mad 'arsku pise, ze Mad 'arska
kultdrna politika povalecnej do
by povaE,Ue "a jednu najvznese-
nejSich 1loh uspokojit' jazykove
a kulturne potreby nepocetnych
jazykovych mensm I'll perez, a.
by tym bol dany nastupnickym
Station priklad zaujme tamoJ,
sich mad 'arskych menSfn' Je len
otazka, koho mienil osialit p. Ber-
zewiczy, ci verejnost' cudziu, ci
mad 'arskii, ci snad chcel dokon-
ca vsugerovat' narodnostnym men
sinam Mad 'ausku, alzo to Ma
d 'ari mimi poctive a idealne my
slia. Clanok p. Berzewiczyho bol
vypocftany iste pre- verejnost'
zahranicnn, pro foro inferno po-
vedal MAJOR dnesneho vladneho re
zmnu v. Mad 'arsku o narodnost-
nych mensinacih rektor szegedin-
skej tuniverzity 10th, ktory o tel
najvznesenejsej ulohe povedal slo-
va vel mi jasne: Mad 'ari nemozu
trpet' akekol 'vek snahy kulthr-
me a podobne autonomie. A mensi-
NY nemaju mat ineho ciel'u, ako
dat sa pohltit' mad 'arskou ra.
sou. Dokazom, ako sn v Mad ar
sku uspokojene kultirne potreby
mensin, je re 81 obci so sloWen.
skou vacsinou nema jedmei slo-
venskej skoly. A hovorit o obcian
skych praWach mensin Mad ar.
sku by bolo priamo smiesne, ked
priamo za'konom ohmedzili OBJ
ciansku slobodu zidov, ktorl Sd
predsa vzdy povazovali "a najma-
d 'arskejsfch Mad 'arov ktorf ich
drzia kult1rne financne.
Prave tyohto dnoch vysla Y
U5horode broz1ra X. Goruleaka:
lIensinstva Madjarii, ktora sa
zabyva osudom mensin v Mad ar
sku. Kazdy mad 'arsky zakon O.
tazkach skolskych NAL odJakziva
dive ciastky: literu zakona du-
cha zakona. Malo ktory narod-
nostny zakon ma syete bol podl a
litery liberalnejsl ako mad 'arsky
r. 1868, ale duchom tohoto "a
kona boly pozatvarane vsetky slo-
venske Skoly kulturne ustavy.
Ami dnes tomu ME Je v Mad ar
sku mac. Narodnosti sa planovite
odnaro odnuj1. Mad 'ari maju ma
Slovensku niekol'ko sto obcian-
skych skol niekol 'ko desiatok
skol strednych a najblizSej do
be zriadi sa pri prazskej univer-
zite stolica mad 'arskeho jazyka,
I n IL z 4. 2