YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1926-10-01

Henry Ford sobotu oznanlil ze zaviedol svojch
podnikoch pat -dnovy pracovny tyzden sest'dovou
mzdou Toto oznamene dotyka nieen jeho asi 10000
zamesnancov ale dotyka celeho robotnctva Anne
rky. A bude mat ozvenu po ceom svete TAX vel k6ho
vyznamu je
O com robonck vodcovia ekonomist sveta sn
va stale ciastocne skutkom Ford hovor re je toto
nie konec reforiem. Dalse budd nasedovat skraten
pracovneho dna udrzovani dobrej mzdy
Vel'ky vyznam Fordovho skutku zaeA tom, re re-
forma nezostane pr iom. Rozsr ostatne auto
mobilove tovarne postupne vsetky inc podniky
krajine. Prve tax, ako osemhodinovy pracovny den
Vzao to dost rokov, kvm 8-Eodinova pracovna doba
ujala, ale ujala; ekonomis hovora re e spolu
dobrou mzdou, velkej cast prGinou terase prospe
rity krajny Robotnk nie e Wac otrokom prace 16S
hodn tyzdia ma 12O hodn pre- seba pre- svoe vzdelava
ME- zabavu pre- svoju rOdmu
Ford toto zlepsene pomerov svojch robotnkov
hol previest ako hovor len Zepsenim zrychlenlm w.
roby pomocou dobrej vyrobnej organzace zdokonale
nych srojov. Stroj je tn jednym havnych dobroden
robonka Keby toho ME, este dnes by robotnk praco
val cd svitu do mraku priom zivor. Stroj nahradza
elesn slu covek, takto osobodeny, sava covekom
vyssim, clovekom dusevnej prace
Ford vedie pledok mipravach robotnickeho stavu
toto je roboictvo vd On bol prvy, ktory
zvtsil plat robonctva $500 denne case, ked' inc
premysle patily $500. On bo jednym prvvch, ktory
zvedo Shodnov1 pracovn dobu; zalozl skoly pre- svo
jch robotni1ov ably sa madam moli vyuGit' IA nznie
ROY; postav nemocnce, svojim acnym, ale dobrym w
robkom urob najvac zamedzene nespokojnosti V Pu
de sirena konuizmu robotnlctve.
Ford neprevadza svoje revoucne reformy k voli l'u
domilnost dobrocinnos On ich prevadza dl "a ekono
mickych zakonov. Ze plateny robotnik nebude kupo
vat automobile radia fonografy ami domy pekne saty
knihy, nebude moct kupovat' lepsu potiavu. dho
pracujci robotnik co al dobre plateny nebude moot
zya teto veci pre- nedostatok Preto, ably priey
sci Amerike Dol dobre zamestnany ably kazdy NAL pra
zisk potrebne je, ably kazdy NAL peniaze kupova
nie vvrobenvch yecl a cas- ich upotrebovane. Naco
komu AUTOMOBILE ked' by ncma casu povozt'? kto
sa vozi spotrebuje ocj, gazon, guy soderie stroj
kupi novy-takto napomahajhc zamestnanost V tovar
ilach udrzujuc prosperitu stalostl.
Tieto reformy nepaca mnohyn americkym kapi-
tasto, korych nazory ekonomicky zvot su zastara
e Ale ucme vzdy prvrzencov noveho nazerania Ia
hospodarsky zivot narodov prbuda stale Mono do
zjeme DOLBY ked Amerike 4-hodnovy pracovny den a
pat dfovy pracovny tyzdei budn tax vseobecne ako je
teraz dei s-hodinovy yzde 6-dovy zijeme dobu vel
kych vynaezov vsetko je NOME Telesna praca Glove
ka pomay prestane; ej mesto pride praca dusevna
len Bob ve ake zazracnej vysky dostnpi sto rokov,
mozno nasa terasia yzdeanos dusevna 'vyspelost''
budt porovnateln ne snad len dllseynym savom deti
hudlcich pokoleni.
Snzovanie hodln prace moze smerovat ku zvyseniu
dusevnej Ginnosti Pud ked' vychova bude ucinkovat
tyn SmeTOm. Vleme re kIO uIHO INdZhO
6ze sa uGit myslet Ia stredoreku len 81 achta knaz
boil uceni lebo ostatn pracova do imoru. Postupne
,Genost sa rozsirila do 1uovych vrstev dnes osvie
tenych u6enych Judi je mnoho. buddcich dobach
bude kazdy clovek mat prileztos byt ucenym Vyska
Genosti bude zaviset cd neho saeho Tam smeruje po
krok dstva dosiahneme ho ak len neaka katastrofa
ne1lastane ktora by civzacu smetla l'dia stall
barbarm hajite mi udrzovateDn holeho sivota
svojho. s