YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1926-10-08
DRuH1 luns1nFovf KoM-
0REs Y zEDEvI 4 sLoV1lg-
SKA lEIngbufA Y leAbA1GxU.

~-A 4
TohorocnAho men1inoveho kon-I
gresu v zeneve zdGastnilo So ui
vySe 70 delegatov 80 mensino-
vych narodnosti. Medzi mimi zby-I
tocne by sne vsak boil hl'adali'
zastupcov Slovakov Y Mad ar
sku. Boil tam ale zastupei nasich
(csl.) Mad'arov a Nem'cov. "
tedy tato okolnost' sama 0 sebe
postacf, ably zyratila st'aznosti
nasich narodnostnych mensin do
svojho osudu.
MenSinovym sjazdom sa neve-
novala u mas doteraz patricna po-
zornost'. J'e to vel 'ka chyba, a
nestane-i sa tax v budiicnosti,
moze sa to krute vymstit ma mas.
w preto, lebo vedenie a cely
technicky aparat tychto sch6dzok
je rukach nasich domacich ne
spokojencov podporovanych W.
datae ich zahranicnymi konnaci-
onalmi. Mad'ari ma pr. sami sa;
pochval 'ujd, ze ma tohorocnom
mensinovom kongrese najinten-
zivnejsie pracovali zastupci ma
d 'arskych mensm. Vidno to dobre
al ma slo6enf r6znych komisii. Ia
predsedu pravnej komisie, ktora
bude sa zaoberat' hlavne otazkou
statnej prislusnosti zvoleny boil,
vodca nasej mad. krest'. soc. stra
ny DIR. Gejza Szullo. o volebnom
prave referoval dr.. Deak, zastup-
ca mad 'arskej mensinyI Juhosla-
vie. o statnej prislusnosti DIR. E.
Demir Jakabfy, delegat rumun-
skych Maid 'arov. A prednostom
staleho tajomnickeho 1radu, kto-
ry ma byt' v dohl 'adnej dobe
sfiadeny, bude pravdepodobne
znamy mas mad'arsky publicista
dr. Almost Elachbert. z tohoto te-
dy videt', re v mensinovyeh kon-
gresoch hlavne slovo mam Ma
d'ari, ktori sa uz dobre postara-
jd to, ably narodnostne mensiny
v Mad 'arsku boly al mad 'alej u
mlcovane al ma miestach, kde by
sa so svojimi st almost ami podl'a
intencii mensinovych kongresov
molly obratit'.
Najdolezitej jBfm bodom tohoroc-
neho jednania ma mensinovom
kongrese 5enevskom bola otazkal
-kultirmej autonomie. Obsah to-
hoto poziadavku apodava nam v
nedel nom elsie ''Pragai Magyar
Hirlapu'' sam dr. Flachbart. Ho-
vori totiz, ze Stat ma prispievat
materialne na vsetky kult1rne in.
stattlcie mad 'arske primerane k
poctu mad 'arskeho obyvatel 'stva.
Dovolava sa pri tom al starych
mad 'arskyych cirkevnych zakonov
ktore upravuj1 povinnost' statu
k cirkvam. A ma konci ziada, ably
sa pouzilo analogue tychto zako-
nov so strany statu pre- kult1rne
potreby mensin.
TIL kultdrnu autonomiu maj1
nasi Mad 'ari uz davno. Treba 81
nahliadnut' len do skolskej stat-i
stiky, aby SINE sa presvedcil:. o
tom ich dtisku. Kol ko sloveu-
skych Sk0i vybudovala pest ska
vlada a kol 'ko mad 'arskych N.Y.?
Nehovorlme tn d. o inych veciach,
nespominame ami tie podpory,
ktore dostaly uz inc mad 'arske
kultiine institacie u mas. V skol-
skej otazke s1 nasi Mad 'ari lep-
sic ia tom, ako my. Dokazuje nam
to tento statisticky vykaz. Podl' a
narodnosti zrusene bolo toho re-
ku nasledkom restrikcneho zako-
na u mas ma csl. obecnych skoiach
1401 tried, ma ruskych 9, ma ne
meckych 899, ma pol l'skych 19 a
ma mad 'arskych len 80. / tohl'a a je
padnym d6kazom mad 'arskeho
kult1rneho 1tisku. Zachodf ma
d 'arska vlada takto benevolent
ne nasimi bratmi v Mad 'arsku
Je ich tam do 100000, majd ale
aspon jednu obecn1 skolu9 Me