YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1926-01-15
POL1lT||lcKY | / |!
PREHL'AD
N0vI vOJENsKY zAKON
Vo vfHL'ADE.

= ID j
vojny " Amerike bolo .kazdefn,
dobre, kto nesllzil pri vojsku. Pa
novaly vysoke mzdy. a robilo 81
vsade plnou silou a prez cas-. Ne.
bolo zahal l'ania. Zarobky neboly
nikdy predtym, ami Natvm tax do
brs, ako "a roxy vojny. Zarabali
nielen robotnfci, ale al farmari
Kto Dol v dlhu, sa 2 neho vypla.
til; kto NAL malo zeme, 81 prikh.
pill kde nemali piano alebo auto
mobil, tam 81 no zadovazili. Maj.
lepsie sa vsak vodilo rozlicnym
priemyslom, menoyite tsak takym,
ktore krmily vojnu ohnom a zele-
zom. Pamatame, ncastiny jedncJ
oceliarne vystdpily $40 ma 5000.
Me talk bolo $ milionmi voja-
kov. II nielen re 2 vojny ncmali
ziadneho zisku, ale vel Ike utrpe-
ME telesne i duSevne, tislci ultra
till svoje zivoty a tisici zdrayie ma
cely zivot. Vsetci ale utrpeli vel
ke hmotne ztraty, ziaden neziskal.
Nebolo vojaka, ktory by nebol po-
trovil okrem svojho ST ma den pla-
tu al svoju hotovizen, nasporenii
v easoch mieru, ked nec'hceli zit
len ma fazule a bez osladenia 81
Eivota. Vo Franciizsku, nielen
tam, al tn po kempoch, drali OBJ
chodnici s vojakov al poslednii
kozu. Vojaci prijduc domov
Francie a z kempov, boil prekva-
peni mad chladnym prijatfm ich
domacim l'udom. Civilisti nena.
videli vojakov! Bolo to cudne a
zaroven hroznt, ked' sa vojaci do
znali pricinu toho ochladnutia !:
ciyilisti sa hnevali ma vojakov, re
je rH po vojne, ze je NJ po vel'-
kych zarobkOch, ze vajaci prisli
81 zaujat svoje mierove postave-
MIA nazad! Ma vlastne usi SINE po-
culi caste: "Ej, bodaj ich cer,i
wall tych vojakov, re uz prisli !!
Ze sa este neperu!'
Vojaci 81 to dobre zapamatali,
Sdru1ilIi Rsa " ,svojej Americkej
liegiii zacali sdruzrni bojovat :.
Najprv 81 vymohli aku-takd ma
6iadu "a svoje hmotne ztraty v
podobe 2O-rocnej asekuracie. Tc-
raz id6 d d'alej. Ohcn dosiahnut' -
a al dosiahnu - vynesenie move
no vojenskeho zakona, ktory raz
navzdv urobi koniec koristeniu z
vojny, ktory urobi vojnu tax ne
popularnou, ze bude pre- kazdeho
nevitanym a nendvidenym zlom,
ktory urobi vsetkych obyvatel 'ov
krajiny povinnymi znasat' t'archy
vojny, ktory urobi koniec vyso-
kym mzdam a hyrivemu profiter-
stvu municnych tovarni. Zakon
prejde, to je iste, len doba je ne
ista. Mozno prejde toho roku, moz-
no desat' rokov. Ale prejde. Le-
bo "a ideou stoji 3,OOO,O 900 vetera-
nov svetoyej vojny, prezident
Coolidge a najprednejsi zakono-
darci krajiny. Darmo sa ohradzu-
ji proti navrhu fa|briky orga-
nizovane robotnictvo. Nespravo-
dlivost' musi zmizn1t', zodpoved-
most a t'archy vojny musf zna-
sat kazdy obcan rovnako (ved'
sme rovniD. Demokracia i spo-
soboch vedenia vojny must pano-
vat.
Dl'a dosavadnych navrhov a
nahl 'adov, zakon polozi cele oby-
vatel'stvo, priemysel financie
yeas vojny pod kontrolu vlady.
Tovarne a banky a fanny budu
davat' tovar peniaze "a raty, a.
ke vlada urci a robotnictvo bude
pracovat' "a mzdu, ak1 vojaci do
stan1. Vsetky prostriedky kraji-
ny budl pod kontrolou vlady, vse-
tko bude zmobilizovane, ako voj-
sko. Vojna sa bude kazdeho row.
mako dotykat' byt' bojovnej
Clare bude potion naozaj poctou
a privilegiumom.