YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1925-04-10
6sI. zAHRANIGN1 oBCHoD
Y ROKU 1924.

ich Y Ceskoslovenskej republike
1O,70O, t. j. 6s percent. Stav ten
to 6ini naseho statn Stat pre-
vazne vyvozny, ponevac pri tax
vel 'kom pocte tovarni je vyldtc-
ne, ze by bez vel'keho vyvozu bo
10 mono priemysel uspoEojive "a
mestnat' Odtial' plymi snahy "a
4 istit' nasemu priemyslu odbySte
v cudzine zabezpeit' priemyslu
zamestnanost' Vedl'a toho prave
tento priemyslovy raz republiky
B je hlavnym cinitel ON naSej pla-
tebnej bilancii, ktoru nazyvame
snhrnom vSetkych platov zaviz-
4 kov nasich voci cEI1zine a cudziny
voti nam, bez OIL 'adu ma to, AXE
no povodu sn tieto platy zavaz-
Ky. Jestlize cudzina ma platit
Wac nam, nez my jej, vtedy naSa
platebna bilancia je aktivna, do
naseho statu plynic z cudziny z!a
to alebo zlate hodnoty, obrate
nom pripade vSak SINE my dlzni-
kami cudziny, GO zhorSujc hospo-
darske pomery State.
Najd6lezitejsou polozkou pla-
tebnej bilancii je stav bilancie OBJ
chodnej, t. ]. vysledOk naseho Wy
vozu do cudziny a dovozu k nam.
Tn vSak rozhodujucim cinitel ON
je stav nasej vIroby, prevaznej
vacsiny priemyslovej. Je-li OBJ
chodna bilancia aktivna, tvori
tento preby:ok mas prospech V
bilancii platebnej, co ma Ease d "a
lekosiahle dosledky pre- staloSt
nasej menv a ovsem pre- utvara-
ME hospodarskych pomerov V sta.
te. Preto velikou pozornost on
sledugie sa pohyb naseho vyvozu d
dovozu a ziSt 'uje sa stav naScj bi,
lancie obchodnej.
Az doteraz mas stat udrzal s.
obchodnl bilanciu aktivnu, stale
viac sa Cd mas vyvaza nez k nam
tlovaza. V minulom roku toto ak.
tfyum eini 1,160 milionov KcS, &c
znamena, zp "a svoj tovar vyveze,
ny do cudziny prijali SINE viac c
1,16O milionov, nez SINE cudzint
sami zaplatili "a tovar k nam do
zeeenv. Dovoz minulom roku Gi
nil 5,666 mil kg. a nieGo vyse
mil. kusov. Celkova hodnota do
vozu cinila 1862 mil. Kcs. wye
Zene bolo Od' mas 12,430 mil. ky. ;
rs mil. kusov tovaru hOdnott
1902 mil. Kcs. Je teda prebytol'
mas vel mi znacnE, uvazime-li kri
tickti situaciu hospodarsku tax
mer vSetkych Statoch a ilzkostlivt
obmedzovanie dovozu.
Najvaccssia east tovarl bola do
vezena vyvezena pc suchu, a 81
ce dovezent bolo 4,7S2 mil. ky. to-
varu a takmer vSetlO toto V ku
soch. Po vode dovezene bolo ibs
$4,000 ky, teda len asi Is per
cent. Y toho dive tretiny sly pc
rieEe Labe zbytok po Dunaji {
Tise. Vyvezene bolo 12,430 mil
ky. a IA mil. kusov tovaru, Z cohl
po suchu vyse II miliard ky. Pt
vode vyvezene bolo 1,416 miliono'
kg, teda ME celych desat' percent
toho asi polovica po Labe, zby
tok po Dunaji Tise. Vidime te
da, re ma vahu vyviezlo sa Cd na
asi 100 percent Wac, podl "a cc
ny asi o 9 percent viacej. Rozdie
tepto vznika tym, re cd mas S;
vyvaza vel mnoho uhlia, ktor;
je pomerne lacne pri vel 'kej va
he. Vyvoz hornych produktov ci
nj ma vahu asi 3S percent vsetk4
no vyvozu, ale len asi 8 percen
ceny. Vyrobky priemyslove do
hromady cinia vo vyvoze teme1
80 percent jeho ceny, kdezto '
dovoze hrajn prednu nlohu vyrob
Ky rol 'nicke, ktore tvoria asi A
percent ceny vsetkeho dovozu
Vyvoz priemyslovych vyrobko'
kryje nam teda schodok, vznika
jilci vel 'kym dovozom vyrobkoN
rol'nfckych, kde nasa domaca w
.E pnha oacfaSI