YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1925-08-21
URbitE NAVY I
slovenskej Lgy ' AmsrilRs
ETRUMA A KC)NARE.

vek tax povrchne vie. Totiz, ze 'je
to rastlina, trvajiica "a mnoho
rokov, maj1ca dreyeny kmen, s'ly-
ko a koru, v prostriedku kmena
strzen Won kmena rastiice lrub
Sic ciastky, to jest konare, tycht
to rast1ce vetvy,, chvoje a chv6j-
ky letorosty. Ale uz hodne me-
nej l'ud INA vyznam stromov v
zivote inych tvorov, rastlin, zivo-
cichov cloveka. A tento vyznam
je veliky. " ma prvy pohl 'ad po-
chopime, ze kde ma zemi nerastf
stromy, tam m0ze rast Ten vel mi
malo zivoclchov a este menei l'u-
di. Take plochy zeme menuieme
pustatinami. A pustatiny utyori-
ly sa niektde samou prirodou, d
niekde l'udskou nepozornou Gin
most 'ou, - kde l'udia l'ahkomy-
seine, hriesne vyhubili lesy. "
novom case narody pocinaj1 cha
pat, ze kde lesy mimi, tam ide ma
inc tvorstvo i ma l'udi zkaza a sto
nasobne nest 'astie, tax, ze 1'udia
musia z takych krajfn ujst' alebo
vyhynut'. >, - = -.
Ale stromy majd al inc vel'ko-
lepe znacenie " l'udskom zivote.
Nateraz spomenieme jedno take
znacenie. a,..~.
Ked'' elovek zasadi strom, tedy
ponevac strom trva "a mnoho ro-
kov donasa aajvacsi osoh len
ked' je dospely, ruz najvaesf O.
sob neho berie ME ten, kto no
;sadil ale. jeho potomci. Prayda,
ked'rna priklaAd' Is. alebo 2O-rocny
mladfk alebo deva sadili stromy
povedzme, ze ovocne, TAX ,m3Eu
tych stromov brat ovocie "a
vel 'kn cast. svojho veku, qazda "a
styrdisat' i pat'desiat rokov. Ale
ked' sadia stron1y dospeli l'udia,
tedy ilavny osoh m6zu brat len
potomci. A ked' celia jedna obce,
alebo cely vidiek pestuje 81 vel'-
Ike sadly, aalebo zalozi 81 a opatru-
je cele lesy, tedy dzitok budd
mat mich cele pokolenia.
Takto povazovali wee niektori
jednotlivci uz od davna. Okolo
slovenskych zamkov a hradov Wy.
sadzovali rozumnf pani, uz pred
mnohymi storociami nielen ovoc
ne stromy ale ozdobne, ma pri.
klad lipy. Znama je krasna lipa
Ma zamku Bojniciach V Nitrian.
skej stolici. 0 tejto ipe hovori sa
re stojf tam uz pat 'sto rokov. TAX
tiez starodavne sn lipy park,1
1lleShazovcov Dubnici Tren-
cianskej stolici viacere ine. Y
Cechach bolo pestovanie stromov
znamenite uz v sestnastom storo-
ci. A mono povedat', re pestova-
ME stromov je mierou toho, ako
sa narod vzmaha vo vzdelanosti.
ked' stromkarstvo kvitne, narod
sa povznasa, ked' narod klesa,
pustn1 jeho sadly. Vel mi kras-
he pochopil tito myslienku INA
menity rak1sky panoNnfk cisar
Jozef II. v osemnastom storoci.
Ia jeho panovania bolo uvedene
Ia mnohych vidiekoch do nzitku,
re tnovomanzelia sadievali 81 pa
mjitne stromy ma obecnych po-
zemkoch. TAX sadievaly sa DO OBJ
ciach stromyti pri zvlastnych Stat
nych pamiatkach. Ale najraznei-
Sic uskutoenil t1to myslienku A
mrikan j. Sterling Morton, ne
skor minister zemedelstva Spoje
nNch Statov Ameriky. Tento uvie-
dol roku 1874 v State Nebraska
takzvany "Arbor-Day', ako "a
konityy, povinny, jarn sviatok, det-
sku slavnost', pocas ktorej vset-
ky iskolske dietky ucitel mi po-
vinne. s1 sadit' lesne, ovocne O.
krasne stromy. Aky vel'kolepy
vysledok to malo, vidno z toho,
re " Nebraska uz "a prvych pat
mast rokov (r. 1874 do 1887 W.
sadene bolo " state Nebraska tri
StODSt ,daSiat milionnv strnmov