YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1925-05-29
AMERIKA NASA VLAST
2 knizky Cd WILLIAMA j. LONG.
Vybrane a spracovane
Youngstownskou Verejnou Knixnicou
zvlastnym dovolenim firmy CHM & Co.
Prelozil: M. MRAZ. 81
Copyright, 1926 by Youngstown Public Library.
Navrat demokratov.

fakcie bojovne naade-reguarn ktori chce nom
novat Taa, nespokojenci ktor boil rozhodnuti mat
Rooseveta pre- tret termln Exprezden boil tam avi
skom pracujdc zdar nespokoencov Ked vid ze regu
larn mad hay opanovane konvencie nespokojenci
odtr zapocali kirk kamstve sorganzova retu sranu,
zvand progresivnou nominova Roosevea ma patfome
byskajdcej polckym mravnym, spoocenskymi, prize
myselnymi sudnymi reformami. S
Ma demokratckej konvencii po dlhe neistote,
vany bol Woodrow Wilson, Thomasom A. Marshaom Kym
strannc Taftovi Roosevetovi bill med sebou ich od
pornc usi bou Po druhy postoroc demokrati
dosta priezitos prviest svo program ktor poskyta
v azna spojena rana. Otazkou ych ktori pamatal
Cleveanda, bolo Osann demokrati spojeni?
Wilsonova adninistracia, 19131921. Zatieujdcou
tky osatne udaosti ejto dvotemnavej admnistrace e
svetova vona kore Amerika po prvy posala svoch
europske btevn poa ale toto bude rozobran6 od
delene cd poky Ce ON tuna G sedovanie stran-
kovej vady.
Wilson prekvapil krajnu ,osahnutm a udrzanim kon-
troy svojej strany kori zaen my denokrat
kaza Jeho nasledovnci shlasi nekedy jefo polkou;
dakedy ned6veroval aebo banovali; ale dy stall pr
Zaden prezden nebo pevnese podporovany svoou
sranou kazdym casom alebo ameckym ludom vony
ako
Dalsie expermentacie arifou Peto re demorati tez
ohvcane menia tarifu kedyko vek vraa moc, Wilso
novo prve posostvo zadao tarfy Kongres priia
Underwoodov zakon (1913 ktor sn clio vyrobene clan
ky, osoboil rozlcne potrebnos-ako maso mnlxu uhe
dosky-od ella. JenJm vlsledkom bolo ze prijmy vady
hodne upady PRIV nez prsel konec roka ava zovest
ma zmena,obchod stlaceny, ovarne zavieray krane
hrozily tvrde easy.
Pre- toto nahe zhorsenie republican, davali vnu nizkej
tare; demokra nastojil nych prcnach klm sa doha
dova Europe pukla najvacsia vona vojen Zapava cb
ednavok zataa vat Cd bouicich narodov
fanny saly zis donasaj1cm tovane ennymi place boy
zvsovan6, obchod kvitmlvsetko cet vonou pohtene
Europy Ked vona skoncla ej falosnym blahobytom
demokrati boil vyhnani moc republican, boil pilno "a
mestnanl 20 zvysovanl tarify Ease.
Reformne zakony. Ia Wlsonovho lradovania vynesen6
boo pat protrsovych zakonov ochranu udu pred w.
dieracstvom ktore vsak dokzay slabm al predos
Druha reforma tykajica fnancn!ch zalezitos, W.
vora federany system bank. Podrobnosti pr
plete pre- kohokovek bankarov ma ich poroz
menle; ale cel Dol jednoduchy-zabranit panikam OBJ
sara uver obchodu kazdom case kazdej east krany
spoenim prostriedkov mohych bank predtym staly
aebo pady osebe. Zsada V spojen je sIa konecne
pouzta ma bankarstvo Krajna podeena boa ma dvanas
okrsekov kazdom boa ustanovena mocna federana re-
zervna banka, drzaca vadne zakadiny, korou boy ma
rodne banky nlektor inc spojene; ce system bo
dany pod vadnu regulacu Ked vypu1ne niekde pa
nka alebo ak je vel ky obnos peaz potrebny nekore
eastl krajmy ako yeas zavy vseky banove prosredky
krajmy mozu byt pouze ably predso tazkostam aebo
ztratam, ktore predtm dol ABLY ma edno mesto tomto
systeme je nebezpete hlavne poltckeo sa;
dosla so vsetko dobre povazovany naeps fnancnv
zakon od kedy prva banka sponch satov boa zaozena
"a Westinghouse administracie.
cudzozemske vzt'ahy. ZahraniGna poitika Wsonovej
adminsracie, jednanf Nemeckom Mexkom ma pr
ad aebo uzavlean merovej smluvy je vzy prince
nedavna primoc pomotana srannckou pokou aby mola
byt' jasne zaznacena ..s-...
Mad touto poitikou tr rozdene vyroky boy vynesene
amerlckvm ludom. Prvy, udobrujci boil vyneseny kam-
PAM roku 1916 ked Wilson poraz Charesa f. Hughesa re-
puohkanskeho kanddata Svetova vona vtedy zdra E-
rope, Jednym mocnym, cudnJ argumenom "a Wilsona
Dol On mas drzal mimo vojny' -mocnym ebo priyiedol
mnoho hlasov cuny ebo bol vedenf rovno voiny
bez Druhy vrok nametka Dol vyneseny pocas
kongresnych voeb roku 1915 Amerika vtedy hrala
chetne svoJ zasoj sveovej vone. Preziden kory bol
verne podporovany oboma sranam adal kran aby udo-
br1ia Jeho vodcovstvo'' zvoenim demokraov; kraina
odveta ma to strannicku zadost vony vysanm
publkanske vacsny do kongresu Treti vyrok vneseny
DOL neprlamo prezdentskej Rampant roku 1890 ked
publkansky kandida Warren G. Harding Dol zvoeny tou
najvacsou vaesinou, zaznaeeno nasei histor Ako eo
vyroky ludu bud1 cinkova pokrok anerickej demo
kracie, dokaze budlicnost'
poslednych dvoch clankoch presk1mal politicke
otazky sedovai smer strankove vady cd roku 1865
yrat nal