YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1925-06-05
(Pokracovanie)
ii. CAST SIEDMA:
AMERIKA sVETOVOU MOCNOsTOU
CLANOK XXIII.
Spanielska vojna jej vysledky.

Spanieska vojna jej vysledky.
So stanoyska voienskeho spaneska vojna bola malou
zaeztostou; ale nepredvidanym nasedkam bola
ona ohromneho vyznamu. Ked vona zaGala, boil
domackym narodom, Mjdcm pokone vnd nasch vlasnych
hranc ked' skoncla, boil rou, odvismi zemami
Zapadnych 1ndiach strede Pacfku, Danom Vycho-
de- Po prvy boil svetovou mocnos ou prndeni cd
toho hrat svou ulohu svetove poltkenebezpecnu
to hru ktore rozumela Europa ale ktor spoene stay
vzdy vyhybovaly. =.
Go zaprcnilo vojnu spaneska zovlada ma Kube ktora
zaprcnovaa take uke utrpnie ze Amerikan nemohl to
d'alej vydrzat, :boo hlavnoa prfeinou teo vojny
Prot utatovanu a nesprav vodivosti Kubanci bezvy
edne buri Roku 1895 vypuka vzbura tax
srasna ej ukrutnost kongres prjal rezocu korou
uznana boa Kuba neodvu republiku Prezdent C1eve
land navrho prae pokonavane skoncenie nedorozu
meni Jeho navrh Dol odmrsteny, oznaml Spanielsku
proso nasa vada nem6ze zosat' dhsie necinnou
Veteo spanieskej armady boil general Weyer pre- jeho
krvave sposoby zvanv 'Masar' Ably prekaz videcanom
pomahat vbrencom dial ich pozatvarat do koncenracnh
aborov ke mrel tiscoch cd hladu a tychto
concentradov vychadzay vykriy smrten nych muk kore
ozyvay amerckych usach, staly neznese nym.
Vojna boa vedena voi ludstvu, zachranu udu Dlho
rvace vzbury tez zmrzaciy mas obchod Kubou znebez
pecovay zivoty maeky nasch obcanov kori vastnli
krove plantaze ma tom ostrove.
Nasa vlada proestovala pro tym koncentracnym tabo
ponukaa prostredkoya medzi Spanielskom Kubou
doozac americka trpezlvos bliz ku kocu Ako od
poved Spanelsko odvoalo brualneho Weyera ponukalo
Kub autonomiu c samospravu pod spaneskou ochranou
Pamataj Maine! TO boil veky tstupok cd Spaniel
ska,-vskutku vsetko, co mohli ocakayat Prezden
Mckinley bo pra navrhu ale noci 15 februara 1885,
valeGna lod Mane ktora boa zakotvena Havane boa
opena vybuchom, 260 jej muzstya so dino
Nedy vybknul plamen vojny mas lud prisel nahlemu
sudku ze spanielsko posao ajne rozkazy vyhod nasu
od do povetria Spaneka vlada ajia vsetku znamost
zocine preavia pol uovanie boa mono tom uprimna
Po tyzdhoch odt ahovania vbor amerckych znacov
novany vyserene ozndmi ze Maine boa znena minou,
zradn podlozenou pod je kadka Cd toho okamhu vona
ktore mohlo byt vyhnute boa veobecnou zados udu
ktorej prezdent kongres vyhovel Pamataj Mane'
boo nasm valecnym heslom
Spaniesku rozkazane boo vytiahnut svoe vojko. Ono
odopreo ako kazd hdy narod mus urobt kongres pove
r prezidenta pouzt armady namornctva Spojench Sta
tov TAX bola vojna vyhlasena 25. apra 1898.
Bitka Manila zalive Medztym nasa celia aziaticka
fota pocitu1ca devat lodi boa dobre smobizovana brit
skom pristave Hongkong vete jej, George Dewey NAL
rozkazane odobrat' hned do Manly Fipnach znict
tamoju spanesku flotu pristav pre- troaky dcel
uulok ochranu amerckeho obchodu Dial nom Vychode
zadanie tazkeho 1deru Spanlelsku
Dewey vykonal svoju pracu obdivuhodnou do
konalost ou Ma svtani maa presel vonkajse
nena Manly bez zraty jedhe lodi alebo edneho muza
znc alebo chyt ced nepratelskd flou pozostavajucu
dvanastich lodi. ---. .ss. .t@#a@
Nanaorna bita pri Santiago Druha spanielska flota
pod admiration Cerverom, ua do prstavu Santiago juz
nej Kuby Tato fota zosaa bezpecnosti cd
toku km jej americka armada nehroza zcenim zemskh
opevneni Vtedy vysla do boja, bola dplne zncena
Boje ma zemi protive namornictvom stala neschop
most nasho valeeneho departmental eho zhave sposoby
nezmenene cd casov vojny roku 1872 ho zmatenos mo-
bilzovani niekolkych regmentov ktore mao s ako ho
din jeho ze vymenovania vo poitikarov ktorch
poeuva ajomnk vony Alger jeho obetovane hrdnskych
olijmal peniaze udelovanie obcanstva. Vyhovara
ice, re to boly len dary ale vacer novi obcania uda
veru boa ich obcanstva. nebolo by to al