YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1925-07-31

Il'a vsetkych ukazov hospodarskom zivote Spoje-
nych Statov za6ina obdoie snzovana mzdy robotni
ctya, elm nastane snzovanie cien vyrobkov Tieo Il
kay java dost' jasne, ably mohlo byt pouka
zane
Hlavnymi pricinami sli upadnute zahlanicneho OBJ
chodu Amerky otazka splaena valecnych dhov europ
skych krajin Amerke Mas zahranicny obchod, ktor
cez yoinu naramne rozvinul podrza svoje trhy ME
kolko rokov po vojne, upadnul nato ko velkovy
robc museju ohliadat po sp6soboch, ako zachrint
pom ten obchod kory i'm este zostal Konkurencia europ
skych krajn e tax velka, re americk vyrobc nemozu
ju predolat Europa ma vyhodu lacnych robotnych s.
Americka nevyhoda je vysoka nzda. Americky sposob
vyroby je omnoho dokonalesi rychejs nez eropskI,
ale toto ME je dostatocn!m dosiahnute ake nzkej
odpredanej ceny vyrobkov, aki majn europsk vyraba
telia Preto jedind odpomoc vida snizeni mzdv.
Otazka spatenia valecnych dlhov je este haklivej
sa. Amerika nepozcala Europe pocas vojny hotove pc
maze ably tie mohly byt strovene Europe tovar
Europe yyroben, ale pozicala vyse bilonov doa
Nlecnom nom tovare, vyrobenom Amerike.
Europske krajny nastoja re ak mau patit. tax budd
platit rovnak sposobo, totz tovarom. Pri tom hro
zia, jes bu ntene patit hotov!m tax znicia cely
zahrancny obchod Amerky, zaplavia al nasu krajnu
svojnn lacny fax ze anerieke tovarne bdl
muset byt zavrete toio by ise nasala veka panka
a obyvate stvo anercke vrfnt6 by boo do biedy ne
st'astia.
Ked' chceme byt' spravodlivi, 1nlsme prijat' cd
Europy tovar nepozadovat' hoovost' Aebo musime
utvort take podmenky ably Europa boa vstave zarobt
peniaze ktore nam je DINA. Ml1sime ej dovot' yaGsi
obchod nami ably sivaha obchodu nebola velm pre-
vazujuca prospech Eropy, ably amercky priemysel
hol Europou kupcit', nteny bude siahnt k snizova-
niu nzdy.
Svetova hospodarska situaca je TAXA re zada W.
rovnanie prot1v vIroby. Vsetky krajinv sveta
plata nepomene nzsiu mzdu robotnictvu nez nasa kra
na keby sa Amerika uzavrela neclcela obchodovat'
celym svetom moll by mat mzdu vysokii, ak1 chce
Ale amerckI priemyse by potom nepracoval AMI pooyc
sou ebo je zariadeny pre- vyvoz odvsly cd neho
Tu e vyber: aebo pima cnnost snizene mzdy ale
no polovicna cinnost' "a vysoke mzdy.
Snizovane lnzdy americk6ho robonictva sa uz zapo-
calo 10000 textinym robotnikom novoanshckych sta
ch boa mzda snizena cd 10 do 20 percent Ma rade si
dl 1kazov banfc uhlia Stuaca banikov je neutesena
velm kompkovana. Uniov1 banici maj vysoke mzdy,
ale mao pracuj. Neuniovf pracuj1 ale nizse mzdy
Bude alebo strajk aebo vyrovnanie neprospech bani
kov. Ia banfkmi bd ndajne nasledovat' oceialski
botnc tyme zeHezncam atd', al nastane yseobecny
prechod do tel 'nornaosti" ktord nebohy prezident
Harding tax casio spomlnaval.
q tohto by nasledoyao, ably robotnctvo bolo opa1ne
pri robenl dhov a troyeni svojich penaz.
Ze snizovanie mzdy robotnicki vodcovia az dayno
predvidai ocakava mono sldit' toho, re Amercka
Federacia PIce najyac agtovala obmedzene pris a.
hoyaectys Federca myslea, ze obmedzenm prist aho-
yaectya stvo nedostatok robotnkov tax znemozni
snlzene mzdy Nedostatok robotnictva vsak nenastal
en jeho rozmnozenie boo zastavene Avsak Europa ma
jc nadbytok robonych s tie zamestnava "a nainizsu
mozn1 mzdu tax skodi americkemu robotnctvu nepra
lacnou vyrobou ktora smieta americky tovar mno
hych svetovych trhov.
Ist6 je ze ak snizovanie mzdy stane sa vseobecnvm
po cele krane nasane al zlacnenie zvobytia tax ud
nezfrati. Ztrata sk6r spekulanti Roboni a.
tax nikdy nem vyssu placu nez ,nu boo potrebni
vyzivu.