Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-09-24
Amerikai tOrtenelmi datumOk
LABOR DAY.


tt. LABOR DAY-Az anlerka munkas szervezetek k1-
vansagara kiomb0zo allamok kormanyai, hvatalos
innepnapok sor5ba ktattak amerikai munkasok Time
pet-Labor Day Az elso Macy amerikai munkas-szerve
yet Knights of Labor volt meyet 1869-ben Phiadel-
hiaban az Ursh S. Stevens vezetese aatt alo ha sza
baszok un6janak tagjai aaptottak Ez szervezet ee
ie csak mint egy titkos szovetseg miikodott kesobb
azonban nyivanossagra hoztak elveket es ceJalkat
szevezet legfonosabb celia VOLT hogy egy taborba to-
anoftse osszes tanut tanuatlan amekal munkaso
kat Azonbaa 1S81ben, Richmondi konvenclon partok
ia szakad ez sz6veseg 6s ekkor Samuel Gompers es ma
sok megaEakitottak az American Federation of Labor-t
smelly r0vd lido alat aetszm es nepszeriseg dogaban
ragyban feliimulta Knights of Labort. Az Amercan
Federation Of Labor vezetosege eros agtacot feett XII
New York allan torvenyhozasan, september honap Ell
SO hetfoenek hvatalos nnepnappa vao nylvanltasa e
dekeben Oregon volt elso allan, mey 1S77ben hvata
los nnepp6 avatta Labor Dayt liz evvel kesobb, 1887
ben Colorado New jersey New York es Massachusetts
alamok es ne1nsokara azuan Wyoming kvetelevel, az
0sszes amok kovettek Oregon am peldaat es ICY lett
Labor Day-boE nemzeti innep.
SEPTEMBER 5, 1774.-Az elso kontinentalis kon-
gresss tiles Az anerikai Egyesult Aalnok tuaJdonke-
pen keetkezesenek napja 1774 september 5ke volt mi
or tizenegy kolona deegatusa gylesre Jottek ossze
Phadelphiaban kogresszus eR fuggesztett kontnen-
tails $40 Ethan Aenol ered Ethan Allen volt Vermont
allan forradalmi katonab6 szervezett csapat parancs
noka es Its najus 9en hanaban, Tcenderogal erod
ala vezenyelte csapatat Az erod megadasa
sz6litoa fe angol parancsnok megkerdezte: III
hatamazot fe cselekedetre ''Jehova es ko-
tinentalis kongresszus neveben' valaszot Allen Az
6a nevezk kongresszust kontnentais kongresszusnak
Otvenhet deegatus volt jelen es uesszak harmncot
napg artott Az eso vita alkaava Patrick Henry mon
dott nagyhaasu beszede es beszede soran kovetkezo
ket mondta: "A Virgina-i Pennsylvania, New York;
Gs New Engand-i megklonboztetesek megszlntek. Mem
vagyok t0bb6 Vrginia-i- -amerikai vagyok. Azota az
''amerikai meghatarozas kzar6lag Egyeslt Alamok
nepere vonatkozik.
SEPTEMBER 6, 1757-Marquise de Lafayette szu
letesnapja Marie Jean Roch Yves Gilbert Motier, Mar
qse de Lafayette 1857 september Gan szetet Auverg
neben 1777ben II arsava Amerikaba j0tt hogy for
radam haboruban reszvevo teepeseket tamogassa La
fayete vezerornagyi rangot nyer amerka hadsereg
ben es mint iyen reszt vett Brandwine utkozeben,
ho suyosan megsebesult Egy esztend6 kveteevel amt
Francaolszagban totot vegg kiizdoe amerkai for
radami haborut mikozben kivao kepessegenek es yak
mer6segenek szamtaan eseben adta tanujelet Dacara
fiatalsaganak, haboru ideen George Washington leg
tevekenyebb aarendee volt. Mint vrgnaiai csapatok
parancsnoka kno hadvezernek bizonyult. CORVALLIS
elfoglaasa tan Washington nyivanos koszonetet mon
dott Lafayettenek. haboru utan Lafayette meg ket-
seer latogatta meg Amerkat es masodik laogatasa al
kalmaval amerika kongresszus 100000 dollar kesz
penzzel es $4,000 acre-ny f0lderletel jutamazta az
idegen szarmazasu amerkai vezerornagyot.
& szErT1a6BzR 8, 16s4--Ezen nappn rta ala Pc
ter Stuyvesant New utolso holland koruany-
zoja varps atadasaro szoo nyilakozatot Nichols Or
nagynak angol csapatok parancsnokanak, miutan
0boben horgonyzo ango ha6ra augustus 3Oan keszer
ott varos bombazasara Az angolok varos neye New
gterdatnro New YorkTa taltoztattak, i1sodk Kafois