Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1925-04-03
Prihody a melody.

P1 " ulllCIONhOO hOllllOI. OCIilO-
houci Frank A.Fuerst pozadan
byl mayorem o radu. u vedo-
mi sve znalosti umeni Fuerst
primal a nezapfel: "Osobn6
vyznam Sc daleko lepe V lodi
cich nalozenych bahnem nezli
umen1, ale take znam nekte-
re muze, kter1 umeni Sc wy
znaj1."
Ovsem, jak mayorovi jim ma
vrzeni budou znalci ii, jmeno-
vani budou.
- Ably 81 urizl diva pruty re
stromu, dal je otci a ten ably no
S mimi dGkladne vyplatil, roz-
hodl pondeli soudce T. J. c..
Williams deset rokd stareho
hocha, ktery Jim souzen byl
pro ukradenf bicyklu. Otec
po rozsudku pronesenem slibil,
re prutd dobre uzije.
= Rozhnevan, ponevac ze-
ma jeho ztratila praci nakla-
darne, Walter Wankowski, kite
ry sam cely rok mic nedelal,
stloukl tuto dvakrate "a sebou.
Soudce vychodn1 stanice odsou-
dil<W ankowskiho ku pokute
500 Gill ku 102 dnlm We veze-
nj.
- Temny stfn pohybuj1ci Sc
ma strese domu, {. 17O4 w. Bal
t'more ulice, upozornil v pom
deli ma sebe pozornost policej-
niho straznlka Baumgardnera.
Tento patraje pc tajemnem stf-
nu ucftil vuni jake koralky.
Tazen touto jako magnetem
nahledl oknem 3. poschodi do
pflbytku Edwarda Drutze, "a
nechal patranf a rychle zavolal
prohibicniho agenta, kterv V
prfbytku nalezl dvacetigalono-
YOU nadobu ma palenf koralky
a pet galonG koTa1ky. Skon-
fiskovanym zbozim zatkl mali
tele Drutze, ktery do nemile
pfihody te zavlecen byl, pone-
vac ve tine ma stTese odstrai1o-
val tam napjatou sn6ru ma pra-
dlo.
= "Kornova koralka neni
jiz to, co byvala", rozhodla
utery 38leta Annie Bluzett, jez
po 150te zatcena byla posta-
vena pred soudce severovy-
chodn1 policejnf stanice. Annie
zodpov1dati Sc musela re "a
staVen1 vlaku ma Central ave.,
ktcry nueen byl tax uciniti aby
il klopytajfc1 neprejel. Mfsto
zaplaceni pokuty, sla 81 "odpo-
cinouti" do dobre j znameho
za'laTe. Sla, ze sice jiz tolikrat
mela Sc soudcem opletani, ale
toto bylo poprve CO zastavila
vlak.
V Tennessee zatcen byl
starry horal, ktery We SVEN vo-
zlku veil 81 gallon kofalky. Byl
zavren vzdor ujisfovanf, ze
jakziv o prohibici neslysel.
Nynejs1 neznalost zakon1
jest tax rozs1renou, re obyva-
telstvo We vezenich rozmnoze-
no v 10 letech O jeste jednou
vetsf pocet.
Nejen jednotlivci ale i kor-
porace zapol1 "neznalosti"
zakonG. Tyto ably neupadly
pod rame spravedlnosti vydr-
zujf 81 pravnicke odbory. Spo-
iene Staty mali dnes pres 5O,-
coo zakonn.
Mojzis, nejvetsf zakonodar-
ce sveta a vGdce stale rebelu-
.ifcfho lidu ma pousti, dovedl Ii
dy ovladati deseti Bozfmi pri-
kazanimi. Kdyby Tide techto
81 vice vazili, bylo by treba de-
lati tolik zakonG?
"Skutecnym vGdcem v te-
to zemi dnes jsou noviny me-
sfcnfky," prohlasil We schuzi
Scimeter klubu vladn1 advokat
Woodcock. ze noviny mali O.
hromny vliv ma obyvatelstvo,
jest nespornym. Ale aby mely
nejvetsf vliv, neni snad prav-
dou nebylo by ami dobre, aby
bylo.
Pred SO roxy noviny Anne
rice m6ly tez OhrOmny vliv
A nasledek? Nastala bedna
doba "zluteho novinafstvl" q
vliv novin tim utlucen. Novi.
narsti pracovnfci dnes Americ.
kych novin snazf Sc, ably ctena
rum svym podavali informace
co nejspravnejsi, chtejf slou
ziti CO nejlepe, pokud mozne
nestranne. Tt chudackove
"neamerictl," kteTi umlcuji
prekrucuji, sesmesnuii v nedo