davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15

r lists OF woman pilots. compiled
- from data of the aero clubs OF
the various countries and published
| quasi-officially by the special interest
| journals, regularly represent the first
IL flying women of the world as fol-
lows:
1, Baronne de Laroche (French)
2. Nine. Franck F'rench): 8, Mile.
Helene Dutrieu (Belgian); 4, Mrs.
Denise Moore (American), sister OF
Wilbur and Orville Wright; 5, Mile.
Jeanne Herveu (French); s, Nine.
keil French): Z. Mile. Marwingt
| French); s. Nine Driancourt (French)
| 9, Mrs. Beatrix de Ryk (English); TO-
Miss Henrietta Quimby (American); II,
Miss Matilde Moisant (English); II,
Fraul. Boose Germany.
They appeared in this order first
| in the Paris Aerophile for December
1911. Helene Dutrieu, who had hel
!. certificate only a few weeks later
| than the Baronne de Laroche, was al
ready a skilled hydroplane as we'll as
airplane pilot. Also, she did the first
! feminine looping and merits the
title Aunt of Aviation"
These earliest ones are all aunties
! of aviation. The Paris FIllustration
asked the feminine air specialist
tinue the delicate task of setting
them down in order. Nine. Faure-
Favier is the well known author OF
the Air Voyage Guides and strong
| with the Aero Club de France. She
| found, in 1914, the following new
| woman pilots:
Is, Queen Elizabeth of the Bel
gians. During the war she flew over
| the enemy lines and may go down
| in history as the Queen of Aviation
| IA, Miss Ruth Law (American); Is
| Nine. Pelletier (French); 16, Senorits
| Carmen Dalmedoz (Spanish); II, Mile
Jane Pallier (French); IS, Miss
! Bessie Colman (American); 10, Mile
/ Suzanne Bernard (French).
The war stopped feminine pilot
certification in France and England
and Nine. Faure-Favfer says that
while it interrupted feminine air ex-
ploits in France, American woman
pilots multiplied in America"
Obviously, the "aunties of aviation
| will have a job before them, to carry
| the list of flying women down to date
| in order of precedence. AS for the
records, there are matters unsettled
among themselves stisl in France!
Thus, it can be claimed for Jane
| Pallier that she dates not from 1914
but from June IS, 1912, when she did
| Villacoublay-Char and return
| which would make her No. IS among
| the "aunties," instead of No. II.
| So, Mile. RolIand. certified French
pilot in 1920, won Partisan celebrity
! last year for turning" or rolling
| in the air 212 times in one season
| almost as much upside down as right
side up; but what Mile. Bolland should
| have adequately recognized Is her au-
dacious flying over the Andes three
! years ago.
So, Andrea Psyre, French pilot. only
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15

4 young New Yorker of Span
fish American lineage. Mr.. Moreno,
has followed the trail of adventure
as an oil prospector and explorer
70 many parts of the world. He
began at IS by testing a diving
apparatus to depth of $50 feet.
To win him away from such q
hazardous career his father sent
him on an eight month hunting
trip to Costa Rica, after which he
remained to take charge of his
fathers interests in that country.
Subsequently he prospected in Co.'S
Ia Rica, Nicaragua, Honduras,
Guatemala and Panama, survey
ing eventually a million acres OF
jungle land.
He has also made explorations
in Colombia, Peru. Ecuador, Bra
I'll, the Island of Jamaica and in
Turkey. Some Of his highly I'M
usual experiences are related in
this and two succeeding articles.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15

sable before we could dare venture
overland through the jungle. For not
only should we have to fight our way
through the tangled, scratching, reek-
ing bush, but we might have to dis
pute our right of way with beasts bet
ter provided than we with the weapons
of nature.
After breakfast which was made
of parts of what had been left over
from our feast of the day before.
Felipe secuted along the bank of the
river and penetrated a short distance
into the jungle. Here he found a
''maouengue" or ''macanga" palm.
This palm, usually from 10 to IL feet
high. has, instead of a bark, an outer
shell of hard, black, very closely
grained wood about one-half of an inch
thick. When cut into long strips, it
is commonly used by the Indians for
the making Of useful articles, partic-
ularly bows, arrows and spears.
The "maquengue' having been felled
with the 'machete," it's shell was
taken off and then Felipe proceeded
carefully to cut it into narrow strips
about l inch broad of which the
strongest was selected for immediate
use. Felipe's leather belt was cut up
into thongs, and with these, after they
had been spliced together, the machete
was securely bound in the maquengue
stick. Care was taken to allow about
eight inches of the blade of the
machete to protrude beyond the end
of the stick. Thus an efficient javelin,
about feet in length, was completed.
At dawn of the second morning
Felipe made his way down the stream
to an animal runway leading to the
river. Once there, and carefully
camcuflaged behind a small barrier of
branches, Felipe, with the incompar-
able patience of the Indian hunter, lay
in wait.
1--WE hours later Felipe returned to
l. camp bringing a ''tepezquintle," a
rodent of the water-rat type, which
averages from 10 to Is pounds in
weight, and the flesh of which is high
ly esteemed throughout Central
America. But perhaps even better
than this splendid prize which we
now had before us, was Felipe's re-
port of having seen a herd of about
Is "sajinos" (small wild pfgs) and
three "venados" (deers). These ami
mails, because of their alertness and
shyness, Felipe had been unable to
hunt, but he felt confident of soon
being able to bag one or more of
them.
AS a skinning knife the machete
proved to be clumsy, but with pa
thence and some trouble, the skinning
of the tepezquintle finally was ac-
complished. The curing of the skin
was undertaken following the usual
Indian method. The inside having
been thoroughly scraped with the
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15

which I am about to publish. I do
not argue why. l state the fact. If
male drivers should get down to the
feminine average of contraventions,
the streets of Paris would be safe"
Woman drivers are selection
from more responsible classes" says
Francie Ii. $50, they are more intel
ligent and they take their role more
seriously. Both Shigeno Kin and
are airplane mechanicians. Three
girl pupils whom 1 knew in Canton
were learning mechanics before try
ing for their pilots certificates. You
have got to be mechanician in China
can't find one, always, ready to
come on telephone call"
Woman mechanicians, it is said, are
TO be honored in the coming year
book of the Women Pilots of the
World
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15
MILE. HELENE DUTRIEU, A
BELGIAN PILOT. AND ONE OF
THE FIRST WOMAN AVIATORS.

recently licensed, has won nearly all
her very considerable records, not at
home in France, but in America,
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15
by STERLING HEILIG.

PARIS. March 3.
- IN years ago. in 1919, the Amer
lean Miss Ruth Law and the
- Baronne de Laroche had a
II dispute, which got into the
newspapers of two continents,
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15
BY GEORGE MORENO.

w " L were travelling down one
Y ~ of the tributaries of the
NV Wanks River, through an
unmapped and but little
known area of Nicaragua.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1925-03-15

Copyright, 1921
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
K0NNYEZO NOVEMBER.

Vannak n0v6nyek, melyek
konnyeznek, mint az ember, ha
banata van. A novenyek konnye-
zeset persze mem az okozza, hogy
valami bantja oket, naluk mines
k0ziik az erzeseknek sirashoz
Cha ugyan a n0veny egyaltalaban
"erez' a $40 alatti ertelmeben.) J
Sokkal kevesbbe k0lt6i hasonla-
tot is hasznalnak ere a jelenseg-
re. AIT is mondhatnank: izzad,
verejtekezik nemely n0venv.
Ez hasonlat talal6bb is lenne.
A n0venyek ''konnyezese' ugyan
is teljesen ugyanaz a jelenseg, =
mint az allatoknal verejtekezes
p6rusokon cseppekben tavolo-
dix el felesleges vizmennyiseg6-
mex a testfeliilethez k0zel keriilt
resze. Az izzad6 n0venyeknek is
vannak porusszerii likacsaik a le-
vel-feliileten minthogy eek a
likacsok eleg nagyok ahhoz, hogy
n0venyben kering6 vizmennyi-
seq foloslege egesz csoppek ajax
jaban kerulhessenek feliiletre,
beall a guttatio-nak, a cseppiles-
mex nevezett jelensag.
A legtobb novenynel aprobbak
likacsok a viz igen apr6, leg
t0bbsz0r lathatatlan cs0ppecskek-
ben tavozik. A lathat6 legnagyobb
verejtek-csoppek csak keves no
venynel jelenkeznek.
A mezei virag (alchemilla vul-
garis), a nebantsvirag (impatiens
nolimetangere), a f0ldieper (fra-
garia obsca) izzad6 novenyek. A
kukorlcanak a selyme szokott IL
zadni. Tropikus erdokben ma
gyobb fax is "sirnak''. Legismer-
tebb ezen fax is sirnak". Legis-
mertebb ezen fax KOHL "a PERU
"sir6-fa" (caesalpinia pluviosa(
amely val6sagos es6t zuhogtat M
ha varatlanul ,az alatta pihen6
nyakara es exert fat "esS-fa-
nak' is nevezik.
A sir6-hahoz persze sokfele le.
gendat fiiz0tt delamerikai fel-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
15-ikt6l 1s-ig h6napig-naponta negy
etkezes.

7 6rakor eggel.-Oatmeal, homi
NY, cornmeal, egy nappal hasznalat
cl6tt mindegyiket harom craig kell f6z-
nj Ha a f6zes be van fejezve, akkor
a cereal egy vekony paszta letyen. EFT
keresztiil kell sziirni egy sziir6n, mely
a kihiles utan egy jellyalaku masszat
fog kepczni. Ebb6l ket vagy harom ev6-
kanalal adjon tejjel, vagy 10 ounce
tcjct inni es pirosit6t.
9 6rakor reggel.-Egy narancsnak a
leve.
II 6rakor delel6t.-Egy lacy tojas
szaraz kenyer morzsajaval keverve,
vagy egy ev6kanal apr6ra vagdalt hus
szaraz kenyer morzsajaval keverve es
megnedvesitve huslevel. Tejet inni.
Zwieback vagy barna biscuit vagy sza-
raz kenyer es vaj.
Delutan 6rakor.-Crii, csirke, vagy
husleves rizszsel vagy szaraz kenyer
morzsajaval benne. Custard, corn
starch, egyszerii rizs, pudding, nyalank-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
OROKOs OROMOK.

= Baratom, miert mem lato-
gatsz meg bennjnket?
A mask: Oszinten szolva meg
untam hallgatni folytonos civo-
dastokat.
Megint az egyik: Jaj baratom.
mar maskent van nalunk. Most al
land6 0r0mben eliink. Ha haza-
megyek a hivatalb6l, felesegem
a kezeiigyebe kerJil6 fazekat vagy
tanyert azonnal fejemhez vagja,
ha eltalal, 8 drill, ha meg mem ia
lal ell, en- oriilok. Icy hat veget
mem ero, or0kos or0m0k k0z0tt
eliink. /;
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13

es a legnagyobb gondossaggal
kell kezelni az ilyen iv0viz hUto
kesziilekekben hasznalt jeget.
A kozegeszsegiigyi hatosag a
k0vetkezo egyszerii, de megsziv-
lelend6 szabalyt allitja fel a viz
mex az emberi szomjusag oltasa-
ra val6 hasznalatban, mely telen
es nyaron egyforman megallja q
helyet:
1.) Igyon legalabb is hat pohal
vizet naponta.
81 A vizet mem szabad k0zvet-
lenHl jegelni es egeszsegi szem
pontb6l tul mem hut0tt viz ha.
tarozottan kedvez0bb mint "a je
ges viz.
81 A tiszta jeg fontos. A j6e
tiszta kezelesere ugyanolyan fon
!ossaggal bir. A viznek inkabt
k0zvetett, mint k0zvetlen jegele
Sc ajanlhat6 es inkabb hideg
mint jeghideg viz el6nyosebb a,
egeszsegre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
aAz1 oRvos.
Jeges viz.

Bizonyos tekintetben az Egye-
suit Allamok nepeinek kulonos
modal, szokasai es intezmenyei
vannak. Egeszen valoszinii, hogy
nagyon sokan azok kozill, akik
ezeket a sorokat olvassak, nincse-
mex tudataban annak, amikor be-
setalnak egv ugynevezett ice
cream parlor"- "-ba, hogy egy kit
l0nlegesen amerikai intezmenyt
tamogatnak, amely egy kizarola-
gosan ameriEai szokas sziilottje.
Azok, akik megkisereltek europai
utazasuk alatt, hogy ennek a szo-
kasnak hodoljanak, a legjobban
meggy6zodhettek fenti allitas
igazsagar6l.
Az europaiak kepzelet6t meg
dobbenti annak a jeges ital menv-
nyisegenek a nagysaga, amelyet
Amerikaban e9y ev alatt, de XII
lonosen nyari idenyben elfo-
gyasztanak. Es mem szabad ezen
megremUlniink, inert az amerikai
jeges viz szokas k0zel sem olyan
veszedelmes, mint ahogy Sok en-
ber AIT tartja.
Valoszini, hogy a legjobb anne
rikai vizet elrontjak azzal az al
talanos szokassal, hogy a vizbe
ieget tesznek. Annyira raszok-
tunk ARA, ho@v' jeges vizet
igyunk a k0z0nseges h6mersekle-
til viz helyett, hogy sokan k0zii-
link inkabb a hiisitokb6l isszak a
vizet, dacara annak, hogy saj&t
szemeikkel latjak, amint piszkoS
kezzel elhelyezik a jeget "a hUitG-
ben.
Az atlag vizhiit6 keszulekek, a
milyeneket nyilvanos helyeken,
mint peldaul vasuti kocsikban, al
lomasokon es utcasarkokon talal-
hatunk, sokszor nagyon gyatran
tartottak. Ennek dacara is leg
t0bbiink annyira megszokta eze-
ket hiit6ket, hogy ebben a te-
kintetben minden tisztasa gerze-
think mintha kihalt volna. Ra-
gaszkodunk jedhs viziinkhoz es
mem t0r6diink annak hiit6knek
tisztasagi allapotaval, amelyb6l
jeges viziinket nyerjiik.
Vegeredmenyeben is az a $40
kas, hogy italunkba jegdarabokat
dobalunk, csak egy kartekony
fazisat formalja a jeges viz divat-
max. Minden tisztasagi eszmenk
mellett is szamtalan ember van,
kulon0sen abban a csoportban, a
melynek hivatasa benniinket XII
szolgalni, akik nehanyl darab to-
r0tt jegdarabot tartva keziikben,
raforditjak a csapot, feliiletesen
lemossak a jeget es aztan a po-
harakiban szetosztjak. Nehany
perccel kes6bb vendegeket a
szokasos amerikai ieges italokkal
szolgaljak XII. Akarhanyan van
max, akik a jeges italoknak ily-
m6don val6 el6allitasi m6dszeret
elfogadjak, anelkGl, hogy kerdes-
sc tennek az italok tisztasagat,
vagy egyetlen gondolatot fordi-
tananak az el6allitasi mod hely-
telensegere. Val6jaban a viz meg
akkor is, amikor a legtisztabb es
egeszsegesebb m6don van lehiitve,
vagyis anelkiil, hogy a jeg erint-
kezesbe kerult volna a vizzel,
rendszerint tul hideg ahhoz, hogy
normalis emberi test befogad
ia. Jeges vizet sohasem szabad
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13

ver-spanyolok fantaziaja. Term6.
szetes: az a jelenseg, amelyet 8
termeszettud6s konnyen megma
gyaraz, a termeszettanban jaat
Ian ember szemeben csoda, terme
szetfolotti jelenseg, amit csak fan
tisztikus, sokszor sep mesekkeI
lehet csak nekik megmagyaraztat
nj maguknak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
1926. AUGUSTUS ls

sag, fott SILVA, silt alma vagy alma
sz6sz.
6rakor este-Dara, cream Of wheat,
wheatena (ket craig f6tt). Egyt6l ha-
rom ev6kanalnyit adhat, tejjel egyiitt
adhatja. Tejet inni. Zwieback vagy sza-
raz kenyer es vaj.
A serdil6 kor egy fatal leany ele-
gyon vigyazni kell. A legveszedelme-
sebb id6szak ez a leany eleteben. Ezen
korban nagyon kell vigyazni az egesz-
segere. A leanyka egeszsege ilyenkor
teljesen az anyara van bizva. Els min
den anyanak kotelessege vigyazni. Kell,
hogy felepitse leanyanak ereiet, hogy
ezen id5szakon veszely nelknl menjen
at.
Elegenl6 helyes tapalek nelkil a
serdUl6 leany szervezete mem bir client
allni azoknak kovetkezmenyeknek
melyeket a termeszet ezen korban el6-
ir. 1lyen gyermekeknek naponta rem
1cs taplalekon xviii, Eagle tejet kell
adm. Oldjon fel 2 ev6kanalnyi Eagle te-
jet haromnegyed csesze jeghideg viz
ben. Jobb szeretik ginger ale, grape
juice, gyiimolcslevel vagy tojassal ke-
verve. Ugyszinten igen j6l lehet hasz-
nalni bizonyos etelek f6zesehez is.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13

I1d d tcSl luIHeVult, dkKOr SemInl'
lyen mertekben sem szabad ieges
vizet inni. Egy frissit0 mersekle-
til hidegseg elegendo kell hogy le
gyen es kell, hogy kielegitse leg.
szomjasabb szajpadlast is.
Mem felejtendo ell, hogy a ter
meszet eroi maguk is teljes mer-
tekben kozremukodnek a jek tisz-
titasaban. Eek az er6k a kris
talyosodas, homerseklet es az id0
azonban ebbol mem szabad ait gon
dolni, hogy mines jelen az a lehe-
t6seg, hogy a jeg altal valamely
fertozos betegseg tovabb terjed-
hessen. A veszely ugvanis fennall
es q tiszta jeg mindenkor tisztat-
lanna tehet6 piszkos kezekkel va
10 fogdosas altal.
A gyarakban tiszta vizb6l ke-
szitett jeget tisztan es egeszsegcs
viszonyok kozott tartjak es az a
ieg, amelyet aranylag tiszta Is
mely all6vizek es tavak, valamint
foly6k termeszetes fagyasa reven
nyernek es egeszseges helyen el-
raktaroznak, szinten elfogadhat0,
mint tiszta es veszelymentes jeg.
Az olyan jeg, amelyet egeszsegte-
len berendezesii gyarakban, tisz-
tatalan vizbol, vagy mocskos po-
csolyakb6l es foly6kbol nyernek,
avagy amelyeket sek6ly, bemocs-
kolt vizekbol vagnak, olyan anya
gokat tartalmaznak, amelyek
emeszthetetlenek es veszelyesek.
Barmifele piszkos, zavaros jeg
fertoz0tt es mocskos lehet es mem
szabad olyan m6don felhasznalni,
hogy etellel vagy vizzel k0zvet-
len erintkezesbe keriilj0n.
A jeggel kapcsolatos legna-
gyobb veszedelem, ezen arucikk-
mex helytelen kezelesi m6djaban
talalhato. Ha a jeget piszkos jar
dan es utcan keresztiil vonszoliak,
tisztatlan kocsikr6l aruljak es
piszkos kezekkel hordjak szejjel,
melyeken tifusz es mas betegs6-
gek bacilusai lehetnek, akkor ha-
tarozottan veszedelmeket okoz-
hat az ilymodon kezelt jeg. Ha
megkerdeznenek benniinket, hogy
megfelel0 elovigyazattal es tisz
tasaggal kezelt jeg milyen koriil-
menyek kozott es gyakran okoz-e
betegseget, AIT EalaszoDhatnank,
hogy ma ajdnem sohasem vagy rit-
kan, hacsak mem teszik emberi
kezzel az iv6viziinkbe. A tisLta
jeg veszelytol mentes, vagy mem
mentes lehet es a piszkes yagy "a
varos jeggel szemben gyanuval
kell elni. Mem szabad vizbe, vagy
olyan etelbe tenni, amelyet nyer-
sen esznek. Amint mondottuk,
jegelt etel fogyasztasa, vagy je-
ges italok elvezese, amennyiben a
jeget helyteleniil kezeltek, vagy
az itallal, avagy etellel erintkezes
be hoztak, veszellyel jarhat. A fer
t6zes veszelyet kikiisz0b0lhetjiik,
ha a jegnek kezzel valo fogdosa-
sat6l tart0zkodunk, = kil0n0sen
mosdatlan kezzel valo kezeles-
t0l = es ha tiszta vizzel megmos-
suk jeget es termeszetesen csak-
is tiszta jeget hasznalunk. Lehe-
tetlen tulbecsiilni azokat a vesze-
delmeket, amelyeket a tisztatlan
jeg az emberi egeszseg rovasara
rejteget. Ennek kovetkezteben
alapos figyelemmel kell lenni az
olyan vizhitokre, amelyek alta
lanos lhasznalatnak 0rvendenek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13

ismerik az atlag kozonseget.
A tudomanyos mozi iizletnek
sem lenne rossz, csak akadna hoz-
zaerto mozis, aki merjen ere az
iizletre vallalkozni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
1s7-IK CIKK.

Ez az etlap lista megfelel6 egy egesz
s6ges, normalas bebinek. Mem olyan
anyaknak van szanva, akiknek nagyon
gyenge gyermekuk van, akik emeszte-
81 zavarokkal kiizdenek: Ilyen egyes
es abnormalis esetben orvoshoz kell
fordulni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13
A TUDoMANYos Moz1.

ZappanDuDorek, mlKent HlJa lei
veriinkben a vertestecskeket a
bacillus, milyen gyorsan roppen a
szitak0t6 vagy+'a darazs mar
ebben is tokeletes a mozi.
A legcsodalatosabb a tudoma-
nyos mozi-sikerek kozul azonban
italian az, amely szabad szemmcl
mutatja be lat'hatatlan bacilu-
sok pusztit6 munkajat. A bakte-
riummal beoltott eyer vercs0pp-
jeben vegbemen0 folyamat is lat
hato a filmen, amely bakterium az
afrikai alomkor okoz6janak k0zeli
rokona.
Megfigyelhet6 lit a haromagu
feher bakterium, vilagosan kive-
heto, mikent oleli magahoz s nye-
Ii el a spirocheta -fa jtaju bakteri-
um a vertestecskeket.
Ezekn6l a felveteleknel ma
| Gyitas, a mikroszk6p segitsege az
| erdekes. A kepen fell es harmad
,entimeter szeles bakteriumok a
valosagban a millimeter ezredre-
szenek a 20-100-szorosat teszik XII
A R0ngten-sugarak segedelme-
vel kesziibt KEEP, amelyen a leleg-
yes folyamata latszik, sziv-, tiid6-
es bordavizsgalatoknal, az rvos-
n0vendekek ez iranyban valo ok
tatasanal ujabban nagyon sok
hasznat veszik az ilyen R0ngten-
filmeknek.
De nemcsak az elettan es az or
vostudomany, hanem a fizike is
hasznat veszi a mozinak. A szap-
panbuborek szetpattanasat is lat
nj. A filmdarabon megfigyelheto,
amint eppen hozzaer golyo a
buborekhoz.e aztan belehatol, at
iiti de a buborek csak akkor keZd
pusztulni, amikor a goly6 mar at
hatolt rata, lassankint 0sszehu-
zodik a vegen mar olyan, mint
valami kapal6dz6, nyalas fereg.
Ebben a felvetelben az a gyor-
sasag erdekes, amivel a masod-
perc tizedreszei alatt t0rtent ese-
menyeket a gep kiil0n kepekre
tudta f0lbontani. Ma mar kiil0n-
ben egy ere a celra f0ltalalt ke-
sziilekkel annyira megtudjak
gyorsitani a flveteleket, hogv per-
cenkent Ga ezer felvetelt is csi-
naltak mar ICY a vegtelen kis
idoben t0rteno esemenyt vasz-
non akarmennyi ideig: craig is el-
nyujthatjak.
Van azonban olyan mozifelve-
tel is, amely napok, hetek alatt
vegbemen6 esemenyeket (bimb6
kifejl6d6se, f6lpattanasa, virag
telies kinyilasa, vagy a lepke XII
buvasa a gumobol, stb. par perc
nlatt p0rget lie a vasznon. Eek
mex a termeszetrajz latja Macy
hasznat. ts
UIgyancsak a term6szetrajz tn
domanyanak a celjaira ugy is to-
keletesitettek mar a mozit, hoey
az apr6bb allatkak mozgasat
roptet gyorsasag dolgaban s :
mozdulatok mikentjet illetoles
} alaposan meg lehessen alfalfa Fl
gyelni. A Bull-fele kesziilek fol
; vetelek rohamossagat szolgalja {
f6kent rovarok roptenek megfi
gyelesere val6.
Az ilyen tudomanyos komol.
mozifelvetelek nagyon el0mozdit
jak a termeszet tudomanyok ter
jedeset. A t0megkultura igye
I szolgaAhatna, aki a tudomanyo
film erdekessegeit nepszeriisitenf
Ehhez azonban finomabb erze'
kellene tudomanyok irant. 1
mozitulajdonosok esq nelkal kap
max szenzaci6s' filmeken
inert AIT hiszik, hogy a remdra
ma es vadhumor kell k0z0n
segnek. Pedig mem csak az kell.
A tudomanyossag mem olyal
erdektelen tomegek elott, min
| 21fo1n ho,, o1o1~ o1>.11 ,,op
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13

Olvassa ell figyelmesen minden heten
ezeket a cikkeket es 6rizze meg, hogy
jov6ben hasznalhassa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1925-08-13

AUGUSTUS 24-EN, HETFON
MINDEN MAGYAR A CAMP
BELL PARKBAN I.EGYEN.
The American issue. [volume] (Westerville, Ohio) 1912-19??, 1925-01-23
and A HAPPY NEW YEAR

East Moline, Jan 1.-One alleged
drunk, nabbed by a policeman as
the midnight whistles whined out
the old and in the new, seems to
have been the sum total of the ex-
element attached to the welcoming
of 1925 last night.
Otherwise, all was quiet and Sc
rene. Hundreds of folks attended
orderly gatherings, such as religious
services, or small family parties.
Nowhere in East Moline were there
any disturbances and few stray
shots from policemen's revolvers,
the tolling of the bells and the fac
tory whistles made just about all
the noise attendant on the midnight
celebration.-Moline Dispatch.
The American issue. [volume] (Westerville, Ohio) 1912-19??, 1925-01-23
BOOZE BUSINESS FINE-IN
KEWANEE

Philip VanDamme. soft drink parlor
operator in Kewanee, was fined three
hundred dollars. Two other violators
were fined $500 and 500 respectively on
the same charge. The news item does
not mention Jail and does not mention the
name of the judge Bootleggers will prob
ably be mentioned again, however, for
fines arc merely license fees, when as
sessed against lawless joints.
The American issue. [volume] (Westerville, Ohio) 1912-19??, 1925-01-23
LEE o'NEIL HATES PADLocKs

Through the efforts of States Attorney
Russell O. Hanson three Streator places
were closed by injunction and injunction
proceedings are pending in seventeen
other cases. The hearing on the ques-
ton of issuing permanent injunctions was
set for the court for February 2. Lee
O'Neil Browne is counsel for the defense
in most of these cases.