YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1925-09-18

/ v cudsozemsku rok $500. pol roka $3.50
-. DEN JsrAvY sPoJENYcH srArov.
vo stvrtok tohto tyzdha Dol 'Den Ustavy'' v tento
den usporadane boo tisce prednasiek americke sta
We vladne f9rme. vsetky prednasky konciy dsud
kom re nasa americka sava je adre najdokonaejsim
dielom ludskeho umu, najspravodlivejsim pravidlam
spravovania naroda.
Je tomu vskutku tax. Dokazy vidme pri porovnavani
inym ,istavam Ustaya dava dosatok osobne slobody
na uplne rozvinute sehopnos kazdeho cloveka ma
sebe prave dost' zubadie prekazenie svevo nosti
Nidme velKy roznach prieipyslu kory vzrastop do O.
hromnych rozmerov preto ze nebo prmoc obmedzovany
avdne ho nadost zazubadleny ahy nesal zotrocite
Iom naroda Vidime uslovnych s1azivycl1 ludi vyni
kat leochov zaujimat zadne miesta. Vdime cirkve
Mt prekvtat, ako nikde indie predsa nenachadzame
tol ko nabozenske nevrazvost kol ko je e po nych
kajnach Ustava dovoluje i'm volny rozkvet, ale bran
i'm prekvitat ukor inych Tu MET cirkevnej potky,
M ME e ziadna crkev slzkou statu ami Stat sluhom cir
kve Tu Stat respektuje prava crkv cirkve respektu
svrchovanost' statu
Pozime sa teraz ma robotnctvo, co triedu. Triedne
citenie amelckeho robonka e ME totozne europskm
Tu sa kazdy robotnk c byt' slozkou naroda ME e Gin
ternacionanym', svoje zaumy chrani organizovanim
unach ako kaptalisticka alebo famarska trieda
chrani svojim sruzeniam Ziadna tato trieda nenaro
fuje prvenstvo narode kazda dr len jeho
nak1 slozku. Preto tn nemame trednych politickych
merry robotnika farmara s tn nepomee lepsie nez po
merry robotnikov ronikov Europe inych castiach
sveta Toto neodtai nkto ebo je to fakt Pravda, tu
prchodi psota dakedy ale ia je tn mensa Cd hadu tn
Pudia este nemrel tslcoch ako indie. Tomuto who'd
nejsiemu ztu Amerike je prvou hlavnou prcinou
stava krainy poda ktorej liadi cey zvo americke
no narOda. Keby Europe mali take ilsavy, ako tu
al tam by boo dobre zt Ale tam panujice triedy nedo
VOLTA opravit isavy, syojich who'd ony dobrovone
nevzdajd
Hlavna vyhoda americkej istaVy je jej sobodydar-
most. Ona garantuje kazdamu coveku nedotknutel'
most jeho zvota, slobody, majetku pln voPnos roz
vinntia schopnost Kazdy moze venovat' povolaniu
ku akemu cit yolu. Europe majd zakony, ktor6 toto
obmedzujn. Sedlak zostava do smrti sedakom robot
nix robotnikom pisar pisarom. Kto chce zmenu poyo-
lani musi najply pracoyat 45 rokov dalmo MAESTRO
vi, ba mnohych padoch este al platt to- re mu mat
ster dovo dal1no pracovat Tuna sice tiez e poeb
ne vyucenie ale pracu plata primelane ktorej m6ze
clovek po udsky vyzit vyucenie porebne ie len pi
nektoreh vaznyeh povolanach kdezto donna ami obchod
nedoyola otvoFit takem, kto neyyuc ''subjekta
Vzdelanie je najvacsim poziadavkom modernej DOLBY
Spojene Staty poskytju vzdelanie syajmu obcanstyu
hojnos Kyni tsl deti do lis. roku navstevui1 skoy
indie uz cd H. foku otroca abrikach takeho zotro
ceneho dietat'a nebude nkdy obcan kazdej auorite
bude videt len syojho nepriatea dl'a toho jednat'
Amelicka nstaVa urobila Pudu pana svoiei vlady
ZaleI tom, ably ud zostal panom svoej vlady ma
daej Dokym je lud panom vlady do toho casu MET ne
bezpeca ebInedzenia jeho sobody priEeztost Ba u
noznene co to vacsch pray slobod sa pokone
domahat' Preto e pctrebne ably amercky lud boil vzdy
osyietfpN hIade svoju yladu ako ma ma
je aoj ziyof teaT ako ma svoje do
brodape rozdeI cd inych narodov, ktore hi ada ma
svoje VAdy ako na syojieh tyraaov.
ustaya spoien5ch statqa je tedy skoro dokopaly
nastrai Alastn6mu ludsk6paa ztiA Ksd' pud nesije
stasee SIN si jena viaa, 9 pEeStoa, dsIayou pnsky.
tngau6 .n]ee nasyG{fse i