Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1925-07-31

lr1krate JmenOVany kandl
dat presidentskeho 1Tadu, Wi
liam Jennings Bryan, nahl
zemTel Dayton, Tenn, ne
deli, 26. cervence, odpoledn
Konec nastal, kdyz Bryan po
hTizen byl We spanku po. ODE
de, ku kteremu do Dayton 81
vratil 2 Jasper Winchester
Tenn, kde tamnfch kostellcl
dopoledne Tecnil ma thema pro
ii evoluci.
S Bryanem odchazl jedna z
velikych osobnostl Spojenycf
StatG. Nenavid6n miliony, mi.
lovan a nasledovan jinymi mi
liony. Jisto jest, re nen1 dnes
tn muze, ktery by Bryanovo
mfsto vyplniti mohl.
Po boji, ktery vedl V Dayton
sk6m protievolucn1m soudu, v
klidu zesnul.
Bryan nikdy Sc nestal presi-
dentem Spojenych Statu = &C
tTikrate jmenovan byl kandida
tenn demokratickou stranou -
a mnoz1 f1kajf, re dobre Sc jim
nestal. Ac presidentem Sc ne
stal, Bryan mnoheho presiden-
ia ucinil. Jako soukroma oso-
ba Bryan mel vice vlivu ma We
Fejny zivot a Americkou politi-
ku nezli dvacet pet presidentu
re 29 kdy marne Sc pokouseli
dosfci toho.
Mysli 81 o mem CO 81 mysll,
nenavid jej, jak Sc tt uzda, jsi-
Ii jen trochu spravedlivym, ne
upres mu,ze ukazal Sc byti mu-
zem, ktery zaslouzil uctu a po-
div. Jednou tech udalost1
byla Baltimorska konvence ro-
ku 1912, kdy bez bazn6 stal ma
platforme zbrojnice pateho
pluku a kdy bojoval velkole-
py boi proti otravnemu vlivu
Murphyho, Ryana a Belmonta,
porazil je a prosadil Woodro-
wa Wilsona "a kandidata a.
pax presidenta Spojenych Sta
tn. Bez Bryana nebylo by by
valo Wilsona!
A kdyz Wilson pred vstu-
penn Ameriky do posledn1 val
ky neshodl Sc S Bryanem, KITE
ry tehdy sekretarem statu byl
a Bryan, ktery nebyl naklonen
vstupu Ameriky do valky, ra-
DEF nezli ably jednal proti sve-
mu pTesv6dcen1 vidal Sc 1radu
sekretare statu, nemstil Sc pre-
sidentu Wilsonovi, ale verne i
po neshode k nemu stal.
Jako sekretaT statu Bryan,
jenz byl pomerne nemajetnym,
rad6ji neil ably Sc dluzil a "a
vazoval sc tax financn1m kru-
hGm, vyd6laval 81 jako drive
fecn6n1m. Kdyz "a to mu sp1-
lano a on zlehcovan, Bryan
mlcky snesl urazky a poctive
zivil Sc dale.
Jako sekretar statu Bryan u
zavrel Sc tTicety staty m1rov6
nmluvy, kterymi Spojene Staty
a tficet tech narodu zavaza1o
Sc nepociti valky dobe nesho-
dy do dewitt m6sfcG, aby ne
stranna komise mohla uvaziti a
prozkoumati pT1ciny neshody a
naVrhnOuti, lax m1StO valky do
j1ti ku shode. Umluvy tyto da-
ly podnet pozdeji ku zalozen1
L1gy Narod1, ktera &C nenf
Spojenymi Staty schvalena,
prec vaze SO narodnost1 mezi
sebou. Anglicky ministr, Sir
Edward Gray, Tekl, ze kdyby
byla Europa cekala jenom 9
dn1, re ku strasne valce by by
10 nedoslo. A zde narodov6
nuceni jsou cekati a uvazovati
cele m6s1ce. Toho dokazal
Bryan, kdyz sekretarem statu
byl a pfec mnoz1 jeho nepTate-
tie i dnes, kdy Bryan jest mrtev
tvrdf We sve zlomyslnosti, he
Bryan niceho neucinil!
Bryan "a sveho casu vydal
Tadu knih, literarne einnym byl
az do posledn1 dolby. V Lin
coin, Nebr., byl vydavatelem a
redaktorem rozs1reneho dennf-
no listu "The Commoner."
MnOzi kritikoVe bicovali lei,
ze byl pacifistou. V listen
smeru Bryan byl protf valce, a.
le ne proto re byl bazlivcem.
Ma Arlington vojenskem hfbi-
tove spati bude v Tadach voja-
XII klidny spanek. Jako bazli-
vec tam ami po snrti mlsta by
nemel. Kdyz vypukla Ameri-
cko-span6Iska valka, Bryan
sam zverboval jeden regiment
av jeho cele jako kolonel bo-