SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-01-05
O soUcASNYcH UDALosTEcH.

Nase vlada, Jak "a presidena Hardinga tax "a jeho
nastupce byla az lzkostve oparna ably nezapea do
zanych evropskych prohemi President Harding katce
pred svo smrt proha pro zastoupen Spojenych Satn
svetoyem soudu ale pr tom ihned zdIraznl zad
nych okono tato nevstoup do Svazu Narodd ze
p Harding nepljde prednm ami zadnimi dvermi Po-
znamku tuto ucinl Harding kdyz byo vyykano Eel
sce neroufa W do Svazu Narodd primo. ale ochoten
by by vstoup do vetovAho soudu kery Jest dtkem Sva
Narodd.
Pan Harding vsak cin pfesny rozdil mezi emito dye
nstitucemi stejn6 sanovisko zauma tel president
idge jenz sce odporgcue zasoupen Spo Stat syeto
soudu ale jest pro kazdemu styku Svazem Narod
t6chto dnech reparacn komise povolaa nekolik Anne
rcanl do vyboru enz ma yyserova nancn Nemecka
zaroyeh patrat penezch ukryych cizch zemch ne
meckymi kaptalsy Vlada nase vyjadfa svd souhlas s.
HisAAs-ss6tCupenim AherGahu zmnenem vyboru ale j.
hned zdlrazna re to jsou pouze neuredn nkoi redn
zastupc Zkratka washngtonska yada vyhyba evrop-
skym probemim jako de zhavym kamnam, kdyz byo o
ne spalo
Jest vsak washngtonska vada yzdy vsude opatr-
ably 81 nikde prstl nespaila historic" vyprav
neco neho. Nedavno nase vaecne lodi aly dela pora
dek daeke Cine, kde mali obyvatele nebeske
nckou obcanskou vaku Onehdy vyslana bya americka
ecna lod admiraem nj do Hondurasu kde pry ch
sta revoluce ably to hede revoluconarum rozmuv ably
jim da srozumenou washingtonska vada pohlzi ma
vsechny revoluce nebosti Jest vec re amer
cka vlada pfevzaa nekok rokd sprawl cenosskych
pubk Hayt San Domingo ze poslaa Kuhu tann
Wade radce osobe gen. Crowdera Onehdy pax Sc roz-
hoda prodat Wade Obegonov6 Mexiku zbrane strelivo
Jny vaecny material ably snaze moha zdola
La Huertoyu ,.
mexcke revoluci zmnil jsme Sc jiz ma tomto mse
Neni to povstani uatoanych rd nybr naopak prot
revouce t'd jez mexicky lid vyssavay mz Obregonoya
vada soupla ku oko pozemkoyou reformou Ucelem e
&c jest rnzd6t ohrovske renee meEc akra pdy
pfeda pozemky zemedelcam, kte az dosud dfe Sc ma
Mich bidne hole zvobyt Ma tudz pozemkova re-
Aa jistou podobno onou, ktera jest pfomne provade-
1ceskosovenskou vladou
pfitn svrchu uvedenych mexicka revouce nezasuhu.
e sympat pemesch ncmens ysak jest to vaznou otazkou
axlSl lohx
vGhec valecneho materau Wade Obregonove. Nebyo by
byvao epe kdyhy vada bya pouze vymahaa razne svdi
zakaz prodee zasin zhrani mexckym povstacam ame-
rickymi soukromym firmami zdsavla Wade Obrego-
move aby od techtn soukromych rem kupovaa zbrane
stfeivo ny vaecny material? Prot nenoho by BY
namitek to byo by zcela duchu meznarodnho zakona
Avsak kdyz vada proda zbrane srevo Obregonov
zakazue prodej echze poystalcdm amerckym soukromy
mi firmam tu ovsem stavi jednu mexcke OBJ
canske yalce
Tenokrate savi vlada stranu jez ha prava utla
covaneho vyssavaneho du Nemohlo by vsak stat ne
ky budoucnos re prodany byy by stfevo stra
me- Jez by nektere jine zem rdousa svobody du lei
tacovala ez vvem svym naklonia by wasngtonsko,
vadu Mexiku zemich Stfednf JIM Ameriky isou in
vestovana sta mionu doarl americkeho kapitau moht
by sc zcela dobfe sa kapal spojen domaci
mi kaptasty lid by vyssaval utlacova kdyby Sc lid ia
kOpy yzboufl Strana stojc mto kapitaen dozadoya
ny se ocFany pron zbran sfelva potaeeni revoucc
Zkratka, prodejel zbrani valecneho mateau do ciz
zeae ucna vada h .k jenz mlze il prinest muohe nepf