SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-03-29
q SOUcASNYCH UDALOSTEcH

eSOe =
-.
revoucich We Stfedn Americe byva casio psano tone
humoristickym americkem evropskem tisku Pro di tam
nj ou vsak raged Nenf tam bezpecnost zvota ami maet
ku obyvatelstyo po sve vn hnano je do arnad dobro
drdhd jimz jedna jedine kor Vitezna strana
yzdycky sc mst brittalne te, kera prohraa
Nekter narodove nedoyedou sam sobe vladnout JIM
teprve zkouseji dovedou to- Mez emito posednejsimi
sou tel narody sovanske Pro lid Stfedn Amerky byo by
sesti kyby jednou spoene stay udeialy pofadek
pfidrzey profesonen revouconae neake uztecne prac
nebyo by to stesm tuto zem ez byla by pax
vest skoro neustaou nakladnou drobnou vaku Must
tudiz SVEN vasnim zmu smifiti nefes jakou sou
ty stfedoamercke revoluce
Uci sme skole NELL az do nynejska. ze
Evropa je obydlena tremi pemeny slovanskym, roman
skym cl latnskym germ5nskym Nyni vsak dozvidame
ze to by vsechno omyl Vyskyt ucenci ker tvrd ze
zadneho pemene slovanskeho zadneho romanskeho
zadneho germanskeho Europa e pry obydena plemenem
nordckym, apnskym stfedomofskym Prvne zminene pre-
Evropy ale edine Svedove jou O0procen
ne nordickou rasou Norvezsny sopy plemene
alpnskeho obyva Evropy Stfedomoske pee-
prevlada krajch neznes Evropy Angie jest re 10
procen nordcka 80 procen stfedomofska Irko 30
cent nordicke 70 procent stredomorsk6.
Obyvatestvo Francie jest 30 procent nordicke, 55
procent alpnske Is procent sedomoske Nemecko je
procen nordicke 60 procent apinske alie IS
stfedooiskou 25 procent apnskou 10 procen
dickou tax jde dale nen nikdy nebyo plenen so-
vanskeho germanskeho romanskeho. cechach nelis
rasova stuace mnoho cd Nmecka pfevada tam peme
alpnske, snym stopam krve nordicke Ma Balkane
zejmena Reku prevada stredomofsk ale vsude je
du cikanu mnohych nych.
Nejlepsi nordicka, ale tou nejhouzevna-
tejSi alpinska vklada ato nova veda" cd nz mimO
jine dozvdame, Sovant neni nikdy nebyo Jsme I'VE
davi teto vede soud savny mas antnropolog
Ales Hrdlicka.
tydehniku Golfers elsie dne % brezna Samuel
Crowther vefejnuie zajimavy interview Henry Forder.
Rozhovof oazce dan Ford takto vyklada sve ma
Zory:
Kazdy ktery vlada utrat jako kazdy cent
ktprV
da adminsace neb skupna zakonodarcG kef odporucui
yysoke dane, nell by by vypuzeni ufadu, ponevadz
suecnosti odporucu drahotu zivoby Musime ovse pla
tii n6jake dane avsak vets east toho pame m6a by
jiti produktvn utey dobfe cey skoly, epsi
zdravonicty vsechny ty veci ker6 cni zvo snazsin
Mohl bychom mi mnohem vice nez name platti meme
penez Toho muzeme docilt, kdyz vypytvame meme ne5
nyni vyplytvame Avsak neni niceho nebezpecneho
sperte uvaeni vysokych dani kdoz zdaj
mti vice peneZ nez potrebuji
"Dovolte. abych objasnil minm ciste sobeckehc
sanoviska nezaeA mne pranic om zda vada bude
taxovat procenem nebo 80 procenty Nevm urct9, ale
mysr moh bych zi zovna tax jako nyn ziju
prbcentu sveho dIchodu Nedbam nejmensim penize
jako penze Jsem obchode niko abych vydeava penize
vd penezdm ale abych kona mnohe vec, nchz vefim
re sou verenemu dobru a vefm mohu penez lepe upo
tfebiti vefejnemu dpbru nez vlada mGze.
"Jednim nejvetsch svzeln Evropy e re lid stavi
pro vadu. Dane pebytek jenz mel by by pouzi
zlep6eni podminek zvotnch ie zde jina vec. Budel
pfebyek prumyslu, spatyck casech zavody m
Sc dluz brzy prlmysl bude vastnen bankam To je
co Sc v Europe stao"
Nesouhlasrne vsem Fordem, ale tom, co pravi
pomerech Evrope ma hodne pravdy
Zajimava e tez cast inefviewu, hde Ford znin
o zesnulem presidentu Hardingovi Prav totiz:
Znal jsem p. Hardinga vm re on nebyl by strpe Il