davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
TWENTY YEARS AGO TODAY

= " A~AN A-aEAANO F-A~-N' WIN
From The Times Recclder. Dec
Is, 1904.)
Prof L. D. Lockhart exhibited
yesterday with pleasure a number
of beautiful punches of celery sent
him by Editor Lat.mer, of LumplSin
and grown in his garden
Prominent among the visito's in
Americas yesterday We're Mayor c.
C. Cults, and Alderman Perry G,
Clegg, of Cordele, and if her other
5000 citizens can talk Up a town
with as much force and impress ;ivc~
ness as did these two atfiable gen
tlemen. Cordele would soon outstrir
Atlanta.
Bethesda Baptist church is 90
ing to conduct a bazaar at the city
hall this week. Rev. K. L. Darden
8 assisted bv Joe Marshall, Robert
Wells, and Boss Warren, together
With large number of the women
IF the church expect to make g big
3uccess of their bazaar.
While the market varies few
points daily np or down there had
been no real changes in the situa-
ION within teo rast weel, Here il
Americas the buyers pay I "a cents
for the best grades.
Mrs. T. G, Hudson has been con
fined to her home on Jackson street
for week by illness, though he2
condition is now much Improved.
The glad hand WIS given here
esterday to G. H. Whitaker, the
'oaboard hustler who is just oblig-
ID to come over occasional.
THIRTY YEARS AGO TODAY
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
Eft&ia,u6
A. hsUh1t Avaae


-EiMINEY
Most of the heat of your furnace
goes up the chimney Engineers,
!owever, are learning to check this
waste. Philadelphia Electric Co. in
stalls equipment expected to estab-
ish a record by converting into
steam energy 93 per cent of the
Aeat units of its coal. It has al
eady been done exp9rimentally in
New York.
This is an economy that would
ave consumers q fabulous sum if
.pplied to ordinary household fur
naces, as it will be in time. With
he cream skinned off our natural
resources, economies become neces-
sary.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
Samuel Gompers

ers brought sorro VITO the mil
lions of union labor as well as
to many men and women out
side the ranks of labor.
Gompers was worshipper by
his followers and respected by
those who opposed his princi-
Piles. He numbered among his
friends such men as Woodrow
Wilson and Charles Schwab, as
we'll as many others listed
among what labor terms the cap
italistic group.
More than two score years
the national leader of labor,
since the war a director of in
ternational labor policies, Sam
uel Gompers is conceded to have
been the greatest single agent in
the uplift of the condition of
workingmen in recent times.
In policy Gompers always
took the middle ground. Too
radical to satisfy the extreme
conservatives, too conservative
to please the extreme radicals,
he steered his ship through the
tempestuous seas of diverse
opinion for an amazing period.
The qualities that made him
successfully lead the American
Federation of Labor through so
many trying crises have been
described as these; Indomita-
bic courage, iron will, instructive
tact and diplomacy, ability to
keep his finger on the pulse of
the labor movement, brilliant
mind, inspiring oratory.
Landing in America from
London an ignorant immigrant
boy at IS he took up the family
trade of cigar making in New
York. He led his more timid
comrades into revolt against the
conditions that made the work
of cigarmaker almost intolera-
bic in the old days.
While still in his teens he was
instrumental in the installation
of reader" in the factories
who relieved the tedum of the
automatic tasks by reading
aloud to the cigarmakers.
Gompers was 81 years old
when he took the reins of the
federation. He kept them. with
the exception of one year, 1895.
In that time he saw the trades
union movement rise from a
few feeble organizations in the
east to the largest and most
powerful union of workers in the
world. He saw the policies of
labor veer from radicalism to
conservatism dozen times. AL
ways it was Gompers who saw
that the course never became
too extreme.
Mr.. Gompers was the author
Of many books dealing with the
problems of labor.
His schooling extended only
to four terms of three months
each, yet he was considered one
Of the foremost authorities on
sociology and economies in the
United States.
His parents were Dutch Jews
who came to London before
they were married.
The story is told that Com
pers once refused $4,000
year salary with a capitals
tic corporation at time when
his salary as federation head
was $4,000 year.
Gompesr was a hard fighter,
from first to last. He went af-
ter what he desired with all the
vim and vigor of healthy man.
In the first days of the fedora
ton the shedding was hard and
Of those days, close friend OF
Gompers says:
"Sam was young then. He WIS
ret so stocky, and ne had a lot
more hair, black as your hat. he
was natty little f'licw, too, full
Of fight, possessing tie capacity
for work of domesticated Gle
pLant, good taiker and he had
I'll the faith in the world.
'He did not have any money
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15

Of his own and the organization
lad little more Many's tie tine
We seen Gompers COMO into
town, plug hat and al, york tn
8 few days ana then tpttng
one Of the boys to one side, bof-
row a ten spot TO get to the
next town. The ten always came
back.
"He was game, too. On one oc
casion that recall ne faced the
gun of a hired bully. Sam didn't
yell for a cop or take it IN the
run. He just walked Up to tha
LAD and made him hand the gun
over.
Had he so much as bltted ar
eyclash he would have been little
more use to the labor movement,
whether he escaped with his life
or not. At that time the move
ment was primitive and it appeal
ed to the more primitive passions
of men. That he had CUTS" and
would fight, was point in his
favor. AS it was, that incident
helped make Gompers."
Gompers' place will, no
doubt, be filled by another com
petent labor leader. 1t is to
be ardently hoped that his sue
cessor will be as patriotic, as
just and as conservative as Com
pers has been. 1t was these
qualities more than others that
made it possible for him to do so
much for the cause he repre-
scented.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
LIFE

LIFE
Nothing in nature Is more Won
3erful than the way .ife struggles
to survive and adapts itself to en-
vironment.
In the Olympic mountains, scicn-
lists find worms THAI live only in
ice. These worms cannot stand the
heat of even human hard.
1t may be SO on distant heavenly
bodies such as the planets. Condi-
tons out there might rot support
earthly life, yet would lie ideal for
other life forms.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
ACCIDENT

ACCIDENT
Traffic accident skill $4,000 Am
orleans year and iniure 678,000
according to committees report to
Secretary Hoover.
Sooner or later, all auto drivers
will have to be examined for r2en-
tality, eyesight, hearing and power
of decision before giving them Ii
censes to drive cars.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
earth. .vy
The unkrawn is terrifying.
= +
earth.
TRAFFIC

Congestion of traffic in New
York streets causes a loss estimated
as high as 100 million dollar5 d
year. For instance, when track
is idle. in a traffic jam 1t costs the
owner six cents a minute in the
form of unproductiye Investment,
etc.
Every autoist and pedestrian has
similar costly delay. It is part Of
the price we pay for advantages Of
the mortprcar. Nature always OK
acts her price. And in solving CTS
problem we usually create several
new ones.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
A THOUGHT

In the time of trouble he shall
hide me in his pavilion: in the Sc
cret of his tabernacle shall he hide
me; he shall set me upon a rock
rs. 27:5.
1t is not designed tl,at the road
should be made too smooth for us
here upon earth. Jane Porter.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
OLD DAYS in AMERICUS

for the Empty Stocking Fund. Your
little friend, Ainsworth Catewood.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15

Superstition aGJ ignorance are ST
rife in this world, it's marvel that
humanity progresses as fast as it
does.
DR.. T. F. Wall of England is =
leader in search for a way tc I'M
lock and harness the terrific power
pOcketed up in the atom. Hearing
of his experiments, his neighbors
flooded him with letters Of protest.
They fear he may blow up the
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1924-12-15
STATIC

STATIC
Grinder static,' when bothers
radio fans so muck originates
chiefly in district above the west
ern part of the Gulf of Mexico. So
claims c. w, Horn, head radio man
at KDKA. The disturbance, which
spreads all over the continent, is
worst during the Gulf rainy season.
Some observers believe that static
eventually viii he SO thoroughly IN
derstood that it Will help decidedly
TO forecast weather. Nothing is use
less-not even sta.ia.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27

Kiss Ferenc berecskai foldmiiyest a
koszveny annyira kinozta, hogy hozza,
taftoz6i minden remenyiiket elvesztet-
TEX eletbcnmaradasahoz A beteg EN-.
Der vegre teljescn kihiilt. megmereve-
dctt ugy latszott, hogy semmi elet
mines benne A leanya felravatolzta es
kis gvcreke felmaszott a szekre, hogy
az egyik elamdt gyertyat az apja feje
mogott mcggyujthassa. A gynfaszal ma
gyot pattant, amint langot fogott,
ugyanakkor kopors6ban fekv6 Kiss
Fcrenc is megmozdult a zaira, feliilt a
kopors6ban es rakialtott megremIlt
kis gyerekre: Jani fiam, add ide az
iiveget?'' A kis flu sivalkodva rohant
Xxi az utcara nemsokara cgesz sereg
embcr gyiilt ossze halottas' haz.
ban. A szerencsetlen embert kiemeltel1
kopors6bo condos apolas ala vettek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
MI FAJ A CsEHEKNEK?

Februar kdzepen csehck pozsonyi
magyar polgari leanyiskola igazgat6n6
jet es cgy tanit6n6jet felfiiggesztcttek
allasukt6l es elleniik legszigorubb
fegyelmi vizsgalatot rendelt6k el, inert
az iskolavizsgalatra kikuld0tt kultusz-
miniszteri tisztvisel6k gallapitottak,
hogy ~ iskolaban meg mindig ugyan-
azok atank0nyvek vannak hasznalat-
ban, amiket magyar uralom idejeben
hasznaltak es amelyek alapjan tanu.
l6k a magyar kiralysag szellemeben me-
veltettck. A bizottsag rettent6 bin
megallapitasa utan azonnal elkoboztat-
ia sz6banforg6 tankonyveket, az is
koldban tovabbi intezkedesig besziin-
tette a tanitast es q f6bin6s ket tanar.
not Pragaba citalta.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
A KOvETSEGI TITKAR BUNE Is
ONGYILKOSSAGA

A bndapcsti Park szall6 III. emelete-
mex 81. szamu szobajaban egy ferfi an
ablak .kercsztfajara f0lakasztotta ma
gat Mikor a szobaleany felfedezte az
ongyilkossagot, azonnal ment6ket hiv.
tax, aakiknek megerkczesekor az ingyil-
kos mar halott volt. A rendGri bizottsa Q
megallapit otta, hogy az 0ngyikos Re-
szetorszky Josef negyvenket ewes lem
gyel kovetsegi titkar, aki szombat este
szallott meg szall6ban es vasarnar
este vacsorat rendet. melyct szoba
ban k0ltott ell. Meghagyta szobaasz-
szonynak, hogy mai nap folyaman nc
zavarjak. Feltiint ,hogy kovetsegi tit
kar egesz nap mem jelentkezett Is hogy
semmifele valaszt mem kaptak, amiko1
ajtajan zor0gtek. Rend6rt hivtak. ak
az ajt6t fclnyitotta es felfedezte az ON
gyilkossagot.
Amikor rend6ri bizottsag f6kapi
|tanysagra erkezett a szallodab6l, ugyan
akkor megjelent f6kapitanysagon q
Kiraly-utca II. szamu haz hazmester
n5je, Tiznadel J6zsefne. Panaszt teti
Reszetorsky lengyel k0vetsegi titkal
ellen, aki otmill6 negyszazezer koronat
sikkasztott 81 t6le. A hazmestern6 fer
i2vel Amerikaba 'akaft .ntaznf' az ut
level Is vizum megszerzesere dollarbkrs
volt szdkstge. Astitkar aiaalkozott
bogy megszerzi nekik a szikskges dol
|farokat. At Is vette ERE cklra ~ .,
Mill Is sa9fyszazessr kercn4t IA hksmes
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
A rELTEKENY REND0R
GYIIKOSSAGA.

A budapest f6kapitanysagon ielent-
kezett Bozsi Andras 35 ewes rendSr. a
XII elmondta a k0zponti liigyelet vezet6-
jenek, hogy Tiszah6 k6zsegben agyon-
l6tte Bakodi Mihaly szolgalegenyt. Az
cset el6zmenyeit rend6r k0vetkez6-
kepen adta el6:
Mintegy hat evvel ezel6tt felese-
gill vettem Farkas Tereziat Tiszab6n,
ahol mintegy tiz hold f6ld6n gazdalkod-
tam A hazassag els6 esztendeieben
gyermexiink sziiletett Is eleinte boldog
csaladi elctet eltiink. A harmadik ev-
t6l kezdve az asszony mindjobban elhi-
dcgiilt t6lem es egyre surGbbek voltak
k6ztiink feltekcnysegb6l ered6 eiv6-
d;isok. Egy ilycn veszekedes utan eliot
tenn hazulr6l es Budapesten rend6rnek
iclentkeztcm. Eel is; vcttek es tiszab6i
birtokomat, amelyet mar a hazassagko-
ties alkalmaval felesegem ncvere irat-
tam, az asszonyra hagytam. Tavaly fe-
lesegemct, akit tovabbra is nagyon sze
ret tenn, rabirtam ARA, hogy terjen
vissza hozzam. Az asszony r0vid id6re
feljott Budapestrc gyermekkel egyiitt
es nehany h6napig cgyiitt eltink Egy
szep napon az asszony tudtom nelkiil
mcgszok0tt Budapestr6l magaval vitte a
gycrmcket 6s visszament faluiaba. Le-
utaztam Tiszab6re, hogy az asszonyt
visszateresre birjam. Este erkeztem a
faluba es a lakas a.jtajat zarva talaltam.
A zorgetesrc az asszony jelentkezett.
Hosszabb ideig varatott az ait6 elGtt
es mirc az kinyilt, mem az asszony ALT
az ajt6ban, hanem Bakodi Mihaly szol-
galeg6ny, aki cngem varatlanul egy ke-
meny tdrggyal fcjbevagott. Mem vesz-
| tettem ell lelck ielenfetemet es vedckezni
pr6baltam. Duakodas kozben kabatom
| zsebeb6l cl6vettem pisztolyomat es ra-
sz6lta ma legenyre, hogy azonnal ta-
lvozzon. Bakodi Xxi akarta csavarni ke-
zemb6l fegyvert, amelv dulakodds
k0zben esiilt es Bakodi holtan teriilt ell
a kiisz0b0n.. Mem akarta Bakodit meg
! 0lni csak az volt q szand6ka, hogy ia
vozasra birja szolgalegesnyt. Bozsi
| Andrast kihallgatasa utan a rend6rs6
gen 6rizetbe helycztek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
A LAvINA PUSzTITASA.

Tizennyolc cmbert olte meg a lavina
a Besztercebanya kozeleben lev5 Ryba
telepen. Egyik februari 81 alkalmaval
zudult ala a rettenetes h6t0neg a
Fatra-hegyr6T. A hegy alatt fekszilS
Ohegy kozseg, ennek a hataraban epult
a Ryba -telep. EFT erte lavina szornyti
katasztr6faja. A lavinazuhanas agyu-
d0rgesszeri hangjat mintegy tiz kilo.
meter tavolsagba hallani lehetett. Ryba
.telepen a kincstari erd6k ben ,.dolgoz6
favagok laknak. A lavina EFT. a telepet
lepte el, harom hazat teliescn maga ala
temetett, egyct pedig, sulyosan megron-
gait A. telep lak6i ep andtak es hir-
telen lepte meg 6ket halal. Az egesz
rombolas csak pillanatok miive volt, a
hotomeg mindent ellepet es borzalmas
sebesseggel zudult toxabb a volgy fele,
ahol megallt A lavina lezuhanasa utan
mar semmi zaj mem hallotszott. sKes6bb
remiilctt6i megvaduh teheneket lattak
szaladni a maz6n. Egy 6raval kes6bben
mar t0bben OFT voltak szerencsetlen-
seq szinhelyen, kozottuk csend0rok is.
Borzalmas KEEP tarult elejGk. Embernyi
magas .h6ban tudtak csak megk0zeliteni
a Ryba telepet, ahonnan iaigatas, ny5
sz0rges hallatszott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
MEGCsoNKIToTT szoBoR.

A napokban durva kegycleisertest
koyettek el ismeretlen es tiszteletlen
kezek Budapesten az Apponyi-teri Paz-
many Peter szoborral. A szobor egyik
jellegzetes alkatresze volt NJ a hatal-
mas pasztorbat, amely Pazmany Peter
kezeb6l csaknem vallaig emelkedett.
A bot hajtasat gyony6ren tindokl6
ere fedte. Ugy latszik, haborunak es a
sorozatos forradalmaknak kellett elk0-
vetkezni, hoey lclkek annyira eldur-
vuljanak, mint AIT legfrissebb buda.
pesti meglepetes igazolja: kiloptak a
pasztorbotot Pazmany- y-szobor kezebSl.
A tolvaj ugylatszik XII akarta emelni az
egesz botot, de sulyos vasrudat mem
birta kicmelni a k6szobor markab6l
exert lehuzta amennyira csek birta es a
tetejen csillog6 t0bbsz0r0s hailitast
ugylatszik szakszerii szerszamokkal le
szerelni pr6balta, maid mikor cz mem
ment eleg gyorsan letorte. Hogy
mennyi idot vehctett igenybe n tolva.
munka, AIT mesallapitani ncm lchet
de val6szinu, hogy az elmult napok va
lamelyik viharos ejszakaiat hasznalta
fel tolvaj. A pasztorbot baildsa k0riil
belil masfelkil6 tiszta rez 8 rata k0zel
felcentimeter vastag aranyozas van
Olyan ert6k, amt ma milli6kert tud
erekesiteni a tolvaj, ha az aranyozas,
szakszerii uton cltavolitja Is rezet be
olvasztja
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
REvOLvERES Hare A BARLANG.
BAN LAK0 TOLvAJOKKAL.

Nehany het 6ta az Obuda k0rnyeken
lcv6 villakban napirenden voltak fosz-
togatasok. A tolvajok nemcsak buto-
rokat vitt6k el, hanem meg az ajt6k
kilineseit is leszedtek. Hiaba .nyomozott
a rend6rseg t0bb heten at, mem tudott
tolvajbanda nyomara akadni.
Az ut6bbi id6ben kiil0n0sen sok tyr-
-kot loptak cl a kornyeken. Az egyik 10
pas utan harom rend6r az elhult tyuk
tollak utan indulva, Matyashegy t0ve-
hez jutottak, hol egy eddig ismeretlen
barlang sszAjanal sok tyukfej es tyuk-
lab hevert. A rend6r0k kezilampat
gyujtottak es bchatoltak barlang nyi.
lasan. Nyolc-tiz, metert haladtak mar
el6re, mikor egy silk lyukat vettek
eszre. Abba bekialtottak:
- Gyertek ef3!
Senki sem valaszolt., Ekkor elsit0t-
TEX revolvereiket. A durranasra man
|megerkezett a valasz melysegb6l:
- Csak l0vold0zzctek, bolondok. Ne.
kink t0bb goly6nk van, mint nektek
Maid mi. is valaszolunk.
Oily silk volt nyilas, hogy rend-
6rok mem tudtak azon bemaszni, azert
abbahagytak lovold0zkst. Ketten oft,
n,aradtak, egy pedig bement 0budara
segitsegert
Ejjel lett, mire huszonot rend5r meg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
KET EvI FEGYHAZ GYILKOS-
SAGERT.

A galg6czi feleseggyilkos iigytben
most hozott iteletet q nyitrai t0rveny-
seek. Weisz Richard galgoci .kocsigyari
tisztviscl0 multi 6v- marcius Gan meg
gyilkolta felcseg6t, akivel el6z6 napon
0sszezordiilt. A hclyszincm megjeent
cnd6rtisztviscl6nek elGsz0r AIT vallot.
ta, hogy rabl6k iartalx naluk Is azok
fojt ottak meg a szerencs5tlen asszonyt,
dc amikor kis gyermcke is olenc val
lott, megt0rt es beismer6 vallomast tett.
A gyilkossdg napjan este hat craig a
szekergyarban dolgozott. Negyed tizen.
egykor haza ment, bezarta az aitot, XII
tisztitotta cip6j6t, bemcnt hal6szo-
baba, lcvctk0zott es lefekiidt A s0tet-
gyermek a ket dgy koz0tt felebredt IS
sirt. Csittitgatni kczdte nyugtalanko-
do aprosagot A felesege is felebrcdt Is
raformcdt ferierc: Miert mem alszol,
tc marha! Megillj csak, elutazom maid
Pctre. oft maid talalkozom szeret6m-
mel. Weisz izgatott LETT. Az asszonyra
vctette magat es dulakodni kczdtek. K;-
szaladt konyhaba, a fcjszet kereste.
de nem talalta. Visszarohant a szobaba,
a t6riilkozot fclkapta az agyr6l ismet
n felesegere rontott. R0vid dulakodas
utan az agvra dontotte kezeben le-
v6 t6riilkoz6vcl megfojtatta. A nvitrai
eskidtsztk ket evi 'fegyhazra itelte a
vadlottat.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
KET EMBERT MEGOLT A
DINAMIT-PATRoN.

Borzalmas eset tortent szilveszter
siszakaian Belapatfalvan. A munkasok
k6zt az ev utols6 napjan az a szokis,
hopy dinamitot robbantanak es han
gos dordiilesekkel bucsuznak el az o.
esztcnd6t6l Icy t0rtent ez most is.
Este feltiz tajban azonban tragikus ko-
vetkczmennyel iart a meggondolatlan
sz6rakozas Bcrccz Karoly munkas Ia
kasan cgy jokedvii tarsasag OF darab
dinamitot robbantott fcl. Berecz ka-
rolv Is Herdik Sandor testet darabok-
ra tepte set robbanas. 9 szerencset-
leniil TART munkhsok irant ;ltalAnos
resztv6t nyilvanul meg.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
FALUSI CSALoK.

Tiszapolgdr kozsegben Varga Janos
gazdacmber fiaval egyiitt AIT kezdte
hiresztelni, hogy m6djaban all azoknak,
akik Amerikaba akarnak kivandorolni,
q sziikseges utlevelet megszerezni, 4
mclyek segitsegevel nemcsak oda ha-
j6zhatnak, de meg j6vedelmez6 foglal
kozdshoz is jutnak. A szukseges iraso-
kat persze mem szivessegb6l igertek
mcgszerczni, hanem igen tekintelyes
summakert, melyek jelentkez6 jam
borok vagyoni viszonyai szerint hol XII
sebbek, hol nagyobbak voltak. Akadt
olyan ostoba ember is, aki ketszazezer
koronlt fiZctett lie ket svihak marka-
ba, dc lceszegenyebbt5l is elszedtck
hatvan-h -hetvenezer koronat. Ha most
mar mcgallapitjuk, :. hogy az ilym6don
becsapott cmberek szama meghaladta
q negyvenct, mem nehez kiszamitani
Ehogy Varga' es fla igem nsinos osszegre
tett szert Az elamitott kisandorolni
Eakarok eleg tirelmesen vartak az utle-
veleket, de vegiil is gyanuba fogtak es
felJelcntest tettekta ket csal6 ellen, q
kiknek ugveben miskolci t0rvenyszek
most mondott iteletet. Az apat csalas
Matt masfelevi b0rtonre, fiut pedie
hat havi fogsdggal sujtotta, megfelelt
penzbirsaggal tctezve.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27

erkezett. Csendben hallgat 6ztak var
tak, hogy -valaki= 1kij6n -barlangbol.
Reggel fele n6ta, koccintgatas hallat-
|szott fel barlangb6l. Mulatott "a tol.
vajbanda k6zben rend5r0ket gunyol-
tax. Az egyik rend6r egy loyest adott
lc. Ere halalos csend lett, maid futka-
rozas zaja, ludak gagogasa, tyukok lar
maja hallatszott fel az iiregb6l. A renl-
6rok magukkal hozott csakannyal XII
feszitettek egy k6vet nyilas szdjab6l.
AZ egyik, legsovanyabb, lemaszott $
nehany perc mulva kihallatszott a
hangja:
- No, vegre meg vagy!
A t0bbek a lampa fenyenel lattak,
hogy tarsuk cgy fiatalembcrrcl viasko-
dix melysegbcn. A kovetkez6 pilla.
nathan ket l0ves d0rdJlt ell Az iireg
vegere futott tolvajok l6ttek rend6r-
re, dc szerencserc mem talaltak. A xviii
all6 rcnd6r6k tarsuk kialtasara sortiizet
adtak, mirc a tolvajok inegiiedtek 6
mcgadtak magukat.
A barlang iiregeben lev6 render fel,
|sz6litasara egyenkint bujtak XII lyu-
kon banda tagiai. Oten yoltak. A leg
id5scbb IL, n lcgfiatafabb Is ewes
A rend6r6l sok el5 baromfit szaz
iiveg bort, ket horde sort, zsirt, cukrot,
ket rezdgyat, agynemiit, kalyhat, kony-
hafclszerelest es sok mas holmit hord-
TAX fel barlangb6l. A tolvajokr AIT
vallottak, hogy ezeket mem akartak
eladni, hanem gyiijt6tttk, inert lit
akartak b6segben 6lni nehany eszten-
deig. A tolvajbandat atkisertek fla
talkoruak bir6sagahoz.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-03-27
4 % HIREK Az OHAZAB0L lB ID

arr6l beszelt, hogy q multi ejjel meg
gerte neki egy szellem, hogy el fog
hozza ionni es ujra meg fogja kinozni.
Besztlgetes kozben lepctt szobaba
Farago Zs6fi bekesesabai Greg koldus-
aszOny es alamizsnat kert. Ere Tro.
kar nagyot sikoltva felugrott 8 ait XII
'altozta, hogy ime lit a szellem, aki az
8 nyugtat zavarja A babonas ismer5.
s0k erre neki estek tehetetlen Greg
asszonynak, iit0ttek, vertek a szeren.
csetlent. Az egyik baltdt rpgadott es
fejbevagta vele a koldusasszonyt. Mi
kor osszeesett, magrag gadtak7 s magas
kcritesen at kidobtak az ntcara. A
tettesek ellen megindult az eljaras.