Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1924-01-25
Nodeji kofalky odsouzeni.


Edward James Biglsy Philip
raiasco odsouz'ni byli We stfedu ma
roxy do Marylandske kaznice pro
kradez kofalky Gwynnbrook desti-
lerie l3. listopadu minuleho roku.
Lenin mrtev.
Mikulas Lenin. velik5 rusk5 v1d-
ce, zemfel nahle pendelf We yesni-
i Gorky asi 20 mil cd Moskvy. v
salmu vedy vykonanol obdukcf
mtr'oly u pfitomnosti jede nacti le-
kara konstantopano. .ze pFim1u smr-
II bylo prasknutf trf mozkovSch
cey.
20 dmrtf Lenioovs vserusks kon.
gres sovet0 prohlasil, ze vlada pai-
de sVoji eestou dale ku pfedu.
Pohreb konan bude sobotu
Moskse. 20 celem Rusku prehlasen
narodni smutek.
Smrti LeninoVou vnitfni pomgry
zanechAny byly nespornem chao.
50. Vzdsr tomu. ze premier Lenin
pro chorobu nemohl Gimme fcastniti
Sc vlady. jeho rada byla hledana q
ieho slova mela rozhodujici vliv.
V poslednich tgdnech krise nasta-
la v komunisticke strane. Lenin
"otec sovel6" a po krvave reyoluci
hlavni zastance 6plneho znarodnenf
majetku Ruska, cd roku 1922 DO
stupne pracoval pro vzkffsenf OBJ
chodu ustaleni meny.
Lenin pochazel z mesta nske ro-
dizzy. zivot mule tohoto, kter5 o.
bratil Rusko vzhnru nohama q
pravdepodabne mel vliv na line
narody. byl pln5m dobrodruzstvim
od samsho detstvi ieho. Prave
imeno jeho bylovladiwir Illic Ulja-
ooff. Narozen byl r. 1870 mest9
Simbirsku. kde otec ieho byl sprav-
Gem skoly. Kdyz na0stevoval vyssi
skolu. feditelem skoly t6 byl otec
Alexandra Kerenskeho, ktereho LIE.
min svrhl zmoci dobe reyoluce.
Lenin jiz We skole cltal sp'sy ne
meckeho socialisty Karla Marxe.
Kdyz bylo mu II rok1. jeho bratr.
Alexander. obesen byl pro pokus
atentatu ma zivot cara Alexandra
Ill. Lenin uminil 81 pomstlti smrt'
Eratrovu. Jeho pravde levolucio-
nafaka cinnost povstala letech
l890.na Kazanske universite, niz
vyhnan byl. Byl vezn6n konecna
ivypovezen ma Sibff, kde napsal ne
kolik knih pfijal jmeno Mikulas
Lenin ma pamatku krceproliti Lee
ma zlatych dol6, kde carskym VOL
skem provrazd6no bylo nskolik set
havif1. V roce 1901 Lenin odste-
hoval sc do Swear. kde vycaval no.
why zasvecene revolueienaTske pro-
pagande na Rusi. Cestoval DO Ne
mecku. Anglli Francii r. 1904
zorganisovai bolsevickou frakci So
cialni emokracie rok ma to tain6
vydal Sc ma Rus. Odtud prchnouti
musel zije stfidave y Pafizf, pax v
Halici, odkudz rakouskou vladou
vyhnan, a vratil sc do Swear a od-
tud do Ruska, kde prohlasen v6d.
Gem. ' atentatu ma n9m spachanem
tezce zranen byl.
Roku 1921 vefejne prohlasil. zs
iejich byvale nahledy Sc neosv6deily
zs nutnSm obrat ku obchodu a
meme. "Porazeni isme byli a ma
Istoupili jsme strategicx9 dstup. >,
prohlasil. Castecnf navrat ku ka-
pitalistickemu system1 nastoupsn a
stale rozsifovan. Ssobodn5 obcho 4
dovolen. dane ulozeny ma poze nky.
atd. =
v krku SVEN az do smrti n3sil
kuli, ma neho vypalenou mladou re-
volueionafkou. Dorou Kaplanovou.
Y nejtezsich dobach obeansk6 val.
ky q rudeho teroru Leuin Sc sma-
val neztratil odVahu.
0 Lenfnovi cele jeha praci bu-
dou z1stanou rozlicne nazorv.
Mnozi neho udelaji polo-boha, jini
d'abla. Jedno mu ale ami ten nei-
horsi>nepfitel upTfti nem1ze. Leoir
: pracnval pro ideal sv1j noivetsin
sebezaporem - tax ridk5 to dnes