SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-05-27
PHI. CAND. BENITO MUSSOLINI.

Phi vsech jeho andemokratickych theorich neze Mus
solnimu upfit ze vyzna velmi' dobfe dmokratckem
kde je tfeba no udGat ako e vubec malo ld
kte ovlada tax dokonae nesnadne ueni jez nazyva
savorc vivre lcpe jeste savore faire jako tasky
diktator vobacb dktaor pcbiscitarn, dkator vile
du, ktereho prohlasova eho veliky Napoleon
takovych demokraickych gestech Mussolnho koue po
al celia rada anekdot vetsnou pravdivych Jest znamo
pf re byl zadrzen rychou jizdu ride sam may
auomboil Zaplatl radne pokutu este pochval straz
nika pesne vykonavn povinnost Eli zykove ovsem
yrd tonto zdrzen je zapov6zenou rychlosi dale
ale tom jM historic nceho neprav ne demokratcke
o Mussolinho, n6mz nyn mluvi po cek al jest to-
universa Bologn chtela menovati Mnssonho cest
nvm dokorem Ale I'll Duco" ucnil denokratick6 gesto
Neehee tulu ktereho by 81 nezasouz Proq prime doktor
sky tu jenom tehdy bude pfjata jeho nversni
taee Teeho dnu odevzdal Musson dssertaGn prac
potickd filosofe praci Macchavelm jeiz obsah
zatim znam toliko noynafskych zprav Pode eho dis
sertace je souyerena du pouhou kc Zastupielsky sy
stem je pouhym mechanismem demokrace zemich KITE
pestu tento system stae veka rozhodnut jako e
prohaseni valky nebya ueinena ldem Proroci vekych
msshnek mohou zvit6z jenom tehdy hai svoe pfesved
ceni moci z tohots stucneho nasnu vide Mus
sony jest pocke theor stoupencem socioogcke skoy
taske ez je posedni dobe represenovana havne Gaet
mem Moscou nemeckotalskym ucencem Michelsem Oba
diva socologov6 kazdy sveho etanovska zabyva
jak demokrace vede illgarch nesnazem demokra-
Gle vubec Zeimena Gaetano Mosca jest sloyenym obhaj-
Gem princpu arsokrackeho astokracie rodove
jak vyozil dukladnem Princpion Arsto
cratico il DemOcratico mel Passato nelAvvenire
myslenky vsovi jiz sve nauguran pednasce TurinA
roku 1905 edy davno pred vlkou kdy este Mussoi-
neZdalO MacchiOvelsk tradice psObila
modern alskou socoog podobn6 jako methody alske
no paramentarismu, ba ma utvreni askeho sociasmu
alska radce nebya nkdy pzniva vytvoren vekych kol
ektiv w nestenorodOst zeme pfa vzdy drektaor
skym indivduaam nejenom osatn6 poll politickem.
Sednocen take vSech sranach provedeno dodnesk
proto nesnaze demokratickeho rezmu ou yets
kde jinde TAX jake by Bismarck mozny enom Nemecku
fje Mussoni naozny jenom tal Kazda statnky
jz vyrdsta cjiho proed vesker indiviadualism jest
pray6 timo poznakem Neni gena ktery by by
vyvinOl bez pusobnos prostredi prosr tvo eho
tax, jako prosred Paramentarsm diva nepratele
Europe: individuality Mussonho kollektvisticke So
Ney Jsou to protichudci ktef sou obstojnym neprate
vSsnoye demokracie Jednem jest prls malo individua
sticka. druhym prlis koektivisticka pochyby
demokrace snadno vede ogarchi jez Sc vytvor liz
derentnimi Politcka da lidi Sc velni snadno ka
yladeu classe poltea abychom uz vyrazu Moscova
Jso Nsak jest ze spolecnos opet regulue sebe oil
garehie yzdy naleza kofekv demokrac Dokladem
sam flsky iktatof ktery by vypsati volby ably
aabyl sankce dcmokrace aespoh zdanve jeho demokra
ticka gesa, nchz eho dssertace pvnm ami posled
MIN Nkazuje, ze poce Jest proste vse eativni ze
mi dogma alisokratckych AMI demokratkych ze kazda
zane yo takovou vadu jaka vypyva ostatnich ejct
podminek jenom takova vada udrzet, ez Wy
ASVa narodnich tradc mas tedy zaste vlada demo
Iaticka lsty fasism je nenapodobteny tam kde so.
ine raace Ale Musselniho gesto vut boensk6 unverst
lie zase pakne jest rozhodn6 sympacke kdyz aktivn
Ipolitik zamy mad heoretiekym zasadam politk
a kdyz dovede chce nj podat doktorskou dissertac
i (Tiskoyy odbo mnistersk6 CsL)