SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-05-02

BIN r. 1913 byla tax era bez1t9sna Kok idske nena-
visit zrodo teprve techto serych kobkAch pnym spny
smrti! nenavisti zemi satu ktery tn sutne
Ahasvery zvota postal vstTic takovym dnim?
Kdo ednou uvidel vystehovalecke roiny ejich hof
Ike poti pres Podmoky Bremy nebo Hamburk v6ci
Ike rance kufry chumel nedospelych det vde je z
tezkym zivotem podpaubi potom prva eta rastnych
eAtkd Americe pochop proc ceskosovenskt vyste
hovalec vzpominal starych casu jen hofkostL
Prvni cesty konane do mira zeme leech padesatych
byvaly vem namahave potzne Proo usazova Sc na kra
jane nejprve ma vychodnm atanckem pobfeM kolem New
Yorku Fiadefi, Baltimore, New Oreansu Galvestonu
New York byl msem kde byla cd casnych let
znacnejsi osada ceska potion sovenska Nas New Yor
by denici veSnOu cigarnc ale nedaleko ma biz
KEN Long Islande prvi cesti farmari zaloz VI
te koncine ceskou osadu "Bohem 1855 dali TAX
zalad ejiho dnesnho rozkvetu kdyz otevea sc pozem
kanalem severozapad veikym jezerdm pres
Buffalo, tao toto meso vekou kfzovatkou mez pobre
zim zapadem New Yorkem, Clevelandem, Detroem.
Chicagem zvste vsak krizovakou zemedelsky Wscon
sin kery svymi hospodarskym podnebnm podmnkami Sc
sta Cd 1tocstem ceskeho du Cesy severozapad ko
many byy nezaidnenou prer pfevoznimi lodmi
jezernm Erie Michigan caste "a sraslNych podmnek
pfevoznch to az DOLBY, mezi New Yorkem Veil
kymi jezery bylo vybudovano spojeni zeleznicni.
Do Wisconsin, lakani by vystehovalci proklamacemi
stanich pristehovaleckych Jedna mich ku pr
znea: "Pfd! We Wisconsin, vsechen lid svoboden roy
my pred We Wisconsin, nepta te nkdo wife,
mas- stat statnm dfednkem neb6 vocem Vse, echo
treba je start 21 a jeden rok pobytu state"
Sc Wisconsin ceskemu vystehovalectyu deya-
tenaceho stoet vas mistem Amerky nejvice hle
cagem Cleveandem do Milwaukee pfsel take r. 1848
Volta Napste ably zapoca sve buditeske da Kraj ko
lem prijemneho Manitowoc jakoz kolebka ceseho
kulturnho zivoa We S. S. pozdesi sido proueho patricia
Karla La Gross Kewaunee to byy brzy
cetne ceske osady, kde vfe horky zivot narodn
JIM pristehovalci prchazel do mira amercke pevnny
rpo Mississippi pres jiz vem brzy pocatcch
emgrace seusazova ST. Louis kerez tmto zpdsobem
pocao vyrsta druhe vyznacne centrum eeske mgrace
Byo prave kde iz roku 1854 polozeny by
ly zakady savne podpurne kulturni jednoy c.. s. F. s.
Kdyz vsak amerck pevnna vychod seveozapadem New
York Chcagem pres Cleveland bya spjaa zeeznymi koe
m poca opadayat pfilv pfstehovaecky do ST. Louis a
Cleveland jezefe take Deroit neje vsa Chicago
pri chganu pocaly mohutnet zeenou dskou vlnou pro
znamente hospodafske podmnky mad nez nebyo te
S. S. priznivescf Tenkrate iii tn ovsem bezpro-
bzkos este vony Indian pomalu vytlacovan biz
lou cvisac tech dobach nepostrehl eIte ce vyseho-
vac budouci vyznam hodnotu pozemkoveho maJetku a
taxi pres to, puda bya levna nezaouz zem po pu-
de- kera staa jnym prsehovalcum pramenem nesmir-
bohatst Jsouce poneivce emgrac NEST pracovali
opet mestech ako ezc delnc zednic krec sevc te-
mens cast domoha tenkrate vlasniho ma
etku domovnho Jak tehdy meZ mimi z0 ma to ukazu-
je cen Hugo "Dejinach ceske osady cleveland
ske" Ukazuje to, 1852 1858 Sc prsehovao do
Ceveandu kolem 80 prvych rodn cekych, prayl: imto
prolem ozvena mala osada Geska yece mlzeme smele
cd ohoto roku datue ruch spo-
lecensky narodn. Bylo mez temito pftehovac mnoho
zen svGraznych nrodne probudilych ob6tavych
Prac narodn roll kona askou spOecnosti rodnych
bratr citi byti astnym Tehdy zadnemu mich
pado ably ztrpcova zvet eden druh6mu ale naopak je
den navzaem vaz jej podporoval, radl
techy dodava Melt kazdy tehdy zivoe dost nesnazi
trampot tezko zapasi skyvu cheba ably rodny
) sve uziyil.
= Americana co celek vem neprznive pohizei tente
novy pfrustek obyvaestva nebo neby zvyk yda zens
bosy Sc satkem ma hlave Povazovai e neaky dosud
neznamy kmen ndianu nebo ckanu nevazana mladez
mericka pokrkovala ne hazela Mich kamenm, kdy
koi objevily Sc dole meste. :
Pomer vsak netrval dlouho. nebo Americana zahs
pozna pill pcnlvos pracovitost spofivost Cechu jako
ejich vernos poctvos pohlize poon ne okem il
nakym Muz delnic, tax remesnici, stall pax HE
danymi vzdy na dobfe pacene zamestn&n kdezto dvk
rady pfmany byly do domacnos suxky, kuchafky
hospodyne Zvo Cecha sta pfijemne m tfeba nedo
vedi domuvi zcela kazdy obdxel zamestnani