SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-04-03
sVOJENSKA LJLOfIA HALLE v
!, ,,s.. ..,at... !. TROJSPOLKU. .
Rus historic trojspolkove.
Wit Wesley.

v talske mesisni respi "Rassegna Itaianas znamy
jensky spsovae Angelo Gat uvefejhuje studi vojen
ske shrouceni trospoku Lc neprve 1kol jez melo vol
sko taske trospolku pred svetovou vakou N6meckem
Rakqskem, vyznam ktery byl spojencem nemeckym
pfisuzbvin pro vaecnou akc Moltke vt3z roku 1870
pocta neneckym voskem valce proti Rusku Franc
jako $ rozhoducm cinteem, kdezto talskym vojskem
toiko jako vedles pomoci. Chtel pouzvat armadnch
sborh itaskych hornim Ryne zabezpeceni Asaska
pipanemu oblezen Beforu; nak domnival re itaske
vojsko prpoua nektere francouzske silly apske hranc
Nastupce Moltkeuyv rizeni nemecke
hlaynho stabu Scheffen neme ves duvery denne
sazen itaseho voska Soud re skoro polovna taskych
alpske hranc dvema francouzskymi sbo
ry z kyby byy yto sboy sazeny nebylo by prece moz
no pocitati pronknutim alskym pres Apy Vida polit
cy voensky hospodfsky rozmach France Schieffen do
sci pfesvedeen re Francie mpcnejsim nepfteem nez
Rusko,i zmeni proto durazls dHyfs plan Moltkedv o.
alskych sbor obmez pouhou podporu ne1neckych
sill mey rat prave misteh, ktera bya drive
kazana voskum faskym Pres to- re cd 1906 Scheffen
pocal onnvat Nemecko bude mit valce proti
be minlo Francii Rusko 100000 anlckych vojakd
cital Poole svedectvi Kuhova pomoci itaskou.
Druhy Motke, ujavsi Sc po kratkem mezdobi Wader-
seeove 1888-189 dedictv Scheffenova povazoval jiz
Ital skoro zracenou trospoek pametnin spise
prosince 1912 dne prosnce 1912 bya trospo
kova smlouva) pise Motke re ale nesucastn vaky
by bojovala ma jako Nemecko Rakousko
nybrz jen proto podepsaa smouvy Proto eba ce
nepouz sveho voska bez zvlasnich cilu ami do
sedniho Bude pry cht znti beh udalos Alpami
ably moha soup bez vekyeh skod jestize spojenci bu
porazeni. Vsechny zaminky pry posouzi lta omu
ably neposaa tfe armadu ez doprava horni Ryn bya
cd let pfpravovdna tax bude pry Nemecku schazet ar
madnch sbora jezdecke dvse vace prot Franci a
Angli italsk nebude, slouzi pry neemu lee
drzen rancouzskych vosk nevekeho vyznamu alpske
hranc
vino, mey talske vote vykazanu souGnnost spo
jencem nemeckym, niko rakouskym. Rakousku naopak
Hoetzepdorf popchoya do vky ta papiru, ktere J.
tAoye koppi 1909 cd pukovnka Reda Redla?) vysvi-
ta b Hoetzendor mel vedle Kregspand r. (Rusko Ss{rb
sko) RS Rusko Srbsko) take l. (taie).
Myslenka soucinnosti vojska alskeho Ryn6 vzesa
pode Gatta cd nacenika hlav Stabu takeho Enrca Co.
bya potnn uskuecn6na v0jene snlouve alsko
nemecke oku 1888 nemeck stab nkdy vsak jasne neurc
ulohy, keron by mela pomocna itaska armada.
General Saletta nastupce Cosenzuv Primeranlv SOU
dill rovnez neze ppmoei Nemecku hraniei taskofran
couzske nXbrzt tyysanim sbor Ryn Da studovat
t doprayy alskych vosk Ryn podle mysenky kterou
vysovi 1883 Scheen ktera pocala postupnon
prayou tret Like. armady Ryn lzemim svycarskym
r. 1908 vysrdal Saletu gen Polio, enz sa nekok let
voenskm attache Vdni Zna vOenskOu mocnost nemec
kou ~rakoaskou Studoval moznos zda by talska
soucnnest vpjsk nedaa feS zvaastnm
taskem, boovnem jevist proto ponysel vekou ofen
pro Franc pode otnajicieh apsky massiv
b6zn& stouto ofensyou vylod9n itaskyc sill y poctu
enz 6 byt poslan Rynl pObfez provencasken
dech francouZ ;keho serazoyans Ale Polio dospe pre-
svedcen jest teto rane ma tok0 east taskehe
vojska yratil Sc k stare koncepc Cosenzove.
Kdyz ltalie vzpamatoyaa. valky Lybi, oznami
Polio 1914 Mokeovi ze tre armada e pripraye
na. Dne H. biezna tehoz rohu bya podcpsaua poedni
mluya n6meckoJalska. Vlada taska zadaa pry n6jaks
cas ably alske pomoci nebyo jz pouto pro Fra