YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1924-10-17

NJ zs.i..| z ~ -. ..I
Nh .s...
{sztl[lI !.
Mississippi Ike parnky vezdce thice nakadu
sty do vody zavy skoo Futono
yynaIeze vyvinuo ned mimi ore upernicto
prehahahie zvyk vbuchy koov sa udava zapsiujdc
Po obcankej vojne zene vytis mnohe prooa'
spootno vol obrazu uych prood nych dni
eiae 81 s.zivot III Mississippi cd Marka Twana
Nasledkom nasich ekych 1rod a rastdceho premysu
zahranicn obchod zsl americke od stvo drzalo
svoj krok tmto vzrason Mali snfe vyborne obchodne
stvo; cey mas dovoz Dol vozeny amer
ckch loach nase vlaky boy vdene kazdom prave cvi
lzcvaneho veta nase lode boy tie najepe njrvchlese
III
DEMOKRACIA ANDREW JACKSONA.
Jackson a nova demokraca Politicka demokraca,
eiaca pravo spravovanu voenym dradnikm, je
prove aebo vladou jednoho coveka oil
garchiou alebo vladou nieko ych mad mnohym. Ako e
shrnut6 Linconovej vypoved Vada ludu skrze lud a
pre- lud e ideal kory Amerika nedosahla ale ko
rym stale snaz Prncip demokracie zasadey dobe
kolonalnej vzrastal sirl sa po celej nase vlas
Pravo hlasovania Hlasovat j brat podiel Wade
hodovanim, ko vynaSat uplathovat zakony Toto
pravo ME je kazdemu vsae obmedzene ymi
zklskam alebo podmienkam Terajsie podhenky su. ze
lizovany (prat obGana zkske mlsi mat najmenej
dvadsa jeden rokov; mus vedet titat pisa
nesme byt usvedeenym zocncom Roku 1910 tri vrtiny
muzov Amerky oopre voebne avo pre- jednu alebo
druhu pricnu.
jefferson bol oproti tymto nehodnym pomerom, jemu
Wac, nez ktoremukovek menu jednoivcov podlzni
vd akou rozsrene demokracie Amerike Pociatocna
skoska vchova rozmnozenie malh obc Zapade kde
muzovia stall jednom stupn move priemyse kort
predviedy novch vocov robotn riedy rastce presved
Genie, Amerika m,si dokaza hodnotu polke slobody
pochybujucej Europe vseko toto boo cinte ON demo
krackom prevrate. Do oku 1850 kazdy stat zrus kazd
nabozensk aebo maetkovd z5sku volebnej sposoblosi
prospec hasovaceho prava pre- muzov znaco kazd
dospely muz pravo brat podiel Wade jeho vasti
Statne prsva velkou potickou otazkou po roku 1924
bola otazka satnych prav ktort ka stov ku
krane Jedna (vtedy zvana dmokratickou) vera
Stat konecnou autorou amerckej vlade re kazdy Stat
ma payo vysvetovat stavu prjat aebo zavrndt zakon
prjaty kongresom ba al vstupt Une ked 81 tax praje
Drha straka (zvana Whgs) verila ederana vada ms
byt konecnou autorou ze NavysS Sud mus rozhodovat
stavne otazky; zakony kongresom vynesene m kazd
poslnchat; ze Unia, veca nemoze by trhana dad
nym station.
John Quincy Adams 1S25-1s29 Adams boil vel mi schop
nm ovekom vyborne hodiacm prezidena syoJou mu
drost charakterom zksenos ami jeho vsoky rad
Jeho poka boa s achtlc narodnou; to jest sz Spoje
nm Station ME daktore alebo stranke odpor1cal
zariadcna (ako pr system kranskych cest kanaov)
ktore by vazay vsetky sAy doromady Ma nest aste sta
skoro burach sekconanych bojov Bez podpory
Adams nemoho vykonat Jeho hlavne navrhy paddy,
Rampant znovuzvolene 1S2S) boova zrateny BOZ Wings
dala do kandidacie Adamsa Rhom Pennsylvania pod
prezldenta. Demokra noniinovait Jacksona Cahouna
ktor boil zvolen skciondlnej ampan Sever
prehral Juhn rastdcenu ,zdpaduF !, tf| u !: q
prestanu hryzt' medd sebou zacni narod svoj pre-
nd'