SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-07-19
90 sOUcASNYcH UDALOSTECH.

Po vice dni prinasime jiz rubrce zpravove telegramy
JIM Ameriky povstan ez zur Sac Paulo, jednom
brasskch sa jenz vypovedel posluno federani auto
rite Nasedkem priosren nejposlednejs zpravy
aksi druhe ruky" Monevideo Uruguay Buenos
Aires Argentine ncmene Ssak dfednich depesch, ez
vydava brasske vysanectvi Washngone, doznava Sc
vaznost situace
Charles P. Stewart, ceveandsky novnar jenz po vice
rokd zastupoval ou tiskovou kancear Jizni Americe
til roxy vydava Rio Janero angcky casopis vysvetlu
e canku uvefejnenem jednom zdesm liste pomery
nchz vyvinua vzpoura hroz naby povahy revouce
Braslie Argentina sou neustale vlasech, pravi
Vada Ru Janeru stezoval nekoikrate Argentihan6
povzbuzuji podporuji braslske povsalce Brase ma lid
natost All 30O0OOOO Argentina asi 8,o0OO00 ale kdyby
doso vace neni jso re vtezstv bylo by sra
ne prvne zminene zeme.
Brasie, cd sveho seve,nho pomez skoro az samemu
Rio Janeru havnmu mest ternosska podel pobfez
neschndna dzunge vnfozemi Ma jih cd Rio Janeiro
zi vesnou belosi osadnici severni Itae Nemc An
gltane skandnavci tam tez dos pristehovacd be Sc
vern Amerky. Tyto rasy narodnost daimi % neb 80
proceny Spaneld, tvof obyvatevo Argennske repubky
Jzn Brase jest vice argentinska braslska SVEN
sozeni zni braslske sty zemepisne pTiehaji Argen-
tine Jizn Braie, ktera moha by byt nazvana zahradou
noveho sveta, nenavi mseneckou vadu severnch brasil
skych stau Je to otazkou odtrhne cd
Mich Jedna dvou v6cf mIze stat JIM Brase bud
pfipo Argentine neb zaloz vlasni republiku kaz
dem pfipade pojme Uruguay Tyz je vklin6n mezi jim
Brasl Argennu to jedna nejpokrocilejsich latin
sko-amerckych republk. Avsak je maa eta jenom as
100000 obyvateld.
Kdyby brasilske staty Paulo Parana Santa Cathe
rina Rio Grande do Sui snad cast Matto Crosse zdy
svo vasn vladu Uruguay nepochybne vrh by los svIj
mimi.
jinych pramenu sdeluie re beZprostfedn pficnou
nyneho povstan sou vysoke ktere federan vadou
byy uvaleny stat Sac Paulo Tyz die anglckeho caso
psu "The Brazilian Mail vdavaneho Sac Paulo plat so
procent brasiskych pry vefejna
ebeni podnkna vetsnou nych Gastech kdezto
Sac Paulo zapominano To vsAk e popirano istredn
vladou.
Stat Sac Pauo sv Pave) eta asi 100000 obyvatela
sejnojmenne meso vzrosto $4,000 1890 100000
die nejposledne sho stitani idu Bylo 1854
avsak zacalo rs teprve as pred tfice e Jest padesat
mil yzdaeno cd pfavniho mesta. Santosu mz prochaz
vechen eho obchod e odfznuto cd more horam nicmene
vsak spojeno bylo pristavem zeleznic cd r. 1867.
Zvlaste svetove valky obchod Sac Pauo rockwell
vsude zavaa nebyvaa properta Patrn federaln vlada
chtela toho take tudiz Paulo uvaa Wy
soke dane
y evropskych satnku, enz pritompe bud nev6tsi po-
zorost francouzsky premier Edouard Her.
riot jenz spou btitckym preierem MacDonaldem jaksi
"divne" vyjmaji poecnost dplomatn skoy
kteri pritomne shromazden sou konerenc Londyne
Macdonald je hlavou delncke vady Heiot zauja dfad
premersky nedavnem voebnim vitezsvi rakalnesich
zvlu Francii.
Herriot hlasi ku an4 sociasticke, avsak prvnm
m6 je Fancouz. neni daleko cd Poncare-a ami cd
Clemenceau-a naden Nemecku mad eo vitezsvim brzy
vychladlo kdyz shedano zahrantni poce pujde
ne sep6jich sveho pedchudce BE nemensiho
mysleni odvolan francouzskeho voska Ruska pokud
Nemc nedaji postacene zaruky spni podmnky Versa
eke smlouvy