SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1924-07-14

lid jinyeh ssmch monarr6e vytvAfsa M spoesno.t, jed
eHos vladnl Jeho jednotna, sverazna civi
se nsz dostaa poiticks posvscenf jim
caste zivoa cists narodnfho: tn vsak
Beeie tedv by}a vytyofena ma miste kde ma zlomku
France zoku N9ecka vytvofa zvlasnf jednotna kul
tura Ma pdds dnesnf Belge mezi Waony potomky Gallo
Germanoffmana Vlumy potomky vetv francouzskych,
nebyo nrodnonich bojd Nenastalo ami spynut plemen
jako Ang ami nevznky boje vyhubenl nebo nadvadu
jako Prlskn i Cechach. Nikdy nasi pdd6 neteka
krev ddsodh Ddvod eto zvastnosti vdf
Penne toI ntdy hrance narodnostni Belgii ne
kryl hranc polickou nebo adminsrativni Cd merovn
ske DOLBY byo dzem belgcke deeno vzdy carou
vedeou Cd hu hrance narodnosnf probiha vsak
od SSeh0du sapadu T. dsenf Sc ned6o nikdy naslim
tomu ODE narodnost necy sobe czi stejne nabo
zenska organsace okresy bskupstv toms pfsplvay Pr
I've TAX byIo zakone enz byl dzem obou narodu
Item6f tyz, bzky zakonu saickemu. Potikou nabQzen
pravem byy sob6 pripoutany dve RUNE narodnost
anz tim ztraty jedna nebo druha sve narodni ndv
duae Vznkla spolecna cvisace, kera neni ami roman
ska ami germanska ale samostanou sozkou romansmu
germansm Ma rozmezf velkych narodnich celkd vznka
zpravda akove dyary pechodne ale sve
podstae samostatn6 ty ivaj zvlate usilne vyvnutou
kuturu intelligence Prenne zpiva nadseny opravneny
chvaozpev ma kulturu ducha Nzozemi az do 16 stoei
Cd H. stolet vsak sr jiz francouzsna jako jazyk
vysch spoecenskych trd jako jazyk narodn Rozsfa
zvona bezdecne prznivymi podminkami ne ako nemcna
y Cechach, vnucovana nasim Sfila Sc klastech, We
slechtckem prostfedi obchodnky nj sa francouz
kutura. Sovo "Vlam nemeo vyznamu etnografickeho
ale polckeho Vamove byh poddani hrabee Flanderske
ho at to byl WALTON Llu nebo Vlam Gentu Znalos O.
bou bya pro vetsnu d jiz cd g. soeti nutna til
bya azykova suace Nizozem asi tataz jake
dnes franstinou vnkaa take francouzska literature Prv
nj da vlamske iteratury jsou pfeklady fransny Pax
pide dnesn Belge samosatna literature fran
couzska zvlastni domac umeni vyvarne Tax vyrostla
civlsace vrcholci maifstv narodn
kutura ejimz vysledkem pax byla narodn samostanos
Nizozemi neistarsich dob byo srediskem prosfed
nikem evropskeho obhodu Mesa jeho vytvofa Sc jake
skladiste zboz kde hemzi obchodnici femeslnc Ne
mela Cd pocatku veky vyznam m6san byo velkou
pockou moci Soukenictv proyozovane vekem pro
/ lou Evropu pro Orient, zskao zem rozkvet bohastvi
Odborn6 femeslnictvo d6nictyo rozmnozo doso brz.
TX bohm nafodnostnfm ale tdnim Savky, vyluy bo
lie mezi patriot drobnymi pracovnfky byy caste Slechtic
ii vemoz misil do techto bojd nadrzova - denikum
Patriciove stavei stanovsko mestske samcsprvy
tax jake NGecku svobodna fsska mesta Ae cile sve
no nedosah trebaze dovoava prot domacim vemozun
francouzskeho krae tim stall donna nenavidenl JeJc
krok js6 Debyl vastenecky PenTG Je omouva t re po
lem vastenectv aoy stoetf yytriben Fatrcovd JIG
NEST NELL mysi prospech prave jen svych mes
: Koncem stredoveku vsak Nzozemi sucue poitick
" celek polovne IT, sto vytvafi mezi Franc Ne
saostatny stat ehoz virci sou Burgundsh vevo
dove By cizinc ale brzy stall povahou mravy Bel
gcany Vaky nabozenske roztrhy Nzozemi protestant
sky katocky h. Jh pod jhem spanelskym rakou
skym hynu ale ubran samostatnost v1c Hoandsku vut
Franc Vlady snazily vymtiti narodni cit tim part
kuarsm ednotivych dzem buje: byi Vamove, Brabant
Iutys Henegavc nebylo Begd Vast existovaa hmo
me- jako telo duse Duse probudla opet 49, stoe
Modern Belge je pokacovanim stareho Nzozem e pole
germanska pooromanska novotvar dplomatck ale sta
]. re d6dctvi.
Pirennsva rec by dobe ostrych zapasd vlam
II nu vyznea nak ale pres to ukazue pekne podsatu nj
rodnosni oazky Beg ktera prave svd odchylny a
: mize zajimat mas.
4 Or. 6. 4. SPR0ST|