davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1924-10-24

meeting of the governors to discuss
executive problems.
Conservation of natural resources
and tax policies will be the central
themes of this years gathering. Up
ward of 80 executives are expected
to attend.
Evening star., 1924-10-24
SIX GOVERNORS TO SPEAK.
Executives Will Address Confer
ence in Florida Next Month.

MADISON, Wis, October 24.-Govs.
Pinchot of Pennsylvania. Cox of Mas
sachusetts, Neff of Texas, Denny of
Delaware, Branch of Indiana, and
Evening star., 1924-10-24

II you need work, read the want
of The Star.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

cajah, az egyik vegt6l rnasikig. A Wis
kokat nszi, "a regi haz el5tt, ,hol a cssnd
Gr5rs volt. szivc megdobban,, de tovabb
halad IS csak 4 faluv6gen, az elatkozott
hajlek el5tt allitia meg a lovat.
Markus Janosnak mem kcll vafni. A
kis alto nyomban nyilik IS el6jon a
Fata. Almatagon, lassan megy lovas'
hoa, aki mire a iany odaer, lehajol hoz'
"a. Hosszu a csok, szinte 6rokke tart6.
A Fata fel5sen vonaglik, maid fajdal-
masan kerdi:
- Miert jottel el ujra9!
Haza jottem, csdkodert jottem
- felcli az 6rmester es mar ujra cs6kol-
ma, ha a Fata cl mem haritana.
Vege mondja Kimpian Veta
balkan Is k0nnye csordul. Nehany pill
lanattal kes5bb Fata fajdalmasan
mondja el. hogy mi minden tortent a
fauban, miota Markus Janos hazajar
- Veremet szomjazzak, az eletem
kell nckik pattog az 6rmestet szava
es tekintete s0tet lesz: - Mem addie
lelkem! Engem megolhetnek, de teged
mem adlak mosdatlanoknak,
-, Janos! - es q Fata area felragyog
Boldogan kerdHgeti, hogy ct, az ell.
atkozottat, nagy ultra elvinne-e ma
gaval. Markus Janos egy darabig csak
hallgatja Fatat.. Maid melyebbre hajol
lie hozza. Derekta atoleli es ugyanazzal
a mozdulattal, mint valamelyik 6se egy
kor Meotis ingovanyai koz0tt feje.
delmi ldnyt: Kimpiat Vetat nyercgbe
emeli.
= Szaz ablak, s.az puskacs6-mond-
ia Fata OF fem nyeregben.
- Szaz halal te erted es az elrabolt
faluert mormolja az 6rmester. A pa.
ripa elindul es Kimpitan Veta regi szc-
ret6je kcblGn behunyja a szemet.
Ujra felgyultak a mecsvilagok. Az
ablakok mogott sotet alakpk mozdulat
lanul allnak. A puskacs6veken a hold
feny jatszik. Az aszonynep mar mem
imadkozik, oszesugnak:
= Szokik q. Fata... elviszik a We
tat....
Az emberek alattomos szemekkel, a
legenyek batorsagt6l megbIv0lten
n5zik Fata es n csenl6r l6haton sza
guido alakjat. A nyari szellG vigan len.
geti kakastollat es a kirticsi p6pa
hiaba szamlalja perceket. Haba
figyel, varja, lesj a puskal0vest. Kar
mely celba venne, kez, mely elsiitni
merne. egy sincs babonas ejszakan.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

& &, /. ~ 4.
Odaallt templom ele. Vart,
vart es a Zsuzska jott, hofeher ru-
haban, patyolat nyakan az eziist.
lanccal meg az aranyszivecskevel,
szemeit lesiitve, imadsagos kis
k0nyvet mindkft kezeyel szoron-
gatva.
Ferkc s2ive most mar nyngod-
tabban vert. koriilnezett, mint a
Xxi AIT akarna kiorditanb hogy en-
vagyok az els6 legeny az egesz vi.
lagoon, aztan boldogan, lass'1
ltpesekkel bement templomba.
A prtdikaci6 utan egyiitt jottck
XII az Isten hazabol.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10
A kurticsi fata
Irta: sTETTNER TAMAS

- Hat elmentek?! az egyszeri
kerdes fai6n villant At Markus .lanos
elmejen. Markus csendor6rmester volt
IS kerdes a delkeleti demarkaci6n,
az listen szabad egc alatt sajogatta q
szivet. Iowa mellett ALT ahogy csil-
la gokat neztc szemeb6l k0ny csordult
Li.
Vegigpergett napbarnitotta arcan es
oft t0r0tt ossze tom0tt, feketc baju-
szan. Lelki szcmei el6tt szintc latta q
messzi Nyugaton szaguld6 vOrosszemli
vasparipat, mely magyar urakat Pa
ris fel6 vitte. Keze 0k0lbe szorult es
nyoman feltamadt kemeny gondolat.
A viz legy6ztc tiizet, beket kernek.
Markus Janos, mint vad riadt meg
tulajlon gondolatat6l. Nyeregbe pat
tant es Iowa hatan dacosan nezett ko-
riil yak ejszakaban. K6nnyii nyari
sze!l5 tamadt es csendGr kalpagian
meglengette a kakastollat. Meg egy
ropkc pillanat; Markus Janos szivebe
belenyilalt fajdalom. Szava van a
fajdalomnak:
Beket k0tnek... bekat! Elvesz 4
falu. bitangba megy a i6szag, latrok
iilnck a regi hazba es kis kert violait
mosdatlan kczek szakitiak lie a leany-
max.
Felnyerit a paripa, fejet hatrakapja,
a csend6rre n6z es azutan ncki vag a
meszporos orszagutnak.
Kurtics, demarkaci6n tuli els6 IA
lu, az ejszakaban csendes ugyan, de az
apr6 visk6kbol mecsvilagok latszanak.
A halovany fanypontok el6tt sotet ala
kok mozognak. Itt-ott puskacsovek viii
lannak fel Kurticsban kesziil6dnek.
Hetek 6ta jar szar6l-szajra n hir, hogy
falut elatkoztak. Feltamadtak rossz
szellemek es ejszakankint hazajar az
ordog, a draku. Az asszonynep faz0san
bulk ossze hire IS yeti, egyre veti
a keresztet. Az emberek, a bocskorosok
tudjak, hogy ejszakankint mem draku
de letiint magyar vilag csend6re, az
6rmester ur jar haza l6haton, de me
lyen hallgatnak. Ma is felix regi pa
rancsolot, ellene tenni mem mernek,
hagyjak babonat es inkabb maguk is
abban hisznek.
Mem ugy legenyek. Ok tudjak.
hogy hollohaju, k.kszemii Fatahoz,
Kimpian Netehoz csak azert mem lehet
kozelcini, inert regi szeretG, Il magyar
szeret6, demarkaci6r6l is hazajar. A
legenyek osszefognak. ElGkeriilnek q
puskak es a leszamolas megis kesik.
Segitsegiikre siet popa. Beszel a
leannyal. Figyclmezteti, kerleli, ,fenye-
geti, de Kimpian Veta mem igeri meg,
hogy Markus Janos utjat kiadja. A
vasarnapi mis1n p6pa mar sz6szek-
r6l tiizel a hazajar6 lelek ellen. Szitja
a gyiil0letet. bujtogat es Fata hazat a
nagy atokkal, Sfantu Vasile Mare-val
sujtja.
ICY erkezik el Macy ejszaka. Az
asszonynep imadkozik, az emberek ia
nakodnak Is legenyek fclk6sziilten
varnak az iieszt6 csendben popa a
perceket szamlalja es reszketve varia a
puskalovest, mely gyil0lt eletet XII
oltja.
Ejfalre jar. A .s0tet alakok kis alb
lakok m0got eltnnnek. A mecsvilagok
kialszanak es a kel6 hold fenyeben a
kakastollas lovas ajax feltdnik. Nyu
godtan, esendesen nyargal At falu ut
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10
TARCZA
1rta: FEHER TAMAs.

A rettenetes Ferke elmosolyo-
dott es batortalannl, gyengeden
megfogta Zsuzska kezet.
- Te, Zsuzsa, ugy gondutam,
hogy evoszlek felesegiil. Gyiinnel-
ee
Zsuzska az oroszlannal jatszott,
amikor kisse vigyorian ICY felelt
oda:
- Mem valo kend hit0S emb0r-
nek. Az ilyen nadragos vadkan-
max minek az asszony, hogy tan
AIT is oklelhe9
Naeyot lelelS2ett a Fcrke, a
pancel-melle kidomborult a nagy
akaratt6l es szeliden a Zsuzska
szemebe nezve, ICY fogadkozott:
- Zsuzska, ha egyiinne hozzam
felesegiil, sohase vcrek0nnek azon-
tul. :.
- Mem tunna m0ganyi. :.
De csak ugy, ha mondom
A Zsuzska azonban mar reszke-
tett a maga lelke igaz erzeset6l.
= Allna-e pr6bat, Ferke?
Altman bizony, ha tiizes va
son kene is tancolnom farsan-
got.
Zsuzska nevetgelve 0rvendezett.
- Az en- probam mem kivan ak
korat.
= Mi vona, Zsuzsae
= Hat =. hat csak az, hogy egy
allo esztendeig, j0v6 bucsuig ne
verek0nnek, ne karomkonnek. :.
Kigynlt a tiiz a Ferke ket SEE
meben aztan megvakarta a feje
bubjat, maid a lanyt nezegette,
mint aki latolgatja, vajjon megeri
ezt fene nagy arat, vegre
azonban ujra megparolazott a
Zsuzskaval es lihegye valaszolt:
Mem karomlok, mem veszek-
szom, mem veroksz0m eey allo esq
tendeig.
= Ugy aldja meg az listen.
es ezt szep lancet Swivel is
akkor hozza = jegyajandeknak.
Azzal elperdiilt mellole, uecu
neki, elszaladt, = Ferke meg oft
maradt niagara az eziist lancocska-
val, az arany szivccskevel.
A faluban mem ertettek dol
got. A Ferke meg a korcsmaktol
is elmaradt. De annal t0bbet ta-
podta az udvarat meg a kis fold
jet, serenyen dolgozva. R0vid id6n
arrebb mem volt csinosabb, takam-
sabb hazataja senkinek nalanal.
Volt, hogy egyszer-egyszer ma
gyOn viszketett a tenyere, amilkor
odahallatszott a legenyek kurjon-
gatasa a vasarnapi bicskas cec6k
fel6l, =, es mar-mar alig birta le
az indnlatjat, oda akart rohanni,
szejjel akart verni sok szajh0-
SON. De ilyenkor mindig elo-
vette kis lancet, az aranyszivecs.
ket es eeyszeribe megbekelt, mo-
solye6 ember lett megint rette-
netes Ferke.
Icy, 0nmagaval mind k0nnyeb-
ben viaskodva, letelt a Macy esq
tend6. A bucsu reggelen elkuldte
a lancet meg a szivet falu baba
jayal es ezzel az izenettel:
- Ha folteszi, ha nem teszi FOL
mindonkeppen ertok bel6le.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10
OK KETrEN.

Az Greg Mozsi talalkozik a f0ldesur.
raj, aki mem valanii hires zsid6barat.
= Alaszolgaja, nagysagos nr, mi uj-
sag, nagysagos ur? = suvegel az Greg.
4 Hogy mi ujsaga Kolozsvaron fell
akasztanak ma egy zsid6t meg egy sza-
marat.
= Ugy? NIilycn jo, hogy mi ketten
mem yagyunk OFT, nagysdgos ur!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10
Ferke, a rettenetes.

Fergedi Ferke rettegett, karom-
kodi, duhaj legeny volt. Mem le.
hetett el6tte megallani. Kihivas-
max vette, ha csak reapislantottak
es menten odarivallt:
- Mi k6, heg
Es megtoldotta olyan durya k:-
sz6lassal amilyet csak megve-
szekedett epe szalajtat ki az 6roE.
ketig merges ember szajan. Ha XII
akart terni yalaki el6le, ugy gya-
vallotta, csufolta, gunyolta, mig
vegre odaadta magat kotekedes-
mex, verekedesnek. Ha pedig a XII
tukmalt ellenfel azonnal ALTA a
dacot daccal, azzal kezdte a Fer
ke, hogy szidalmaiyal verig ser
tette a maga "bikajat'', hogy an
nal diih0dtebben csaphassanak 0sz
sze. llyenkor pattogott nyelven
a csomos beszed, akar a karikas-
ostor es addig sz6rta szitkot. a
mig ie mem gyiirte, veresre mem
traktalta aznapis aldozatat.
KGlonosen az6ta volt yaltig bor-
SOS hangulatban, ami6ta olyan
szemekbe pislantott, amelyek
ugyan feltiizeltek veret. de kive-
rekedest nem afltak, aztan meg
csak karomkodni sem lehetett elot-
TUX. Ez az egypar csodaszem a
Kispal Zsuzsa SCENE volt. A Zsu-
zsa belle is kacagott Ferke area
ba' meg a nyelvecskejet is ra0lt0-
gette es a Ferke meg sem mnk-
kant, ugy eloldalgott, mint az ell
agyabugyalt kutya gazdaja el6l.
Ez az egy, egyetlen lelek volt fa-
luban, aki el6tt meg meg is hu.
nyaszkodott Ferke.
Pedig soha, egy szot sem valtot-
talk meg egymassal. Csak ugy ell
suhangattak nehanap egymas mel
lett. Els megis nemcsak ok ketten.
de az egesz falu is tudta, hogy
nagy dolga van szivnek kozot-
tiik.
Sep egy par cseled voltak. Bar
mas, kemenyke, fitos es ratarti SEE
pecske a Zsuzska, = sz6kebe su-
dar, bikayallu, egyvegtibe acel-
legeny Ferke. Mar h6napok 6ta
ICY tartott szotalan szerelem, a
nema vallomasdi, sz6ra mem ka-
Pc szivbeli f0rgeteg. Es ami a
nagy lelki hadakozas menkii birok
laban mem tudott kimond6dni a
Ferkebol, az azutan a falu lege-
nyein notaztatott ell rettenetes lit
legelesek iranyzataban.
Sokat fontolgatta Ferke, hogy
mikent is kezdje Zsuzska meg
k5rnyekezeset. A sok esze-gy0trel-
menek az lett vege, hogy bu-
csun eziist lancet, rata apr6 arany
sziyeesket yasarolt es ugy gomdol-
ia, hogy maid atadja lanynak S
mad egyszeribe elintezik egymas
lS0zt sziviik nagy dolgat.
Az els6, a legeslegels6 sz6bcll
koszontesre meg is ALT a Zsuzska
a kis erd3 fel0li utcasor vegiben
es mask pillanatban mar oft is
volt mellette Ferke.
-. TIE, Zsuzsa, mondanek neked
valamit.
- Szoljek, mem dugom be fiji
lem.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

Ferdinand csaszar Is kirdly egyizben
80 ami ritkan szokott volt vele megt6r-
tsnni vadasani ment XII f8vadasz'
mestere tarsasagaban.
Csakhamar egy varjut lott. A f5va-
dasnmester hizelegni akarvan neki,
megiegyezte:
Felseges uram, gyonyorii sast mel
toztatott l6ni.
A csaszar megnezte az elejtett ma
darat es csodalkozva kialtott fel:
Lehetetlen! Hiszen csak egy feje
van.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

Meg akart hazasodni a tilalmasi ju-
yasarnap bement varos-
ba paphoz.
Tndod-e fam a Miatyankot9 -
kerdi t6le pap.
Mem tudom en-, kercm alassan.
No, maid megtanitlak en- teged,
edes fam. Mondd csak utanarh: Mi
atyank. -.
- Miatyank, mondja pap utan a
boitar.
XII vagy.
Kapcsos Gyuri, szolgalatara f6.
tisztelend5 urnak.
Egy varosi kocayadasz a falusi ven
degl6ben bir6val borozgatott ICY
dicsekedett:
A multi heten paratlan vadaszsze
rencsem volt. IL nyulat, 80 fdcant, {
szarvast es IL 6zet l6ttem. Meg tudnd
EFT tenni, bir6 ur? - kerdezte vadasz
L6ni ncm, de hazudni tudok t0bbet
is! = felelt a bir6.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

Egy tanyai juhaszembert hallgatnak
ki tanukent a torvenyszek el5tt. De
nein tud semmi pozitivumot, inert a
mint mondja akkoriban mem volt
oaahaza.
Hat hol volt? - tkerdezi q bir0.
= WAGON - feleli juhasz.
i A biro gyanus szemmel nezi vegig:
= Nit csinalt oft?
Az id5met t0lt0ttem.
= Hat olyan sok ideje volt?
= Harmadfel esztend6, megkovetc,n
a tens urat.
= Aztan mi6rt kapta AIT harmad-
fel esztend6t?
= Birka-eset gyanuja Matt va
laszolt diszkreten a magyar.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

A kikeresztelkedes mem oily konnyii
dolog, mint AIT az 6skeresztsnyek gon-
dolnak.
Egy Macy napilapnak szellemcs, de
nem nagyon el5ny6s kiils8vel rendelkc-
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10
HUMOR
Az VI 0z6Nv1z.

Amikor a fold nepe nagyon elromlott,
a mennyekben lak6. listen clhatarozta,
hogy nj oz0nvizet kiild f0ldre es el-
mossa oman a becstelenseget es 60
noszsagot.
Elt ebben az id6ben egy nagyon alta
tos es derek keresked6, Avek mester.
Az egyetlen, becsiiletes a sok haramia
kozt. Az egi hatalom 6t szemelte XII ar
ra, hogy ennek az vi ozonviznek Noeja
legyen.
Avek mester egyszer almaban angyalt
latott, angyalt ,aki parancsol6 szoval
+hirdette az Ur ,akaratat:
vi 6zonviz jon foldre elsopor
mindent. TIE vagy az egyetlen, aki meg
menekilsz es benned fog fo,ytat6dni
az emberiseg. Epits egy nagy barkat.
Vedd magadhoz ifju n6det. Tovabba
mindenfele allatot srarjaval.
Avek mester f0lebredven, a Macy
barkat megepitette es eahelyezte benne
az allatokat Azutan monda ifju fclc-
segenek:
= vi 0z0nviz jon f0ldre es els0p0r
mindent. TIE meg en-, esak mi ketten me-
nekiilink meg, hogy benniink folytat6d-
jon az emberiseg.
Mire az ifju No elgondolkozva feleltc:
= Biztonsag okaert vigyiik magunk-
kal k0nyvvezet6nket is. ....
Harman kalabriaszoznak kaveh6z-
ban. Kohn ur.kibice Braun ur. Kohn
urnak rettent6 rosszul megy q kartya.
Csapkodja is az asztalhoz, hogy mem
jatszik t0bbet.
Megsz6lal ere Braun ur, kibic:
Kohn ury megmondom maganais,
mi6rt jar maganak rossz kartya. Maga
rosszal taplalkozik. -.
Felesattan erre Kohn:
~Micsoda holond beszed eze @
| .Es toyabb jatszik.
Meg rosszabb kartyaja jar. B6ketlen,
szitkoz6dik, tiirelmetlen. Megsz6lal MA
!, sodszor is Braun ur.
- Megmondtam Kohn ur, maga ross-
szul taplalkozik.
- Hallja Braun ur, pattan fel q
| Kohn. Miesoda bolond beszed ezf
En- renaesen reggelizek kst tojast, va
jat kavet! Harom-negy tai etelt ebede.
lex! Uzsonazok. yacsordra ket tai etel.
Miert taplalkozom en- rosszul7
Braun ur leinti.
Mem az a baj, Kohn ur. Hanem
maga olyan marha, hogy maganak sz6-
nat kellene ennei!
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

zS munkatarsa egeszen fatal koraban
folkereste katholikus papot - kiket
resztelkedfs celiabol. Amikor el6adta
szandekat, a f5tisztelend6 ur tet6t6l-
talpig j6l megnezte a mindenre elszant
ifin izraelitat Is a szokasos "majd meg
keresztelem = helyett ennyit szolt:
Maid. megpr6balom.
vi kororvost valasztottak B-l kozseg-
ben. Alighogy letelepedett es kisse belle
elite magat vi k0rnyezetebe, egyik els6
dolga volt, hogy megvizsgaztassa ha-
lottkemet.
ARA kerdesre, mir3l ismeri meg,
hogy Il halott val6ban meghalt-e, ila-
lottkem EFT termeszetes valaszt adta;
- Hat arrul, ,rhogy nagyon rinak q
haznal. saa&&
pmondott;.g Jeya o.. ,.6sii6
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1924-04-10

Haldoklott parasztgazda. Hozza-
tartoz6i megkerdeztek, mi lenne az ut q
SO kivansagaa A gazda ait felelte r4,
hozzanak el hozz& k6t sfiskalist.
a ket iigyved rneejelent. Az egyik
odaallt az agy iobb szelerca masik az
agy balsz6lere. Kiyanesik voltak, hoay
miert hivatta 6leet.
A paraszt pagyon nehezen - eny.
nyit mondott:
4. Ugy akarek meghalni, mint Jkzps
KrisztuS: KJf1SJsf k5EStt. 81 Il
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1924-03-28
Is THE FARMER GIVING UP?

n ERBERT QUICK who is well known to the readers of this
IL paper through his special articles has published
work. The Real Trouble With the Farmers Bobbs Merrill
Company which will Indianapolis folks well
Hoosier farmers.
Quks book doesn't stop with discussion of the farre s
plight today goes deeper that study the very fourda
democratic civilization which Quick built
agriculture. If the farmers give up and to the cities he
points civilization down be rebuilt other
lines
''The farm merely homea place to live Qui =
says very of life. When it lost the family
sinks lowest place in national economy"
The younger generation which refuses to with farm
life of unrequed toll going Into the world of city life TAX
ing from the rural population the best minds it and eav
ing intellectually and spiritually
impoverished - he warns, and adds
eve think that this anything in history l.
old ancient Egypt and the cities of the Meopoamian
plain.
where the people who dwell the land condemned
unrequd merely of years when the whole
will find its foundations Slapped, and will fall in ruin
''In centralized like ours this destruction
from the rushing of the dpossed and unreuited the cities
The farmers suffer first then the small towns down. then the
larger decay and the overswoen of population
deprived of nourshmen and with lost markets fall
hands of moboracy of impoverished and idle people, and the
state passes into something else
Quick has been studying this farmer question for lifetime
He practical working himself He has given much
thought the question of population and government Hence
he democratic civilization in danger of
being engufed the great ditch of oblivion is time tina. city
folks thought this problem of saving the farmers
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1924-03-28
sI.40O Income

To the Editor Of The Times
I see articles written in regard to
the soldiers bonus or pensions and
the postal employees proposed raise in
salary, both pro and con. I would
like to add a few facts and ideas.
The other day a postal worker said
soldiers were. or are, we'll taken care
of by Uncle Sam. I knew a Civil
War veteran who lost the sight of one
eye, lost his hearing one arm was en-
tirely useless, one leg nearly so. and
his tongue partly paralyzed, who got
$72 per month pension or 1854 per
year How does thai compare with an
abIe-bodied mans salary of $1,000 per
year? 1 wonder If Mr.. Postal Worker
read the letters in The Times writ
ten by ex-soldiers' wives q short time
ago. One was a Spanish-American
War soldiers wife
Hundreds Of men with a great deal
less income than S1,400 a year have
kept families and saved enough in
time to buy home for themselves and
families. Do all farmers and mer-
chants, with several thousand dollars
invested. get as much as $1,400 to
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1924-03-28
FRIDAY
ExaIting the Golden Rule

Read Mt. 1921. Text: 7:12. All
things therefore whatsoever We would
that men should do unto you, even so
do We also unto them.
God seems to have ordained that
help shall often pass from himself TO
a man in need through another man,
in order that in this way brotherhood
may be built up in the world and
men be bound together in a world
unity. Being saved through 'believ-
ing on Jesus Christ involves also the
vital r1ghting Of all social relation
ships, because in Jesus Christ Is ex-
pressed Gods great passion for
truly social life"
MEDITATION: Building the broth
erhood is building the Kingdom Of
God. This is where life counts most.
To be worthy OF being built into the
brotherhood we must be unselfish-
This is the test OF our value. Not
what a man is worth to himself, but
to others, determines whether or not
he is worth saying.
PERSONAL QUESTION. How far
is my life governed by the Golden
Rule?
PRAYER: Our Heavenly Father,
we pray that our lives may be more
fruitful in goodwill and charity. May
we not go as pilgrims Of lonely way,
but as a glad company Of children Of
the light May thy kingdom not seem
unreal and far away, but may we to-
gether with all thy children, be par
takers Of thy spirit and sharers Of thy
grace. through Christ. Amen.
Copyright, 1924, F. L. Fagley)
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1924-03-28

Readers Discuss Vices in Times Forum

: MAKE YOUR COMMENT BRIEF
again and learn a new trade, for it is
not like your trade.
The mailmen can not strike when
their wages are inadequate. They
can only ask for more, but we know
how the blacksmiths get more pay.
We know that to be a good black
smith you must be good striker"
But I don't believe you would strike,
"Blacky." You would just quit,
wouldn't you? You are not the type
to see that men are justified in strik-
ing. You swing a wicked hammer,
but yon don't hit anything.
A MAILMAN
The Indianapolis times. [volume] (Indianapolis [Ind.]) 1922-1965, 1924-03-28
Wicked Hammer?

To the Editor Of The Times
l wish TO say a few words in reply
to the blacksmith who said in your
paper Of March %, IF my boss
doesn't pay me enough 1 go where
they will" He further says Il think
the mailmen should do the same and
stop bowling"
Such statements really need no re-
ply. but for the benefit of this black
smith, and thank goodness there are
not many like him, 1 will say that to
qualify for an appointment in the
mail service would be a real educa-
ton for him.
He seems to think all mailman has
to do when his wages don't suit him,
is to quit and go to some other post
office where higher wages are paid
and go to work. No, "Blacky," Uncle
Sam doesn't pay any higher wages
anywhere in the mail business than
he pays in indianapolis, and when the
mailman quits here he is out of the
service everywhere because Uncle Sam
is the one big boss. When the mail
man quits he must start all over