Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1923-07-27
Dva americke 6vodnf Glanky.


hovalectvi. ceuu t6chto 10000 vaz
nych, vysinouti sc z&dostivJch del.
nik6 zen? Kazdy Mich primer
ne pfispfva ku obohscenf nareds
nejmene dvema dOlary denn9 vice
nezli kszdS Mich spotfebuje. TIC
znamena prid6ni sedes&ti miliont
dolarn rocne ku narodnfmu bohat-
stvf.a potomci jejich iest9 zv5si su.
mu tuto.
Nez bohatstvi jest jenom malou
easti toho. Tato zeme potfebuje
svedomitych d6lnik0 dychtivych pfi-
jiti sem EOropy. Potfebuie novou
krev, krev. ktera tuto zemi ud9lala
tim elm ie dnes.
Nikdy nebylo vetsi hleuposti nezli
zmensovati pfist6hovalectvi ma stu.
pen hladoveni dobe. kdy Evropa
ochOtna byls by nam poslati million
nejlepsich svych muz1 a zen.
Slysite-h nekoho mluviti udr7e.
nj nevedom5ch pfist9hovalcn pryc a
''uchovanf americk@ho zp1sobu zi-
vota," povezte mu. ze podle dfed-
mich zaznam1 We SpojenSch Statech
name deset mllion6 osob neum9ji.
cfch cisti a psati a deset milionn o
malo lepsich bychom K MIN mohli
pfidati podle jeiich hrub@ neznalo-
sti. Jsou teto zemi krajiny. kde
'manzelstvi nem& zadn6 posv&tno-
sti a obchod veden jest pomoci "a
m9ny pfedm6tn" asi tax jak row.
nfkoSych krajinach v Africe.
cest dobfe b5ti vlasteneck5m v
zemi vaSl. ale nenf dobFe b5ti hlou-
pc nevedonym ytci nj. - TAX
"News".
NemAte Sc zastyd9ti Wy, ,ktefi ham
bite se, ze vssi tatfci anebo matky
naodili sc v Evrope? Jste n9co
lepsimi kdyz "a rod rodic6 se stydf-
ce, tento zapfrate q tlacite se tam,
kde trpasliky iste znstanete? My
bez vas budeme ziti dale. ale Wy v
hlouposti sv6 move vlasti eve ku ma
lemu budete prospechu. Usty "sto-
procentni" Americana vas nebu-
dou! Skutek plati! Ten vas
neni nebude! Wy svlaccem jste
ssajictm st'avu zivotnf plodiny.
ktera vasi nenf! Nova tato vlsst
zfskava ma pine pravo zfsk&vati
tech poctivych, kterf "a p1vod sv1j
Sc nestydice. poctiv9 a obstav9
pracuji ku rozkvatu vlasti move!
jim zdar cest!
Sun" dne 25. cervence pfse:
Pozehnany dest.
"B1h zehnej muzi. ktery vynale-
zl sp4nek.'' volal Sancho Panza pfc
lety. pronesl 1sudek, kter5 nikdo
ieste nevyvracel. A vzdor proti
prohibienf nalad9 verime. ze i kolo.
mel Hill spojl Sc nami 8 blahosla-
venfm veerejsiho darce dest9, ct
by to tfeba byl DR.. Crabbe, DR..
Schuch, DR.. Richie anebo DIR.
Armstrong.
Voda tfeba nenf vzdy vitanou,
jsou ale easy, kdy bez ni Sc neobej-
deme my dospeli k tomu bodu
vcera, kdyz sestoupilo ma mas desti-
We g ozivujici pozehnani oblak. l
ten, kdo nejmene Sc modliv&. pf&l
81 dest9 a pfi nejmensfm n9koho
modlitby byly vyslyseny. Boiime
se, ze kredit "a to nem0ze byti dan
DR.. Crabbe, ,protoze to nebyl prudky
prohibicnf lijak. ami DR.. Schuchovi,
protoze tento velal po povodni.
DR.. Ritchie a DR.. Armstrong snad
kazd5 mich bude chtiti pfesv6dciti
farmafe. ze to byl demokratick5
anebo republikanskS dest. a my ne
chame Jim to. at 81 to vybojuji
mezi sebou. My sami. bez ohlsdu
re rozhn9vame 81 mRterialisty anebo
skeptisky, dekujeme "a dest Bohu
Dest ten byl n9cfm, co veda nenau-
ella sc d ,sud ud9lati q ami bohatstvi
koupiti nemnze. Dest jakolbyl 7ce-
rs. jest iednim re zazrakd Prozfe-
telnos,i Bozf, ktera nekolika no.
dinach dava zemi nOsS zisot tyofi
miliony na potravinAch. Konec kon-