Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1923-06-15
Francie prekvapena stanOviSkem
Anglie.


binet odepfel raditi Nemecku. aby
toto ustalo cd passivniho odporu
sveho v 6zemf Ruhru, ktere jemu
zabrano bylo FIR ncii Belgif. .vzbr-
lilly We Frsncii velice nemile pfef-
vapenf. V Pafisi 81 mysleli. ze An
gl;e pfijme vsechny pfedpisy, ,jak ie
Poincare il diktovati chce. Jeden
listn Pafizskych journal des De-
BATS. jde tax dalexo. ze napovid5,
jakoby Angie vlastne byla vinnou
ma nemeckem odporu proti fran
cou7ske okupaci Ruhru. .'iuy liet
vy'ahuie stare haraburdi ma svetlo
denni strase Anglii, ze Hohenzoller-
move sc vrati v N3mecku ku vlade.
Ma druhe strane varuje list "Oeuv-
re- pied hrozici nejt6zsi krisi cd
uzavfeni pffmzfi mIuyi moznem
skaceni Sc Versaillskeho miru. "a
hranicni dTad francouz,k5 tsil o.
ter5 Tozruch v Pafizi, 1fedni
zprava rozhodnuti anglickaho ka.
hinetu dosud nedosla q ze zpravy
Londyna neisou Zcela spolehlive DIE
zprav tech anglicky kabinet rozhodl
ke nemecka nabidka ackoliv ned
statecna, mcze slouziti "a podklad
jednani konference mezinaro rodofeh
znalc6 ze svolana byti ma = jak
Nemecko podle rady americkeho sc.
kretafe Hughese navrhlo aby
zkonmala schopnost' N9mecka pla.
titi a uvazovati zabezepecenf
Francie q Belgie.
= Pierpont B. Noyes. americk5
zastupce v Rynske Vyaoke Komisi v
letech 1919 1920 po d1kladnem
studovani pom6rn Pafizi, Ruhru
a Berline vytSka Francii, ze ie We
sDarech bazeni 20 nadylade. z roy
mluvy Tardieu, moznym nastupcem
Poincaera. prozrazuje. ze tento jet
iist. ze Francie sama m6ze Ruhr
skrotiti. Kdyhy on pfisel k moci.
postal by tam 200, 200 vojakn. a
kdyz by odepfeli Nemci praco> >ati v
uhlodolech. Re by tyto 2atopiti dsl,
ze by znicil tovarny atd. Druhy
kandidat premiership francouzskeho.
Loucheur. rad by videl Ameriku Il.
castnou poradach. zvlaste rad by
| il videl. kdyby financni podporou
pfisla.
Pomery dnes panuiici v Ruhru
| Noyes lici iako hrozne. | kdyby
nemecka vlada zakazala passivni od-
por v6ci Francii, nemecky dslnik
pry by il neposlechl. Odper proti
Francii den ode dne rosie vykazo.
vanim nemeckych deln1kn z jejich
domov1, roztrhavanim rodin iejich
atd.
Noyes pravi,3e "koho bozi cht9ji
| aniciti. toho Re pfipravi rozum. !"
We stadiu tom vidi dnes vybojnou
francouzskou naladu. Vedle Me-
necka ponizujc Francie Anglii. V
lobe. kdy Anglie hotova by byla
Flancii opst pomoci. tato spolehajic
,e ma armadu svoji,s pohrdanim ku
Anglii Sc chova.
Ze trojich preStupkI narCen.
| Ackoliv narknut byl vladni poro-
tou Pueblo ze tri ptestupkd zaka-
IA: podvodu, ,spiknuti a nezakonn6. J.
no prodeje lihovin, kn6z katol ;ckeho
kostela v Denver. Colo, Walter A,
Grace, z6stane. postaveni SVEN
de v5povedi ucinene biskupem Ko.
loladske diecese. jak tvrdi ROCKY
Mountain News.
NezamestnanoSt v Berlfns.
| Nezamestnanest Bsrlin9 vyza.
dala 81 ma podporach pro 25O.OOO
nezamestnanycf cd l. dubna 1920
do Is. listopadu 1921 645 miliono
marek. Ponevadz to poklada Berlin
"a velike zatizeni obce, mini nypi
ofevad9.i nezanestnane k plodnyn
zamestnanim vyucbou, iednak
aelicracim a k obd9lavani pndy I
aejblizsim oxoli mssta. Moznosti q
zpnsooy zame ,tnani isou pry prt
rozmanite an jsou ma shade VS. CT.
nv pfedpoklady prace, aniz by bylt
, potfebi cizich surovin. A obci I
, se pry nlevi financne a zvSsi Sc do