YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1923-08-10
HARDING-L'UDOMIL.


Zomrely prezident Warren Gamalie Harding bol clo
vekon srdca Bo vel 'kyn ludonilom co takeho bude
no spomnat' historic sveta.
Jeho cey zvot zasvateny Dol sluzbe ludstvu vlast
Cd maaosti jeho vidime no ako. ucitea ako acara
daktora staneho seatoa, guvenera, senatora Sp6
ench Statov konecne ako prezdenta ejto slavne Re-
publiky sltizit' Pudu vlast r. ...fE.
Sldzit' blizn6mu svojmu, SHIFT vlasti :jakomko-
vek postaveni je tym najkrajsm povolanim cloveka
"A Warren G.. Harding siz ludu vlasti celym svo-
sldcom, celym umoln celou dusou telom. On nebo
polovfzaty. On nebo sobeck! On nemal inc zaujmy
pred ocahli, ako zaujmy l'udstva.
preto jeho snrt' zapricina to ko bo ii celom ma
rode Uprimneho b6l'u
Warren G. Harding NAL neslnierne mnozstvo pirate
Pow Poznany bo po celej kraine. Znal tisce lud po
pamata vemi dobrc tvare. Tak1 vlastnost' ne
1n6ze mat my covek ako ludomil Samo by sobec po-
zna mao ltld ma malo prate ov, al tvch pouzva "a
svoju okrasu.
Pracoval natmorne, t'azko, cd sameho mada Bez
penaz vytvor casopis, ktory sta bohatym zdrojom
poucovaa pre- l'ud zdroom zvobytia prenho Ako tia
ciar refaktor bol odusevnenym pracovnikom Este
prezdentstva zasel do daktorej tacarne ably nady
chal vone aciarskej fairly. Vysika rukave pomoho
sadza6om. Nosil vrecku vzdy sadzacsky "rue''
ritko. Bol clenom Typografickej Une Bo nasej tia
ciarn, ktorG zauj nom prezrel.
Ako sa Harding zaujmal o vsetko, ta<vm bol zauji-
mavym Jeho osobnost bola prit azliya, nie odpudzu
jnca. Preto NAL vern6ho priatela kazdom, kym sa
stretnul. Nase novny predseda nasej spolocnost p
Grosshandler ztracaju nom vzacneho priatel'a.
Svoju ludomilnost' zacal prejavovat' hned' MIA
dosti Ako redakor pisa canky, ktor6 neurazay, ale
miernly, poucovaly Svojch robotnikov urobil spolu
lcastnarln casopisu ''Maron STAR Meso Marion po
zdvihoval pracova "a jeho rozkvet
Najvacsiu lrdomnli pracu vsak vykonival svo-
JON najvyssom postaven prezdent SpojenIch Statov
Ked' nastupoval trad krajina boa zom povalecnoln
stave. On so svomi cenmi vlady kongresom nasadil
vsetku cnergiu ably uvedol do krajny bahoby zame-
dill srenu bedy ntdze ktora voderala do kazde
anericke domacnosti ktora panovala pc ceom svete
Toto sa pri pomoci ostatnych zdarilo e ednym q
najyacsich skutkov jeho administrace.
Harding, ,vedel ak ma byt ludu dobre re dane m,sia
byt snzen6 p Wade zavedena najprisnesia ekonoma
Previedol toto Snizil dane prfmov co zachrano ne
jednemu robotnfkov fannarovi tyzdnovi mzdu ktora
by mac boa sa dai tax ul'ahc ich zvobytie. Ia
jeho radovana vlada po pv boa prisnc
dl'a rozpoctu elm usporene boly vel Ike mony daIui
cemu ludu Velke mliony vsak boly pripatene stat
ny dh, elm sIizene boly vydavky interesy tyn tez
ul'avene bolo obyvatel 'stvu.
Oceliarski robotnici krajny bud1 Hardinga do ne
konecna mat vd acnej pamati ten skutok pode do
historic, lebo Dol tyn kyjom ktoly primal pre- Mich
snlzenie pracovnej DOLBY - hodin denne Je tom
vyse roka Harding svoal do Bieeho Domu ma porad,
ysetkych natenkov oceiarskych korporac tam i'm tax
do dnse povedal ably hi ade otrocke pracovne Eodny
snzit'. Haldingov boa tom ma pomoci verejna menka
krany TAX sa mohol este dozit casu ked sa ieho za
dost vypnila ti tn jeho ludomlnost' vypukle ne
preukazala?
Jednym zvyznacnejsich cinov Hardinga bolo al syo-
lane konferencie syetovch mocnos obmedzene zbro
/