Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1923-12-07
Strach a nenayiSt' StraSf
EYrOpe.


zeni Prace. James III Maurer, mlu.
vii ned6li Open Forum " Haza.
ger sini. .'Ve Francouzskych sko
ZACH ditky uceny jsou nenavid6ti
Nemce a v Nemecku ditky vedeny
nenavisti Francouz1. Pfedpovidam
ze nenastoupi-li Evrcpe jin}
smer, vypukne tam valka horst nez.
Ii byla posledni." pravil Maurer
"Chce-li Francie ma N9mecku ma
brady pax "a mimi jde chybnou ces.
ftou. Nahrady nedostanete ustra
ssneho. trpfciho lidu. Chce Ii Fran
Gle mir, nyneisim SWIM chovanfm
jde "a MIN rovnez chybnou ces-
tou."
Maurer, jenz byl lete Evrope,
vefi. Re Amerjcka industrie nemusj
Sc bati Esropske konkurence. S W.
jimkou Anglickeho tkalcoystvi Ev-
ropa Jest 40 rok6 pozadu "a Ameri-
kou. Jako ukazkou pravil. anglicti
delnici vrazf dosud ma lodfch nyty
rucne. dilnach nalezl Maurer ga
staralou masinerii zastarale me-
thody. "Evropsky lid. )" rekl Mau-
rer, "hledi prilis nazpet do dob mi.
nulych. V Anglii kdyz cht9l vid9ti
nickname nitejsi. veci veden byl ku
hrob6m rnrtvych kral1. V F:vrope
hledi Sc ma hfbitovy jako ma inspi-
raci.
Hlavnim souzeuim Evropy je ba.
zen. Anglie boji Sc Francie. Fran
Gle boil se Nemecka, Nemecko boji
sc Francie.
Pc cele Evrope tvrdili Maurerovi,
ze Amerika ma pfevziti cely valet-
ny duh. ...Ale ia fekl jsem Jim. ze
kdybychom mohli tax ucinit, ze oni
by museli slavne sc zayazati, ze
zpici kazdy kousek valecne masine-
rie drive nezli bych Americe nabidl
Eyrop9 valecne dluhy odpustiti. =
Miposou snlouyau ,VersaNlskou
FManrer naval neR6tsfm slScaiem
poslednich p9ti stoletf.
y
Pfistehovalecky system chybnym
Frederick A Wallis, komisaf po-
lepsovny New Yorku. mluvil Ute
~ hotelu v Rennert. Wallis. byvaly
pristehovalecky komisaf, Teci ave
prohlasil. ze tTi procentni kvotum
neTesi pfistehovalecky problem.
Wallis veri We vybar prist9hovalcn
ne omezogani poctu, ponevac
Amerika potfebuje pfistehovalce.
DIE Wallise pTistehovalci mali vybi-
rani byti americykmi 1fednfky pred
tim nezi jim odjezd do Ameriky do
volen. Pc priiezdu do Ameriky
vybreni takto pfistehovalci mali BY
ii rozdeleni po Americe. Kdyby
nyn9jsi system trfprocentniho kvo-
ia z1stal platnosti. Wallis pocita,
ze Spojene Staty by potfebovaly
600 rok1 nezli by zalidneny byly
TAX jako Evropa.
General Allen pr0ti nebrani
zajmu ma Europe.
General Henry T. Allen, byvaly
komandant Americke okupacni ar
mady N9mecku, Tetnil nedeli v
Madison Avenue synsgoze. Allen
je toho nahledu, ze musime 1redne
1eastniti ma Evropskych problemech
at jiz je nam to pfijemnym anebo
ne. Nedfedri dcastenstvi gen. AL
len neschvaluje Podle jeho pre-
svedceni zapadui civilisace byla sko-
rem znicena posledni valkou. Ne.
hezpeci nam hrozici jest velikyn.
Gimme zdcastnenf sc v Evropskych
otazkach jest neienom nasi povinno-
sti vzhledem ku nasemu dobru ale
ku dobru celeho sv9ta. "a
Dare yyneson $I8,6o5.O13.
VSbor ma odhady vypracoval plan
zdanovani ma budoucl rok. Pima
mestska saba obnaseti bude $2.9O
ze sta. Mestske dane. jez vynesti
mali Sl8. 1893. .Ol3. 4l ,spo,u g danemi
pfedmesti. anexu a venkova celkem
vynesti mali $22. 1913. .926.8O.
Vydani mesta rozpoctena jsou
ma $34 ,567. 96O.52. Ably vydani
kryta byla mestska sprava vedlt
| nfImVNh danf md uo1rf nnnIQfkv