YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1923-01-19

BUL1I1N D zLEp6EN4OH
POM OCH " Or. STkTQQII
ash hiington, D
pol xenie v cele,j zenl

4 Fit y dv0cf1 vec1acil, ktore StoJa
nam pred ocima q ODE tieto veci
sd 81 sebe tax protivneho smeru,
ze by sa clovek nazdal, ze jedna
vcc vyhodi til druhl a prcdsa je
tonlu ME tax. Jednou takouto We
cou je vseobecne zlepsenie robot
nych pomerov behom prave skon-
ceneho rolu. Kazdy uzna, ze po-
merry 4 priemysle sa znacne zlep-
silly al to U lSazdom smere, tax ze
dnes nemozno. hovorit neza-
nnestnanosti pocnnc Cd jednodu-
cheho robotnika, az po majetne-
no bankara. Kto sa1 vie vmyslet
do pomerov pred rokom, presved-
q sd, ze vtedy bolo ma zahal Ike
niekol'ko milionov robotnfkov, ale
dnes je tomu ME tax, lebo dnes me-
zamestnanost zmizla celkom. Dru-
hou vecou je Ease vel'ka nespo-
kojnost' u 1,udu a to Cd jel. lei
hranice po drlhfi ma sirost j ma
dlkku. Vyzera to tax, ako by ten
Pud nevedel pocftit', ze pomery
50 zlepsily re sa lepsia kazdy
den. Zda sa, ze l'udia az ami ne
vida vlastnymi oeami, lebo mace
nebolo by mono davat' ma javo
TAXI nespokojnost'.
Vsetky rozhl 'ady, po nasej in
dustrii dosvedeujd, ze pomery sa Y
kazdom smere zlspsily a ze sa sta
lie lepsia. Stav rol 'nictva ku kon-
Gu tohoto roku je' 0 mnoho lepsf
nez Dol pred rokom; zeleziarsky
pricmysel inc vyrobne podniky
stale sa zlepsujhh; zeleznice mozu
vykazat' hodne va6siu premav-
ku a prievoz tovarov, nez to bolo
pred rokom. Postovne drady, kto-
re sl jakymsi teplomerom OIL "a
dom priemyselnych pomerov ze-
mi, 81 dnes v takom stave, ze. u.
kazijd zvysky 70 svojej premay-
Ky 9 postoye zasielky caz minp)s
sFiatky boly TAX obrovsks, ze ME-
to zaznamu postovych rekor-
doch Q takom mnozstve zasielok.
Nasledkom toho celkom istotne
mono povedat', ze l'td Spoje-
nych Statov veselo kraca do po-
merov riadnych, normalnych, do
takych pomerov, 0 jakych sa mi
nulosti hovorilo, ze s1 pine blaho-
bytu.
Minister financii Mellon vyslo-
vii sa, Re je on presvedeeny, ze
Spojene Staty dnom Noveho ro-
ku prekroeily hranicu a vstIpilv
do pomerov normalnych, lebo za
vyhl'ady pokrok k 1plnemu bla-
hobytu nehol nikdy primeranej-
ST iako je dnes a to v kazdom od-
vetvi nasho priemysln. Niektori
politikari no nemaji radi, lebo 81
myslia 0 nom, ze je slabym politi-
karom alebo ze v0bec ME MIN. Ale
este al II prisvedcia, ze ked ide
o otazku obchodu, verejne ale
DO privatne veci, re on vie Go ho-
vori pozoruid ma to, co povedal.
On hovor1, ze zeleznice musia dat
vel'ke objednavky jednotlivym
vyrobnyn1 podnikom' ma rozliene
p0trebnosti to bude mat "a
nasledok, ze fabriky ma vyraba.
ME zeleznienych voznov, zeleziar.
ne q oceliarne uz teraz pripravu
jl 50 ma vyrobu vo vaesom; &C
sa tyka stavieb domov, tie zapoc
nj sa Y plnom pride nahle len po
easie sa ustali a vsetky priemy
seine podniky uz teraz majn vel
lie obiednavky, ktore musia byt
ma cas- hotove q nasledovne fabri
Ky musia Iozmnozit' syoj robotnf
cky personals Hlavi1ou pricino,
tychto zlepsujdcich sa pomerov j
to, ze sa farmerom urodilo . pol
draha biliona dolarov. Wac 1rody
nez to bolo pred rokom. "A pre-
to $ plnou d6verou m6xeme o6a
kavat', ze rok 1923 bude skutoc
ne pozehnanym rokom pre- a1ne