davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21
Sc HACE NECESARIO UN
PR0GRAMA DEFINITIVO

Agrego Mr.. McJones que la La
Dor de la Delegation Portorrique
ma llevara acknowledgements al CO.
nocimiento de las autoridades de
Washington cuales son los deseos
de los portorriqueiios. Anadi6,
que, por consiguIente, es de todo
punto necesario que Ia Comision
acuerde un programa definitivo
antes de salir hacia esta Capital.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21
MCJONES ENTREvIsTADo
WASHINGTON. Die. 90.

Entrevistado Mr.. McJones por
un corresponsal de la United
Press, expresamente para Ell
MUNDO, manifesto que ell mott
vo esencial del viaje Washing
ton de la Comisi6n Politica de la
Legislature Portorriquena no es
hacer preston sobre demandas que
afecten a la isla, sino indagar cua
les son los puntos de vista y las
lntenciones de funcionarios res
ponsables del gobierno de WASH
lngton con respecto al future po=
litico de la isla.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21
LOS PORToRRIQUENos DE-
BEN SER RECOMPENSADOS

Finalmente, Mr.. McJones cali
fico la presente Carta Organica
Gle la isla de injusta e inicua, y re
cordo las grandes muestras de pa
triotismo de los portorriquenos
durante la guerra pasada, por 10
que Ell cree deben ser recompen=
sados con una amplia forma de
gobierno auton6mico.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21
UN GoBIERNo PRop1o

Declare ell promiente politico
portorriqueio que Ell pals desea
vivamente, y as1 10 solicitara la
Comision Politica, que Sc hagan
tales modificaciones en- la actual
Carta Organica que permitan ell
establecimiento de un gobierno
propio.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21
LA ELECCION DEL
GOBERNADOR

Con respecto la election de un
Gobernador nativo, manifesto q.
tanto el, como los mas altos fun
cionarios del gobierno, estan de
acuerdo en- q. sc conceda a la isla
Ell poder de elegir su propio gober
nador en- elecciones locales, va
que, a pesar del hecho de que la
administration del Gobernador
Towner ha sido absolutamente sa
tisfactoria, no hay garantias pa
ra asegurar que los futuros jefes
ejecutivos de la isla sean del mis-
mo standard" del actual gober=
nante.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21

Uu amigo nueSIIo, aDogaoo q, La
fecho lrn estudio acerca del derecho de
la mujer. en- Puerto Rico, para ser vo-
tante. y sus puntos de vista son los
siguientes. que publicamos por Greer
los de actualidad, va que casi estamos
al comienzo de Ia cannpafia electoral
de 1924:
TIL vOTo Es UN DERECHo o PR1
vII.EGIo QUE EMANA DE LA CAR
IA CONSTITUc1oNAL EEL ESTA
DO o TERRIToRIo Y NO DE LA
CONSTITUTIONS NACToNAL
La constitution de los Estados Uni
dos no ha sumado Ell derecho del su-
fragio a los privilegios inmunidades
de que goza un ciudadano. Nj IN cons
situcion nj la enmienda catorce han
hecho votantes todos los ciudadanos.
MINOR v. HAPPERSETT, ss U. S.
102. Tampoco la enmienda d6cima quin
ia. que solo protege los riudadanos
del derecho de no ser excemptuados
como electores por razones de raza, CO.
lor previa condici6n de esclavitud.
UNITED STATES v, REESE EFT, AL,
70 u. s. 214. FL derecho del sufragio
no es neccsariamente un attribute de IL
-. L. 4 :. .s<no1 III 5n..noJ,r 5o1 xyo
70 on los Estados solo emana de las
leyes del propio Estado United sta
tes'' v. t'Crusiksank' 90 u. s. 542.
El derecho al voto que Sc alega prote-
gido por la constitution, Sc refere al
derecho al voto tai como esta estable-
cido por las leyes y la constitution
del Estado. enc Pherson v. Blacker. I"
lag u, 8. l.. Ha quedado bien estable-
cido que, slljeto las limitaciones con-
tenidas en- la constitution federal, Ell
derecho al voto esta bajo ell control
del poder soberano de los Estados. ex-
presado en- sus constituciones esta-
tAtos debidamente promulgados. A..
e. Ann. Cas-, 665: U. s. v. Reese. =
80 u. 8. 214; U. S. "Cruiksank !,
90 U. s. $40; Charge to Grand Jury,
2 Hughes (U. So 51s; estate" "
"Dillon'', IA So. Rep. Sss; Howell
v. pate" 46 s. E. GET; "spragins'
v. '.Houghton' III. 377; "Andee-
SOM v. 'Baclxer'', % Md. 5S1; 'Hu-
Der v. Rely IS Pa. St. 112.
III
EN- LA AcTUALIDAD Ell TERE CHo
o PRTvILEGIo DEL voTo EsTA RE
GIDo EN- PUERTO RICO ExcLUsI-
vAAdENTE FOR LAS DISPoSICTo-
MES DE LA LEY JONES
FL articulo 5S de la Ley organica
contiene las dos siguientes disposicio-
mes:
FAY nua 1oe ofacforar cana cifadnc da
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21

el no abriga La creencia de que
Puerto Rico logre la estadidad.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21

FL articulo So de la Ley organica
contiene las dos siguientes disposicio-
mes:
(a) que los electores capacitados de
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21

EN- LA AcTUALIDAD Ell DERE cHo
o PRTvILEGIo DEL voTo EsTA RE
CIDo EN- PUERTO RICO ExcLUsI-
vAA1ENTE FOR LAS DISPoSICIo-
MES DE LA LEY JONES
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21

Continia en- la pag s
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1923-12-21

P. de o. No. 4:
River Falls journal. [volume] (River Falls, Pierce County, Wis.) 1872-2019, 1923-03-22
Csc to $3.50
How About A New Suit?

WE have splendid new line of Adler
W Collegian Clothes. Individual in
style. They're all wool, double shrunk
with silk-sewn seams and the famous Nc
Bedwin finish The handsomest finish ever
put inside coat, and it costs you nothing
extra.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
HAZAI HIREK
Eladta a feleseget

Egy bajai (Bacs megye) lakos
annak rendje es m6dja szerint ell
adta a feleseget ket zsak krump-
lieert. A vev0 az egyik korcsma-
ros volt, aki azonban, ugy lat
szik, mem juthatott a megvasarolt
asszanyhoz. Az eladott menyecs-
Ike ugyanis rendkiviil zokon vette
az ura emlitett iizleti tevekenys3-
get, amit az latszik bizonyltanl,
hogy elkeseredeseben a ferjet meg
akarta mergeznl. LQgkOvet ke-
vert az etelebe, de marc merget
a ferj az els0 nyeles utan felismer-
te s a megmergezett etelbol tobbe
mem evett. Feljelentes folytan a
bajai torvenyszek felelossegre
vonta a meregkever0 asszonyt @s
hat honapi foghazra itelte eros fell
indulasban elkOvetett szandekos
cmber0les kiszrletenek biintettc
Matt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
ELADO.
VALODI OLCSOSAG!

100 akeros farm, csak mertf0ldnyirc
Youngstowntol, epitett ut menten, ell
ado. Ez a fold jol mIvelt allapotban
van, nemi erd0vcl es meglehct0s gyii-
m6lcsossel, s szobas j6 teglahaz, pala-
tetovel, Macy emeletes csiir, palatetovcl,
ugyszinten mas epuletek. Elegsegcs
kitun6 viz, foly6 patak legel3n. Ara
csak 100000. Ez az ar magaba fog
lalja az 0sszes allatallcmanyt, az 0sz
sizes retemenyeket es gazdasagi szersza
mokat. Fla on olcsosdgot kercs, ugy lit
mcgtalalja. Cim: Ira c. Park, 606 Home
Savings & Loan Bldg. Federal 1870
Auto. 6970. (4.I1.1S.25)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04

fsikba. Mem is olyan regen, az EN-
berek ugy kepzeltek, hogy bak-
teriulnot leveg6 terjeszti es ez
WISH egyik helyrol masikra. So.
kat hallhattunk az ugynevezett
hgcsirakr6l, levegoszGlte bakte.
riumrd. Ma mar ketsegbevonha-
Italian, hogy a bakterium az en-
| beri szervezetben es allatokban,
myers etelnemiikben vizben el. A
hgfontosabb teendonk tehat: ke-
|riilniink kell olyan emberek k0zel
seget, akik fertSz6 betegsegben
szenvednek es keriiljiik ell a myers
etel es tisztatalan viz elvezetet.
Ha varosban fert6z6 betegseg
wan, kezfogast es a szemelyes
erintkezes mas hasonl6 formasa-
gait keruljiik ell. A gyermekek-
mex ne engedjiik meg ilyenkor
hogy csoportosan jatszanak. A
keziinket gyakran es alapasan
mossuk meg. Ha a fert0z0 bakte-
ria beszelni tudna, bizonyosan ell
mondana, hogy semmi sem szerez
neki nagyobb 0ronet, mintha az
egyik ember kezerol atutazhat egv
mask ember SAHARA. A koz0s ivo
pohar es kozos torUlkoz0 meleg-
agya fert6z0 bacilMsoknak.
Tisztaban kell fenniink azzal
hogy fertozo csira, bakterium
amint szarazza lesz, r0videsen el
pusztul, mig a nedves helyen meg
szaporodik. Epen exert keriiljiil
nedves ruhat es vizes targyakat
Ne partfogoljunk olyan vendeg
lot. kavehazat vagy ,fagylaltozot
ahol poharat mem mossak ell nae
leg, mos6pores vizben.
A bakterium k0h0ges es tiisszel
) tes utian is terjed. Tisszentes E
koh0ges alkalmaval az ember eg.
, alig lathato vagy egyaltalan nen
lathat6 nyalka harmatot sz6r sze'
! ami termeszetesen legkozvetle
nebb terjesztoje a ragalynak. HI
tiisszentiink vagy koh0giink, mir
!, dig tartsuk zsebkendot a sza
< junk ele.
A fertozo csirak gyakran nye-
osztriga, fotlen z0ldseg vagy pis'
kos viz utian terjednek. Wanna
/ bakteriumok, amelyeknek mozg;
!. sat es termeszetet egyaltalan net
|. ismerjiik. Icy a slarlat laz es a
influenza bakteriat sem ismerjul
de bizonyos, hogy torok es az OF
valadekaban sZaporodlk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
J6tekony hazaspar

kaba hajdumegyei kozseg KEEP
viselotestiiletenek k0zgyiileset i'm
neppe avatta Bagi Istvan es neje,
Kovacs Eszter kabai lakosoknak
az az emberbarati cselekedete,
hogy szocialis es klturcelokra
], 100000 koronas alapitvanyt
aianlottak fel. Az 100000 koro-
mas alapitvanyb6l 100000 koronat
munkakeptelenne walt ipari es me-
zogazdasagi munkasok, ezek Owe
gyei es arvai nyugdijszerii segelye-
zesere, 100000 Vkorona iparosta-
nonc-iskolara, 100000 korona pc
dig ARIA erdemes iparos ifjak kill
foldi neutrality-suspicious. el0moz-
dltasara szolgal. Bagi Istvan mint
egyszerii lakatosmester kezdte pa
byafutasat, de nAgyszerii kepes-
segeiyel es szorgalmaval kis milne
lyet ut6bb rcmek gepjovitopnii-
heHye fejlesztette. A;kivalo Una
gyar mester t0bb szabadalmavaI,
az egesz orszagban elterjedt ge-
peiyel, maid az ipartelepen epi-
tett malmaval Macy vagyont seer
zett. Felesege is mintak6pe j6
magyar asszonynak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
NE BANTsUK A HAaEN0s
MADARAEAT
A "madarfalo kilf0ldial<.' '''' sSa-
babe egy idsgennek vadassni3 A
vadaszengsdSly mssszarz6ae. Enc
kes Is rovarpusztit6 madarak

A rengeteg panasz es bantalona,
nelly az idegeneket eri, egygyel
szaporodott: egy allaved0 egyesu-
let elnoke kijelentette, hogy a
kulfoldiek nagyresze minden ma
darat megol, melyet csak elerhet
a puskagoly6javal. Az amerikai
vad-oltalmazo egyesiilet elnoke
szerint kUlfoldiek dacara szi-
goru torvenynek, ezfevel pusztit-
jak hasznos madarakat, szemben
a benszulott amerikaiakkal, akik
rovarirto es enekes madarakat
sohasem bantalmazzak. Az orga-
nizacio elnoke elarulta tovabba,
hogy az idegenek mem igen valo-
gatnak abban, hogy, milyen madar
keriljon az asztalukra, epen olyau
joiziien megeszik a baglyot, mint
a varjut, s6lymot vagy akarmi
mast, amit csak megs tudnak see
rez1ti.a Vegiil kijelentette, hogy
leghelyesebb lenne, ha kiilf0l.
dieket egyszfrsmindenkorra eltil
tanak a vadaszattol es megvonnak
vadaszengedelyeiket. Az idegenel
- mondja- mem tesznek kiil0nb
seget vad es vad kozott es mem
tartiak be tilalmi id0t. i.
Meg is nevezett bizonyos faju e,
nemgetisegii idegen csoportot :
del-europaiak koziil, akik szerint'
a legkgyetlenebbek. Az eszak-eu
r6paifmadarak ugyanis Afrika fe
le v$ndorolnak, keresztul ezen del
eur6pai teriileteken, melynek la
kosaKkegyelmet mem ismerve, ESQ
portpsan lovik lie hasznos van
donmadarakat. "A bevandorlok
. ugy Iatszik, keptelenek megerte
nj = mondja az elnok = hog,
Amerikaban ezt mem tiirhetjtik
hogy lit vandormadarakat tilos lie
l6ni.''
Amerikanak .minden madarra
= mely lit el vagy lit tartozkodik
sziiksege van. Lehetetlenseg len
ne lily merhetetlen tomegii elelmc
produkalni, ha mem lennenek re
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04

Mi q baltArinna -Hogyan kell w.
dekszniink a fsyt0zes sllen.--F0bb
s1s4szah6lyoak

Mixer "csirarol' vagy bakte-
riulmr6l beszdlunk, rendszerint
fertSzG bakteriuinra gondolunk,
pedig tudnalnk kellene, hogy mem
minden bakteria fert0z0 es nem
minden csira artalmas. A legtobb
bakteria artaamatlan hz> emberi
Iszervexetre, de --- termeszetesen---
nem ritkak azok sem, anpelyek
testiinkben veszedelmes pusztitast
lvegezhetnek. A bakteriunot rend-
szerint esak akkor vessziik eszre,
amikor rombol6 munkajat meg
kezdte es ilyenkor az okosabbak
es 6vatosabbak halasztas nelkiil
keresik fel az orvost, hogy az a
fejlodo betegseget idejeben elliott
hasa.
Tagadhatatlan, konnyebb tana-
esokkal szolgalni, mint az 6vintez-
kedesek szabalyait valoban be is
tartani. x megakadalyez6 orvos-
sag sokkalta fontosabb, mint XII
kuralo gy6gyszet, 'masszoval sok
kal fontosabb, hoay tisztaban le
gyiink fertozS csirak fcllepese
mex megakadalyozasaval, mint
azon modokkal, melyek utian a fel
it0z0 csirat a szervezetiinkb0l ki
pusztithatjuk.
Az efozetes ovatossag alkalma
zasahoz sziikseges, hogy megis
) nerkedjiink csira termeszetevei
illet6leg azon mozgassal, amelye
a. fert3z6 bakterium szervezetink
ben veghezvisz. A csiranak mines
laba es nincsenek szaranyai, -
olyannyira apro, hogy szabad szen
> mel, mikroszkop nelkiil, mem lat
hat6. Elvitazhatatlan, hogy kel
valami k0zvetit6 anyagnak Jennie
amely lehetove teszi, hogy pa
ranyi organizmus egyik embertd
: a masikig jusson, hogy az egyi|
: varosbol atleriilj0n egy ma
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04

Fvarpusztito madaraink, nlelyek az
erd6inkben, kertekben es farmo-
|kon elSskotl5 rovarokat, fergeket
Ielpusztitanak. Madarat megolni
|val6ban ertelmetlen es kegyetlen
dolog, mert hiszen az a nehany
|uncianyi hus vagy a kis elvezet
nem tesz boldogabba, ellenbeu
Macy kiterjedesu veteseket tehe-
think t0nkre, amelyeken esetleg a
fergek veszedelmesen elszaporod-
tax. Amellett termeszetesen a
kiilfoldiek johiret is alaposan ala
asna, ha az amerikaiak AIT k0vet-
keztetnek, hogy minden idegen
madargyilkos.
Sok bevandorlo el abban hit
ben, hogy madaraszni es vadaszni
sjoea van epugy, mint az els5 tele-
Ipeseknek, akik szabadon minden
vadat es madarat / lnbeg egejthettek
Ez a felfogas egeszen helytelen
NIinden aHamnak ktlon vadaszatl
torvenye van, mely szigoruan el6
Eirja, hogy hol, mikor es milyer
Evadra szabad vadaszni. A legt0bt
skallamban csakis engedellyel sza
bad vadaszni, amit county clerk
tU kell megszerezni. Az engedely
'llyel is csak .bizeny ossfajta madar
ira vagy vadra szabad 1adaszni,
negjel0lt idon beliil, tehat tor
veny altal eloirt idenyben. Val
allan, mely teljesen eltiltja az ide
geneket a vadaszatt6l, s0t va
daszfegyver birtoklasatol is.
re- Igen sok allamban tilos eneke
madarra' vadaszni, de ha van
olyali allame ,ahol mines ere new
torveny, az amerikai k0zonseg e1
zelmet hatarozottan serti a mads
rak bantalmazasa, mar pedig e2
respektalni kell. Azokban az a
lamokban, ahol medve talalhatt
nagyobbara az evnek csak nehan
papjan wan medvevadaszat mes
engedve. Icy Massachusettsbe
december 4-to1 Gig.
Igen ajanlatos minden vadas;
: max: amerikai polgarnak es xii
f0ldinek, megismerkedni azon a
], lam vadaszati t0rvenyeivel, mel,
!, ben lakik. Pontos cimmel es mil
: den egyeb felvilagositassal hel,
: bell postmaster keszseggel fo
: szolgalni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
F3ldreneAs recsett

A multi ho 25-iken hajnali 3 ora
Is perckor foldrenges volt bara-
nyamegyei Pecsett. Ket es Eel
percig tartottak a lokesek. Sze,
rencsere mas baj mem t0rtent
mint hogy kicsapodtak az ajtok
megrepedeztek az ablakok es a ia
lakrol leestek a kepek.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04

DR.. r. A. Dalbey-nek, 279 East Fed
eral ST., masodik emelet, teljesen be-
rendezett villamos gyogyosztaly folott
rendelkezik. Huszonot even at gy6gyi-
totta itten az osszes hetegsegeket.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04

Ha On beteg, menjen DR.. r. A. Dal-
bey-hez, 279 East Federal st., masodik
smelet. 8 meggyogyitja es egeszssges
aIlapotban fogja tartani ont.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
APR0 HlRDETEsEK

M. HIMELREIcH
4 sos Dollar Bank Bldg.
fNGATLAN, FARMOK, BIzTosITAs
Youngstown, O.
Telefon: Bell Main 737-Auto. G13l.
Elad hazakat es-farmokat kenyelmes
reszlctekrc. (23Ix2D
Valamennyi k0zmunka k0zel6bcn.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
HAZAUTAZAS

dAZA AUTAZAS
vegett igen jutanyos aron vehet
meg egy gy6ny0ru hat szobas ha-
Eat. amelyben ket csalad is LAX
hat. Pince, padlas, firdoszoba,
gag, villany, vi furnace. A lot
zoe lab hosszu es 80 lab szeles. A
haz majdnem vi, inert csak 4 ewes.
Keszpenz kell 1900 dollar, a t0bbi
kenyelmes torlesztesre. Ket villa
nyos vonal a haz elott es annak
szomszedsagaban. K0vezett utica.
Reszletes felvilagositast ad: Mi
holk Sandof, COL Dollar Bank
Bldg, Youngstown, o.
(2S,4,l1
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04
Sikkaszt6 tisztviselO

A budapest <ozponti Ertekesi-
to Szovetkezet iisyvezeto igazgat6-
jat, Krausz Mihilyt, Budapestea
letart6ztattak, inert t0bb milli6t
sikkasztott.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-01-04

A legtisztabb fird6hely Youngstown
ban f6rfiak Is n0k szanara, Il lcgala.
csonyabb afon. Nyitva reggel S-t6l es-
te Sig, ,yasarnap delig.
919 Home Savings 4 Loan Bldg.
The L'Anse sentinel., 1923-08-24
Cut Alfalfa When New
Shoots Begin to Appear

"Under average weather conditions
alfalfa should be cut when the new
shoots begin to appear at the crown"
says A. @. Army Of the farm crops sec
tion, University farm. "These shoots
are yellowish white in color and may
be easily seen at the base of the al
falfa plant. If the weather has been
very dry for time previous to the
date the crop would usually be cut.
the appearance of these new shoots
will be delayed more than the devel-
opment of the crop itself. Under such
conditions it Is well to watch the stage
Of blossom and cut when approximately
one-tenth of the flowers have appeared.
Delay In cutting the first or second
crop makes the subsequent crops cut
the same year later. Alfalfa may be
narrowed with spring tooth harrow
or other similar implement immediate
-ly after the first or second crop has
been removed. This narrowing aids
in keeping down grasses that ruin the
stands Of alfalfa.
The L'Anse sentinel., 1923-08-24
Dairyman Has Problem
in Feeding His Stock

Since sows and cows have become
coworkers as mortgage lifters the
dairyman has another problem in feed
ing. He has the job of supplying
plenty Of minerals to be used In build
ing the bony frame Of hogs. Salt,
ground limestone, and bone meal, equal
parts, Is practical and economical
mineral supplement to keep before
hogs, according to animal husbandry-
men at the Kansas station.
The COW population of the United
States Is going up. There are 25.505,-
600 milk cows in this country, count
Ing the "A, 900 on farms and 1,25O,-
600 In towns, according to the Depart
ment Of Agriculture, Washington, d. q.
Fifty gallons of milk per capita were
consumed last year. People In the
cities drank or ate In some form or
other two gallons per capita more than
they did In 1921, but the average was
pulled down because farmers and their
families failed to increase their con.
sumption.
The L'Anse sentinel., 1923-08-24
LAND BROUGHT UNDER PLoW
States ArtlficlalIy irrigated to
Point Of High Production.

Under the system Of federal coop
Grafton the reclamation of Americas
arid lands proceeds today with In
creased speed and confidence. Before
1860 the number Of farms under irri-
cation In the United States was 500
comprising 100000 acres; in 1910 the
acreage had Increased to 14,433, ,285.
while by 1920 the government census
shows 1,016,391 farms under irrigation,
with an irrigated acreage Of 19,191.-
TIC and an area subject to irrigation
under projected spstems In excess Of
B6,0O0,0OO acres. The present gross
area under irrigation In the United
States, all of which Is the result of
not more than 20 years activity, rep
resents one-fifth of the aggregate
lands now being irrigated on the
carth's surface. In addition we have
many great projects In view, including
the Columbia river project, which con-
templates the reclamation Of 100000
600 acres of arid land, and the Colo
RADIO basin, with 100000 acres. while
bills In congress and appropriations al
ready provided furnish many hundreds
Of millions Of dollars and include de-
velopment In all parts Of the country
where irrigation Is In practice.-Ed-
gar L. Hampton In Current History.
The L'Anse sentinel., 1923-08-24
Age Of the Ocean.

The ocean is not, of course. as old
as the earth, since 1t could not be
formed until the surface of the globe
had cooled sufficiently to retain water
on 1t. 1t may, therefore, seem chimeri-
cal to try to measure the age of the
sea, but the task has been undertaken.
The estimate has been based upon the
ratio of sodium the sea contains to
that annually contributed by the
washings from the continents, The
conclusion has thus been reached that
the ocean has been In existence be-
tween 8O,OOOO0O and 170.OOO,OOO Of
years. This does not seem to be q
very definite dissemination, but, In
geology, estimates at time In years are
extremely difficult because Of the un-
certainty Of the elements Of calcula-
tion.
The L'Anse sentinel., 1923-08-24

not long ago along the banks of the
Yukon river.
Mr.. Chapman has been engaged in
missionary work In Alaska since
1887, and In addition to his church
work among the natives, has found
time also to pursue investigations
along scientific lines.
The camel bones which were found
In Nebraska have been mounted and
placed on exhibition In the American
Museum of Natural History In New
York. 1t Is known that in prehistoric
times the camel ranged all over North
and South America, but, so far as Is
known, until the discovery along the
banks Of the Yukon In Alaska of sim
liar skeletons, It was not known that
they had ranged that far north. The
fact of their exhumation In Alaska
would now seem to indicate that the
camel wandered nOrthward into the
Alaskan country In prehistoric time,
and during the period when the Amer
lean and the Aslatlc continents were
united at that point where the Behrlng
sea now separates them. crossed over
into Asia, where In later times they
became for long ages and still remain
the chief beast Of burden among the
Asiatics.
The L'Anse sentinel., 1923-08-24
Disinfectants to Kill
I;ica IN Cows and Calves


A good method of getting rid Of
lice on cows and calves Is to get q
good scrub brush and then prepare q
solution of one of the coal tar disin-
fectants or sheep dips. Creolin is good
and 1t should be added to warm water
until the solution is quite milky. Rub
this solution in with the brush, taking
particular pains to get 1t on the af-
fected parts. A sprayer can be used
but is not as effective as brush. The
work had best be done on a warm,
sunny day In order to prevent chilling
or catching cold. Another good remedy
Is to rub on back Of the horns and
ears, where the animals cannot lick
It, small quantity Of mercurial oint-
ment. Care should be taken not to
use too large quantity of this prep
aration, as 1t may be absorbed by the
system and salivate the animal treated
1t will be impossible to get rid OF
the lice II the quarters where they
are kept are not treated also. Spray
with coal tar solution. Bedding and
refuse removed ought to be burned
or hauled to field where animals will
not come In contact with II. After
this Is done scatter lime around the
floors and whitewash the walls and
ceilings, II you care to go to THIS
trouble. Unless the quarters are
cleaned and disinfected there will be
reinfection of treated animals whep
they are put back.