Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-02-15
AMER1KA KUKoRICA.TERME-
LEsE

/
koricat mem ismertc a vilag. Ez q
tcrmeny fontossag dolgaban
cgyenl6 niv6ju barmely mas ter
menyevel a vilagnak. Az Egyesiilt
Allamok termesc a vilag 0sszter-
mesenek haromnegyed reszet to-
lszi. l92O-ban Amerika kukorica-
termesenek ertekc 2,15O,0OO,O0O
dollart tett ki.
! Kukoricat kozvetlen formaja-
ban az 0ssztermes 40 szazalekaig
serteshizlalasra hasznaljak. Mas
allatok tenyesztesere 80 szazale-
lkot hasznalnak fel. Kiil0nfele
leledelekben feldolgozva Amerika
Inepenek legfontosabb taplaleka.
Amerika minden allamaban
Iterem lzukorica, A. Ohio allamtol
nyugatra Missouri videkeig ter
Iied0 teriilet azonban a leggazda-
gabb kukoricaban. Az eszaki vi
dekeken atlag so nap alatt, mig a
deli videkeken $50 nap alatt erik.
ATinthogy a kukorica termelese
es feldolgozasa nagyjelentosegii
Iiparra n6tte XII magat az Egyesiilt
Allamokban, az illet6kes hat6sa-
gok allando kutatasokat es vizsga-
!latokat folytatnak abban az irany
ban, hogy termelest mennel in.
tenzivebbe tegyek es termel6kct
a knkorica betegsegek megakada-
Ilyozasaban mennel jobban kioktas
SAX. A termeles intenzivebbe te-
ltele erdekebcn igyekeznek a ku-
korica iiltetvenyeket mennel esza-
kahbra terelni. A vetomag celai-
ra hasznalt kuk oricaszemeket tu-
domanyos alapossaggal megvizs-
|galjak es csakis legegeszsegh-
lsebb fajtajat hasznaljak fcl. Mi
noseglk szerint a hat6sagi szak-
lert6k hat osztalyba csoportositjak
a kukoricat es lcgjobb min6seget
egyes szammal jelolik. A kiilon-
bozo min6segek piaci 55-e, napon-
ia valtozik.
! Bar az utolso harminc eszten.
|doben a kukoricatermes alland6an
emelkedett, az exportban meg sem
|lathat6 emelkedes. Ennek ma
|gyarazata az, hogy a lakossag
szama is a'lland6an emelkedik es
Iaz allatok etet6sere is mind ma.
gyobb mertekben hasznaljak a ku-
koricat. A haborut megelGz6 tiz
esztend6ben kivitel cgyharmada
Nagybritaniara, egyhatoda pedig
Nemetorszagra jutott. Kisebb
lmennyisegben Kanadaba, Nemet-
alfoldre, Daniaba, Bclgiumba, Ku-
baba es Mexicoba importaltak.
I Argentina, dacara lenyegesen
kisebb Observation-Disclosures, ket-
seer annyi kukoricat exportalt
|19oo-t6l 1920-ig Europaba, mint
Amerika. Az amerikai kukorica
lnak Eur6paban az argentinai ku-
korica a legnagyobb versenytarsa.
| A kormany hivatalos szakert3i
lszerint az argentinai kukorica
|Europaban jobban keresett, mint
taz amerikai. Kil0n0sen all ez
lFranciaorszagra es Belgiumra.
Ennek Okla abban rejlik, hogy az
|argcntinai kukorica szemei XII
sebbek, tehat alkalmasabb a ba-
iromfiak. etetesere, edesebb es en-
lnelfogva JObD lovak taplalasara,
Ikisebb a nedv tartalma, tehat ke-
vesbbe van kiteve a haj6szallitas
alatti megromlasnak.
/ Az argentina kukorica buselon-
kint 9-1O centtel dragabb Euro
paban, mint az amerikai kukorica.
ugylatszik azonban, hogy ez a k0-
|riilmeny mines befolyassal az iran
Ita valo keresletre. A haboru be-
Ifejezese 6ta a tengeri szallitasi dij
}olcs6bb lett, az amcrikai vasuti
{dij azonban meg mindig tulma-
Igas es ez a korIlmeny az argent
|nai kukorica termel0knek az anne
Irikaiakkal szemben rendkivul
|nagy cl6nyt ad. A haboru el6tti
Ialacsonyabb vasuti viteldijak ide-
|jeben ezen el6nye mem volt meg