SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1923-07-28
o SOUCASNYCH UDALOSTECH.

Kdyz onehdy zdejsi republkansky dennk naval move
Johnsona Minnesoty neotesanym
domym norvezsym armarem dovoli sme 81 proeviti po
chybnos Johnson byl by 'nevedomym' kdyz schazi
znalost uhazenych zpusobu te "lepsi" spolecnosi.
Rozmluva, kterou onehdy mel zastupcem Sdruzeneho
tsku pfesvedcla sme nemyili SVEN usudku -
Johnson neni 'nevedomym naopak dobfe informovanym
jenz patrne sudoval bedve dueze ekonomicke
otaZky.
Zda Sc nam vsak Johnson prestrel, kdyz pro-
hlasl
"NInoz Sc domnivaj re to- co Sc stale Rusku, neml-
ze sc sta teto zemi avsak nekamte TOM Moho by
Sc stati drive by kdo vede deje Car mel vel
kou armadu nemoh zasavti revouci. My sova name
neakou armadu by edy vada moa delat kdyby doslo
k celonarodn revoluc? Nemohla by delat niceho.
V jest zvoeny senator Minnesoty veikem
omylu. Ably moho spoenych satech sati, sta
Rusku napred bychom zde mit tytez neb podob
pomery jake byy zem do tech jesc zde velmi da
leko.
Dale prav Johnson rozmuvt zastupeem sdruzene
no tisku:
"sedesat pet procen bohastvi jest rukou pro-
obyvatesva nebude epsho rozdeeni ohoto bohat
stvi, obycejny lid ubouri prot tomu'
Niko, "obyceiny lid nevzbouri pro tomu, re oo-
Jest nespravedve rozd6leno ale nepochybne
by vzboufl kdyby rpe HAD Carlyle, veliky hsorik
flosof angcky napsal re "revouce zacnaji zaudku
sotva kdy napsano bylo pravdv6jsich SLOW.
Pokud 'obyceny lid Y Amerce vice zajima prize
fight base BALI nezli deje kongresu, nejsou
valne vyhidky revouci.
Dnesni pomery cssecne jsou podobny prvnci
let devadetych Pravme vsoyne castecne nebot kdeztC
tehy ze easy dolehy stene farmare jako messkG
dnictvo pfitomne hlavne farmai ktef mali szno
Utrpel velke zraty pokesem ceny zveho dobytka a
dalsi zraty pokesem ceny obi.
letech devadesaych kdy Sc bus kukuflce prodaVal
mistnch trzch 10 kdy vubec ami nevypace
10 vozi il do rhu mezi farmar zacal vzmahai radka
lsmus povstaa populscka jez zvoila nekok
natoru guverneru vysoupia svym vlasnim lskem
presidentskych volbach
druhe polovci let devadesatych zacay vsak pome
zem&d4svi lepsit behem stall farmafi opet
tim nejkonservatvneisim zivlem narode = lako sot
vsude jinde.
Jejich prltomny radikasmus muze pfisp6h "zamicha
nj poickym sranami ty dye stare uznal tfeba ~
dobre pfevzi nfktere ejch pozadavku - jake je pre-
luce hodht daeko.
pnahdy1 1mlnli isme 0 reel kalfornskeho senators
Johnsona jz prosovi New Yorku pri SVEN navrau Ev
ropy By to enom strucny prehled nekterym do
sovne citovanymi vynaky nebot rec celia by 81 vyzada
mnoho sloupcd, Nicmene vsak oho, sme uvefejni
kazdy moh sezna senator Johnson, eden vudcu pro
gressvn skupny senate proti meznarodnimu soudu
pro Svazu Narod vubec proti vsem podobnym sty kun
Evropou. .~.,,sxi& HskSt1wt
Senator Johnson nepochybne pravdu tom, Ey
rope neprej Spoenych Sat Svazu Narodu neb
zinarodnm toho dhvodu by ocekavali nejako
zvastni moudrost Amerky nybrz edine proto ze ma
meka penze hodne vetnu vseho zlaa na svete
by moha postavit hodne vojak Evropa zvani Spoje
nych Sau do Svazu Narodu do meznarodnho soudu le
daleko Cd nezistnosti bude n1 senator Johnso
pravdu - ~@sas ~ssA
Ale bude miti pravdu tom, ze Amerika nfnze
tes sve "skvele osaocenosti hledet hosene, at de