Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-04-12


epileptikaban vagy tiid3v&szbof,
Iszenvedeft. 480snek valiant. rasa-
dos betegsege, mint trachoma, h6sr
'baL szifilisz vagy egySb nemi ba-
Ija volt. :Mindozek kiilSn rcndelks
|zesek alapjan ki, vannak utasitva
az Egyesiilt Allamokb6l Is rendes
koriilmenyek k0xitt azonnal de-
portalhat6k, andlkiil, hogy feleb-
bezhetnenek. Ilyen egyeneket
esetleg elhelyeShetnek a kdfhazba.
amig deportaliAk 6ket. de. szigoru
|trtelenfben az ilyen ielegenek nem
reszesihhetnek ke7elesben vala-
mely betegseg miatt, amelynak
alapjan kiutasithatok, esak azert,
hogy bebocsathatdkka valianak az
! Egyesiilt Allamokba, haesak q
munkajigyi miniszter mines meg
gy5zddve arrol, hosy kezeles
begtagadasa embertelen volna,
lyagy rcndkiviili nchezsegeket
vagy szenvedest okozna az idegen-
mex. Ifyen engedelyt csak ritka
esetekben adnak, altalaban olyan
esetekben, mikor, gy-ermekek szii-
/ 54 3 -4gse q e
leikhez vagy mas rokonaikhoz jon
mex ebbe az orszagba. Korhazi ke.
,Fzelest '48 6ran beliil, miutan meg,
allapittatott, flogy az idegen vala-
mi betegsegben szenved, kerve-
nyezni kef. Ellenkez6 esetben
azonnal megtortenil a adepor talas.
/. A torveny azonban a bevandor-
.lok egy bizonyos osztalyaval kiva-
Etelt tesz.s Ahelyett, hogy azonnal
Ideportalnak az olyan ragados be-
tegsegben szenved6 feleseget vagy
kiskoru gyermeket, aki lit allan
do tart6zkodassal rendelkezG fer-
Ejehez, illetve, apahoz valo csatla-
kozas eeljabol jon XII, visszatartjak
addig, .amis megallapithato, hogy
getegsegiik konnyen gyogyithatd-.
e vagyi pedig. hogy bebocsatha-
toxic anelkiil, hogy masokat vesze-
lyeztetnenek. Ha partraszallit-
Ihat6k az egyebkfnt bebocsathat6k,
akkor beboesatiak 6ket. Ha meg
allapitjak, hogy betegsegiik kony-
pyen gyogyithat6 es ha a ferj
vagy apa, vagy mas felel6s szc-
mtly hajland6 viselni a kezeles
koltsegeit, akkor kezeles ala We
hetik az iflet6ket a ki.ha:ban
mindaddig, amig megey6gyulnak
es azutan bebocsathatok. Ugyan-
ez, all a honositott polgar felesege
esetere, ha hazassag ferj homo
isitasa elott tortent es honositott
polgar kiilfold0n sziiletctt kiskoru
|gyermeke esetere, ha gyermek
az apa honositasa el6tt sziiletett,
minthogy az ilyen gyermek mem
amerikai polgar, amig bebocsatast
mem nyert es meg mem kezdte az
lando tart6zkodasat az Egyesiilt
Allamokban. Kil6nbseg azert meg
is van es en- az, hogy az ilyen ese-
tekben, ha a ferj vagy apa mem
k6pes a kezeles k5ltsegeit fizetni,
a kormany fedezi AIT.
Amint mar emlitve volt, a kor:
hazi kezelest 4S 6raval azutan,
hogy betegseg megallapittatott,
la bevandorlasi hat6sagt6l kercl-
mezni kell. A kerelmeket tovab-
1bitjak munkaGgyi miniszterhez,
ah megadla vagy visszautasitja
]azokat. Honositott polgarok vagy
allandoan lit tart6zkod6 idegenek
fclcsegei es gyermekei eseteben,
ia folyamodvanyban fcl kell tim
tetnr, hogy folyamod6 vagy va
laki mas a folyamod6ert, kepes
azonral letetbe helyezni ,egy asz-
szeget, ami elegend6 so napi ke-
zeles koltsegeinek fedezesere Is
Ih3jlandd egy lesalabb is 500 dol
/ Mros bondot is sadni. Ezenfelul
lesalahh Is Is nappal az emlitett
hatvan nap lejarta el6tt tovabhi
tSsszeget kell letetbe helyezni, a.
mely legalabb is meg 80 napi ke,
zeles k0ltsegeit fedezi es ICY min.
den toSabbi 20 napi id5re, amig az
Il iAlntvrY1 nH0rpnxy1 nxyv,1 xc S~1o~~o.,..