Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-06-21

tcimu miiveben, valamint igen sok
ma dl6 pszichologus is allit, mely
szerint lninden tudas az erzekek-
ben veszi eredetet, es ha Edison
becslese helyes, akkor nyilvanva-,
10, hogy milyen nagy mertekben
szorulunk latosaefviinkre, mint is
meretszerz6 szerveink legfonto-
|sabbjara. Minden tndomasunkra
jutott 100 tenyb6l 85-ot szemiink,
9tet filink es Got tobbi SERVE
ink utjan nyerjik.
Yal6szinii azonban, hogy olyan
informaciok is jutnak tudatunkba,
imelyeket mem ,,aT emlitett erzeke
ink valamelyike reven szereztiink.;
gondolkodas, oszton es mas pro-
cesszusokat is tekintetbe kell ven-
nj, Tovabba !, nagyon valoszinii,
hogy a tudasnak azok meretei,
melyeket kiilonboz6 forrasokb6l
es erzekekb6 szerziink, nem bir-
max szigoru alland6saggal .es az a
pontos arany, anelyet Edison meg
allapitott, ha hozzayet6leg helyes
is, mem ,allja meg a helyet min
denkire vonatkoz6lag es iminden
yiszonyok k6zott. Ketsegtelen,
hogt nagy kiilonbsegeket talalunk
a kiil6nb6z6 egyeneknel a szelle-
mi. korbeli, lsornyezeti es mas k5-
rii.lFRlas'f|qpasyfk .Fls Il 'killlonb9z6sege szerint
, A4IsAlbefi tudas legfobb forrasa
l,'1; 1. 'i''Ht'la seem
| AneKiI,. hogy, a bolcselked6k
fs:lfa II. ilfIleKsbfuvarok Il,,sf .hajszalhaso ogatd
lekmzdseibe bocsatkoznank, azon-
lnal inegallapithatjuk, hogy a
lszem. a legfobb forrasa az embert
ltndasnak.- Ha valasztani kellene
a .latas vagy az osszes tobbi erze
kek elvesztese k0z0tt, legtobl
ember a latast tartana meg. +
| Ha visszagondolQnk .iskolasko
|
lrunkra, meggy6zodhetiink arr6l
lhogy az egyes tantargyakban ;
!legt0bb esetben jobban emlekez
I! !tiink az olyan dologra, mely vala
mi szereny kis keppel volt illuszt
. ralva tank0nyviinkben, mint ia
nltonak vagy tank0nyvnek sza
: valra. Termeszetesen egyikiink
mex latoerzeke jobban ki lehet fei
, lodve, mint masikunknak, de alta
laban megallja helyet az elob1
hangsulyozott allitas.
: Az ember olyan mertekben ti
maszkodik latoerzekere, hog
: szinte elamul, mikor latja, hog
: bizonyos allatfaj inkabb mas q
: zeket veszi jobban igenybe.
kutya peldaul, milxor a nyulat ii
d0zi, jobbara a szag utan meg
les j6llehet egy rovid, egyene
lranyban valo szaladassal gyor
: sahban elJutna a nyul tart tbzkod
helyehez, ennek dacara iSinkab
tekervenyes uton rohan abba a
iranyba, amerre szaglo erzeke We
yeti. Szemeivcl csak akkor ves2
eszre nyulat, mlkor mar ma a
mem kozvetleniii mellette van.
, A kizarolag elvont gondolkoda
veszedelme
Mar emlitettiik, hogy a Condo
kodas reven valosziniileg szinte
Iszerziink bizonyos mennyisegii t,
dast, amlnt AIT Kant es masok 4
lltottak. Mennel nagyobb mel
tekben kepzett az ember az cline
lett gondolkodas teren, annal ns
Igyobb hajland6saga van az elvon
fogallnakban' valo gondolkodasr
es rendesen SEEN elol teyeszti aze
/; kat togalmakat, amelyekr0l eg,
szerlien erzekeink utjan yesziin
tudomasi. ICY lesz nemely embe
!szorak ozoIt, feledekeny. A {
gyelmilk befele .fordul es bizonyo
adott helyzetekben, melyeknek K.
lfeJlod6Seben a szemnek es a t0f
bl trzekeinknek szerepe van, ner
mutatnak olyan intelligens megel
test, mint egy sokkal egyszeriib
agyu 5mber.
faufI knpii I'm ,npypoIy 4,Jha+