YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1923-03-02

|jji 1aho dkti, elm drive, tim I6pe, s
Ito snaSf, " dat no dos slistavy, "a
|rucit', sabezpe6it' no. AspoI do
|sial AMI jedon sloycnsky autono-
mistieky politik nepoyedal, II
|chce okamzite snem. TO ie otazka
|bnd1cnosti, ked' Slovensko bnde
|skrx na skrz prebudene, politicky
|vycl1ovane. Preto narne q plane
ISL kriky, ze aSlovensko nemoze
mat sainospravu, lcbo je ma to ne
schopn6, ncma dost' l'udi atd ~.
TO je take, ako kcby niekto me-
|chcel uloxit' peniaze do banky
pre- svoje diet'a, s od6vodnenim,
ze ma este len 3 roxy, teda ich
nepotrebuje, ami ich potrebovat'
|nebude.
Po vteleni Pittsburghskej Do
ihody do 1stavy poziadayka nasa
|i3 okamEit6 sriadenie Skolskej
Rady Sloyenskej, d'alej Kvalif;-
|kacna Rada a Poradny Sbor. To-
ito sd haavne veci.
Je znamo, ze ma Slovensku mai
ma skolska otazka bola spravova-
ma nest 'astne, nesikovne, lebo cen
Itralisticky. Fakt je ten, ze hoci
|skolskym referentom Dol centrali-
sticky predak Slovak (pot'azne
Cechoslovak) Stefanek, v skol-
|skych otazkach rozhodovali Cesi
Folprecht, Macenka a ini, pot az
ne ich pomocou Praha. Je znamo,
|ze Skolsky Referat vybavoval vse
|tky skolske veci odvisle Cd Prahy
Ia vlastne Dol Zen fig1rkou Prahy.
Ma vymenovanie ueitel'ov pre- slo
venske skoly Slovaci nemali vo-
bee vlivu, nasledkom toho so dna
ma den pribldaly take pripady,
lie slovenski ucitelia boil zaznava-
mi, znemoznovani ma ich 1kor
|uplathovali sa ceski ucitelia. Ami
|nehovorim 0 tom, re platoch bo-
iii slovenskf ucitelia ukrivd 'ovani,
Ikym ceski ucitelia mali vel'ke pla-
ty, ami nehovorim tom, ze slo-
venski ncitelia, profesori boil ca
sto len v t. Nv. smluvnom pomere.
&. j. takom, ze ich vlada kedykol.
vek mohla prepustit', kym ceski
professor, ucitelia boil obycajnc
|definitivne vymenovani. Ale 60 by
|ako bolo, je mad since jasnejsie, ze
|slovenske skoly maj1 byt' slo-
venskych rukach to preto, lebo
s1 to slovenske skoly. We'd skola
lie budncnost 'ou naroda a mad tou-
to budncnost 'ou strait ma pravo
len narod. Nemozno predsa prist'
S prirodzenejseu poziadavkou, a
ko ma pr. je ia, ably Skolske knihy
|udobrovane boly Slovakmi a ME
Cechmi. V6bec ma Slovensku sd
|celkom inc skolske pomery, ako
" Cechach preto skoly majl byt'
v rukach slovenskych. Bratia Ce-
ISL mech nam ' skolskych veciach
vypomahajd, ale nemozu 81 yindi-
kovat' pravo, ably slovenska skola
len a len Cd Mich zavisela. Preto
je potrebna Skolska Rada, ktorej
sa centralisti tax vzpierajd a ami
|pocut nechc1 nej.
Kvalifikacna Rada potrebna je,
|lebo, ako az bolo viaraz spomlna-
ne, ma Slovensko posielaj1 sa ex-
|ponovanf dradnici, ktori casto ne
majd potrebnej kvalifikacie (s1-
costly alto nielen odbornej, ale ]
mravnej, narodnej. Opakovat' ne
idem, pripomeniem len, ze ked uz
pozAduje sat potrebna kyalifika-
|cia, odborna znalost', prislusne
skolske vzdelanie u slovenskych
| dradnikov, mech sa ona vyzaduje
Ii u ceskych. Takto treba rozumet'
vzajomnosti q rovnosti. Mic tax
neskodf tel yzajomnosti, ako to
ked' Praha vysle bez opytania 81
Slovakov dradnfkov ma Sloyen-
sko, alebo ked ich tam drxf vzdol
ltomn, ze sa neosvedcili a ze sa prf-
| padne hoci j cele Sloyensko owe
proti tomu, alebo onemu. Kva'
llifikacnon Radon mali BY Slova
lci moxnOst' kDntroloyat, cinnost