davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18

Rock Spring, Wye, 'kozotti reszet
ben, mely a harom reszre osztott
repiil0-ut kozeps6 reszet kepezi,
10000 merfoldet repiiltek 10 mil
10 darab postal kiildemennyel,
anelkiil. hogy a legi postajafat
egyetlen egyszer is megszakitast
sZenvedett volna. September de-
rekan transzkontinentalis legi
postajarat k0zepso osztaga a hui
|szadik folytatolagos hetet fejezte
be 100 percentes teljesitmenye-
mex: i /
Ezzel a tefjesntmennyel NJ re-
kordot teremtettek legi postaja-
Fratban. Nyil iranyaban a Chicago
es Rock Springs kozotti tayolsag
lips mertf0ld. A legi postaszol-
galat pilotai ez en- tavolsagon
naponta $3.50 mtrtfoldet repiil-
tick, minthogy mindket iranyban,
vagyis mindket vega lomasrol eel-
indult naponta egy-egy pilota,
anelkiil, hogy aprilis egvetlen bal
eSet vagy kesedelem tortent volna
a repiilesben. :,
Augustus es julius honapokra
az egesz transzkontinentalis legi
postaiarat f6lpercnyi kiilonbseg-
gel megk0zalitette a 100 szazala-
kos repiilesi teljestmenyt. A XII
mutataS Szerint augustus honap
teIjesen t0kelete> VOLT, julius ha-
Hawaiian azonban egyetlen kis hi
ba elrontotta. a t0keletes teljesit
meny- -kimutataSt es az eredmenyt
$3.50 sZazalekra Walt oztatta. A
! mutt nyaron a transZkontinentallS
Irepiiles egy tiz. hetes t0keletes mil
lk0des rekordjat allitotta fel es ezt
a teljesitmenyt "A lcgi postajarat
| pilotai egyekeznek mennel jobban
meg javitani. Ez ev augustus ha-
vaban, mikor a legi postajarat 100
szazalekos t0keletesseget ert ell, a
pil6tak 134,470 mertfoldet repiil-
tex be.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
LLOYD GEORGE OF BEIKTAT-
JAK A SIOUX INDIANOK TOR
ZSEBE

A jelenleg Amerikaban id0zo
Lloyd George-ot, Anglia volt mi
niszterelnoket. a sioux indianok
legk0zelebb felveszik t0rzsiikbe S
egyidejiilek indian nevet is adnak
nelSi.
A felvetel szertartasanak el6ze
tes munkait Work. az Egyesiilt
Allamok be,'ugyminisztere, most
vegezte ell intezkedett, hogy
Lloyd George -ot oktober 15-eN
mikor Minneapolison atutazik, a
sioux indian torzsnek egy kiildott-
sege keresse fel.
A kiild0ttseg a south dakota
Chayenne-rezeryac sioux in
dian torzsnek 'tagjaibol fog allan
es DR.. Charles A. Eastman, az is
inert sioux indian felolvas6 es in.
dianiigyi szaktekintely fogja We.
zetni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
BEAVER FALLSI ES NEW
BRIGHTONI OLVASOINK SZI-
YES FIGYELMEBE

Tisztelettel ertesitjuk Beaver
Fallson es New Brightonben lak6
olvasoinkat, hogy Vesztroczy Jo-
zsef urat megbiztuk lapunk OF
tani kepviseletevel.
Vesztr0czy ur meg van blzva
lapunk olvas0itol a hatralekokat
bekollektalni, uj el6fizetGket SEE
rezni es hirdeteseket felvenni.
Ajanljuk Vesztroczy urat a bea-
YER fallsi es new brightoni ma
gyarsag lszives Joindulataba.
Az Amerikai Magyar Hirlap
kiad0hivatala.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
Bsklyoba verette a lanyat

:: A csall6k0zi Bonyo kozsegban
Cs6ka Janos gazda Csoka Boris
newt 25 ewes leanyat bekly6ba We
rette laban es ugy jaratta. Az
ert cselekedte ezt, inert 'leany,
amt latott, AIT ellopta es az apa-
max ezeket kafokat meg kellett
fizetnie. Kideriit, hogy leany
elmebajos. Az apa ellen btntet0-
eljaras indult meg, inert visszaelt
sziiloi hatalmaval.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
A POSTABELYEG HASZNALA.
IA MEGSZttNT NEMETOR-
SZAGBAN

Nemetorszagban megsziintettek
a postabelyeg hasznalatat, mint
AIT az Eegyesiilt Allamok postaha-
tosagahoz erkezett jelentes kohl.
Habar post abelYegek megsziin-
tetesenek mem adjak meg az okat,
nagyon valoszinji, hogy azert tor
tent, inert nyomatasuk sokkal
tobbe keriil, mint tenyleges new
ertekiik, tekintve nemet marka
ertekenek nagy siilyedeset.
A Nemetorszagb6l joii0 levelek
belyag helyett egy 'belyegzo-le-
nyomatot fogunak tartalmazni
melyen k0vetkez0 szavak ALA
max: TAX Perclls.'' Ez a belyeg-
zo-lenyomat mutatJa, hogy level
szallitasa fejeben jaro posta-ille-
teket a kiildo lefizette. Ennek /,
modszernek alkalmazasaval Ne
metorszag visszater ahoz a gya-
korlathoz, mely akkoriban volt di-
vatban, mie!ott meg az allamok
kormanyai felragasztando be-
lyegeket kezdtek hasznalni. Az
Egyesiilt Allamokban 1S47 elotot
- ebben az esztendOben veZettek
be ebben az orszagban feIragasz-
tand6 belyegek hasznalatanak k
rendszeret - az amerikai levelck
a kovetkez6 belyegz6-lenyomattal
yoltak ellatva: Postage Paid, .
epenugy, mintahogy Nemetor-
sag ma 'sTaxe Percus' belyeg-
zo-lenyomatot hasznalja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
NEMETORSZAGBAN MEM
NYOMTATNAK TOBBE TUDO.
MANYOS KONYVET

Oswald Spengler, a most fel-
tint kival6 nemet gondolkodo,
mind0ssze nehany evszazadot j6-
sol minden izeben beteg europai
civilizacionak.
Nemetorszagban- mint az ut6b-
bi napok hiradasai jelentettek =
a Macy konywkia vallalatok
megsziintettek tudomanyos
k0nyvek nyomasat, ami AIT jelen-
ii, hogy mostantol kezdve Ne.
metorSzagban hallgatnak a Mu-
zsak, - S legmiiyeltebb nemzetek *
egyikenek tudomanyos elete meg
STINT.
Mi ez? Oswald Spengler JOS
lata ilyen gyorsan valera val'
volna2 ITALIAN neml A nemet tu-
domany es irodalom bizonyara
csak atmenetileg akadt meg fej-
l0deseben. gazdasagi viszonyoS
kenyszerit0 hatasa alatt. De ha
atmeneti is a nemet tudomany es
irodalom mostani valsagos helyze-
te. ez a krizis mem maradhat rom-
bol0 hatas nelkiil egesz Europa
kulturalis eletere.
A nemet szellem magasabbren-
diisege franciaval vagy az angol-
alal szemben vitathato. Mindegyil1
mex megvan a maya kivalsoaga, Is
ha arr6l van szo.- hogy melyik 9
felsobbrendii, mindenki donthet
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18

A lelgut6bb nyert ertesitesek sze
rint Nemetorszagban 100000 mar
kaba keriil egy olyan level postal
szallitasa, melynek sulya a legki-
sebb amerikai postal sulyegyseg-
gel egyenl6. A nemet valuta ser-
teke oily hirtelen csokkent, hogy a
nemet kormnay kenytelen volt a
postal illetekeket majdnem min
den heten megvaltoztatni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
sZIvEs TUDOMAsUL

Tisztelettel ertesitjGk Canton.
ben es Alliance-ben lak6 olvas6-
inkat, hogy Wolkan j. JOSEF hon
fitarsunkat megbiztuk esket varos-
ban es azok kornyeken val6 KEEP
viseletiinkkeell: Wolkan ur fel van
hatalmazva elofizetesi es hirdetesi
dijak felvetelere es neviinkben va
10 nyugtazasara. 3v M
A Cantonben es Allianceben cs
azok k0rnyeken elo magyarsag ko-
reben elofordul6 esemenyekr6l
Wolkan ur rendszeresen ertesiteni
fogja lapunkat.
Tisztelettel
Az Amerikai Magyar Hirlap
kiadohivatala.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
szLovENszKo 0NKoRMANY
j n r ZATA eye II

Hlinka Andras a szepesmegyei
.Iglon beszedet mondott esskijelen-
tette, hogy nem nyugszik addig,
mig Szlovenszk6nak XII mem kiizdi
az autonomiat.
Ebben az autonom Szlovenszko-
ban valamennyi kisebbseg meg.
kappa a maga jogait abban az er-
telemben, amint AIT a trionofli
szerz6des minden kisebbsegnek biz
tositja.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
OLVASOINK SZIVES FIGYEL-
A i MEBE

T0bb oldaird panaszt hallot-
tunk, hogy lapunkat a levelhor-
dok hetf0n es kedden kezbesitik.
Tisztelettel kerjik mindazon
elofizet6inket, Xix a lapot' pentek-
mel kes6bb kapjak, irjanak nekiink
LEVELEZ0LAPON nehany sz6t,
akar angol, al&r magyar nyelven,
hogy AIT a postamesternek a ks-
sedelem ok&nak megsziintetese We
gett atadhassuk.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
GR0F SzECHENYI LAsZL0NE
GYERMEKSEGELYAKCI0JAa 4
1928 okt6ber 6.
Kedves honfitarsaim!

Kedves honfitarsaim!
Maid egy eve mar, hogy Ma
gyarorszagon jartam es ICY bi-
zonyos vagyok abban, hogy az OF
tani nyomorrol legalabb is annyit
tudnak, min en-, ugy, hogy mem
sziikseges AIT reszleteznem. Alb
Dol, amit eddig tettek, tudom,
hogy keszsAggel segitenek, de AIT
is tudom, hogy minel tovabb va
gyunk lit es.. tavol azoktol, akik
nyomorusagban vannak, ANIMAL
kevesebbet gondolunk rajuk.
Ehseg IS fazas szomoru reszle-
teit k6zli egy level, amelyben az
r6l van $40, hogy a hus kil6Ja
14,000 es egy par harisnya 5000
korona. Elsz0rnyediink es megfo-
gadjuk, hogy segiteni fogllnk.
Mikor a nyomor ilyen levelekbol
vagy egy epen visszateronek sza-
vaib0l tudomaSunkra jut, mely
hatassal van rank, mely azonban
elmosodik, hogy helyet adjon' a mi
deriisebb itteni eletiink minden-
napi gondjainak, kiizdelmeinek
vagy ITALIAN kedvteleseinek. Ra-
gadiuk meg a pillanatot, mikor
tudataban vagyunk az odaatlevok
szenvedeseinek es mikor egyutt
&reziink veluS, mutassfk ki,rokon-
szenviinket. e:- -s:'
A gyermekek, ezrei naprol-nap-
IA a legketsegbeejtobb m6don
szenvednek: sziikseget .fs a harom
magyarorszagi legna gyobb segely;
zo;egyesiilet kenytelen elutasitani
Skft penz hianyaban. ,'.ti,s,
{ "A V0r0skereszt. Gyermekvedt
Liga es Stefania Egylet odaju-
tottak, hogy be kell sziintetniik
"a munkat teljesen. Megengedhet-
1uk mi eztg Az amerikalak maj
annyit adtak minden egyes or
szasnak, hogy az ember alig mer
kerni 6ket t0bb segitsegert. Eset
leg AIT mondja ere valaki: " Hal
mi, magyarok, nem adtunk szin-
ten?"
De ioen, nekem tudomasom van
rendkiviili b0keziisegiikr6l es ez az
ok, amiert ujbol kerek. meg pedie
ez alkalommal csok egy kis ossze.
get
Ha mindenki ad egy dollart es
megker minden egyes mask ma
gyart, akit ismer = tegyilk tel, :
masikat, - hogy adjon egy dol
lart es utanajar, hogs az AIT at is
,adja: gondoljak csnS meg, MI
csoda karancsonyi aSandek is lesz
ebb0l.
Kezeskedem arrol es sajatom-
boil teszem lehetove, hogy minder
dollar es minden cent, amit ne
vemre bekiildenek, levonas nelkii
eljusson felsorolt harom segely
egylet egyikehez.
Dollarjaikat kiildjek erre a elm
re: Countess Gladys Szechenyi
Hungarian Charity Fund. Riggs
Nationa Bank. Washington, d. G
Szives iidvozlettel
Szechenyi Gladys.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18

( y
nyok az ebben a korban fellep5
bet ,gsegekkel mem tudnak meg
kIzLeni. Atuberkulozis a serdiil6
leanyok kozott pusztit.
A legjobb m6dszere az ilyen be-
tegsegek elkeriilesenek a helyes
tapszer megvalasztasa es fogyasz-
tasa gyermekenek megadja AIT az
er5t, amelK minden betegseget ell
fojt a cs2 jaban. Friss leveg6,
elegendo alvas es szorakozas silk
segesek. De megfelel6 otapszer
hijan egy gyermek sem keriilheti
ell betegseg veszedelmes kovet-
kezmenyeit.
Orvosilag megvizsgalt gyermc-
keknel megallapitottak, hogy Bor
denis Eagle Milk ut6lerhetetlen
betegsegek lekiizdesenel. A Bor-
den teJen taplalt gyermekek ket-
seer annyit nyertek sulyban, mint
amennyit mas gyermekek. Alta
laban mlndens gyermek, aki Bor-
den's tejen lett taplalva, egeszse
gesebb. A tanitok jelentese SEE
rint ezek gyermekek ugy testiI
leg, mint szellemileg messze ma
guk mogott hagytak iskolapajta-
saikat.
Olvassa ell ezen cikekeket figyel
.mesen minden heten es orizze meg
fazokat, hogy a jovoben hasznal-
| hasa.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18

a sajat gusztusa szerlnt. Amt
azonban sem ketsegbevonni, sem
yitatni mem lehet. az a nemet, sze.-
lem rendkiviii befogado kepessa-
ge. A nemet tudomany es a ne
met irodalom mindent felszivott
magaba, ami ertekest mas nemZe-
TEX alkottak s. alig van szamot-
'tevG tudomanyos k0nyv tagy sep
irodalmi .alkotas, melyet a saJat
nyelviikre le lie forditottak vOlna.
A Reclam-fele Macy nepszerii VAL
lalat magaba foglalja az emberl
szellemnek csaknem minden vala-
mennyire is ertekes produktumat,
AristotelestGl es a budhaizmhsi fl
lozofiajatol kezdve a pragmatlz-
musig. az 0-indus kOlteszett0l kezd
We egeszen modern magyar iro-
dalomig. A nemetek. ,eltekintve
att6l, mhogy Ok maguk hok elso-
rendiit, s6t filoz6fiaban egyediil-
all6t teremtettek, legJobb, leg
hiibb es leglelkiismeretesebb tol-
macsai annak, amit masok alkOt-
tax.
A nemet tudomany es irodalom
Ixatasztr6faia szomoru bizonyiteka
annak az igazsa gnak, hogy a kul
tura a gazdasagi viszonyok fiigg-
v6nye es hogy az anyaei ziilles ma
gaval rantja a szellemi ertekeket
is. Az elszegenyedessel a gazda-
sagi lerongyolodasstl sziiksegke-
pen ekyiitt jar spirltualis Javak
pusztulasa is es ha ez egesz Euro
paszerte tovabb ICY. tart, vissza-
jut az emberiseg a barbarsag al
| lapotaba, mint AIT Spengler 10.
sofia. De ez nemcsak az o nezete
| Nagyo nkomoly francia es angol
! pondolkod0k is aZon nezeten
vannak, hogy Europa mostanl al
lapota ugyanazokat szomoru ha
nyatlasi tiineteket mutatja, mint {
! r6mai birodalom a csaSzarsag ko-
raban. Nemetorszag csodbe Ju
tott, de Europa tobbi orszagai
meg a gyoztesek is elszegenyed-
tex bekebeli alloptukhoz kepest
A szegenyseggel pedig a miivelt-
seq hanyatlasa es az erkolcsok
romlasa, ugy latszik, egyutt jar es
ha az eIszegenyedes feltartoztat.
hatatlan, beteljesiil a szoban lev3
ba ioslat: "a blebse lesz az uralon
J Is i0nek barbarok.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
AK c1KK
Elegendo alvas a gyermek egesz
seget biztositja

4 Rendszeres, zavartalan alvas
sziikseges a fejl6d3 gyermeknek.
Enelkiil minden gondossag, a
gye.mek taplalasat is beleertve,
karbavesz. Ajanlatos,, hogy
mennyiben lehetseges, a kis oyer
mex egyediil aludjon. A szoba le-
gwen meleg, de j6l szell6z0tt is. A
matrac egyenletes legyen, leheto-
leg vattaval believe. Mem kell
parnat hasznalni, de amennyiben
Iegy 0sszehajtott szalvetat tesz a
gyermek feje ala, az is megfelel.
Hogy bebi elalvasat megk0ny-
nyitse, szobat sel kell sotetiteni
es minden fou0sleges zajtol lehe-
to o'eg tart6zkodni kell. Ringatasi
iehet0leg mellozendo.- Gondoljqn
ARA, hogy az alvas termeszetes
sziiksegessege a gyermeknek. Ke:@
rifle mindazon gyogyszerek alkal-
.mazasat, melyek a kisded mester-
'seges altatasat celozzak, inert ta-
pasztalat!an szemely altal alkal-
mazva, az mereg a gyermeknek.
Rendes taplalek es gondvisel6s
nagyon sokban hozzajarul oyer
mex e.geszseges alvasahoz. Ha
szegenyesen van taplalva, a oyer
meket gyakran folkelti az ehseg.
Ha tul van taplalva, akkor a meg
terhelt gyomor nyugtalanna teszl
az alvast. Rendesen taplalt oyer
mex nyugodtan alszik addig, amig
| a szabalyos taplalkozasi idopont-
ban magatol fol mem ebred. Gyok-
ran azonban megesik, hogy ruha-
v1ltasnal a gyermek almat meg
keli zavarni. Mem lehetetlen,
hogy gyermek 3-ik vaigy 4-ik
h6napban az egesz ejjelt vegig-
alussza, az egyszeri felebredfst XII
we've, amikor meg kell OF etetnl.
Ebben az idoben a gyermeknnk x
delutan legalabb ketszer ket orat,
reggel pedig legalabb egyszer ket
orat kell aludnia. Amint oyer
mex no, egyszeri alvas is eleg-
seges. Tanacsos azonban a oyer
meket delutani alvasra lefektetnl
addig. mig legalabb 5-6 ewes lesz
Ha minden intezkedest sligo
ruan betartott es ennek dacara a
gyermek nyugtalanul alszik, ke-
resse fel azonna! doktort, inert
valamilyen lapang6 betegseg ra-
bolhatja Ell a gyermekt6l az al
mat.
1
Az anyak regi prohlemaja
Silany taplalkozas lanyok ser
diiE6 koraban a legnagyobb vesze-
delem. Minden anya kell hogy
szembe nezzen ezen veszllyel. Egy
hires angol orvos nemreg lefolyta-
tott vizsgalat alapjan megallapi-
totta, hogy serdiil6 leanyok nagy
resze mines kell6kepen taplalva. a
veszely nagyobb resze abban rel
lik, hogy silanyan taplalt lee
INTERNATIONAL
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1923-10-18
TOKELETES 'LEGI POSTAJA.
s RAT

Az Egyesiilt Allamok postaha-
t0saganak jelentese szerint az At
lanti tengertol Csendes tengerig
vezeto repiilo-ut, a Chicago es
San Antonio light. [volume] (San Antonio, Tex.) 1911-1993, 1923-02-18
TAG DAY HON0RS GO
TO AGED WOMAN WHO
GETS LARGEST SUM
Over One Hundred Girls
Aid in Soliciting for
Attwater Fund.

To Mrs. George Cummings. presi-
dent of the Robert L. Lee Mothers
Club, goes the honor of collecting the
largest amount of money for the sale
of tags Saturday in an effort 10 raise
money TO purchase the noted Attwater
collection of natural sciences. Mrs.
Cummings turned in $40.
That Mrs. Cummings turned in the
most money is remarkable because OF
the fact that she was the oldest mem
Der Of the tag sellers" having passed
her seventy-secona birthday several
weeks ago. She occupied the corner
at .JOske Brothers and remained there
from o o'clock until g.
More than one hundred girls were
stationed throughout the business sec
ton of the city and collected $3.50
They were chaperoned by members OF
the Mothers Council. With their win
ming smiles they sold many tags. The
addition of the amount received dur.
ing the day brings the total up to
$250O.
San Antonio now has an option on
the collection until the first of March
due to the untiring efforts of Mis-;
Ellen Schultz. head Of the science de
partment of the Main Avenue Higl
School. Unless the money is raised by
the first Of March, the collection vii
go to Dallas. as that city has already
raised 100000, and that in four day
time.
San Antonio light. [volume] (San Antonio, Tex.) 1911-1993, 1923-02-18
Expect Radical Republicans
to Fight the Administration

to play the lead sometimes in the La
Toilette orchestra.
Among the new senator's allied with
this group are: Il. Il. Howell, Of
Nebraska; Lynn J. Frazier, of North
Dakota Burton X. Wheeler, Of Mon
tana, and G. G. Dill, of Washington.
All of them ran and we're elected on
radical or semi-radical issues, which
will predispOse them to join forces
with LaFollette-BrOOkhart ct al.
Then there is Senator James COuz-
ems of Michigan, who succeeded the
well known Senator Newberry. No
one has satisfactorily classified COuZ-
ems as yet, or at least no two have
done so just alike. As mayor Of De-
troit he brought about municipal own
ership of the street railways and is
said TO have certain views on the pub
lie ownership and operation of various
utilities, including railroads. More
over, he has been openly flirting with
the MISUNDERSTANDING wing since
he came TO the Senate and, appar.
entity. isn't a bit afraid of being sing
ed. However, Big Business" isn't
very much afraid of Senator COuZens.
They say he has altogether. too much
money to be very dangerous and, GER
tainly. can never be an Out-and-Out
radical. He was long associated with
Henry Ford and is reputed to have
sold out his interest in that concern.
representing an original investment of
$500 for a cool $3J,O00,000.
Watch BIcc Of Radicals.
Just what this bloc can accomplish
is yet to be determined. Undoubt.
eddy on many measures it will join
forces with the Democrats, already
including some Of that persuasion
among its number. and this doubtless
will serve to block what Old Guard
statesmen refer to as constructive
legislation" but it is by no means GER
tain that the conservative Democrats,
in return, will throw down the bars
and helm put over the radical pro-
gram. In fact. it is ret improbable.
that a coalition will be effected be-
tween the conservatives of both par
ties and then will come the tug o!
war.
San Antonio light. [volume] (San Antonio, Tex.) 1911-1993, 1923-02-18
Saves Philippine Bank and
Redeems Credit in One Year

Noting has lived up to Yeater's fore
casts by saving the bank from almost
certain disaster and by redeeming its
credit both here and abroad.
Among the things accomplished by
the American during the year he has
been in charge of the bank are the
writing off of S3,500,O00 in bad and
doubtful investments and the increas-
ing of its cash reserve from a quar-
ter-milliOn to more than S3,000,000
gold. He also has maintained a le-
gal reserve against $4,500,0 900 in bank
notes in circulation in the islands
and has resduced loans and discounts
from S1S,000,000 to $11 100000 gold.
At the same time the institution
has paid other banks $6.250,000 in
gold and has increased the number
of its depositors from 2501 to 54S7,
AMI it's deposits from S2,750.000 to
S6,250,000 gold. Exchange also has
been resumed with banks in other
parts of the world.
AT the beginning we were so in
volved with other banks that our
credit was ruined" declares Noting
in his first annual report. 1T was
impossible at that time to issue drafts
on our correspondent banks because
our accounts already were overdrawn.
Now other banks owe money to. us.
Consequently our credit has been re-
stored and we are able again to en-
gage in legitimate exchange transac-
TONS"
The capital Of the bank. amounting
t, approximately $4.000.000, is own
cd almost entirely by Catholics and
San Antonio light. [volume] (San Antonio, Tex.) 1911-1993, 1923-02-18

its operations in the past have been
largely confined to the agricultural
industry.
Among Nolting's plans for the flu
ture is conservative bonding de-
partment, which will have for its OBJ
ject the securing of American in
yestments in the Philippines. which
will be guaranteed at par. The Phil
ippine agricultural corps has endorsed
the project now before the Legislature
from Director of Forestry Fischer,
which provides for a 25-year loan to
American companies for the reforest-
ing of island waste lands with rub
Der. tamphor and quinine trees.
The project provides that the gov
eminent shall receive 10 per cent of
the market value of all products af
ter the original investment has been
repaid. 1t is not believed that the
loan will be made because of the
governor generals power to cancel the
proposed arrangements at any time
and also because of the tax provi-
sion obstacles. Attorneys here, in
commenting upon the United States
Rubber Company's desire to obtain
Philippine concessions point out that
it is easily feasible to organize sew
eral local companies and obtain what
ever lands are wanted and to follow
such step by the organizing Of
holding corporation in the United
States. Basilan island and the Fam
bOanga peninsula embrace ample
United States public domains to sup
ply the whole American rubber mar
ket. The Basilan Rubber Company
is now turning out 10000 pounds of
rubber monthly, while the American
Rubber Company owns $4,000 trees.
many Of which are now approaching
the tapping stage. The Philippines
are now producing rubber cheaper
than Borneo, Sumatra or the straits
settlements.
San Antonio light. [volume] (San Antonio, Tex.) 1911-1993, 1923-02-18

which she had been taught in school
so the baby, not yet five months, old,
was given a daily lesson in muscle de-
velopment Soon he learned the move
ments and at the zone, two, three,
four of his mother, his little arms
were raised. stretched out horizontally
and then let down in unison with the
count. At six months of age he could
stand in his mothers arms and at enc
year of age, he can fay his head on
one of his mothers hands, and his
heels in the other, make his body
rigid and be held out supported only
by the hand under his head and the
one under his heels. bridging :he
gap it is called.
Emil now has eight teeth and regu-
lar muscles that bulge up like q mini.
AZURE Sandow. His parents think he
will soon be ready for dumbbells and
Indian clubs. One year Olds coming
in contact with Emil junior had bot
ter behave or he may give them an
example of what a real man can do.