SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-06-14
POZNAMkY K SOUCASNYM
UDALOSTEM.

DO modv veslo pritomne dob6 snzovan mzdy delnctva
cmz patrne byti doceno Hardingovy "normacy
ktera bya jednm eho volebnich hesel DIE rozhodnu
zeleznicn pracovni rady mzda tax zvanych sekcnc
denku zeezncch ma byti nadale od 23 do 80 cen z
hodinu samozreme tn nejnzsi mzdu budou mtl obyceln
nadennc chz jest nejvce tn nevyss dozorcl chz jest
neJmene
Snizovani ospravednuje zeVnenm zivobytl ate
pri tom ocvidne "fixlue statistickym cisicem DIE
zpravy vladnho odboru prace, zvoby jest stale
drazsi 81 procent, nez byo pred vakou Tudz zaVade
pfedvalecnou nzdu ako stale prpade onech sekcnich
deniku Jest nebe voajici nespravednos Vzhledem
tomu Jest zvobyt 81 procen vys nez byo pred val
ko pouh spravednost by vyzadovala ably mzda bya 81
procent vyss nezi pred valkou.
Pan Compers pfedseda Americke Federace Prace pfi
abaien ezdu 6to organsace pruchod spraved
vemu pro reakcionafstv soudu ez posedn do
be vyday nekolk rozhodnut namifenych prot dencvu
pohasi pry 'organsovana prace nenl naade ably 81
neco podobneho dala hblt
Chyba Jest ony tfidy kere soudy tax uzkostive be-
rou ochranu vem 81 delaii 'nalad organisovane
prace dix p Gompersovi jeho koeeum Delnictvo Sc
uplano zemch kde provozovao svoji vlasn potiku ba
drivejsi nemecke monarch jem prusactvlm Vmoho 81
nekere vborne dtcvu pfznve zakony ale kde proVozut
potiku tax chytrou iako Spoenych Stech, vlN eho
jest die oho Pan Gompers bude ueba radlkalne muV a
vsak nadede predentske Volby bude beha ednoh
politckeho stanu druh6ho handlovati Dosane sby
"a ty by sb podpolu zdai budoa sby nekdy spneny to
jest ovsem jinou veci.
ndco co nemuze spn Stale sbil podporu jedne po
ltcke strane volebn vsedek ukaza oganisovane del
nctvo hlasovao pro 'tu druhou
Pan Poincare francouzsky mnsersky predseda lest
n We svvch pozadavcch Rusove zapali valecne
nredyaeCne dluhy tenyz pan Poncare nekokrae uz
dal hodne zreten6 ievo to echenym cd Spole
nvch Statu kdyz pozad ably jim Francie 2apata sVe di
nv p yalky ma n6z az dosud nedaa ami centu lroku
Nuze iaky Jest rozdl mez tenito dluhy ruskVm
francouzskymp France pnidovaa Rusku z tech dobach
kdy nemdlo konstitunf vlady Pujcovaa carov
eho obbencum aEym zpusobem nalozlo vypuloenym
penez rozhodova op6 rusky eho obbenci Rusy n|
rod neme do toho Jednou pohnue Francie proc
penize Rus pcovaa bylo aby bylo slime voensky av me-
10 sinou armadu vecne lodsvo tax ably jake jeho spoe
neco vydalo.
Rlsko sucastno vaky niz utrpelo srasne ztTaty
Jest choulostvou otazkou zda Amerika nebya by p;
pozde kdyby Rusko nebylo zamesnao Nemce vychodn
fronte zvlae kdyby jednom kritlckem okamzku neby
podnlo svu naiezd do VJchodnho Pruska Rusko vaky
vyvstoupo nebyo schopno dasho boe Pokud vsak
vace setrvao prospelo hodne spencum zemena Franc
lax svrchu pravime urpeo srasive ztraty Tudz by s.
zdao Francie sozio dukadnou splahu
penze jez Fance puicovala nebyly vyhozeny
Amerika posedn valce pujcila Franc zaNratnd sum.
pentz poala do Eyropy diva mony svych VOL XII
kteri vaku rozhodl prosp6ch spoencu Melai Ameri
nejakych m1avnch zavazk vuc Franc tech dob kdy bo
iovaa svoj neodvislos y ste byy vyroynany to-
yoienskou pomoc bya France, jez zapasla
Nemecka
Rusko dluule Francli penlZe puJcene vakT tel
valkeu "a carskeho rezmu France aby RlsA
z konecne nc, iak to mini spacenim dluhu Spojenyr