America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-06-27

iHSSAHAu lH0A HIuit Utcdt I'LL SCtlelR
'ide extelnporal scolaresc, complih
| dupa conferinta de la Bruxelles $
dupa memorial de la Anvers. Sin
| 9urele plannri pentrn munca DO
zitiva, conferinta bancilor centralt
Isl corporatiunea internationala
slnt insuficiente 81 nu promit re.
zultate importantc 81 mediate.
Cauza eSecnlui de la Geneva imi
pare acum Impede de tot. Premic.
rul Angliei s'a incpmetat sa limpe-
zeasca situatia in spiritnl unui com.
promis impossible. Far:a indoiala, ca
el este spiritql polite eel mai in
semnat al veaculni nostru, dar IN
toportunist, e superficial in intelege-
rea faptelor diverse 81 cate odata,
nehotarat in executarea principii-
lor sale. Lloyd George si-a pus tda-
ia nadejdea 81 toata puterea in in
cheerea de reistiuni Gu Russia boise
vica. Pentru el lucrui acesta era a.
tat de important, incat ar Fl fost ae-
cessibil pentru compromisuri foarte
iargi.
A incercat sa forteze prin convin
! gere, prin energie 81 prin o yointa
snpcrioara realizarea de relatiuni
en- o ordfhe socia1a, care in fond era
irealizabila.
Adversarii sal au spus. ca ar II
explicat sa intinda mana unor "u-
lcigasi''. Critica aceasta nu epuizea-
"a insa, toata chestia. Revolutia din
Russia a fost Gu siguranta destul de
sangeroasa, modul de procedare al
barbatilor carl sunt 81 All respon-
sabili pentru guvern s'a dovedit a.
tat de feroce, incat e foarte gren sa
fie iertati. + adevarat, ca evolutii-
lie nici odata nu all fost facute e,,
manusi. Guvernul sovietelor Sc tine
bine la carma 81 daca ar Fl vorba nu
mai de-a fnchide ochii la grozayiile
ceior trei ami din urma. de-a ua
realitatea asa cum e 81 de-a intra in
iegaturi cu un guvern de facto a.
tunci toate ar Fl ell putinta. Greu-
tatile sunt, insa, cu multi mai mari.
Aici 7mi pare gasi parallel in.
ire America din anul 1861 81 fntre
Europa din 1929.
Abraham Lincoln avea un >carac.
ter moral de tarie Dumnezeiasca.
FL 9 declarat profetic ca natiune'
nu poate trai 81 sclava 81 natiune IL.
l'era in aceias timp. 81 NJ incereat
sa faca compromisuri. Aceieasi prin'
cipii adanci rezideaza 81 la infsp-
tuirea de legNuri intre ordinea So
ciaia 81 cea capitaiista. Aceste do,la
ordine nu Sc impaca.
Gu acesta inea, nici decum nu'
vreau sa spun ca lumea ar avea
dreptul sal sptlna Rusiei: "Trebue
sa-ti aeomodezi ordinea ia sociala
ordinei capitaliste. 2 Russia are tot
dreptul sa fie comuaista. dar candl
Russia inclina spre dcsvoltarea ace.
asta, atunci ca trebue sa-si aleaga
81 izolarea de iumea capitalista. Eu1
cred, ca reiele carl an abatut asu
pra Rusiei, Sc pot deduce din grese-
lille sistemului communist. As,tpra a.
eestui laeru pot fi>diferite prareri,
dar mise pare cd aceste doua siste-
me ma pot colabcra impreuna. Ru-
Ella lsoate face experiments Gu ordi-
nea 81 sociala, pc care 0 poate mo-
difica dup& plaeere, dar atata tinp1
eat if,sistk asuI,ra acestei ordine ISL
|alege singura izOlarea. In Md fatal
trebue sia aleaea, fiindck aeestt]
dous sisfeme nu Sc Pot ,,ni in prin-
cipiu.
Daca Lloyd George ar fl avut ia
ria naorala a unui Lincoln, daca ar
ii declarat cu hotararc ca Europa,
mn poate Fl pc jumatate comunieta.
lar pc cealalta capitalista, daca ar
Fl aparat ell tot sufletul acest prin7
| cipiu, atnnci Geneva n ar Fl insem-
nat un esec caci atunci confcrinta'
nici MI s'ar Fl tinut. Gu patru s;lp-
tamani in nrma n n'am fost pc deplin
! convins, ca atitudinea guvernului'
american care q evitat Gu multa Sc.
riOazitate Orice contact Gu guyertlul'
- . = 4 y . e.