America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-09-30
Solidaritatea
nationaIa
De DR.. AUREL LAZAR, deputat.

Am fost patru saptamani in Ger
mania. Am experimental mutt,
foarte mult-par cd mis- ar Fl dcs-
chis lume noua!
Train in tara noastra della No
embrie 1920 III yaltoarca patimilor
politice, carl, pe de-asupra, mai
sunt acopcrite 81 de florile veni-
noase ale invidiei, rclei >-ointe. =.
Train in Sahara vietil publice, I'M
atmosfera dusElanoasa a libertati-
lor, fie de orice natura, 81, mai var
+tos, train viafa fara idealuri, IA
ra munca creatoarc.
III patna salHamani am fost de-
parte dc granitele noastre, recrc-
indu-mi suflet,l GU roadcle unei
culturi adanei. otelindu-mi ener
gia cu pilda muncci intensive OBJ
servate acolo. dar 81 admirata, do
rita 81 invidiata. IstOria trccutu-
lui este conservata 81 evolutia este
repreZentata char 81 prin zidurilc
orasclor. carl ne vorbesc foarte
multi Admir- trecutul, tc inchini
lni. iti legeni sufletul fie in roman
tismul, fie III simplicitatea lui, 81
admir- prezentul care iii arata in
vingcrea culturii, umanismului,
a muncii; iti arata omul 81 iii pre-
zinta natiunea
Della biscriccle, domurilc splen-.
dide, pana la casele de 500-6OO ami
conservatc cu HI adevarat cult, de
La pinacotecele, muzeele grandioa-
se-cetatile idedlismului-pana la
magazinele uri$;e, rezultatele rea-
.islpulni, ,a4etopfa sunt .documente
graitoare. ale muncii omului, ale
geniului national.
81, m am gandit acasa !....
La moi, muntii 81 vaile vorbesc
de gloria luptelro, lar bisericutcle
de lemn, orr manastirile Gle ere
dinta trecutului; valurilc Prutu-
lui, Oltului 81 Muresului, ne sop
tesc in noptile misterioase, la lu-t
nina rece a lunei, lacrimile 81 SUI
ferintele unui trecut, dar. unde-i
nuncd accStM nedm? unde-i pre-
zcntulo care este fdga$ul mlsteri0s
al trecutului din care Sc scurgc rm
tOrMl?
Trecutul neamului nostru nu s'a
putut eterniza prin monumente
mari; nici orase, nici muzee, ca do
vada eterna, vizibila. Ma putut
cladi monumente pentru gloria tre-
cutului. a trait nun,di. A trait o
viata foartc grea, in care tOata G.
nergia trebuit sd si-o cheltuia-
sea pentru apararea individualita-
til sale rationale. A trait in su-
fetul sau, creiand valor mari 81
ideale incontestabile: credinta ne
marginita fata de Dumnezeu, dra-
goste de ncam, viteiie 81 blandcte,
sentimental umanitatii, dorul 81
sinful culturii.
81 multumita acestor valori, in
cateya decent della 184S, a prOgrc-
sat ell pasi gigantici incoronand
luptele seculare Gu realizarea uni
tatii rationale: rasplata suferinte-
lor seculare. Trecutul insa s "a ter
minat. Sc incepe epoca noua !:
ep0ca muncn! M mai suntem
sclavii altor neamuri, nu mai tre-
bue sa he cheltuim encrgiilc pen
tru apararea noastra, nu mai trc-
bue sd train viata pasiya. Ur-
meaza yiata creiatoare rcala. IRE
bue -sa punem piOnii viitorului.
Cum ii vom pune, asa va fl casa
noastra nationala Tara romanea-
sea! Patru ami am pierdut. Patru
ami buni 81 scumpi. La inccput,
tunlai serbari ii toasturi, par ca
unirca nationala mis- ar fl parut
cera fecric, un Wis, 81 llu un adc-
var istoric. Apoi ura, dusmania,
invidia, in dragostea frateasca; e.
goismul rigid, interese individuale,
dc clasc 81 dc particle, in locul pa
triotismului ideal.
Todte aceste in loc de solidorita-
tea nationold, spirital de jetfd 81
intdrnea constiin}ei rationale.