davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

Gu I'M remarcabil lux de anna
nuntte, articolnl de care ne ocu-
/ pam analizeaza arg,Nmentarea me-
moriului.
Dcsi corecte i'm foq.ma, acllza,
title ce nj Sc aduc, cu acest pri-
|lej, sllnt grave.
Atat cauzelc earl an determi-
nat inaintarca armatelor roma
|ncsti in Ungaria ca 81 intentiile
ce s'au uimarit cum 81 fehll cum
ne-am comportat, in timpul ope-
ratiunilor 81 in timpul ocupatiu,
nei, tOatc sunt prezentate sub
10 lumina ce MI poate convent in
nici I'm caz actiunii de asanare.
de salvare t'ngariei 81 de asigu-
rare pacei europene ce "a inde-
plinit actiunea noastra militara
Partea a doua a mcmoriului Sc
ocupa de rcparatiile Ia care ar a.
yea drept Ungaria din partea Ro-
maniei.
Armata de eclpatie, spune me-
moriul. ar Fl rechiHitionat, distrus
81 trims in tara, marfuri in va
lOare de patru miliarde 800 mi
lioane de cOroane cvaluate la
cursul de atnnci.
Numai in rcgiunca Rndapcstei
paglIbele ar fl de I'M miliard 81
I280 milioane coroane.
In afara de acestea. s ar Fl ire
cut peste lisa 1913 locomotive,
1850 vagoane, 37s9 vagOane de
material de Gale ferata. 1905 va
gOane de material de razboi, 2113
vagoane cu piese de masini, 1890
vagOane ell wife, $50 vagOane ell
alimente 81 1927 vagOane GU 0biec
te diferite.
In schimbul acestor pagube e.
.nOrme, armata de Ocupatie ar fl
platit GU titlu de rechizitie.
61O.727 corOane.
Din "Albina").
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
lscop, cimcntarca inomentulri ST.
llemn 81 nu ratacirea lui''

lsccp, cimentarca momentulni So
Tenn 81 nu ratacirea lui''
Cohstata apoi, ca il. Apus, in
|fata primejdiei .ce ar pntea 81
|vina din invaziunile alto. Rasc =
care All 81 incep,t Sc i,npnne in
marelc centre EnropeEe = oamc-
|fii de Stat au ta,uf front unic 81
pasiunile isvorit din ordin indiv...
dual au fost :uabusite. Apelcaza
Ii @ inteleger" in:r: minoritati:c
locale 81 tot ce este cinstit roma
nesc, spunand ca 81 uni 81 aHii
!avand aci dxepturi, prin recipro-
citate. Aduee cuvintc de lande
sectiei de arta maghiara din pa
latul cultural 81 propune deschi-
derea unei sectiuni romanesti, de
al carei success nu sc indoeste.
In comparatii Gu dibacie armo-
niZate arata rOstHl nOuilOr State
este din marele raNbOiu nu Sc pot
sterge de eat ell zdrobirea nnui
neam.
DOcnmenteaza ca civilizatia
dezvoltata in interiorul unei from
there inflnenteaza popoarele We
cine, spnnand ca go crima Sc
crede ca moi Romanii cautam sa
sguduim o cultura 81 o munca de
veacuri. pc cand din contra dOrim
sa 0 dncem mai departe. Star
seste prin spune = ca generatia
de All find sOcotita ca epitropul
unui copil abba nascut, insa sana.
tos 81 inzestrat cu> destula inteli-
genta 'taranul'', datoria epitro-
pului este de al creste fara al
Otravi sufletul lui curat GU ideia
lnvrajbirei, gandindu-se intOtdea.
una la enorma raspundere ce o
are = in fata celor jertfiti macar
- In lucra pentru propasirea
'neamului.
Conferinta d-lui Iorga fost
des aplamata, lar la parasirea
salei. fost indelung ovationat de
numerosul public care ii astepta
trpcerea.
(Din "Uniyersul"
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
Va ss,sss.)
DACA VREI

s. A = fngroape o. Islerul|
lnsmis-ts intro Societats dr.
Uhiunsa I - - 1
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
OCUPATTA ROMANO
DIN UN0ARIA.

Revue de Hongrie' din Buda-
pesta publicatiune de propa-
ganda maghiara in strainatate, =
numarul de la Il Iunie, consacra
I'M lung articol memoriului rela-
tiv la ocupatia rOmaneasca, me-
moriu pc care guvernul ungar ] a
remis, prin delegatul sau special
DR.. Oscar Carmant, comisiunei
.reparatiilor din Paris.
Redijata in limba franceza. 81
prdbabil larg subventionata de
stat, Revue de HOngrie' ras
pandeste in toata lumea opiniu-
ne despre moi la care nu este su
ficlent sa opunem conStiinta ca
draptatea de partea noastra. ST
.cauzele drepte trebuesc aparate.
Ministerul nOstru de externe,
are datoria de da 81 ei publici-
tatii raspunsul pc care de sigur
Cd Romania Ia dat memoriului
ungar.
Opinia pnblica de aiurea 81 cea
de la moi, trcbnc sd cunoasca
acest document.
Memoriul ungar, in prima lui
|parte, cauta sa demOnstrcze ca
Ocupatia rOmaneasca a fOst in
dezacoM ell stipnlatiunile conven-
tiei de ar1nisttiu, semnata colec-
tiv de tOate puterile aliate.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
EAPTE MARI IN zLE GRELE
1917-1s1s
De General e. Gav&uescul
De General G. G&v4uescul.

Tarziu spre inserat, Sc fndura
maritul Rege sd piece dintre SOL
dati-eroi al Sal 81 sd Sc 1napoeze
la cartierul Sau de la Ghidigeni.
Batalia de la, Marascsti-Mun-
celul Sc terminase. Ofensiva ger
mana sc prabusisc 81 Romanii ra-
masera victoriosi pc pozitiunile
lor. ''Pe aicea MI Sc trece'S all
strigat Ell dusmanului, 81 acesta
"a fncremenit GU arma in mani
sau a luat-o la fuga 7lapoi, ingro-
'zit de atata .voinicie intalnita
in Gale.
S'a dus faima acestor fapte
pana la frontul german, din Fran.
ia, 81 fiindca pana acolo departa.
Erea este mare, vestea mers 81 ca,
mcreu, crescand ii cu ii, asa ca
pana acolo 'infrangereas1 suferi.
ta de Ell, in Romania s'a trans.
formal intr 'un ''dezastru3s care
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

intr I'M timp cand Germania tre
buia sd duca lmpta crancena.
LIE mai vorbi de minunea eterna
a fortei Germane, care s'a rele-
vat 81 de astadata, fata de acest
nou dusman..
Tn Indicator sllprem a slgilat,
eli mana-i pedepsitoare, soarta
necredinciosulni prieten de obi
nioara 70 (Karl Roser, corespon-
dent de raNboiu. Gazeta Bucures-
|tilor, % Sept. 1910.
'Imparatull merse, apoi,, pc
(inaltimea Magura Odobestiilor,
Icota 1901, care DONNA impreju-
rnnile, inaltime cucerita anul tre-
cut de gloriosul corp alpin. Flu 0
|clipa mareata, atunci cand Impa,
ratul dadu orMin sa Sc inplante
flamura imperiala germana pc
ultimul valf al uriasului munte
paduros 81 drapelul cu vulturul
negru falfaia deasupra tarii Gu
ceritc, care Sc intindea aici in
fata ochilor pana in departarea
|Siretului. Cern, apoi sd Use dea
e0plicatii asupra luptelors...
ASA ne povesteste Karl Rosner,
! icorespoltdentul de raNboiu off
fetal, in Romania, in 'Gazeta Bu-
icurestilor" Gle dureroasa amin
tire.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

cand iubitul nostfu Rege Isl ras>
platea eroii, in fata MarasestilOr,
vine 81 imparatul Germaniei, Will
helm, sa-si incurajeze invinsii sal,
in partea cealalta a Marasestilor.
In dimineata zilei de 8 u Sep
tembrie, acest distrugator ai ONE
nirei, sOseste ell trenul in CARA
aCotesti, unde Sc da JOS, 81 apoi eli
automobilul merge pc campia de
la Est 81 Foesani, unde 0 parte
din trupele invinse il asteptau.
'Asteptau, intF'un larg careu,
delegatiile diviziilor carl au luat
parte la intreaga campanie sau
au participat Gu avant Ia ultima
ofensiva. Imparatnl, al carui sa.
lut de dimineata, era prianit de
trupe ell nralc rasunatoare, le
trecu pc toate in revista. Apo
pasi la mijloc 81 in timp ce stin.
dardul imperial Gu vulturul, flu.
tura deasupra capului sau, tinu {
cuvantare invingatorilor Roma
niei. lie vorbi de Hohenzollern-ul
care - utimul pc tronul din Blu
curesti, dupa un domnitor Gu SUI
flet mare 81 nobill- n a cunoscu1
cunoscut eredinta in ciuda tutu
ror Tradition; lie vorbi de rene
gatul care s'a alipit, ca nou pro
tivnic, de dusmanii imperiulu
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
Colf1ERlltTA D-LtI P1OT.
N. lORGA LA ARAD.
'Raspundcri culturale si morale
in momentul de fat&".

'Raspundcri culturale si morale
in momentul de fata".
D. N. Iorga tinnt in Iseara
zilei dc II VII a. c., in sala pala-
tlilui cultural din localitatc, con
ferinta despre:
'Raspundcrile culturale 81 mo-
rale in momentul de fata".
Distinsnl conferentiar, GU fine
teal obisnuita in a ironiza anu
mite chestnut, a fost ascultat GU
0 foarte mare atentiune 81 des a.
plaudat in timpul vorbirei, de nn
public neobisnuit de numeros in
asc1nenea ocaziuni.
Dl N. Iorga incepe sd spuna ca
MI a VENT, cu intentiunea de a eli.
lege magulire personala 81 nici
aduce noutati invechite, ci a
VENT sa aduca I'm STAT cules din
celia ce vazut cu ocaziunea ulti-
mel sale calatorii prin Franta 81
Italia, sfatnl de a nu ne batjocHri
eel din vechiul Regat cu cei din
tinuturile alipite inainte de a ne
cunoaste pnterile de mnnca ale
fiecaruia.
Detscrie in cuvinte bine simtite
suferintele. celor- din Romania
Mica pentru fratii lor, care abba
uniti isl adreseaza cuvinte de IRA
pc mOrmintele celor caztlti pentru
un ideal 81 infiereasca cu toata
puterea atitudinea nnei anumite
prese, care nu face altceva de cat
propovadui spiritul de desbinare
in sinul unui neam.
Cand ajunge la marele moment
al Unirei, a fost prelung aplau-
dat cand a rOstit frazele: 'Cel
mai mare act din viata D-voastra
de 1000 de ami este actul de la
Alba-Iulia din 1918 savarsit de
dnpa niste usi, care trabue sd ra-
mana inchise toata viata acestui
pOpor de ici~in colo, caci aeeasta
Unire nu va fost impusa, ci att
voit-o! Stunt anumite acte solem-
ne savarsite in altare,, ale caror
usi nu Sc deschid decat Ia anumi-
te zile 81 atunci ell un singnr
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

era pc punctul sa lie prabu-
buseasca toate fronturile'' si
char imperiul.
Gu totii Sc intrebau zapaciti,
ca, cc lie vor aduce ziua de maine?
lar trupele Sc uitau ingrijorate
ianprejurul lor 81 par'ca ar fl 81
vazut Saba romaneasca venind
81 asupra capului lor.
Nh mai vorbim de aceia carl
.erau inca in tara noastra 81 mai
ales de aceia ce tineau frontul in
Ffata ostilor romano. Acestia> Sc
asteptau, din moment in moment,
[sa fie strwiti de navala Romani-
lor 81 grija lor cea mai mare era,
cum sd fltga, la eel dintaiu SEM
nal, decat sa reziste.
Trebuiau incurajati, 81 inca in
curajati asa fel 81 de cineva mare
de tot care sd alba multa trecere
|pe langa Ell. Mackensen Isl per-
duse toata trecerea trebuia ga
sit un altul 81 atunci s'a hotarit
ca insusi imparatul Tor sd vina 81
Fsa-i ameteasca cu sarbatoare
militara 81 leu credinta falsa a
unor succese ce nu au fost, spre
a lie mai da nitica inima acestor
tnenorociti al soartei.
In ziua de 81 Septembrie st. ",
exact luna mai tarziu de ziua
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

Asa fost. .Imparatul rosu.
rosu de sange 81 negru de ,pacate,
a VENT in tara la moi sa-si incu-
rajeze trupele 81 sd lie faca sa
creada ca sunt biruitoare, raspla-
tlndu-le pentru victoriile ce nu
an foSt. 81 lea vOrbit multi 81
multe; dar lea vorbit, insa, mai
multe despre 'HohenzolIern-ul''
'ultimul pc tronul din Bucuresti,
care n "a cunoscut credinta'' lea
vorbit de 'renegatnl care s'a ali
pit dusmanilor Germaniei'' 81 lea
mai vorbit 81 de 'minunea 'eterna
a fortei Germane"...
Despre, FL, al nostru, despre
''ingratul renegat' il durea ne
acest imparat ce aruncat "a
bravnic negru peste lllmca in,
treaga. Dcspre EFF vorbea Kai-
serul mai GU ura 81 mai cu patima
fiindca a uitat sa ramana Ger
man, din momcntul &c a devenit
Bun Roman" find ca ''El" a
mers alaturi de poporul sau, in
Tnfaptnirea idealului stramosesc
81 luptat, pentru acest ideal
char contra trupelor Germane,
tragand Saba in contra oricui sta
III calea poporulni peste care 81
domneyte.
.''Inlaturi'' striga Ell tuturors
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

trehue sd Sc adrescze consulate-
lor din Bhclrresti sau din Cluj
'pana la data de 26 Iulie.
Gel ce MI sc vor adresa pana
la accasta data devin cetateni
romani.
Gel &C vor cere .cetaten;a I'M,
CARA, vor trebni ca in timp de IN
an, sa-si aranjezc toatc afacerile
aici 81 apoi 81 trcaca in Tngaria.
(Din 'Albina
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
RELATIILE DINTRE UNGA.
RIA 81 BONANZA.

Reprezentantul Ungariei la Bu-
curesti, lbaronul Rubido Zichy,
care actualmente Sc afla in ST.
naia, a facut xiarnlui Nagyvaradi
Naplo" urmatoarelc declaratiuni
asrlpra relatiunilor Ungariei Gu
Romania
= Guvernul roman = spus
reprezentantul Ungariei = are
toata buna-vointa pentru a intre-
tine cele mai bnne relatiuni de
vecinatate Gu Ungaria. Am tOata
speranta ca in curInd vom ajunge
81 la importante acorduri econo-
mice, ale caror baze. in primul
rind, sunt bunavointa 81 increde-
rea reciprocal. ir
LA intrebarca asmbra minOrita-
tilor, d-sa a raspuns:
- POstulatul meu, foarte ma
tnral ca ma opreste sa ma ames.
tee in chestiunile ungurilor deve-
niti cetateni romani. Nh pot insa
sl reneg legaturile culturale 81
dOrinta de a vedea cat mai feri-
cit pc ungurii de dincOace. ST
aceasta fericire Sc poate realiza
daca ungurii vor Fl loiali. acom0-
dandu-se imprejurarilor din noua
lor patrie 81 find I'm sprijin al eli.
In urma acestei atitudini Sc va
tese ell timpul legatura intre Tn
garia 81 Statele vecine.
Asmpra incetatenirilor Ill Ru-
bido Zichy a declarat. ca acei, ce
vor sa-si castige cetatenia ungara
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

.ce stau in drumul .aspiratiunilor
Neamulni. M cunosci casa, nu
cunosc legatilra. nu cunosc rude,
nu cunosc sange de ,feam, MI cu-
nose traditii streine. All, En- snnt
bun Roman 81, ca bum Roman, in
treg sufletul Meu lam dat iubi-
tel Mele tart. Gu poporul Meu
traesc, ell ell alaturi lupt, ell po-
porul Men voiu muri de va fl
nevoie".
Asa vorbeau 81 Stefan eel Mare
81 Mihai Viteazul 81 tot asa gla-
suia, acuma doua mil de ami, 81
Decebal.
81 s'a urcat Imparatul rosu,
rosu de sange 81 negru de pacate,
81 pc Magura Odobestilor ca de
acolo sA-si arunce ''ochiul sau de
yultur" peste Moldova unde dom
nea Regele Ferdinand I-ul rene.
gatnl, ultimul rege Hohenzoliern
la Bucuresti, 81 carui soarta era
sigilata de jlldecatorul suprem"
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
n. s. REGBLE IN f0IUL
BATALIE1 DE LA
MARASESTI.
Gel dol Hohenzollerni - al Roma
niei 81 al Germanisi - pc frontul
Marasestilor.
(Urmare).

Sc cerceteaza apOi, de catre FL,
buna parte din correspondence
prinsa asupra dusmanulni in fuga
lui napraznica, pc timpul contra
atacului nostru. din ele Sc con-
stata, Cd numai pc frontul divi-
ziei 13-a romano au fost aproape
trei divizii germahe, carl credeau
ca de data asia yor termina cu
moi. Tot, asemenea 81 pc frontul
diviNiei 10-a noastra.
De trei orr mai -numerosi au
fost dusmanii 81 totus s'au pra.
busit GU totii in fata zidului d<
pepturi de otel ale cstasului
! taran roman.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

mile vechilor legiuiri din Ar
deal Gu privirea aplicarei pc
depsei Gu moartea d-nii Cosma
81 Mosoiu au opinat, ca fata de
actuala stare de spirit ce DOM
neste mai ales in spre granita
Gu Ungaria, mentinerea pedep-
sci Gu moartea e inca necesara.
D. Ionel Bratianu a spus in
aceasta, privinta ca nu trebue
sd Sc faca nici 0 legatura intre
civilizatie, umanitate 81 pc
deapsa Gu moarte.
Stunt tari, a spus d-sa, care
stau in fruntea civilizatiei 81 a
umanitatii ceea ce nu lie impie-
dica totusi sa mentina acest fel
de pedeapsa. Bunaoara Fran
ia. Totusi, a adacgat d. Bra
tianu, consiliul nu va opinia in
nici un fel ramanand aceasta
sarcina parlamentului.
Chestiunea subsolului.
D. Vintila Bratianu a propus
ca intreg subsolul tarii sa fie
nationalizat.
D. lionel Bratianu a cerut
dior Ioanitescu 81 Micescu, ca
specialist in materie, sa dea
explicatiunile necesare 81 in
special sa arate cum e solutio-
nata aceasta chestiune in cele-
lalte tari.
In viitoarea sedinta vor da
explicatiuni d-nii Balanescu 81
Dissescu.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15

Aceasta comisiume compusa dir
.iuristi din partidul liberal an su-
pus aprecierii consilimlui chestirl-
nile asupra carora urmeaza sa $,
faca o discutiune mai larga.
Au lnat parte la discutie d-nii l
G. Bratiam, Cosma, Mosoiu, Vim.
tila Bratiam, loanitcscu 81 Istrati
Mircescu.
Chestiunile asupra carora s'a dis
cutat mai mutt an fost. Art. 7 din
Constitutie: pcdeopsa ca n,oarte 81
chestinNea ndtionalisdrei subsOlt-
lm.
Toate discutiunile an fost numai
in principiu.
Pedeapsa Gu moarte va fl men.
tinuta in Ardeal (?)
La discutia chestiunii daca
trebuesc mentinute dispozitiu-
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
REFORMA
CONSTITUTED

Fri dimineata, la orele II, s'au
intrunit, sub presedentia d-lui To-
mel Bratianu, membrii guvernului
81 comisiunea parlamentara pcntru
noului proect de Consti-
tutie.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-08-15
DlREcTORIl COMPANIEl
De PUBLlCITATE A
UNlUNEI S. R. A.

NICOLAE BARDAS, Pres,
r. F. d. 3 Canton, O.
Bell Telefon, Caunty 119 Ring Z
P. CHINA, Vice-Pres.,
1863 So. Main st. Akron, o.
N. N. BOERIU, Seer. Adm,
5705 Detroit ave. Cleveland, o.
d. BARZA, Caster
5501 Detroit Ave., Cleveland, o.
Kembrii in directis:
In. SERB
80 e. Home ST., New Castle, Ps.
loan g. HOZA
729 E. Sumitt st. Alliance. Ohio
GEORGE sALCA
Arcade Hotel, Alliance, Ohio.
ILIE IANCU
p. o. Box 319 E. Pittsburgh, Pa.
Coutrolori:
loan DAMIAN
1879 Brainard Ave-, Cleveland, O.
I. N. SUFANA
737 s. Liberty st. Alliance. O.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20
UNA FERIA AGRICOLA
INDUSTRIAL
E, DistritO EscoIar de Ahasco, Rinc6n
y Aguada celebra una interesante
feria,

Durante los dias % y % del CO
rriente, Sc celebrara una Feria Agri-
cola Industrial Y una exhibicion de
.trabajos acadeniicos en- la Escuela
Ramirez de Arellano, de Anasco; pa
ra dar conocer a los padres de fami-
liza y demas habitantes de los muni-
cipios de Anasco, Rinc6n v Aguada e
trabajo realizado por los profesores
alumnosN de las eseuelas pAblicas en-
dicho distrito escolar
Nos invitan la interesante exhibi-
icion, don Pedro p Aran, Inspector dc
Escuelas; don Nestor Gaztambide
Professor de Agriculture; don Antonio
Gonzalez Suarez, Comisionado NUM-
cipal de instruction de Anasco; don
Eladio Tirado, Comisionado Munich
pal de Instruction de Aguada y don
Gumersindo Aviles, Comsiionado Mu-
nicipal de instruction de Rincon.
FL programme es muy interesante, y
no hay que decir 10 digno de elogio
que es el proposito dc los organiza-
dores.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20
SiBIlllB b b0Ila
HIeltiTa

Ell in papsl qne Sc llama peri6di-
'co se deliaa trataT de desaerediA
tar lbs pneblos cat6licos del ofbe II
Fhaeer dane i Puerto Rico, Sc alirna
que le por ciento mayor de analfabe-
Itas Il de hijos iIejitinbs corresponds
4 los pafses cat6licos. Da, piadosa-
mente, Ia capital de Italia, que de-
InOnina cat6lica, un 73 por ciento de
| hijos ilegftimos. Como los mas gram
Ides ilitsratos presenta a Irlanda, Bel
gica, Esspaaa, Cuba entire ctros.
Y Ia repetida infantil, 81 no fue-
ia nlalyada, especic del supucsto ju-
lramento del Cuarto Grade de Ia Or
den de Caballeros de Colon, desmen-
Itida tantas veces por caballeros de- Ia
lmisina Inasoneria que suscribierOn I'M
ldoeumento con dignatarios de la ex-
presada Orden, certificando el verdaz
Idero texto dc aquel, Sc publica como
IdeIaci6n de crimenes que el supues-
Ito jurapento obliga
Hace graeia, si.no produjera el pro-
lfundo despreeio de Ia mendacidad y
lIa calumnia, una de las formulas que
Ipublica, u que resulta algo asf como
has practicas y jurameAtos de- los
l.stughsa del indus.
Analfabetas, famiIias ilegftinias,
crininales, asesinos, natadores de nj
mos y de nlnjeres
|. Lo5malo es que con la eterna men
tifa v Ia eterna calumnia solo cose7
chan lo que es justo v es natural Fl
fracaso y el descredito.
Ananke.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20
DESFILE SOCIAL
continuation de Ia pagina 2da.)

Continuation de la pagina 2da.)
de flores, d iniciaci0n de Ia sonora
Marin G. de Giusti.
La ilea, como idea al fin de tan
gentil selora es precicsa pues cada
seiiora lleyara I'M bouquet dc IA flor
que eliza, y que reprcsentaran las
sbellas sefioritas de su grupo.
Ell bale sera el tiltiino dfa del mes
de abril. y a las II de Ia noche del
10. de mayo que entra 81 rcgio mes
de las flores, seFa elegida de entire
has bellas, una reina de Ia Primayera
Deseosa la Presidenta del Comite
del Barrio ObrerO i sus cotnpalIei.as
sasf como las demas Dainas IsabeIinas
de la Core de Granada dc ofrecer
Eun festival en- homer de todas Ias ses
Iiioras y sehoritas que az manera tan
brillante y sin perteaecer d Ia .Asocia-
Ici0n ayudaron tantd al exito del slia
#le No me Divides sugirlo Vi idea
de ese baile de las flores. "a Pfesiden-
ii senora Maria G de Girsti arogien-
slola a placer toda ia Corte dc t;das
NADIA
El bale del SO de abIiI en II aIsliii-
cipal sera bellfsine el arte u ii lluen
gusto cOnvertiran nuestro vieto taatro
Ell vergel de hriog Y claYeles,
Hrestfa jnventald, galantc, tiene
socasi6n de pasar una noche dc bueil
ton0 Y ntmca desmintieron clos su
hidalgufa legendaria.
Hasta aquf, va han dado SUI slonlbre
las senoras de MARTINEZ Alvarez, seiio-
ra villafaiie, Atrea de Giorgetti, Be
len de Alfonsi, Encarnaci0n de Rodrf-
guez Sierra, Elena de GonzaIcz, para
lIevar sus ebOuquets de rOsas, mar
garitas, claveles, constituyendo ID no
yedad de la nodhe.
Todas las sefioras Y scnoritas, de-
ben vestir de for. esa noche. pyseS
den darnos su nonbre, eligiendo el
s.bouquety a que quieren pertenecer-
cualquiera de las seiiOras que los
representan.
TOao el sobrante de IA fiesta horeal
Sc destinara q Ia Iglesia Escuela del
Barrlo ObreItOs q ese hermoso ideal
de las Damas Isabelinas que tiene las
sinipatfas generates de foda esta so-
ciedad. que 10 ha deiado bien demos
traldo ! por 10 que el Comite del Ba.
rrio 0brero, su digna Presidente = ii
Corte de Granada auieren ma ves
mas dar sll Yoto de gracias has se
norasy seforitas de San Juan y San
turce, que con nosotras supieron IA
borar el dfa de NO me Divides.
lIfGDALI4.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20

ESPECTACULOS


Cine Tres Banderas. FL extraor-
dinario drama "El Latigos, en- ac-
|tos.
Teatro Rialto. El precioso drama
en- parties La Mujer IdealD.
Cine Luna. La sublime cinta titula
Ida; aEl Pasaporte Amarillo
Cine Victory Garden, (Santurcel =
Exhibira IA bonita cinta en- 5 actos sEl
|Juzgador de Almass' y otras varieda-
des.
Cine Puerto Rico, (SanturceJ
Uno de los Siete Pecados Capitales
titulado @Purezas
Teatro Beliograph, (Cataho) Es.
treno de IA sensational cinta histori
ca, "Dant6n La Rcvoluci6n Fran.
cesa'.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20

Gable recibido hoy pOr Lamborn &
Co, de su Ofcina de New York.

New York, microbes, abril 19.
Mercado sostehido. Ventas de Cuba
81 1000 saeos embarcados a 2 11I32,
$4,000 sacos pronto embarque 3
y SIG, $4,000 sacos despacho duran
tie todO mayo d rs Los connprado-
res interesan para embarque en- ma
Igd 2.25 libre bordo, Cuba, Ofer-
tas iirnitadas d mano a 25Il6 B. M
Howell, Son & CO.. American Sugar
Refining Co.. Warner Sugar Rein
sing Co, de New York cotizan Ia re.
|iinada a $40, la Federal Sugar Rein.
ing Co, New York 4 5.25 y A1bucklt
Bros, New York I 5.s5,
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20
SESSION FIJNRBRE

Esta noche, en- el locaI. del Consejo
de los Caballeros de Colon de San
Juan, Sc llevara a efecto una session
fdnebre, en- recuerdo de los fnados
seior Juan Bou y Felix Gonzalez Guz-
man, que pertenecierOn Ia expresa-
da orden Concurriran los dignata-
rios del expresado Consejo y Sc espe-
IA nutrida representation de todos.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20
IN YIAJE nE CoMPRAS

En- el Puerto Rico" que sali6 aver
para los Estados Unidos, embarc6
Tnuestro amigo Manuel Rodriguez, de
la frma comercial NJ. Rodriguez y
CO., de esta plaza. Cuando nos des-
pedimos de el, nos dijo que pensaba
traer un gran surtido de niercancias
para 50 acreditado ESTABLISHMENTS
para vender a los comerciantes en- te-
jidos u quincalleros a precios extraor-
Idinarios.
Grata permanencia en- el Norte, y
|pronto fegreso, deseamos al amigo
Rodriguez.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-04-20
con Ell ATTORNEY GENERAL

Los senadores de Humacao, seiio-
res ]. J. Benitez Y Cuevas zequeira,
conferenciaron el microbes con Ell
Attorney General v Sc trataron asun-
tos de nombramientos judiciales. En-
la ofcina del Attorney esperan que
el Gobernador apruebe la propuesta
convenida entire el Attorney y los se-
nadores, para hacer en- seguida los
noinbramientos.