SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-10-03
O CARIHRAD.

Poitikove svetovi zapomneli ubohe Reky, ma utla
covane mensny nazcey Orient soustfeduv vsechnu svou
pozonos ma Carhrad vlastne Uzny ejchz svoboda
20 nazoru angckem nejvesm vysledkem valky svetove
Snahy socan kuurn utichly touha hmotnem prospe
cht olivia =
More Stfedozemn byo okruhu nas kultury az do OBJ
ieven Amerky morem svetovym. PAX ne trochu "a
pomnele ale z stolet 49, ostl jeho vyznam po 1862
kdy by prpav Susky stao znovu morem
vym ba e dulezejsi nez byo kdy jindy Kdo je ovada
lie panem svetovych dopavnich ces panem obchodu ud
panem ceeho svta To pochopila Angle predesla Fran
eli Ita kere sou prece mocnosmi stredomofskym u-i
pevna Stfednm mof TAX re je dnes eho PAM bez
jeho souasu nesm ami fancouzske ami talske odstvo
neho vypouti, ba Sc mem skoro ami hnouti
Do more Sredozemnho vedou tri cesty: cd zapadu uz
Gibraarskou cd jihovychodu prdpavem Suezskym al
cd seveovychodu uznam Cafihradskymi Skaliska uzav
raici Gbratarskou nalez Spanesku ale Spanesko
dzny neovlada Anglct inzenyri vyhoda skale Gbra
arsk6 nedobynou pevnost skalnch prdlomu hrozi
cka dea zhubou kazde lodi kera by bez souhlasu ang
cke vlady uznou Gbraarskou do more stredozem
niho vepouti anebo neho uniknout Koncem stoe 49, a
We stole pokouse Spaneove nekolkrat ably opano
vail Tetuan nebo Tame bfehu arckem ale vzdy je pf
mela Anglie istupu Cd 1912 sed Francouzove TAME
ackov uzavreli Ang srdecnou dohodu pece Jim tato
nechce dovoti, ably tam stall jednym pany Tame
opevnili
Kdyz francouzsky inzenyr Lesseps predozi egyptske
mu vadari Saidov svu plan prokopan prduky Sueske
podnika Anglicane ably popudil suana ureckeho a
ko vrchnho pana egypkeho proti tomuto navrhu kdyz
byl prece proveden Suesky prdpav velkymi slavnosm
oevren, skupova eho akcie hleda prilezost ably
je opanoval svymi zbranem 1878 pnutli porazene Tu
recko Jim ochranu pred Rusy odstoupo Cypr
mo us prdplavu Sueskeho ovadnouti 1882
obsadl hlavne vuli pupavu Egypt dnes tvrd to vsm
pravem Egyptu opustit nemohou necht6 vydati
bezpec hlavni cesy bickeho mperia. Su6skym prIpa-
mohou plout vsechny lodi, ale edine souhasem
glckych uradd Beda vaecne lodi kera by blizla pr
plavu prot ejich Will.
Uzny Cafihradske, Dardanellska Bosporska mely a
mali zvotn vyznam pro veefisi ruskou Pc cele oeti 49,
10. Rusove domaha ejch svobody. Will MIN havne
dali jak do vaky balkansk6 vaky svetove
mrove smouvy Sevreske obhaovat svobou Uzn vosko
anglicke, francouzske ialske ale nkov voko ruske
Ovoce snah nez dv6 ste let obeovao Rusko miony
svych ldi mlliardy sveho majetku bylo ztraceno.
Dnes jsou vsechny uziny vedouci do Stredozemn
no vobodny ale dve jsou dostreu del angickych upne
tret pax casecEa tuto tfe, Carhradskou jedna.
Will nj vybizej angcke sty svornost dohode kterou
pT vyjednavani nahrade skod zapominal Francie
lie ochranu Uzn mysu anlckem dnes sotva mad
chnou, ale byly by tax se uciny hned valce
Lloyd Geore neednal dobre. ze svol ably recke voskt
15 kvena 1919 obsado Smyrnu. Mel dovolit obsadit
Cafhrad Tim by byvaa otazka Uzin vzdy rozresia
Severni beh by by nalezel RekGm, zni Turkdm Uziny
by byly tvofiy hrance hranice neseji byt opevnenX
1samsky svet by by zachve ale by by rychlc u,d
nil Vaka svetova ej zahnua takovym hruzami ze touzi
mru chapa re Turecko ztrat posedni drza
bfehu evropskem tudiz Carhrad. Svobodne Ture
cko mGze va bez Carihradu, ale Snyrny
Cafhrad pritez ba pijavici Turecka turecky
81 by casem blahopra re zbav cahra Levantin
poevropstelych tamnich Turku Ale tehdy by Lloy
George velkm obhacem tureckeho Cafhradu Vzdyt pre-
hlasil Neboujeme abychom zbav Turecko jeho hlavnh
-n4sta ami bohatych kraI Male ASH Thracii kde ma