Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-05-23
LINCoLNov sPoMENIK.

aShlngton, ID. T., Il. maJa. =
Ma Spominski dan, 30. maja, be
razkritie velikega in krasnega
Iincolnovega spomenika Wash
ingtonu. Spomenik predstavlja
] veliko stavbo, XII ena naikrasnei-
Sih arhitehniSkih del ma svetu. Y
vsej zgradbi nj koScka lesa, zeleza
ali katerekoli druge kovine. VISA
stavba je IL marmorja, granita, ap-
nenca in cementa.
! Stavba meri cd vrha do temelja
1872 cevljev. Notranjscina je 146
cevliev dolga in 63 cevljev Siro-
ka. To vSteje tudi prostor, katere-
ga obkrozaio cd vseh strani mar
mornati stebri. Stebrov ie Sestin-
trideset in predstavljajo stevilo a.
meriSkih drzav Ia casa Lincolna.
Zdruzene drzave so tedaj Stele lie
Sestintrideset draw.
Stebri so IL belega marmorja in
TAXA je tudi stavba ostalem. =
Marmor Sc je dobilo IL nekega
kamnoseka ma vrhuncu Rocky po-
goria, ne posebno dalec cd Den
verja. Stopnice in platforma so
zgrajene IL milfordskega granita
katerega Sc je dobilo IL drzave
Massachusetts. Notranji tlak in
stene so zgrajene IL marmorja IL
drzave Tennessee. Streha je Sc
stavljena IL marmornatih plosc, k!
so 3 cevlie Stroke, 5 cevliev dodge
in tri osmine enega palca debele
Predno Sc ie tie plosce porabilo, st
bile kllhane V belem vosku. To jill
ie napravilo prosojne, tako ola pri
haia skozi ME nekoliko svetlobe.
/ VISA krasna Stavba stoii ma moe
mem betonskem temellu. Temel.
sega mad sto eevljev globoko V ze
MILO. Zemliska plast je tam lo'
cevliev debela, toda ko so prisl
skozi, so zasekali temeli Sc V ska
10 spodai. Tako je stavba pop
noma solidna in tudi Ge bi Sc VS.
zemlio okoh spomenika izpral'
stran, bi stavba stala trdno. Ve'
l,nego emo leto ie vzelo predno j
bill samo temeli postavljen.
z delom Sc ie zacelo na II. fe
bruaria, leta 1914 in od tedaj 81
ga je nadaljevalo neprestano., II
sti dan je bila obletnica Lincoln
iovega rojstva, yiljem II, Taft, te
danii predsednik Zdruzenih drza'
lin predsednik komisije "a zgradi
'tev tega spomenika, je tedaj prv
zasadil lopato V zemljo in tako o
tvoril grajenje. Stavba je stalf
mad tri milione dolarjev. Svoto j
dovolil kongres. Po svoii velicast
nj priprostosti je stavba smatrans
kot' svetovno najkrasnejse arhl
tehtniSko delo.
Notraniost ie prav tako krasna
in priprosta. Vsebuje ogromen klI
} Lincolna, katerega ie izklesal INA
menit ameriSki kipar Daniel Che
ster French. Kip predstavlja Lin
cofna sedeGega ma stolu In cello '
tel poziciji je % cevljev visok. L.
iklesan je IL marmoria, katerega SC
dobili il Georgiie. Samo kip Inn
colna tehta IT'S ton. Dive lett della
je vzelo kiparju, predno je dovrslI
veliko delo. Poleg kipa sta V tenn
spominskem svetiseu dive marmor-
!, natl tabeli, ma katerih sta vseka-
nj dive Lincolnovi adrea (gettys-
burska in inavguracijska) ter dive
umetniski Sikh, predstavljaloc1
diva zgodovinska momenta LIN
Icolnovem javnem zivljenlu tekom
Iniegovega predsedovanla.
Krasno stavbo ie nacrtal in IL
vrSil Henry Bacon, h le bll Sc
pref smatran "a prvega arhltehta
v dezeli. Tia spomenik ga postayil
v vrsto svetovno najslavnejsih ar
hitektov.
Spomenik stoii V Potomac par
| ku ma bregu reke Potomac, odda-
| lien ie dve milii d Kapitola. Ma
sproti MENU, preko reke Potomac
ie pokopalisce Arlington. Tam DO
eivaio ostanld tisoeerih ameriskih
fantov. li so padli V drzavllanski