America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-06-27

inSemnat Rusla 81 inatnte de raz
4 bolu pentru capitalist aventurieri
/ E adevarat ca Russia G O tara a DO
i sibilitatilor inca nedesyOltate. dar
Iasemana Russia de All ca Americ;
j din prima .jumatate a veacului tire
! cut, inseamna a perde din vcdcr,
/ Ideosebirea de caracter, de traditi
lsl Gle aptitudini a celor dona popo
are, earl locuesc ambele tari. Celt
doua pOpoare mari din lnme car
1nu S 'au desvOltat inca ecOnomicestt
s,ant Rusii 81 Chinezii. ORR cine al
privi problema desvoltarii lor eco
nomice Gu nadejdea unor rezultatt
rapide, sar desiluziona foarte GU
rand. Desvoltarea economical a aces
tor doua popoare reclama munca
mai multor generatiuni 81 am putea
eeti inca multe rapoarte ale seeieta-
tilor capitaliste intreprinzatoare
despre desiluziile indnrate, despre
progresele incetinele 81 investiri ne-
DorOcoase.
intregul sistem de concesi,ini al
guvernnlui e, dHpa parerea mea, O
iluziune capitalista. Cuvantul con-
cesinne are un sunet magic. pare a
promite profit 81 deschide pers-
|pective pentru avantagii extraordi-
mare. Exista guverne falite, carl nu
mai au i'm cassa lOr de Stat decat
asa namitele coneesiuni, pc carl vor
sa lie preschimbe in bani numerar.
Acesta i'm prezent visul sovietelor.
Aceasta nadcjdea '1ni Mustafa Ke-
NAL 81 a guvernului sau din Ango-
ra.
De curand am fost solicitat de
catre Arif Bey, ambasadorul din
Angora, sa ma gandexc la anga ia
rea unor tratative pentru obtinerea
de eOnseciuni de cai ferate in Asia
mica, 0 concesiune pc urma Garcia
Angora spera sa-si umple din nou
casSa de stat sleita cu totul. Eu
lam pus atunci urmatoarea intre-
bare lui Arif Bey: De ce trebue sa
plateasca nn american bani pentru
privilegiul de-a putea investi banii
multi in construirea unei linii fe-
rate? Situatia politica nu'e limpe-
zita, guvernul nu e incercat, tara @
ramasa in urma. rentabilitatea unei
astfeEde investiri foarte profile
matica. Daca-i vorba de-a CONVINCE
capitalul sa sc stabileasca in Asia
mich, atunci ar trebui sd fie primit
eu drapele 81 trambite, lar nu ell
intrebarea p6na la ce s,lma ar pu-
tea urea el Gu plata pentru pripile-
ginl de-a merge acolo.
Cine vrea sa constuiasca linie
ferata in orr ce parte Americei. o
poate face fara 81 plateasca un sim
CUR dollar pentru concesipne.. Ell.
poate intra intr o societate. care ia
ceee investiri intr 'un stat ordQnat.
FL poate primi toate garantiile JUS
titiei 81 poate intinde sinele de tren
intr o tara care pDmite mai multa,
circulate decat 0 linie facuta pc
Aaza unei concesiuni in Europa sau,
in Asia. De ce americana trebue sa
mai 81 plateasca pentru priyilegiul
de-a Ii Sc permite sa-si investeasca
hanul lors
Raspunsul hii Arif Bey nu m a
satisfacut. Guvernele incearca a.
vinde eoncesiuni, fiinaca acestea
mai sunt singurele din putinele lu-.
4ruri pc carl le pot vinde. Daca
Far abandona in fq66s lnmea orice,
teOrie colleesihiA Ae catre GU
verne daca tarile inapoiate ar de-
clara ca poate intra libcr 81 fara.
restrictiusi capitalul in loc de III
treba cat veiesc sa plateasca pentru
@ cOncesiune, atunci ar cere impo-
zite pentru anumita perioada de
ami. lar multe din pustietatile lu-
mel ar putea astepta atunci posibi-
litatea unui avant 81 unei desvol-.
tari. mai curand ca sub stapanirea
ilnziei concesiunilor.
"Dacia y