America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-10-28
Americana carl ne iubeSC

In cooanele acestu zir ocupat de mue orr de dl
Charles Cpson Clark ost professor la Unverstaea Yale
Gin cele mai bune H renune institute cuturae ale umei
d. Clark cerceat patria noastra mama, nvata lint
ha 81, mai multi, nvata sa ubeasca poporu nostu
care suerit atae sccolc desrobese melt saba
vtor de au .daca fl de prudent in ibertac pre-
ost larz sub jugul strein.
d. Clark a Scris carte vaoroasa oespre Ronina--n
nia buna scrsa in engezeste despre tara
ineparata itlu eli este 'Greater Roumala y Nlc
cand d. Clark apele noasrd 81 inertia
rccunosnta ecarui roman pentru acvitatea sa nohla
Az tram IN vremea propaganda a nformire RAzboiu
lnonClal aus maj aolata popoarele umei de
uoXal ca popoarele prene
m'lnice toate eau ost fmpre aati puteri
trae tos ee fost mai aproape unu de aul cac san
noscut mai bne In America de pld cti stut de exc
IA 81 fram;tare noastre? Gait su de aspratiunile
sire mllcnare Nua foarte puni poporul de rand
cnoea aat de rau ca confmda toleauna aenii Alba
ua ce Romania ntrat in razboiu, abba dup anata
mama arafat ataa abnegaune-s ncepu umea Sa
mai bne nceput amercanii sa noa des.e
no ca tara independently artela coulu ntleg al
nuror pamintene arer cocoea ferhea
cald latin, dolnc de lbertate.
Conferina din Paris Il atras 81 mai mutt aena lumei a.
supra noastrd Cauza nostra a preznat att de smpatc
ncat s. alnericanicari ventsa finn sincercu
rejul fata de ea-eoarece fost neorenta glcst
nforma, au fost nevoit sa recnnoasca drepatea ei.
Pc VENT tara 81 profesoru Char
les Epson Clark
Lnnante de la moi d;nsul cutreerat Franta 81 Ita
Ia mde auzt mai mute despre mai mica . acesor
ail care Sut sd utee aat de nobil III 81 upt
ca sil l-se faca dlpptate la verde din Paris.
VENT Ia moi 81 glsit popor IA surprins prn
vocunea gndire sale rn fora 81 enenga prea
;vnt tecn M manifeseze inca afla despre suerinele
1oastrc din trecu 81 gas rom;nu nobil noble
IA sueroara cee eudae caci in sufletu romnlu
M;lnlna Ia ndupecat erte toate nelcgurie
ce lsau facu din parea opesoor hun dealungu secoo
81 lm aceasta dat dovada de spirit de tolerana este
fora de caracter Ntoru Use preznt mre clci caltle
u ufleest sun bugaele au pc dinafara araa mutt
dr lnteroru este rlucor Daca rece pn scoala vie
lei de stat independents undc cultu1a nonaa utea ua
;vant nestlngherta de opresiune poporu
fl dim petrie cee mai frumoase in mozaicul natior
ropene
Calitatle mobile ale romnulu lie la iveala d. Char
les Epson Clark mtrun artico 'Where sers govern
their former oppressors Unde serv stapanesc
ostilor or opresor aprut in nuaru din Ocomvre al
cNcelentei reviste 'Our World
In cuvinte nealese, parunzaoare d. Clark lustreaza
ln sorlslrea vetei unu intellectual riicat della opinc
egiu1e barbara prn carl volt ngenunchieze hun
"a contrast une vaZut la nversatea din Cui la SEQ
e nngurest 81 sasest unde elev folosesc necontba
de nme Gle imba lor matern nvtand din au
lost n uzanta 81 stpnei lor In manuale
nu nunai ca Sc peasavese poporu magar dar Gu
vinte vaamaoare penru demtaea noastra nationaa Dl
Clark arata ndulgenta propor extreme de-
venind char perculoasa
Flu stu mprese face artico asupra frator
nosr americana sunt at de const de nao
aa Ma ndoiesc sd exste american aprobe
dugenta noastra exrema pemite ecare naonalati sal
Sc instrasca in ba naera, al ola posbiltatea Sc
oloseasca Gle mba nnantea udecatoror 81 aor autor
ta publceeste dreptate Prin aratam MI nu
mai superiortatea sufeulu roman ata de ost nostr
sor prudena fat6 de nteresee staulu roman Oar
erme in scolc ungures din Ardea sd fooseasca cr
carl "a adresa noasra su decat nsue grosoane per-
mite evrei din Ardeal nstruiasca ba naagharx
scole or confeacnale susnute de satu