Glas svobode., 1922-11-24
TGzki udarcl "a ClGnGlCGau]a
Borah pravi, da ie "a vso evrop-
sko mizerijo odgovoren starr
tiger. Clemenceau tr-
di, da ie Amerika
Niva evropske
zmesniaye.

Clemenceauja Metropolitan o.
perahouse, katerem porocamo
ma drugem mestu, je izzval V zbor-
nici ostro obsojanje. = Senator
France, Maryland, je javil, da pri-
pravlja govor, V katerem bo OBJ
razlozil, odkod izvira VISA propa-
ganda in kdo io denalmo podpira.
Ravlotako DO dial primeren odgo-
vor senator Hitchcock.
Senator Borah je rekel vceraj
popoldne "Jaz nikakor ne morem
pritrditi trditvi gospoda Clemen-
ceauja. On pravi, da Evropa pogI-
MIA revScinia To .ie resnica, In mi
eutimo globoko sozalje z evropski-
mi narodi. Toda "a vso zmesnja-
vo I'm mizerijo v Evropi ni nihce
boil odgovoren kot Clemenceaa
sam.
son ie boil odgovoren kot ka-
teri drug "a neizpeljive in anlcu-
joee pogoie vensaillske pogodbe.
On Sc je najboli iupiral amerlkan-
skim prizadevaniem, da Sc pogoji
omilijo in tako spremenijo, ola bo
Europa lahko okrevala.
! "Versaillska pogodba je gospo-
darsko zivljenje Europe popolno-
ma unieila. To ie mnenje vsakega,
XII sc bavi ularodnlm goSpodar-
stvom IN XII ie studiral danasnje
stanie Europa. To je tudi mnenJe
Eodlienih AmerikMcev, kl so to
yprasanje Evropi proucavali. =
Clemenceau zahteva sedai, da mi
pomagamo, da Sc pogoji te, pogod-
be izpolniio. Trpljenje Evrope Sc
bi Sc poveealo, ce bi Sc to zgodilo.
| "Gospod Clemenceau je rekel
tudi, da ie versailska pogodba,
katero ie ON sam sestavil, samo ma
daljevanje voine, in skoro rawo
tako necloveSka in unicujoca kot
vojna sama.
"Mi gledamo seda jna Evrcpo,
kako obstoii po Stirih letih pod
pritiskom tie pogodbe, ki je, kakor
Clemenceau pravilno trdi, samo
nadaljevanje vojne. Ko bi gospod
Clemenceau povedal amerikanske-
mu narodu, kako Sc lahko pomaga
trpeGim milijonom in naredi konec
straSnih razmer, bi nasel tn topic
simpatije. Toda dokler govom o
nadalinih kaznih, cello naravnost
vojni, unicenju in razkosanJu,
ne more pr4eakovati, da bi nasel
tu kaj drugega kot obsodbo." f"
".Odkar je Nemeija postala re-
publika, bi lahko pricakovali, da
DO Francija poskusila Sc sprijaz-
niti MO. JAZZ hi prav rad vpra-
Sal Clemenceauia, zakaj FranciJa
neprenehoma izziva Nemeijo, " je
rekel senator Hitchcock. Senator
Edge je mnenia, da je Clemen-
ceaujeva groznia novo yojno ma
ravnost ostudna. Senator Norris
je opomnil, da Sc je po vojni anne
rikansko ljudstvo pri volitvah We
dino njavilo proti vsakemu ume-
savanju tuie zadeve. To bi naj
Clemenceauiu in ostalim propa-
gandistom dovoli jasno pokazalo,
da je yes napor, zanetiti nov sve-
town. vihar z ameriSko pomocjo
popolnoma zastonJ.
Groznia.
New York, %. nov. Ne go
vorite prevec proti nasi dezeli in
Nemeiji. Ce Sc ne bodete ravnali
po naSem nasvetu, Yam bodo kro-55
gle zvizgale mimo uses. Mi noce7,
mo, da bi vi zastrupljali misli mar
Sega naroda. Veteran svetovne
vojne" Tako Sc glasi emo izmed
grozilnih pisem, XII jih je prejel|
Clemenceau, vsled cesar je njego-
vo policijsko varstvo podvojeno. 4
Pred trgovsko zbornico newyor-
sko ie Clemenceau zvrtnil vso kriv-,
do "a nered v Evropi ma Zdruzene
drzave. "Velika napaka je bila, s
je rekel, '4pustiti Evropo ma cedi-
lu, ne da bi stavili kak predlog,
kako Sc izmotati il neprijetnega
polozaia. Bila je zelo velika napa-.