Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1922-03-10
Spojene Staty odepfely pOzyani
ku k0nferenCi JanOySke.

We stTedu. ze Spojene Staty nez1-
castnf Sc konference Janovske.
V odpov6di ma pozvani zaslane
italskou vladou ukazuje sc ma t., re
konference. jenz vlastne ma byti
financnf neutrality-suspicious.. bu-
de spfse politickou. Spojene Staty
pax neciti potfehu mlchat Sc do po-
litickych zalezitosti Evropy.
Spojene Staty spolu ukazuji ma
nemoznost zasedati pfi konferenci s
delegaty sovetske ruske vlady zodpO.
vedne "a nynejsi ruske hospodafske
nepofadky. Nalehani francouzskeho
premiera, Poincare. ably ma konfe
|renci nebylo jednano 0 nemeckych
reparacich ami dluhu, kterym Spo-
jenci zavazani Spojenym StatGm,
jez Mich valky mali pies jede-
nact tjslc milion6 dolaTG. ukazuje
ma to. re hlavnim bodem konferen-
ce bude jenom politika ne uprave-
nilobchodnich a hespodarskych zmat-
k1 Evropy. SekretaT Hughes ie
pfesvedSen. ze bez revise reparaci,
ktere Versailskou mirnvou smlou-
YOU vrzeny byly ma Nemecko. 0 u
pFav6 financi Eyropy neni mono
mluviti v americkych vladnich
kruzfch jest pevne pfesvedceni. re
Francie musi reparaci sleviti.
Mad odpov6di Spojengch Stat1
Anglie zarazena lest. Odpoved'
sklamala tez Nemecko, jez doufalo.
ze ku 7novu-upraveni reparaci
nejak dojde. Francie je celkem
chladna.
Dohodovani Sc Angle S Francii.
Mezi Anglii a Francii poxracuie
lednani uzavfenf spolku. jlmz by
ADglie poskytla Francii zaruku., ze
il pomnze v pfipadu nemeckeho pre-
Ipadeni. q
Lloyd George navrhl jistou foFmu
| takoveho spolku Briandovi Cam
res, ale zapeti ma to BRAND pad
nul Francouzi navrh zam1tli jako
polovicaty a nedostatecny. Cd te
DOLBY snazil sc Poincare zlskat britt
ckou vladu pro rozslfeni alliance v
tom smyslu aby bylo podrobne w.t.
ceno, jakym zp6sobem Angle Fran
eli vojensky prisp6je. Anglicane
isou toho mineni, ze sc nema ilti
dale ze to, CO navrhuii, m1ze
, Francii staciti. Ukazuj1 ma to, ze v
roce 1914 prisli ma pomoc. aekoli
niiak vazani nebyli. Brititicky par
, lament hledi ma otazku tu {
nednverou je toho mfnen1, ze by
Sc nemelo jiiti dale nezli kan saba
la trojita 1mluva roku 1919,
: ktera padla proto. ze il Ameriks
nepfijala.
q We Francii mnozi iiz pfisli k ma.
. hledu, ze obavy, projeyovsne '
polovici ledna. .pfi konferenci Can
nes, byly pfehnane.
Konference ianovska bude pOra
dou mezinarodni, ktera byla svolan
ii zvlast6 "a tim 1celem. aby sc zas
ia zab5vala evropskou hospodaf sko1
i krisi, a je pTirozeno. ze by spojenc
D nemohli dovoliti. aby Sc tan "a I
e. castenstvi neutraln.ch narod1 jedns
10 10 otazkach, ktere Tse tykajl je
v Nemecka vlad vit6znych. Nee
ii takoveho mohlo by bRti vhodne POI
n d9ji. ale nyn1 jeste neni k tomu C
j. zraly. Mona vsak, ze celkovyl
~ pTehledem situace Sc shleda, ze b
nj bylo radno zmeniti tn a tam nee
ma versaillske smlouve, tim Sc w
sv6tluje nechut' jakou Franconzi
janovske konferenci mali.
e Janovska konference pry Of
90 chazi dobu velmi nevhodnou n
du sledkem tfsne italske vlady.V Ital
M Sc sice ministerstva stale sestavuj
ale zadna vlada. byt' byla Sc
stalejsi. nebnde dbati to. apy
z vnitfni obtizim, ktere V zemi m
Nil pfidavala jesta novou. iakou il ko
ference tato pTinese.
ma Bee pfieiny vrahern.
EN- V Laporte, Ind. patnactilety j
po Malik byl pohnan pfei soud /
vo- vrazdu. ZastTelil farmafku,
ar Stotzovou. Nevi, pros tax ue;r