America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-03
||ldUstTie 81 arta
Expositia de cusaturi 81 tesa-
turf romanesti organisata de
d-ra Elisa Cochina la "Casa
Scolilor

Din multele domenii sociale S
culturale in care energia femeiasc;
intervenit Gu fnitiativa Ell rodni
ca 81 staruitoare, acela al artelor S
mai ales = al artei populare este il
cea mai buna traditie. Ba, pornin
du-se de la anumite principii gene
rale de estetica 81 politica sociala,s q
cautat sd sc creeze un invatamint
de Stat in aceasta directie 81 sd sc
organiseze productia 81 char di.
strlbutia acestor opere de arta ma
tionala. Faptul este cum nu Sc po-
ate mai laudabil. Alta numai am
avea de observat Sa bagam bine Gle
sama ca nu cumva industria casni.
ca, practicata veacuri dearindul dc
gospOdinele satelor noastre 81 in.
curajata GU cea mai sincera admi-
ratie de domnitele 81 boierimea ro-
maneasca, sd ajunga simpla ra-
mura a marei industrii capitaliste
o industrie mecanica din care sa fie
inlaturat acel element de arta, ele-
mentul personal al imaginatiei 81
fnventiei.
lndustria casnica rOmaneasca
constitute una din c0mOrile noastre
culturale cele mai de sama. In ca
Sc oglindeSte asa de mutt din firea
poporului nostru, din gustul lui
din inteligentt 81 sentimentalitatea
lui, din finetea, destoinicia 81 male.
stria sufletului femeii romano, in
cit ar Fl una din cele mai condam
nabile fapte modernisarea eli, me-
canicisarea Ell, artificialisarea Ell
Causa principala care face ca in
dustria noastra casnica sd fie a.
devarata arta populara, in rind Gu
marea arta decorative nu este in
dustrialismul producator 81 renta-
bill al zilelor noastre, ci tocmai am.
bitia de indeplini artistic o indie
letnicire obisnuita 81 necesara We
til casnice in primul loc, vietii soci-
ale i'm al dOilea.
81 strabatind de la un capat la
altul mica sala de la casa Sccoa-
lelor'' unde d-ra Elisa Cochino a
organisat Gu alta gust 81 pricepere
o expositie de casaturi 81 tesaturi
romanesti, lucrate in ateliere terra
nesti supraveghiate de dansa 81
sprijinite de Ministerial Artelor
spripinide de Ministerial Artelor
am avut acest flor de ingrijora-
re fata de admirabila opera de arta
ce-mi sta innainte ca 0 marturie a
bunului simt 81 curatului gust dis
tins al femeii romine.
I'm lucrarile acele nenumarate
produse al unei migalOase 81 rabda-
tOare munci manuale, vedeam ope-
ra facuta Gu acea simplicitate fara
pretentii copilului, dar facuta in
acelasi timp Gu simtirea 81 iubirea
lui curata 81 neasamuita.
All, cind vedem disparind zilnic
din jurul nostru pitorescul locuin-
telor 81 al cOstumelOr, al serbatOri-
lor 81 cimpurilor, al uneltelor 81 ar
melor char cind MUSCLE singure
mai pot apara ceva din frumusetea
muncii omenesti, expositii ca aceia
organisata de d-ra Cochino sint g
inviorare, 0 nadejde 81 0 incredere,
Opera aceasta mai are insa 81 Q
'ature folositoare pc linga cea este
tica. In situatia noastra financiara
81 fata de marble nevoi ale publicu-
lui romanesc, incurajarea 81 extin-
derea industriei casnice poate I'M
plini TN mare gol. Ba Sc poate spu-
ne fara nici falsa MODESTO ca bo-
rangicul nostru resista oricarei com
paratii GU fabricatele Apusului.
I'm fapt imbucurator este atitu-
dinea burghesiei noastre fata de a.
cest produs national. lntrebuinta
rea produselor industriei noastre
casnice Sc intinde din ce in &c III.
multi. Calitatea lor, arta cu care
sint vindute constitute o puternlci
| concurenta pentru produsul extern
(G. r. in Ne0nsul R0nsdNesc
+ y +