America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-06-23

portanta problemei constitutiOsaalt
| 81 necesitatca de a sc alcatui noua
constitute in Romania intregita, a.
| rat din motive de drept cat 81 din
J, considcratiuni politice. Brebuie sd
Sc asigure pentru totdauna viata de
stat unitara 81 independents a nea-
mului romanesc in hotarele sale et-
nice 81 istorice. Principinl funda-
mental este democratic adevarata,
adica domnia natiunii in toate ma
nifestattiunile vietii de stat.
/ Prln natnne insA nu trebuie sa in
telegem numai 0 parte din indivizi,
ci tOtalitatea lor, adica toate stra-
turtle sociale. Soarta neamului ro-
manesc este STRAINS legata de statul
sau intregit 81 de aci inainte unul
fara altul nu pot exista. Conferen-
tiarul critica diviziunea obisnuita a
dreptului in "'public 81 ''privat"
sustinand ca, de indata ce legiuito-
rul reglementeaza un rapport de via
| ta. el dovedeSte caracterul de ordin
public.
lntai,ll principiu ce trebue in
scris in constitute este indivMibi-
litatea absaluta a statulu roman. Ma
turalizarea sa sc faca numai prin-
tr'o lege Drepturile cetatenesti M
sunt niste drepturi individuale ci
stabilize in interesul ordinei sociale
in stat. Conferentiarul sustine ca
trebue sa sc recunOasca dreptul la
limba proprie pc teren confessional.
scOlar, cultural. social 81 economic,
precum 81 in fata justitiei 81 admi-
nistratiei. dar fara asigura natio-
nalitatilor vre-o individualitate po-
Utica separate Gu autoguvernare 81
teritoriu separat.
Dreptul de proprietate find re-
cunoscut de constitute a dobandit
un caracter de ordin public, deci
nu mai e un drept privat 81 statul
trebuie sa alba dreptul de a-si in
suSi bunurile reclamate de I'm inte-
res de stat legalmente constatat,
dar nu poate pretinde sd fie pro-
prictar pc subsol, pc spatiul atmos-
feric. pc apele 81 pc zacamintele
miniere aflatoare pc proprietatile
private. Poate. 1nsa sa-si rezerve
dreptul asupra unor produse ale
subsolului, precum: aurul, argin-
tul, cuprul, petrolul, carbunele, me-
talul, etc. In chestia cOnfesionala.
d. Boila cere egala indreptatire a.
tuutlOr cOnfesiunilor, fara O biseri-
ca dominanta 81 Gu drepturi auto
nome in viata lor interna, cultului
81 administrator averilor. insa SUI
|puse unui control pentru numirea
sau confirmarea conducatorilor bi-
sericesti.
Gu privire la invatamant, cere
conform rezolutiei dele Alba lula,
sd Sc admita instructia cetatenilor
in limba lor proprie, eel putin in
invatamantul primar. Libertatea
preset MI Sc impaca de cat cu siste-
muI represiv de sanctionare a abn-
zurilOr, fara metode preventive. In
ultim rand proprietarul tipografiei
trebuie sd raspunda de daune mate
iale 81 morale.
d. Boila Sc ridica impotriva di-
viziunii puterilor de stat, sustinand
cd singura putere de stat care
emana della natiune, dar trebuesc
Institute organe potrivite pentrn
functiunile reclanate de viata de
stat 81 trebuiesc fiXate atributiile
fiecarei functiuni prin constitute
Functiile delegate de natiune sunt !:
a capului statului, legislatia, GU
vernul, administratia 81 justitia Re-
gele are dreptul de patronaj asn-
pra bisedicilOr, de a declara razboi
81 mobilizarc, de a incheia tratate.
etc. Conferentiarul nu crede admi-
sibil in tara nOastra "referendul
ci mentine cOlabOrarea dintre rege
81 reprezentanta natiOnala pentru
legiferare Gil sistemul de fl bica-
neral. Sc declara partizan al votu-
lui cetatenilor sd MI fie obligator
81 sa Sc faca de preferinta in mod