davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02
CESL. S~TANOVISkO x MEZI.
NARODNlM
SkYM kONFERENClM.
Min. predseda DIR. Benes o otaz
ce ruske , o cestach k no.
spodarske RECONSTRUCTED
slovanske v~elerise.
Csl. Tisk. kancelar.

Min. predseda dr.. Bene$ u
vefeinil V Prayer Presse" ga
j{mavV tlanek 0 stanovisku csl.
Vlady k mezinarodnim hospo-
ddrskEm konferencim, iez svo-
lany iSou "a dGelem odstrane-
nj svetove krise ekonomicke a
( nimz upira Sc nadeje sv6ta,
ze nalezeno Dude ma Mich. w
chodiSt6, iez ~ predevSlm e
Vropu Vvvedlo Z nynejSi hospo-
dars<e nejistoty. Clanek min.
Benesc vyvolal pozornost j V
rizine, iak svedci ma pr. tla
qck prof Anlard We franeouz-
ske LIRE Neuvelle'', kde etc
ne:
" e|ynejsich tezkych do
bach ie s prospechem slyseti
HAS dobreho Evropana, rozVaz
liyeho ducha a konstruktera,
iakIm ie BeneS. Uprostfed
move Evropy, tax yratke, Sc ma
chaZi statnik vykonne moudro
ST Il trpelivosti. Jeho Mala
dohoda. ieho smlouvy 5 Poi
skem a Rakouskem, smlouvy,
iez piipravu1e, ably uvedl Ma.
d'arsko do stredoeVropskeht
nlru, jeiz ridi, tyto 0spechA
zduvodnene L ro2umne, doda
Vail velike vahy nahledum Be
neSovym.'
Pon6vadz cianek BeneSu,
4etyka Sc easoVc otazky prvn
lnIezitosti a ma Nyznam re
ntna vzhledcm k chystan,
konfereaci Janoyske, podaya
me zde pfekIadu leho pouc
ne Nyvody
"V posledni dobe mluVl s.
mnoho 0 mezinarodnleh konfe
rencich ~ kteryeh mali Sc X,
natl porady jednak 0 krisi sve
toveho hospodafstVi a potre
bach k iejlmu odstraneni, jed
max O situaci y Rusku a iedno
.Ilch lini.eh evropskych stat
vuci nynelslm pomerum by
vale carske risi.
Ma pryl pohled zda Sc byt
myslenka meZinarodni konfe
renee 0 evropskc a syetoy
krisi hospodafske yllbec pone
kuo tantastickou, vSichni, hdo
Sc nekdy sueastnill nektcr
yetsi conference, Znan Zpuso
alpnstup, jak Sc pri takoVyc
konferencich PRAGUE a vec
velmi dobfe, k iakym yNsled
kum reinforcement jednani muz
vestl.
Vine ze pied rokem kon;
Ia sc conference Y Brossell
kde ieanotllve staty bSly 2;
.stoupeny vynikajlcimi odbo.
niky. ale kde Sc pres to ned,
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02
DEPARTMENT STATU.

(F.L.I.S.) Department Sta
tn je jake We vetsine 'zemi De-
partmentem zahranicnich yale
zitostl a sekretar statu je po-
vsechne povazovan "a predse-
du ministerstva a ministra "a
hranicnich vecl.
Sekretafem Statu president
Spojenych Statu jedna S ostat-
mimi staty, $ %guvernery jedno-
tllvych statu a S diplomacy CT
zich zemi We Spoj. Statech svG
vlady zastupujicich.
Department Statu pride do
styku S obcaMy ufadovnou Wy
davajici pruvodni listy a diplo-
matickou a konsularni sluzbou.
Americti obcane, kteri chteji
navstivit CHI zeme, museji mi
ii pruvodni listy podepsane
vlastnorucne Sekretarem statu
a museji Sc HAST o pruvodni
list We SVEN okresu u soudu o.
kresniho, neb spolkoveho, fe-
deralniho.
V kazdem dulezitejsim me-
ste cizich zemi ma Department
Statu sveho konsulatniho "a
stupce, jehoz povinnosti Jest
poskytnout americkym obGa-
mum informace o stavu obchod-
MIN te zeme, We ktere vladu
americkou zastupuje. Americti
konsulove jsou neustale We sly
ku s vyvoznlmi ,spolecnostmi,
cd nichz sbiraji potrebne infor
mace a sdeluji je ma p~ozadani
americkym obchodnikum. kdyz
tito 0 ne pozada.ji vzaimu sve-
no, americkeho obchodovani.
Kdyz American zemre V cizi re
mi a nezanecha nikoho, kdo
by Sc mohl starat 0 pozustalost,
prevezme povinnost tn ameri-
cky konsul.
Kazdy, kdo chce Sc stehovat
do Spojenych Statu, must miti
svuj pruvodni list potvrzeny a
merickym konsulem a kdyz ma
Sc prospektivnim pristehoval-
cum prospect, dobre je, kdyz je
jich pratele V Americe iiz usi-
dleni, zaslou a~ffidavity. jimiz
Sc zaruci, re Sc budou o ne
starat pc tax dlouho, dokud Ii
to sami nebudou schopni 81 Wy
delavat na sve z%ivobyti.
: Vedle konsulu jsou to ieSte
vyslanci a ministri, kteri vyko-
naval sluzbu diplomatickou a
mail Ia povinnost starat sc @
zaJmy americkych obcanu ce-
stuJlcich anebo usldlenych v
cizlch zemich.
=
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

prosttedky prot teto politice
Leninove, obavajice Sc, re INA
mena jejich konec. V kazdem
pripade Rusko gotta Sc ma bo-
du obratu a Europa stoji pred
yaZnou otazkou, ida jest zde
jiz doba, kdy mono zahajiti
aktivni rolitiku yuci Rusku ci
vyckavati dale.
Tato nova situace v~yjadruje
sc v Europe ruznVmi formami.
Den "a dnem dochazeji zpra-
w, re tvori Sc RUNE spolecno-
sti "a ucelem vykorist'ovani
Ruska, re nemetti kapitalisti
chystaji Sc k ten ci onem pod
nikum V Rusku, lie mezinarod-
nj interchangeable nebo d.
mericke koncerny zamysleji
vniknouti do Ruska; jsme dale
upoZorIoVani, re nutno pod.
niknouti vSe, abychom ncprisl
pozde, VIOLA Sc po obchodnicf
smlouvach s Ruskem; to vst
Jest pouze vyraz jiste nerves
nosti a nejistoty, jaka politiks
Sc ma provozovati dnes vlastnt
vuci Rusku. Politika ceskoslo
ivensk6 republiky ohlednG Ru
ska lest dnes vice neZ kdy jim
dy uznayana V zapadni EVro
pc.
Hajili isme dusledne nein
terveaGni politiku V ohledu vo
ierskem, vychazejice z pre-
svcdteni, re Rusku lie pomoc
lien dlouhou. tezkOu rekonstru
Gni politikou a predevsim gran
diosni, hospodarskou interven
lei. Zastupovali isme iiz pfet
dvema roxy zasadu hospodar
lskeho pronikani do Ruska, ma
vazovanim pozvolna Sc vyvije
,liic,ch vztahu, 2 pocatku razl
nepoiitickeho, pouZe a ucelen
repatriace yalecnych zajatcn
.Ipak razu hospodaTskeho, a W:
jemnIm vysilanim missii d.
obou zemi; u pfllezitosti ne
davne hladove katastrofy chit.
, Ii jsme vyvolati V ziyot mohut
ne mezinarodni hnuti pro pro
nikanl do Ruska a k poskyto
} vani pomocl sirokym vrstvar
lldoNym, .}souce vedenl JedinoN
: snahou, otevrlti Rusko pro L
vropn. Jest a bylo nam vzdy
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02
Nemanzelsky syn arcivevody
Frantiska Ferdinanda. - Ne

manzelske dGti clenu byvale
rakouske dynastie nebyly nj
kdy velkou zvlastnosti, nebot'
siul pfece rakousky dunn pove-
SIT dobrodruznych hrdinu i hr-
dinek, jichz dalsi slave ucinil
konec teprve statni prevrat.
Take primy temer puvodce
valky arcivevoda Frantisek
Ferdinand, jenz pred skoro 80
lety dlel V Praze IA Hradca-
mech, ably Sc - pry - nauGil
cesky, zanechal mimo sve de-
tt z manZelstyi S hrabenkou
C~hotkovou syna nemanzelske-
no, jehoZ matkou byla proda-
vacka z jisteho konfekcniho,
zavOdu V Praze ma Prikopeeh,
dcera zidovske rodiny Babeta
Lammova. Otec arcivevoda
vyplatil tehdy sye ''milencc ma
okamzik' 10000 zlatJch a pla
til ma sveho syna dale mfsicne
800 zlatych. Syn arcivevoduv
jensuz sc dostalo jmep.a Ferdi-
nand pc otci, byl OAR. do vojen
ske skoly, stall Sc porucikcm q
svetova valka jej zanesla S je-
no plukem Go rrskeho zaleti,
kde sc mu dobrs vcdlo, ale kde
pc prozrazcnl lcho puvodu nan
osud zle zapevfel. Ferdinand
Lamm musil. do nehostinneho
zajeti V Sibiri, odkud sc tepr-
We pred nedavnem vratil zpet
do Prahy. Donna nezastihl liz
matky ma zivu a dokumenty o
Jeho puvodu nadobro zmizely.
Nekolik soucitnych znamych
Sc mWpostaralo 0 misto dozor~
&c Y Konopisti, iez bylo sidlem
ieho. otce, naslednika trunu
Frantiska Ferdinanda.
~
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

II l.-IJ1
znamena navazovati opet ry-
chic stare styky, odstranovatl
konflikty, uzavirati obchodnl
smlonvr, Zdokonalovati meZi-
nar0Gni komunikace vsehO dru
hu a vubec sc osvobOzovati cd
jednostranne v%ylucnosti do osa-
mocenosti. V tomto smyslu
lnutno ZaGiti Soucasne ma ruz-
nIch stranach Evropy, kazdy
Istat We sve oblasti, kazdy svy-
mi ~vlastnimi, menSimi Ci vet
lsimi prostredky, a kazdy du-
sledne a odvazne beZ ohledu
ma vnitrni a vnejsi obtize. Je-
dine touto cestou dospeje Sc
liza nejakou dobu k vytvoreni
mezinarodni atmosfery, Y nlz
kazdV zacne p"oznavati vlastni
Isilu a pomoc, kterou 81 sam
pFinesl touto p%olitikou, a V niz
s~oacasne Sc vytvofi atmosfera
mezinaroJniho sblizeni, cd niZ
Dude treba uGiniti jen kroku
Ike skuteCn6 vzaiemne meZma
rodni pomocne akci. Nadeide
okamzik. kdy Sc touto politl-
kou doSp6le tax daleko, re wa
lemna ponce pf1nese okamzi-
Ito wholly. SSeobecny zajem
splVne timto Zpusobem Sc ZaJ-
my iednotiivIch statu. Sejde.
Ii sc tudiZ mezinarodni konfe-
rence k iednani o sVetove kri-
Isl hospodarskc, Dude moci pou
re konstatovati, re toto ie ona
politika, ktera mu0e jednotli.
We staty doresti k Gill.
V rusEe otazce mohla BY
snad meZinarodni conference
lvesti k |neiakemu positivnlml
vlsledku. IDA Sc, lie veci
Rnsku dnes jiz pon6kud uzra
lv a jejich rozfeSeni mohlo by
dokonce tvofiti podklad pre-
IiednAni ma SirSi zakladne, kt
Vseobecne hospodarske sanaci
lSituace V Rusku Jest dnes
Ihlavnich rysech Znama. TT
leta valkv a ctyfi roxy revolu
&c privedly Rusko az Ma dnt
hospodafske d politicke pro
-lpasti. Plnych sedm let trval;
) hoSpodarSka destrukce a die.
:, stroJ'me pred okamZikem, KID,
iii bolSevlcka v!ada Jest 81 We
donna, zc re zoufale ruske 81
)ltuace nenl lineho vVchodlska
noyou konstruktivni politi
kou hospodarskou. Hleda &c
-lstv k obnovenl hospodaTskyeh,
/ zivota Ruska a dosplva k ma
zoru. re ie to mono jen dive
mn cestaml:
; l.. Mnsi sc bezpodminecn
navazati IA co MONA nelsirS
i zalladnG stvky S cizinou a in
/ tensivnl hospodarska soucin
: most S ostatnim syetem.
i 2. A to Sc muze staff jen L
t znanim zasad mezinarodnih
4 prava. uZnanim financnich "a
z vazku stare carske vlady, l
: nanim vlastnickych pray syyc
G | cizich obtanu a u~zavrenlf
: normalaich. smluv, pfedeVslI
: hospodafskvch smluv.
Y At 81 tuto situaci vyklad;
/ me iakkoli, je to kapitulace Sc
i yetoyeho rezimu pred ostatr
Evropou. Rozumne zivly SC
: vetske Wade TO yedi, ~netaji !
/ tim a odlsladaJi kpnetnou 81
} tovou reyoluci 0 dalsich 20 le
o Radikalni zivlv Sc brani vSen
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

-- II
ckv jasno, re jedine MONA ce-
ste k RECONSTRUCTED Ruska jest
pfitomnost Moskvy V Europe,
kontrola ruskeho hospodarstvi,
ruske politiky, ruske sovetske
armady, ruske propagandy,
ruske cereviscajky a vubec So
vetskeho terroru Evropou jest
MONA pr soucasnem intensiv-
MIN hospodarsk6m vnikanl do
Ruska sc vSech stran. Jine po-
moci neni a nebude. Eventu-
elni pad sov6tskeho rezimu by
mic nezachranil, kdyz by nebyl
provazen tim, co bylo prave
.feceno. ass.,
To bylo ellen naSi ruske po-
litiky. Timto zpusobem chce-
me, aniz bychom Sc misili do
vnitrnich ruskych pomeru, pri-
voditi zkraceni ruskeho utrpe-
nj a rychlou rekonstrukci Ru-
ska. Tato politika jest take je-
dina. ktera NIUE miti V Ru-
sku usp6ch. Je-li dnes mezina-
rodni situace takova, re naZo-
ry ty vice meme pffevladaji V
jednotlivych statech, Jest moz-
no svolatj konferenci, kde by
,tvto politicke smernice Sc mo-
hly sipdnotiti. Ones take do
spell vnitIni vyvoj Ruska tax
daleho, re ani tam celkem ne
Dude prekazek proti tomuto
vyvo.ii, kterV znamena neza-
drzitalny postup ke zmene So
vctskeho rezimu padne ci ne
padne, IDA Lenm a Trocky zu-
stanou Il yesla, nebo ida W.
vol v6ci puide rychleji CT po-
maleii ma pravo. Ones jiz isme
mnohem dale; dnes snazime sc
v zajmu milionu tezce strada-
iicich iidi prejlti pres tyto We
ci a postaviti cele Rusko do
! rance Svetove politiky a sveto-
ve hospodarske spoluprace.
Tim okamzikem, kdy Sc pri-
kroci Ike s~polecne praci, budou
vSechny sporne otaZky o rel
nu a osobach samy sebou XII,
dine rozreseny.
Bylo by Y zalmu Ruska, kdy
by rorozumeni pro tuto mezl-
narodni situaci stale Sc vSe.
obecnym a kdyby iednotlivt
st:.ty pc konstatovani techtc
fakt svou praktickou politikr
zaridila oroste die techto fax
til. To neZnamena uZnanl to
no ci onoho rezimu, nybrz zns
mena TO piipravovati podmln
Ky brzkeho aktivniho zasaZen
cele meZinarodni veTejnosti dc
politickcho 4 hospodarskeht
VVvoie Ruska; znamena t
predeyslnl zkratiti utrpenl I'll
skeho lidu, pribliziti cely ru
sky svet k normalnimu stavu
pr kterem by opet veskere VT
stvy ruskeho lidu zaujaly tt
misto, ktere jim prislusl.
Konference 0 ruskem probe
lmu, do ktere by Sc slo $ tako
wynn pfedsevzetim, mela b,
iiste llsp6ch. Dohodnuti Sc !,
praktickem postupu a taktic.
lbylo by pax pomerne dosti sna
dne. Takova conference mo
hla by skonciti uspechem, pc
ncvadz byla by to jedna z tecl
, konferenci., ktera by prost'
proNeala Srnttesu tollo. 60 il,
vlastne visi We vzduchu nebo c.
So liz za6ina nrovaddti"
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

koho ku praci multi a sam v ne
cinnosti 81 hoveti. Prllozme ka-
zdy z mas ruku k dllu a pax il
ste uspechu Sc dodelame.
O.K!B.
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

nenatfhe roZpOry neDo 0 upTa-
VI, hlavne takticke povahy.
We vdci same nutno byti do il
ste miry skeptickym. Nesmi-
me predevsim zavirati oGl pred
skuteCrosti, re jest spojeno s.
velkymi obtizemi dociliti doho-
.dy. At liz yecne ti takticke, VI
takovych otazkach, ktere Sc,
,dotEkaji hospodarskych zaj-
mu toho ktereho statu.
Zasadni pfekazkou Ktereko-
Ii mezinarodni hospodarske
conference mali tato byti u
Gelnou, jest oVSem vSeobecna
krise valutni. Jakakoliv mo-
zinarodni hospodarska soucin-
most, mali vesti k naprave ny
|n6iSi hospodarske krise, musi-
la by Zaciti S feSenim valutni.
krise. Phi resent valutni krise
nelzp Sc Vsak yyhnouti otaZce
mezinarodnlch uveru. Posky-
|tolanf mezinarodnich uv6ru "a
lVisi Cd dVou okolnosti:
j. Cd nedostatku pence,
ienz byl We vsech statech zpu-
lsobcn priiiS velkym rozmachem
podnikaVosti pc valce, clmz
nastava naprosta nehybnost
lpenez. a
2. cd psychologickeho mo-
mentu neduvery vuci stabilize
lnvneiSich politickych a hospo-
IdarskTch pomerT V cele rade
inoVVch stain v nekterycn
lst3rych statech, jez byly mimo-
fadne p~ostizeny valkou. Kaz-
DIV zpusob resent valutove O.
tazky Y mezinarodnim ohledu
yyzadoVal by take pfekonanl
t6chto dVou zasadnich preka-
EEK. Pfekonani techto preka-
EEK znamena vSak dnes pre-
wet velkaho risika a tim
velklch obeti.
Poole vSech znamek mems
sci by Sc dnes jediny parlament
ktery by IA tezkych nynejslch
hospodarskych donna
dial sVui Souhlas k okamzityn
vctSim hospodaTskym ob6ten
sc stranv statu. kdyz by s tin
byla spojena vyhlidka ma cd
iSkodncnI Y budoucnosti. Sou
kromi podnikatele, financnic
4 obchodnici, stavi Sc k tomu
ieSte up{ateii nez staty, a celia
tada uspechu IA posledni dive
leta, ktere vSechny staty V pr
YEN obdobi povaleCneho vyVo-
lie musily prodelati, ucinila il
lleSte nedlveiiveisimi. Pony.
,ISleti IA nejakou konferencf
, kter& by V~Seobecnou dohodol
|vyVoia!a Y ziVot nejakou vel
korysou meZinarodni pomoc
nou akci, ktera by predem be:
! prostTedne poskytovala prisp6
Uni. druhym pax slibila velm
+, znaGne uroky "a tuto pomoc
: i IDA Sc mi ' pritomne dob,
7byti tezko standardization.
0statne vzdycky budou s.
takovym poradam staveti. ce
stu dFa velke balvany: Meme
lcko Z Rusko. Nemecko proto
lie ma takoNe konferenci nutn'
Ibude pOloZena otaZka nemec
kyeh reparacl q pozadaVek Je
6!iicn odh,adu, coz by tranci
4icc poVazoFala ia pomoc Ne
mechu, ale IA katastrofu pr
scbe. Naproti tomu Rusko p
ldlouhI cas- lCSte Dude potreb
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02
HLfDKA.
Schlze zupy severovychOdni.

Posledni schuze sokolske zu-
Ply severovychodn1 vzbuzuje
nadeji, re letosniho roku zaha-
jena Dude opet byvala cinnost
V nasich Jednotach. Bylo lie
pozorovati ma vSech pfltom-
nych zastupclch jednotlivych
sboru, re pfichazeji S myslen-
kou pracovati a vsemozne Sc
zasaditi o to, ably Sokolstvo u
hajilo 81 svoji dobrou povest'.
z venkovskych jednot zastou-
pen byl Sokol Rip " Pittsbur-
gu nacelnikem br. Grimem,
jehz podal mnohe vecne navr-
ny, o jichz provedeni Sc tez
zasazoval a ktere pritomnymi
byly schvaleny. Bylo by dohre,
kdyby, alespoh obcas, i ostatni
Jednoty venkovskeho sveho
zastupce ST vyslaly dc zupni
schuze. Verime, re tim znac-
ne sesllena byla by nase pra-
&c, zvlaste, byl-li by vzdy Wy
Sian zastupce pokud mono
nejschopnejsi.
Velice zajimavou celorocnf
zpravu podal tajemnik, br. Ko-
lar. Nam, kteri radi bychom
videli pokud mono nejcilejsi
ruch v nasich sokolovnach, pfi
pada, re mic nedelame a zle Sc
horsime ma liknaVost a netec-
most, ktera V posledni dobe
vsechny nase spolky znepoko-
julie. DIE zpravy, V nlz zmine-
no jest nejen o kazde schulz a
| jednotlivych bodech V teze pro
jednanych, ale 0 kazdem pod
niku, shledali jsme, re neni to
S cinnosti nasi tax zle, jak 81
caste namlouvame. Toto neu-
vadim snad proto, abyeh nase
horlive pracovniky cd prace
odehnal, tim re by Sc domniva-
Ii, re jich neni treba, re Sc etc
bez Mich obejde'. ale proto, a.
bych ty naSe "Skarohlidy'', kite
II jen Sc ZlObi, re Sc mic nede-
la, upokojil. Muslin Sc prizna
ii, re sam nalezim mezi DO.
sledne jmenovane, ale pc pre-.
cteni Zpravy a pc uvazeni celt
nasi prace Ia minuly rok. pc.
citil jsem jakesi vnitrnI uspo.
kojeni a nOvou silu k dalSi pra
ci v letoSnim roce. Neni MOI,
no celou zpravu br. tajemnika
zde uvere}novati, ;ezto obsa.
zena jest Ma Sesti arSich papi
ru - tudiz dukladna ale
Dude staff ia zminku pouze mas
prVnl americky slet. Byla tC
pro mas vec vsedni? Nevyslal
isme sva druzstva? Jinym ia.
rivym bodem zpravy jest ces
Ike vzorne druzstvo, iez vyko
nalo zde sve poslani nejen me
ri Mani kra.jany, ale i mezi A
merikany vystoupenim V Gle
veland Athletic Clubu. OvSem
staly Sc tn a tam nejake chy
by zavinene poradatelstvem
ale tax dokonale lidstvo dne.
JeSte nenl, ably vsem chyban
vzdy Sc vyNarovalo. JinOu ute
senou zpravou Jest Ia, re sIO
jill Sc pc mnohaletych snahacl
Sokol Czech a Havllcek. Cd to
hoto noveho sboru ocekava zu
pa nejv6tsi cinnost a doufej
me. re clenove SokoIa Cech-H;
vlicek mas nezklamou. Pomer
; ne dobre zprayy zaznamenav;
} ny .jsou re vsech ostatnlcl
! mlstnich Jednot, zvlaSte pal
cinnost mladeho sboru Soko
komensky jest hodna povsim
mutt. We zprave nachaZlme
: trochu studena - to Jest roz
| padnuti Sc Sokola Tyrs ma Blu
ckeye Rd. Ones, kdy tolik Gle
MI zminene Jednoty spatrujc
, me We sborech iinych, tim vic
tame nam ma mysli otazka: "B,
10 treba rozpadnuti Sokol'
/, Tyrs?" A Gin vice 0 veci tie u
-, H.. - XIII IL
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

Boomer. bull terrier, dosta,
onehdy medailii v Columbus,
O.. "a to. re cllytll diva lupice.
Zde jest, $ iednim re svych ne;
lepsich pratel.
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-02

liiiaaaAiio ooOI eoho
Komensky jest hodna povsim-
mutt. We zprave nachazlme i
trochu studena - to jest rOz-
padnuti Sc Sokola Tyrs ma Blu
ckeye Rd. Ones, kdy tolik Gle
MI zminene Jednoty spatrujc-
mo We sborech iinych, tim vice
tame nam ma mysli otazka by
10 treba rozpadnuti Sokola
Tyrs?" A elm vice 0 veci tie H.
vazujeme, tim vice priklonuje-
me sc k mineni, re krok ten
stati Sc nemel. Ones vsak jest
jiz pozde o tom h~ovoriti.
BratTi. Prave zahajujeme
cinnost V novem roce, vetsinou
pod novymi cinovniky, ktere
.jste poctili duverou a ustanovi-
Ii .ie svymi vudci. Dokazte, re
volili jste sve vudce, muze =
sestry, kteri vas mali vesti pod
praporem sokolskym a re ne
volili iste 81 sve sluhy. MAIDEN
Milky, ktefi by vsechnu praci Ia
vas vykonali. Jest nespravn9,
at liz v iak6mkoli sm6ru, ne
The Lamar register., 1922-03-01
Notice TO Public.

| will be in Lamar, Colorado, on
February "a and 2S and March /, 2,
3, 4, 1922, to assist taxpayers in pre-
pairing their 1921 income tax return.
Any publicity you may give this an
nouncement and posting this notice in
your place of business, will be of
equal benefit to the taxpayers of your
community and to this department.
Although the taxpayer has until the
18th day of March to make his return,
! would suggest that the persons de-
string the assistance in preparing
same, avail themselves of the oppor-
tunity upon my visit in your commun-
ity. If they so desire, will execute
their income tax returns and they can
mail them to the office of the Collect
or at Denver, Colorado, so that they
will reach Denver not later than the
night of March Il, 1922.
Thanking you in advance for your
cooperation, and assuring you that
the Bureau of Internal Revenue will
render every assistance possible to the
taxpayer, ] am, Respectfully,
]. J. FENTON,
U. s. Deputy Collector.
The Lamar register., 1922-03-01
Immigration Law Extended.

The House Of Representatives has
passed a resolution extending until
June, 1923, the provisions of the pres
ent immigration law that limits i'm
migration from ary one country to 3
per cent of its nationals resident in
the United States in the census of
1910. Had the resolution not been
passed the law would have expired on
June Both of this year, as it was ad-
mittedly but temporary measure. In
all probability the resolution will re-
ceive the approval of the Senate, in
asmuch as the law itself originated in
that body. In presenting the matter
to his colleagues, Congressman john
son of Washington, Chairman of the
Immigration Committee, declared that
the American people would never re-
turn again to the free immigration of
past years. During the eight months
the law has been ir the statute books
1000 immigrants have come to the
United States. The indications are
that the limit of 355 900 permitted by
the act will not se reached when the
year is ended. The immigration COM
mittee intends to proceed to the pre-
paration of a permanent immigration
law at an early date, but there is not
time for its enactment before the ex-
piration of the present statute, hence
the continuing resolution became nee
essary.
The Lamar register., 1922-03-01
Breeding Radical Political Movements.

The big problem right now before
the nation and every state, county and
city is reduction of taxation.
The cost of government has grown
ct much more rapid rate than the
earning power of the individual and
industry.
Expense is not watched as closely
in governmental activities as in priv
ate business, hence it mounts more
rapidly.
For this reason it is necessary that
drastic action be taken at the earliest
moment to see that the public is pro-
tected from further excessive increases
in taxation and in edition that taxes
be materially reduced.
Can the leaders in control of "pol-
itics" go on extending taxation and
all kinds of restrictive and regulatory
legislation indefinitely and not reap
the whirlwind in the development of
revolutionary and socialistic move
ments?
The Lamar register., 1922-03-01
On The Block.

Practically the entire merchant ma
rine fleet owned by the government is
being offered for sale by the Shipping
Board. Steel cargo and passenger
vessels and tankers from $500 tons to
10000 tons are on the market and bids
are invited. On March IA the bids
will be opened ard negotiations may
be continued thereafter. The Board
reserves the right TO reject any or all
bids, which means that the ships will
not be disposed Of for substantially