Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-06-15
Anyak Rovata
A MOI RUHA KEszITEs.
Hogy lehet a moi ruhazati hadaso-
kat leredukalni. - Divatos, szep
ruha, keves koltsegbol.

$50 esett es mem egy iizleti alkal-
mazott, gyafi munkas leany vagy
gepir6no panaszkodik arr0l, hogy
mennyi sok kiadast okoz ruhazata
es ruhazati keflekek beszerzese es
ezzel szemben mily keves j0vedel-
me van. Ruhazati k0ltseg es j0ve-
delem a legtobb esetben hadilabon
allnak egymassal csak ritkabb
eset, hogy aranyosak lennenek egy
mashoz. Batran allithato, hogy e
problema altalanos erdekii es sziin-
| teleniil merrill fel a kerdes: nit
tehet egy ugyeS leany = aki ter
meszetesen ugy a munkahelyen,
mint szabad idejeben csinosan es
divatosan ohajt 0ltozkodni = hogy
ruhazati kiadasait a legminimali-
isabbra redukalhassa.
Bizonyos, hogy a ruhazati XII
adasok cs0kkentese, a jelen k0riil-
menyek k0z0tt mem kis feladat S
csak akkor jar igazan 10 cred
mennyel, ha ruha megvarrasat
a leany maga vegzi es lily m0don
la legnagyobb kiadast: a keszitte-
tes koltsegeit kikeriilni. A varrni
mem tudo leany mem sok modot ta-
lalhat ARA, hogy ruhazati budget
| jet leredukalhassa, ha csak mem
lSiil0nos szerencsevel igen jutanyos
aron vasarol.
Egy Brown Elizabeth newt
leany sajat keszitmenyii ruhaival
es legnagyszeriibb k0ltsegvet6s6-
vel felhivta a foldmivelesiigyi mi
niszterium egy szakosztalyanak fl
gyelmet. Miss Brown = aki egy
Washington kormany hivatalban
dolgozik = szabad idejeben keszi-
tett egy proba babat, amely raga-
csos papirbol szorosan a test korul
formalt vab0, all. A bah szorosan
a test alakjat koveti 6s ICY hozza
ferhet0v6 teszi, hogy q leany a leg
pontosabb mereteket vehesse ma
gar6l.
Hogy a t0keletes proba-baba,
mily sok IDIOT, energiat 6s p6nzt ta-
karitott meg Brown Elizabethnek
es mily Macy mertekben segitetta
ahhoz, hogy nagyobb kedvvel
szep, csinos, izIeses ruhakat keszit-
hessen, mindenki el0tt erthet0v@
lehet. Miss Brown ruha keszlete :
amely osszesen 108 dollar fs 81
cent kiatlassal jart - erdemes ar
ra, hogy reszletesebben~ megtar-
gyaljuk. A teljes ruhatar cricket
az ugyanolyan min6s6gii kesz rl-
ihak araihoz aranyitva 210 dollarra
becsiilik.
Miutan belatta, hogy fizeteseboi
mem tclil1 egy izlese szerint val6
draga kabatra, elhatarozta, hogy
telikabatjat pr6ba-bab segitsege
vel a legszebb minta utan, sajat
|maga fogja megcsinalni. A kabit
elkesziilt es volt olyan szep es j6,
mint kesz kabat, amelyet az liz
letben 50 dollarert arusitottak IS
a mi a legf6bb, alig volt neki t0b-
be. mint "a dollar. Azutan egWkek
utcai ruhat keszitett, a gy0nyoril
kosztiim anyaga 0sszesen $11.09-
he keriit Egy fatyol szovetbol va
10 gingham ruha $6.33 es egy ma
six maradekokbo1 - csak As cent
kiadassal jart.
Tarsas 0sszejovetelekre valo ge-
|orgette es tafetta anyagbol keszl-
|tett ruhajat legalabb 35 dollar er-
|tekre becsiilik neki csak 16 dol
larba kerult. Egy mask ruhaja, a
melyet az irodaban visel, ha iizlet
ben vasarolja, legalabb 40 dollar
ba leriilt volna, mig ICY minden
hozzaval6t egybe szamitva Is dol
lar kiadassal jart. Az estelyi ruha-
ia a legjobb kiallitasban, izleses,
sep anyagbol alig keriilt 21 dol
Iarba, holott a legjutanyosabb va
sarlasnal is legalabb ketszereset
kellett volna fizetnie. Keszitett
ezenfeliil egy csomo mas ruhat =
koztiik sok haziruhat es, kimon5-
kat szinten hihehetlen keves
koltseggel.
Miss Brown esete is beigazolja,