Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-06-16
KakO liSIjO NGlCi 0 lZldl
gGlOVSkH kOltGTGlGG.
NemSki kancelar Sc zahvallu]e l.
taliianom in Anglezem. - Ru-
sko-nemska pogodba. = Emo
ia v takticnem postopanJu
zaveznikov. - Ia bhza-
ME vzhoda z zapadom.

Berlin, Nemeija. = Ma drzav-
nozborski seji ie drzavni kaneelar
DIR. Wirth incl ekSpoze o polite
mem polozaju V prvi vrStl o uSp9-
hih mednarodne kOnference V Ge-
novi. DR.. Wirth ie izvaJal, da sc
v tenn svOjem naznanllu NE DoI
bavil pogaianI Parizu, h 50 Sc
V teku, ampak izkljuGnO genov-
sko konfereneo, da da zbornlcl
priliko, da zavzame StaliSce ma
pram politiki vlade Dejal Je, ola
Sc hoee predvSem spOmlnJatl tez-
kega in grenkega, tOda zelo resne-
GA della, XII so ga vrSili Genovl
italiianski drzavniki. Hvalezni no
ramo biti onim, XII so z vztraJno C.
nergiio kljub vsem poizkusOm sa-
botaze izvedli prvOtnO mlsel, Spra-
viii narode skupaj, Je pac 6udno,
da Sc moran zahvaliti Anglezem
"a vsa prizadevanja ne samo l.
menu nemSkega naroda, ampak
tudi vseh narodOv, G so V stlSkl.
(Zivahno ploskanje pri veelnsklh
strankah.) Drzavni kancelar Je
naglasal, da Sc ie vpraSanJe voJne
odskodnine, daSi ne OflcielnO, o.
bravnavalo z vsemi vpOStev prlha-
iaiocimi drzavniki in ie opozarJal,
da pomenja genOvska k0nterenea
brez dvoma velik napredek. ' Ge-
now smo zasledOvai pOlitiko V
zmislu sporazuma Evropi III SmoI
pe-abiili vs;.ho lfsiliko, da s-lcssts =
2 nasprotnO stranko do sporazu-
ma. DIR. Wirth je dejal, ola le ma
genovslzi konferenci prvem ted
nu zasedanja zaGela brez nemSNh
zastopnikov nova zveza, zveza
sklicujoeih drzay pogajanJa Ru-
siio katera so nemSd zaStopnlN
prieakovali velikO napetostJO IN
veliko skrbiO. Bill SmO zaradl te-
oa prisilieni - to nj bila pOgreSka
nemSke politike, ampak dolzno de-
lovanje V zaveStnem pOstopanJu,
- da samostojno napravimO polz-
kus reSiti svoja vpraSanja Rusl-
10 ker so nam druge drzave dale
naravnost povod "a mas dOlzni ma
stop. (Zivahno pritrjevanje.) DR.
zavni kancelar je naglaSal ola Je
bilo zaradi razveljavljenja materl-
eIne vsebine reSt-itOvske mlrOv-
ne pogodbe treba Ustvarltl noyo
razmerie med Nem6iiO in RuSlJo,
Rapallska pogodba je torej zgolJ
nadaljevanje ureditve razmerja, ki
ga napoveduie nemSkO-ruska po-
oodba dne 6. maja 1921. DR..
Wirth Sc je spominjal zadnjega
velikega govora angleSkega mimi
strskega predsednika angleSk
spodnii zbornici, katerem je o.
znaGil nemSko-ruskO pOgOdbo kot
veliko zmoto in hudO pOgreSko.
Lloyd George ie tudi dejal, da so
rayno razmere, V katerih Sc naha-
iata nemSki in ruslI narod dove
die do take ObOjeStranSke pogod-
be- Ako so razmere dovedle oba
naroda do tie pogodbe, pac zmota
he more biti ma nemSh Stranl, am
pak le V taktiGnem pOStOpanJu
zaveznikov. Drz. kancelar le ma
povedal, da bo vso pOgOdbO pred
lozil zbornici uStavni pretreS IN
odobritev. = Treuga del, o katerl
Sc ie razpravljalo Genovi, nj do
~biIa nobene konkretne oblike. ST.
Ger pa bi treuga del onem Smi-
slu. kakor je bila predlagana, vsaj
teoretieni obliki nemSki narodf
zelo neprijetno in ObeutnO zadela.
Ali Sc more, ie zaklical Or, Wlrth
OBJ odobravaniu in ploskanju eele
zbornice, dati mir vsej Evropi IN
ysem nienim narodom, nemSki ma
rod pa izpostaviti politili sankcij?
V Genovi Sc ie sklenila treuga del
" maniSi .obliki KonGno je lzJavll :
DIR Wirth, da konferenca Geno-
vi nj imela prevee uspehOv, Toda
V veliki katastrofi, ki ie zadela
Evropo. je vsak, tudi naimanjSi u
speh. dobrodoSel in velikega po-
,,ona In takn mai tudi zbOrnica |