davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23

doorstep: "Do you suppose they could
is there any way they could have
been married yesterday, Daddy"
"Uh-huh l reckon there was. They
might "a gone on down to Angels.
There's a Justice O. the peace down
there"
1t still lacked a full hour of noon
when we got u preparations made
and We're ready to stand a siege. Then
we waited, and waited some more; and
after a while I began to grin. What
If we had stampeded ourselves need
lessly? After all, the men we had seen
in the deep gulch might really have
been tramps, and not a Fullerton army.
| Would the mining engineer, unprinci-
| pied as he doubtless was, go to the
length of trying to dispossess us by
force? The more l thought of it, the
more unlikely it seemed.
Il guess maybe we were scared of
a shadow, after all, Daddy" / said.
Fullerton has had time enough to
bring up his army, if he has one"
IT amt countin' much on his backin'
down." was the drawing rejoinder.
Eye see, I know Charley Fullerton of
old; keen KNOWN him ever since he
first busted into the minin' game.
That was yer in the Sagauche. He's
an all7'round cuss, but he's a slayer. Be.
sides. you roughed him up sort O. hurt.
full this mornin', and he's got that to
make him spitey. Wen be hearin
from him as soon as he gets things
yanked round into shape to suit him.
Still, as time passed and nothing
happened, 1t looked less and less like.
~ that We were going to have to fight
for u holding ground. I don't know
TO this good day what made Bullertou
so slow In bringing up his army, but
it was high noon. and Daddy and
were eating a cold luncheon, with the
shaft-house door-sfn for a seat, wher
we saw the army coming. 1t was q
struggling gang Of perhaps a Dozen
men ; va couldn't count them accurate
Iy because the read on the bench
wound In and out among the trees.
They came up within easy rifle sho,
and pitched their camp. IL you could
call II that, in a little glade. AT thai
distance we could Q that they were
armed, but, of course, we couldn't tell
what kind of guns they had. After
they had taken possession OF the small
open space, two OF Them set to work
to build d cooking fire.
Al the halt In the glade one OF the
party-BulIerton, we guessed 1t was-
broke 4 branch from i pine, stripped
the twigs from II, and made 1t d faag.
staf for his white handkerchief. Tn
der this flag Of truce ne and two of his
men came on, leaving their guns be,
hind. There was q climb of abond
thirty feel, maybe. coming up from
the bench 70 the ledge upon which fhs
mine buIfGihes stood. 10 VA rot il fair.
coed lo,k AT the peace party befoss
4 cGme within taking distances. Bul
Ierfof1 stilI Ilsd i slight toucfI III tbs
Wry-neck, and ~ deyiLmay-cars
msnliness whleh had bssn M chtsl
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23

Two Essentials Should BE Given %
Calves After They Have Reached
r. Proper Age.

Fresh water should be supplied to
calves more than q month old. In cold
weather it is well to warm the water,
Sc that a sufficient quantity to sup
ply the calves needs will be drunk.
A small amount OF salt should be sup
piled to calves 2 to 8 months old. A
little may be sprinkled In the feed
trough or It may be kept In q box to
which the calves have access at will.
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23

Is A MASCULINE TRAIT

and that the self-satlsfied TYNE that
appreciates itself most highly has been
the most successful type. The trait
been very valuable to the race. At
any rate In the rough-and-tumble on.
dit2ns through which men have lived
and struggled In evolving from the
days of Pithecanthropus.
Women have done their bit In simu-
lating this quality Of eonceit and self
satisfaction because they like success
fui men and have married them when
they had the ehance-which is the
same thing as saying that they have
married conceited men and bred con-
ceited boys, whose coneeit they fos-
tered by praise. s5x j. !
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23
Tank Heater Pays Well.

A tank heater pays big dividends.
II the dairy Gov be compelled to drink
Ice cold water she must use heat and
energy from her body to raise the
temperature OF the water up to body
heat. This detracts from the energy
available for milk production.
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23
Good COW and ecrub Farmar

Good Cow and Scrub Farmer.
Farmers / warned against buy
Ing scrub dairy cows. but after IN it
isn't 81 bad for 4 good farmer to buy
4 scrub COW as Il II for a good COW
to become the property Of q scrub
farmer.
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23
sprsadlpo LIsnestene on sol

Spreading LImestons on Coll.
Il limestone n spread on the sur.
face 6f the SOIL before breaking. Ii ii
best 70 mix Il well with the top soil
with 4 disk harrow, % chat most of 1t
Will not be turned 70 the bottom Of the
ssurrow.
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23
crowdlna Calves ID BAD.

NroWuiH0 AatNe1 II 6a0.
The practice Of crowding calves
closely into small pens or Of tying
them In dark corners OF the barn
without permitting them to exercise
should be discontinued. ID
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1922-02-23
IF you are in sight ten min
utes after you reach your camp,
we open 6rep'

ITO BE C~oNTINUED.o
Glas svobode., 1922-02-07
ETISKA PRAVILA "a
UREDNIKE.

0regonska drzavna zve2a ured-
nikov je sprejela posebna pravila
DO katcrih' bo moral vsak urednik
urcjevati svoi list. Pravila je p1i-
redil Colin Dymet IL OregonSkega
vseuGiliScca. Ma sestanku oregon,
SIKH urednikov in izdalatellev Il
stow so bila soglasno spreieta III
potrjena.
Sedemnaist sekcii Sc nahaja V
pravilih, XII eredo V vse detailc
zurnalizma. Mad vsem zahtevaJo
dolocbe pravil, da Sc vsak list mo-
ia drzati strogo resnlce III lSNfe-
nosti. VISA porocila mol'aJo bltl ko-
lil1or mogocc resnicna, uredniSkl
clanlli ne smeio biti pisani z name
nom varati Gitatelie. Istotako do
loGajo pfavila, da Sc skrbno pazl
da so oglasi poSteni in resnicnl,
&c bo kaj pomagalo Sc ne We.
Glas svobode., 1922-02-07
Izsla ie knjiga
ZGODOVINA PAPEZEV.

V tenn izbornem delu je opisana
zgodovina vseh papezev cd facet
ka krScanske dobe do papeza Leo.
ma Kill, to je zgodovina 260 pa
pezev, do casa ko Sc ie zaeel novi-
vek. Knjiga ie dveh delhi ali
zvezkih, prvi obsega 3S4 strani,
drugi pa 452 strani. Oba della sta
bogato ilustrirana, tisk ma finem
papirju in mehko toda okusno We
zana. Velikost knjige je 6x9 pal
cev. Oba zvezka skupaj staneta
$3.50, kar ie komai dovolj, ola so
placani naSi stroSki.
PoSljite narocila ma Glas Svobo-
de, 1856 S. Crawford Ave, Chica-
go, I'll.
Glas svobode., 1922-02-07
sTAVKARJI ZAHTEVAJO JUZ
NOAFRISKO REPUBLIKO.

StavkuioGi rudarji so zadnji
pondeliek ma shOdu Johannes
burgu. Juzna Afrika, Sprejeli re
solucijo katero pozivajo clane
iuzno-afriSkega parlamenta, da
proglasijo republikO.
Kakor ie videti so Sc tudl Burr
ze nasitili angleSkega gospOdstva,
Anglia je poStala pac SIaba matt,
IstoGasno Sc poroca IL Londona
da SO Sc V Indiji znova pOjavlil
nemiri. Diva tisoG mdijSkih nacio-
naIisticnih prostOvolicev IN indiJ-
skin vaSGanov ie napadlo pohclJ-
ski stan Chauri- -Chauri, pomori-
10 vse policiiske uradnike, cuvaJa
in Sc osem MOI. XII so bill poslani
ojaGenie.
Policiiski urad je bill potem sez-
gan. trupla pobitih so uporniki
sIekli IN sezgali. Cd vStaSev sta
biIa ubita diva in veG ranjenih.
Chauri-Chauri Sc nahaia 10 mill
iugozapadno cd Gorakpwa na
bengalski severo-zapadni zeleznici.
Prebivalstvo ondOtnem kraJu lc
skrajno fanaticno in pol diyje.
Stevilo ubitih policajev je poro-
cano sedemnaist, diva policlJska
Gastnika in petnaiSt konStabloy.
Istega dne a. feb Sc je pripc-
til drugi izbruh upora Barelllyu
kier Sc ie zbralo okoli 1000 MOI
da napraviio obhod. Policija lih
ie pregnala. Mnozica ie navalila
potem ma mestno hiso.
Policiia ie bila zmagovita IN j
upornike pognala nazai. Poznei,
50 ii dobili ojaGeni in zopet poSku.
sail zajeti mestno hiSo. Ker ie bile
policaiev premalo, da bi zadrzaI
rmnozico mirnim potion, je komiSal
ukazal streliati, ZgodiIo Sc je take
in dve osebi sta bill ubiti. II mno,
90 drugih ranienih. Tudi okraJlr
glavar in policiiski ravnatelJ sta
/ hi, ranipna.
Glas svobode., 1922-02-07
TRINAJSTMEsECNO LETO
PRED KONGRESOM.

V Ameriki Sc nahaia neka dru-
zba, ki Sc imenuie Liberty Ca
lendar Association of America.
Ia Sc trudi, kolikOr more najbolj,
da bi Sc spremenilo sedanii kole-
dar, katerega Smatra "a starinSke-
ga.
Gibanje gre "a to, da Sc uvede
leto. li bo imelo trinaist mesecev
ali dvainpetdeset tednOv, ali 364
dni. V poslednii Stevilki vidimo,
da manjka en- dan. Tega Sc DO
praznovalo kot novO letO IN DO po-
pofnoma izven koledarla. har Je
danes prvi ianuar, DO pozneJe
@'Novoletni dan" in Sele nasled-
nil dan Sc bo StelO "a prvega. '
brestopnem letu, Bi ina ell dan
, veG kot druga, Sc DO tiSti 'ekStra
dan vtaknlo med 28. junlJ IN pr
vi iulij. Vedeti ie namrec ire
ba, da bodO pOtem vSi mesecl me
Ii 10 % dni vsak. TrinaiStemu me-
seeu bodo dali ime ''vern" IN Dl
80 Ca uvrstilo ma cello pomladan-
skim dnevom, tako bono rekh: {:
"Dne l. verna Sc zacenJa po.
mlad " Po novem koledarju bl
"2adel" vsak datum vedno ma 60
TOW dan. Ce bi naprimer ponde-
lick "padel" ma prvega meSe-
Gu. bi vsak prvi pOndelJek v
ysch ostalih meseeih "padel- ma
prvega. Velika noe bi bila ma IA:
marca vsako !eto in tisti dan bi
vedno predstavlial SO dan V IL
stem letu.
Da bi Sc uveliavilo ia .nacln raz-
vrstitve leta, ie Representa- Schali
IL Minnesota podal kongreSnl
zbornici Washington predlOgo,
ki govori, mai Sc ofieijalno uvede
novi koledar..
Ma prvi pogled izgleda yse 81
banie otrosko, a nj. Preraelman99
;e. da bi dezela vsako letO prihra-
Mia 25 miljonov dolariev samo ma
koledariih, katerih bi ne bllo wee
treba toliko tiskati. Po nOvem re-
du bi namreG ne bio treba vec
vsako leto nOvih koledariev. En-
koledar bi sluzil lahko leta IN le-
ia toliko casa pa6 dokler bl Sc ne
pokvaril.
Glas svobode., 1922-02-07
TO JE NJIHov "PoKLIC"

V uradih newyorSke kaznimice
Sing Sing Sc obicajno zaposli Ste
vilo inteligentnejSih kaznjencey
da opravljaio pisarniske posle. =
Kakor obicajno, ii gospodie so tu-
di zadnje leto opeharili Waldo kot
so najboli mogli. Tekom vsega leta
so osleparili Waldo "a svoto l4.5ls
dolariev. Slepariia obstaia yeeinc
ma V ponareienih banenih eelih.
Glas svobode., 1922-02-07
FLU" V NEW YORKU POJE-
NJUJE " Chicago Sc
PORAJA.

Zdravstveni komisar cir. Cope
land mestu New York Mama
MO, da bo nevarnost pred, epide-
milo "flu" in pljucnico preneha
la V teku enega tedna. Smrtni stu
cali OBJ obeh bolezni so Sc zaceli pc
Stevilu re krGiti.
Medtemcasom so Sc zapletG '
boi proti influenci in pliuGnici e.
kaski zdravniki. Zadnji pondelieF
ie bilo V Chicagu od 125 do 15t
aktivnih sluGaiev Influence in t
polagoma naraScaio po stevilu. '
Ciccru je epidemiia zavzela ze We
|lik obseg. Vsi zdravniki poroea'f
O mnozecih sluGaiih Influence il
pliucnice.
IL drugih bliznjih NEST prihaja-
10 podobna porocila. Malokaterc
veGie mesto V Illinoisu ie, ki bi bi-
10 povsem brez sluGaiev influence
C'ikaski zdravniki 50 storili vse.
kar Jim je bilo mogoce, da Sc 70
perstavijjo razSirianiu epidemic.
In zdravstveni komisar dr. ii. n.
Bundesen je zadnio nedelJo I'VE
Ger podal slede6o iziavo: ia en-
krat Sc III take nevarnostl. da bl
imcli razloga vznemirJatl Sc. Ne
delisko porocilo do tretje ure pc
poldne kaze sedemindvadset siuca-
lev pljncnice Z dvanajstimi smrt-
mimi sluGaii in stirinajstmi sluca-
i influence 2 dvema smrtnina
slucaiema. To ie priblizno normal
no "a ia letni cas-. Toliko slucajev
ie vsako leto oh tenn casu. Vseka-
kor mai vsakdo pazi ma prehlale-
ME in mai ga ne prezre. MI skrbno
pazimo ma situaciio in vsak zdray-
nix mestu sodeluje pri tenn. ="
Glas svobode., 1922-02-07
MORsKI VOLK OGRIZEL CLIO
VEKA DO SMRTI.

V kopaliscu Coogee V blizinl
Sidneya, Avstraliii je morsk1
volk napadel nekega oSemnaJstlet-
mega mladenica, ki Sc je kopal in
mu skoro popolnoma odgriznil ODE
roki. Poleg tega ga je razmesarll
Sc po drugih delhi telesa. Neki po-
gumni vojak je planil V vodo IN
iztrgal nesreenega mladenica IL O.
strih zob krvolocne ribe, toda bllo
ie prepozno. Nekai minut poznele
ie mladenic ma bregu umrl "a do
blieninli poSkodbami.
Ma tisoce liudi, ki so Sc nahaja-
Ii istoGasno V kopaliseu, je priso-
Stoyalo tragediii.
Glas svobode., 1922-02-07
v PODPORO "a TISKOVNI
SKLAD LISTA so DAROVA-
LIV MESECU JANUARJU.

J. Cerne $1.SO; j. Petek S1.50;
J. Liposek $1.50; F. Janesek ST;
L. Poglaien 81; F. Kociancic ST..
Pc SOC: j. Semrov, M. Sifrer, V.
Kukec, L. Mesoiedec, K. Cirk, L.
Lesar, P. Proseno, v. Fortuna. Ig.
Smid, M. Puhek, M. Pozeskik, j.
Cesnjevar, A. Houstely, j. Marn,
J. Irman, L. Perusek in j. Palcic.
Skupai $3.50.
Vsem prispeyaiocim somislleni-
kom Sc topic zahvaliuiemo. Dok-
ler bono imeli ma svoii strani Ia
ko zveste in pozrtvovalne soboiev-
nike mas ne strasi bodocnost.
Upravnistvo.
Glas svobode., 1922-02-07
CLoVESKE zLEZE PRECEPILI


Gcorgeu Hauser, jetniku Sing
Sing zaporih New Yorku, so wee.
pill cloveSki zlezi, ola ga ozdravlJt
ipodvrzenju bozjasti.
Zleze' so. well IL trupla Edvarda
Personsa, XII je bill radi umora u
smrGen ma elektriGnem stolu. Per
sons je bill usmrcen tri tedne pred
nenavadno operacijo in izrezant
zlcze Sc je preserviralo. Usmrceni
zloGinec je bill popolnem zdrav-
iu do trenutka eksekucije.
Hauser ie V ietniski bolnisnici
sedai in bo kmalu okreval-
Glas svobode., 1922-02-07
GERONIMO BOGASTVO
SAMOSTANA.

L. Bergijeva V Rusiji Sc poroca,
da ie tamoSnii slavni samostan IL
gubil svoje zaklade, ki so znasali
malenkostno svoto tristo miljonov
dolariev,
Samostan V Sergiievu je bill
naibogatejsi V vsei Rusiji, samo
samostan Kiievu mu je morda
priblizno enacil. Danes so nasta-
nieni V MEM ruski vojah.
Samo pet menihov Sc Sc nahala
samostanskem zidoviu. Petnalst
drugih Sc ie transferable V Cernl-
govskajo, neko milo in pol odda-
ljeno vas. Tam ziviio kot skupna
druzzina in = strah in groza = OBJ
delovati moraio zemlio.
Ali ste ze kdai Gull kaj tako ne
zasliSanega?
Use ostale menihe IL tega samo.
stana Xxi so predstavliali lepo al
mado, Sc je razgnalo ma vse stra-
nj. "Cudodelni" kip svetega Ser
giia sameva sedai samostanski
katedrali in pajki predejo p
njem. Svoie dni so ga prefrigani
menihi znali izborno izrabiti. Ta
svetnik ie delal velikansk9 cudeze,
mnogo veGje kot lurdSka voda all
pa katerakoli druga voda. Tudi
Sergij je najvec "ozdravllal .
hromce. Sploh Sc vsi ii cudotvorcl
lurdsko vodo vred specijalizira-
10 na zdravljenie pokvarjenih u
dov. Ce sodimo po berglah imaJo
tn najvec uspeha.
Well, syeti Sergio je bill tudi tax
Ikai0n. Zdravil ie vse od vnetja
ltrebusne mrene do vranicnega pri-
sada. Samo veneriGnih bolezni hi
hotel, ker ie bill prevec sramezl]lv.
lin ignorantni ruski kmetje so no
sill leto "a letom svoje krvavo pri-
sluzene rubHe nenasitno menl-
sko bisago. Samostan je bogatel,
lzlato Sc je kopicilo, kajti nad
! 100000 romariev ga ie vsako leto
obiskalo in niti eden med mimi nj
priSel prazen. Ljudstvo V Rusln
je trdno verielo, da ie svetl Ser
gil ubranil samoStan pred Franco
ri leta 1912, ko je Napoleon udrl
Iv Rusiio.
Ia razboiniSki brlog je sedai
t boljseviska vlada odpravila meni
he pa pognala delati, kar je cisto
nova stvar "a ME.
Samostan ie vedno branil vstop
vojakom, danes so V MEM nasta-
njeni izkljucno voiaki. Pac ironijy~
usode.
Tako mineva samostanska slava.
Glas svobode., 1922-02-07
vznernirlji iva situacija v Nem6iji.
ne)avse stavke magic sijo ozno obstaa ola pride
povrsje radikalna struja

Pc vrhu vsega tega Sc je Sc 81
tuacija zasukala V novo Smer, Xxi
he vznemiria samo konservativnih
krOgov V Nemciii nego tudi sosed-
ME dezele. Zacelo Sc ie zivahno a.
gitirati "a boljSevizem. BoliSeviSki
voditelji, katerim pomagajo VS.
radikalni element V dezeli, Sc tru.
.diio, da bi sedanio situacijo spre.
menili revolucijo in poslednjs
brzojavka IL Berlina pravi TEN
Berlin, 6, feb. = Kot posta.js
narodna zeleznicarska stavka veG
ia in je Berlin priSel ob vodG
pin, elektriko in cestnozeIezniSkc
sluzbo, poskuSajo boljSeviski vodi
telji spremeniti situacijo V .dprtc
revolucijo. Prvi znaki tega giba
MIA je bill naskok na zeIezniSko DO
stajo V Hanau in hudi neredi III
SakSonSkem, zlasti V Halleu il
Drazdanih, kier so Sc pripetile ma
slime manifestaciie.
Bcrlinski delavski svet je noco,
obdrzaval taino seio, ki je bils
s1licana namGnu, da Sc proqIas
generano stavkO. Vlada odprtt
priznava. da Ge bo dclavSlli svet IL
dial poziv "a generalno stavlo, tie
dai bodo komunisti takoj posku
Sail osvojiti berlinsko Waldo.
Komunisticni voditelii upajo, d;
spremeniio taken slucaju Der
linsko vlado soviet in podobn'
nacrte imaio tudi "a mesta Halle
Drazdanih in drugih mestih, k.ie
so komuniSti mOcni.
Kancelar Wirth je bill priSiljel
.obdrzavati Svoic kOnference noco
pri prizgani sveci. V uradih mini
.strstva Ia zunanie zadeve so Sve
| till pe1folcikami in SveCami.
Glas svobode., 1922-02-07
KARDINAL RATTI NOV
PAPEz.

Zadnji pondeljek je kardinal-
ski zbor Rimu izvolil milanske-
ga nadSkofa, kardinala Ahila Rat
ii novim papezem.
Nadel 81 je papezko ime Phi Xl
Kardinal Ratti ie bill skozi veC
let papezev nuncii na Poljskem
kjer 81 je baie pridobil "velike "a.
sluge" proti radikalizmu in boil.
Sevikom. Znabiti da je njegova ak.
Utmost V tel smeri dala povod, da
ga je konklave menoval novin
pontifom. Ce bi bill recimo prepri
can, da je vsakdo upravicen do sa
dov svoiega truda, bi gotovo nt
bill izvolien. Ratti je seveda Itali
jan. Italijani so pae izmedvsel
naibolj "nezmotljivi'. Steer bi pi
bilo zalostno, Ge bi Sc ne izbralC
papeza IL vrSt "najbolj civilizira
mega in kulturnega naroda".
Kardinalski klobuk je preje
Sele V juniju mesecu lansko leto
Oba ameriSka kardinala sta bill;
prepozna. Kardinal O'Connell j,
dospel emo uro DO izvolitvi. GotovC
ga MISC obhajala prijetna cuvstva
ko je zvedel, ola MISC hoteli poca
kati mani.
Glas svobode., 1922-02-07
POPLAVA JE PREGNALA
NASELJENCE.

Y neEateiih kraiih drzave Mis-
sissippi ie zadnii pondeljek viva
la TAXA ploha, da je padavTna r
nekod znasala do pet palcev. So
washee potok .ie narastel III planiI
preko svojih bregov. V Meridianu
lie olloli sto druzin zapustilo svojo
domove in bezalo pred vodo, ki ic
vdirala hise. Nekoliko zamorskih
his in koc ie odnesla S Sebol,
Tudi druge rel1e in potoki nara
ssccaio in boiazen vlada, ola bo po-
plava napravila Sc veliko Skode.
Glas svobode., 1922-02-07
DA RESI- PISA

ie eikaski policai John Susmarsk
zavozil sveie motorno kolo V OBJ.
cestno svetilko. Pes mu je prlseI
ma pot in ko ie magic krenil kolo
stran je veliko silo treseil V sve-
think.
Tezko poSkodovanega so odpe-
liali V bolniSnico. Dobil ie tezke
notranie poSkodbe in poleg tega
ina ma eni roh zlomlienih vseh
pet prStOv.
Glas svobode., 1922-02-07

General Kristiian De Wet, vrhoV,
nj poveljnik bruskih Get burSko,
onglcSki voini leta 1899, je umrI
ma svoiem domu DewetSdorpu'
Kristijan Rudolf De Wet 1e olI
roien I. okt. 1854 Leeuwkopu
Smithfield oErai, Juzni Afrlkl
Ko ie leta 1880 izbruhmla prva
angIesko-burska voina, h je ira
iala do nasledniega leta, Sc ]e DE
Wet pridruzil svoiim rolakom bu.
rom in Sc neustraseno boril protl
Iakomnim Anglezem, ko Je lzDru,
.bnila druga voina, Sc ie je tudl II
.udelezil kot clan "VClksraada ID
iural tekom boiev jake promlnen-
tho ylogo. Tekom bOjev Je poKa-
zal tako izborno strategicno INA
ME, da so AngleEi dOziveh lie po,
raz "a porazom. S svojmi cetaml
ie padel bliskovito ma oSemiJehe
britiske voiaSke oddelke in Jlh u
nicil. docim so Sc angleSke eete
zastoni trudile. da bi ga obkollle'
Da so bill maloStevilnl Burn koli-
emo premagani cd Anglezev, Je
paG naravno. Anglia je lmela
premoG in premoc je napoSleo
zmagala ne zmoznost.,
Leta 1907 lie bill De Wet Two.
lien V iuzno-afriski parliament IN
.pozneje ie bill imenOvan mlnlstrom
poliedelstva.
10 je izbruhnila 'svetovna vol
ma ie De Wet zacel vStaJo protl
BRITISH nadvladi. BritiSke vladne
sile so pa vstaio zatrle po enome-
seGnih bojih. Tekom teh boJev Je
bill David, De Wetov sin, ublt IN
on sam hudo ranien..
Radi vstaie ie bill zaprt in. V lu-
niiu mesecu leta 1915 lie bill ObSo-
jen radi veleizdaie ma Sest let jece
in 10000 dolariev denarne globe.
Vsekakor, ieGi ie bill lie Sest me-
secev, nakar so GA izpustih.
Glas svobode., 1922-02-07
AUToMoBIL JE SKocIL S 6OC
DoLARJEV Ma 10.

Y New Yorku ie eisto nov auto
mobil skoGn preko neke skale V
gIobino. Pred skokom je bil vre-
den 600 dolariev, po skoku pa 10.
Ia toliko ga ie MANFRED lastnlk' ko
Sc je izmotal IL razvalin, Prodal
nekemu navzoeemu kupeevalcu s
nolomlienimi automobile.
Glas svobode., 1922-02-07
ZMANJSANJE JUGOSLOVAN
SKE ARMADE.

Brzojavka IL Belgrade, datira
ma 6. februaria, poroea, da Sc be
zmanjSalo iugoslovansko armada
ma 10000 moz. Do tega sklepa
sta priSla voino ministrstvo III
2arlamentski proraeunski komi-
tel.
Glas svobode., 1922-02-07

ia V skrajno kriticnem polozaju.
10 je Kapp pred dvemi lett zaro-
eel svOjO mOnarhistiGno vstaIc,
Sc mu je postavilo po robu nemSko
delaystvo, ki je splosno stav!io
takoj preprecilo njegoye nacrte.
Radi Stavke nj Sc mOgel ganiti nj
kamor in porazen je bill. Danes Sc
godi nekai podobnega proti obs5q
jeGi nemSki vladi.
Y zacetku ie naznanjala vlada
V svojih listih, Ga ne bo nikalle ne
varnoSti, toda sedai he govori te-
ga veG. Berlin ie bill re zadnji Pc
TEX pOvsem odrezan cd sveta.
Zastavkalo ic 250,000 zeleznicar-
jev in niihovo Stevilo Sc ,nepresta-
mo mnoZi. Poleg niih so zastavka-
III tudi brzoiavni usluzhenci,
Berlincani, zavedaioc Sc smrtne-
ga boia, so planili ma zivilske pro-
dajalne in pollupili, kar so bill V
stanu kupiti. Pred prodaialnami
Se tc gnetla V velikanska mnozica
liudi in dogaiali so sc neredi in
-pretepi. Gene zivilom so silno ma
rastle,
Oni ki moreio naieti automobile,
beaiio IL NemGiic V Franciio in
druge dezele preko mel. En- sedez
ma automobilu ic stal 10000 mark.
V sluzbo Sc ie pozvalo cello ae-
roplane.
Vlada je napravila vclikansko
zablodo, ker ie izdala ostre narcd-
be proti Stavkam. HOtela je S siio
prepreGiti stavke in vse kar le S
tenn dosegla je sovraStvo organizl
ranega in neorganizilanega nem-
Skega delavStva. VSe mogoce uni
l,ie. sacijalistiGne partiie in dFuge
ldclavS5e stranke so poslale' VIadl
cello poplavo ostrih protestov. Via
da Sc radi tega nahaja V poloza-
iu lzi ie vse pref kot vreden zavl-
danja. Vidi, da Sc bo morala poda-
ii, toda brani Sc tega do skraJno-
sti. Rada bi naSIa kakSno pot. 20
kateri bi Sc dalo ugoditi delavskml
zahtevam in reel obenem, Ga Sc nj
Ipodala. 1870 : '''~ 2 90
in vIada Sc vedno noGe imeti NJ
kakega opravka stavkuiocimi ze-
leznicarji. daSi Sc ie ia spremenlla
V nevarnost. da bo VISA industrial
prenehaIa in da Sc bo pojavila V
dezeli lakota in nepopisno triple
ME prebivalstva.
Transportaciiski minister V
nemSkem kabfnetu ie sedaI mill
tarist gen. Groener, ki je V tednu
premirja nasledil generalu Luden-
dorffu, On je pregoyoril predsed-
nika Eberta, da ie ullazal drastic
ne odredbe proti stavkulocm de
laycem. In Sc Sedai noce mic sllsa-
I'll O lzakem komprOmisu DanaSnJa
,nem$ka vlada ie pac ma zunal de
mokratiGna, deianski pa je PRAY
tako burzvazna kOt ie bila svoJc
dni kaizerjeva.
Toda njene protidelavske odred-
be MISC rodile nikakega sadu. -
Stavkovna Situaciia postaja tim-
dalje nevarneiSa. S pomocjo teh-
niSke organizaci.le je vladi uspe-
10, da je spravila v Berlin nelIa,
vlakov zivil in mesa. mleka nj
Berlinu nit V drugih nemsIih
mestih.
koncno so Sc stavk1 pr1druzlil
Sc stroievodje na Bavarskem in
zelezniGar.ii V Mecklenbergu, ki
tvori srediSce zivilske zone nem-
Ske dezele,
Delavci so pripravlieni ma odlo-
elmo bitko in obseznost niihovega
boia dnevno naraSca. MestniN u
sluzbenci V Berlinu so Sc pridru
Eli stavki. Takozvani neodvisni
zeleznicarski delavci, ki Sc MISC '
zacetku hoteli pridruziti stavki,
so sedaj zastavkali, ker so iih de-
lavstvu sovrazni ukazi Wade raz-
srdili.
Jeza mestnih usluzbencev proti
vladi ie tako velika, da so kliub
groznji, da Sc bo vsakega strogo
kaznovalo, &c Sc ga zasaci, zaceli
razdelievati maihne pOZiVnice
Glas svobode., 1922-02-07

~ Nsroeilom je prilsnti de
narno vrednost. bodisi gotevint
.ostn; nakazaiei ali poStnih znam-
ksh pc en- ali diva centa-
Glas svobode., 1922-02-07

Zdravo, poueno, zabavno in in
formativno etivo yam nudi list
Glas Svobode; citajte gal