Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-11-09
A MODERN rEDA0OGIA AZ,
A1GER1KANIAzc16 SzoL-
oxlATAAAN
Az amerilanizalas gyakorlati m6d
szere. Modern eszk0z0kl1el, a Leg
jobb Is legk0zvetlenebb rendszer-
rel tanitjak az idegennyelvii be-
vandorlot

lepUlt idegen lepten-nyomon ta-
lalkozik es megismerkedik, inteze-
tekkel es intezmenyekkel, melyek
amerikanizalassal foglalkoznak.
Mikor az Egyesilt Allamok kor-
manya, teljes tudataban az ame-
rikanizalas oriasi fontossaganak,
mem riad .vissza semmifele aldo
zatt6l, hogy a legcelszeriii es leg
modernebb eszkoz0kkel az idegen
honositasat es beolvasztasat mind
ket fel erdekeben el0segitse,
ugyanakkor az idegennek is tisz-
taban kell Jennie azzal, hogy be-
olvadasaval, az amerikai nyelv es
amerikai szellem elsajatitasaval a
sajat jol felfogott erdekeben csc
lekedett. .o.
Hogy k0zelebbr0l megismerked-
junk azzal az orszagos mozgalem-
NAL, mely a lekpraktikusabb as
legkozvetlenebb modszerrel ta-
nitja, felvilagositja es minden te-
kintetben segiti az idegennyelvil
bevandorlot az amerikanizal6das
fele. sziikseges, hogy melyebb fl
gyelemmel k0vessiik e hatalmos
organizacio iranyado vezerfona-
lat:
Tobbnyire k0ziskolak feliigye-
letc alatt allo = az idegennyelvii
bevandorlok oktatasara. az angol-
nyelv' tanitasara es polgarpapir
'jaik elnyeresenek megk6nnyebbi-
tesere alak,,lt - csoportok mum
kaja a k0vetkez6 folyamatokba
tortenik:
l. Kikutatasa annak, hogy va
rosban, illetve k0rzetben hany
idegennyelvii van. hol laknak Is
az iskolaztatas mely agat szukse-
gclik.
2. Informant 6ket arrol, hogy
kulonfele kurzusok, ingyenes an
golnyelv tanfolyamok allnak rem
delkezesiikre es hogy sajat erde-
kiikben iratkozzanak be az. isko-
laba.
3. Miutan beiratkoztak az osz-
talyba, fentartani erdekl0desiiket
es minden tekintetben segitsegiik-
re lenni.
Egy bizonyos keriiletben meg
alakul egy bizottsag (tagja lehet
ennek minden erdekelt intezat
vagy egylet) es ez azutan a leg
kozvetlenebb uton. legcelsza-
riibb eszk0zokkel igyekszik az ide-
gennyelvii lakosokat informalni
az esti tanfolyamokr0l, az ingye-
mes angolnyelv-oktato iskolakr6l
stb. Ezen bizottsag utjan tudja
me gaz angolul mem beszel0 ide-
gen, hogy nyilvanos esti iskola
alkalmat nyujt neki, hogy Ameri-
ka nyelvet, az itteni szokasokat,
lehet6segeket, intezmenyeket meg
ismerje es elsajatitsa es hogy tisz-
taban legyen az Egyesiilt ALA
mok kormanya, alkotmanya es tor
venyeivel.
Az idegenyelvu ujsagok, hirde-
tesek, gyarak, irodak es iizletek
ezrei allnak k0zvetve az amerika-
nizaci6 szolgalataban, de hogy
ezefeliil is mennyifele es milyen
nagyszerii metodussal dolgoznak
az egyes keriiletek, eles kovet-
kez6 peldat felemliteni
AZ egyik iskola tanitonoje, hogy
tanitvanyokat gyiijtson, felkere-
sett egy tipikus burdos- -hazat, !"
melyben csupa idegennyelvii be-
vandOrlo lakott. Magaval witt ne
hany j6 szakkonyvet es az angoi-
nyelvbol azonnal egy probalecket
tartott. Az idegenek csodalattal
hallgattak a kitun6 el6adast es
sorba beiratkoztak a tanfolyamra.
A problema legnehezebb reszc
tulajdonkepen abbol all, hogy az
orgsnizacio rabirja az idegent az
iskolaba valo beiratkozasra. A
kozoktatasi es honositasigyi osz-
talyok tehat q kovetkezoket ajanl-
jak az amerikanizalassal foglal-
kozo intezetek es bizottsagok fl
gyel1nebe: az organizaciok gyors,
egysSges es rendszeres mnnkaval