America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-14
Franlntari|e din |r|anda

An treeut trei ami Tanuare trecut cand vifor
lraznc mia a,us oaspc neaseptat i'll casa
Fra andez, ntre reizec 81 eizec 81 cnci de ami sil
upa schmba cateva cuvinte ell vazut ca uni
harbat euca cet al stuatie europene 81 ndca
pc pusttae Canade rareor veste preu sa gasest pc
cineva schmb cateva cuvine aara din eadru ocupau
lor zmice materiase mia parut bne poposit Ia mine
Dupa ce am trecut in revsa cEestia la ordnea zlei
Conerina de pace ntreb cree despre turburare din
Irandacredeam Englez 81 voam sa au 81 parerea ui
despre poporu in mpu razboiuu fcut aea ncajun
surf tari sale.
''We' neepe ell toti engez ''dela mine vel afla ce
crede Ilanez despre Irlandezi fncl rlanez Ma
majoritae poporun cuura foarte marginta e.
lgot 81 ii place blutur Femee beau in rand blrbat,
uncle ii ntrece Daca e cobor in miocu acestu popor
Il ntrei e in stare sat pura Acest popor
sufert oare multi della Engez tar sufer mai multi della
fruntas ui impartiti in mai multe abere. In
neral naine volt autonomia prileju rasbOuui
procamat repubica 81 prnde mirarea daca vol
auzi name ca procama pc De Valera de imparat.
''Sunt vesnc nenutumit Sc ademcnesc repede Daca
irlanda fl mperu 81 ar gasi cava bun de gua
Zca trebue preacuta Repubca majortae
taca pomne sr gas atii zcd mai buna autonoma
iarasi maiorate, 81 apoi, peste mp
daca sar gasi altii sal spuna mai bine a reaca
toul sub Engtera sti expoteze chestia, iars
majortate Nestaoca aceasta, daorita cuturei
nargnite 81 bgozmulu relgios fost muor esecur
Daca fmnasii fost unit asupra unei de 81 fl minat
poporu Par fl san ntr un manunchi in juru lor Iranda
de multi Fl cisgat autOnomia fndca EngeziOr liar fl
convent mai bine traasca i'll pace 81 eli, cum
traiesc cee alte dominun.'
In acestor reevauni nteresantc il inreb De ce
snn un dinre flunasi penru auonomie 81 cn
De Valera penru 0 deplina neatarnare?
Dn convingere,' im raspmde ell, fara muta gandire
Sa crezi De Valera H partzan ui mai bun pa
trot dect eel carl multi umesc auonomia. Contariu
ce din judecata mai clara Stuatia geografica
lrandei solu ell produee agrcoe nustrale, neaga
vata economical aceste tar mai presus de oate prod
oasa cresere populated SALE mpu legatura rnsa Gu
Marea Brtanie att de bogata in prn dom
nuhle Ell
80 Irlana liberia, fara nici legatura Englitera in
cateva deeen ajunge mai Spana cand in cola
horare avand posunea poitica Canade adntand
ca lnceta urburari 81 agitale oaa umea sar apuca
Gle lucru, fl tara prospera 81 splusul populated af
un teren vast de expoaar in engeze contrbund
Ia progresl patre comune, astaz mearga Sta
tec Unite s nstranezc totul de tara de naune
Am noat rezerva reevata musafrului meu,
dar evenmenele pcrec in landa m au convns
ca parte din mia spus corespund totu adeva
1uui
Decararea Irlandei de Sud in Stat I.ber mpartt pc
1rlandezi in mai mnlte abere Cea mai are desul
Gle puterncA se1mpun autortate nisputala iurul
lni Collins sefu guvelnuu provizor al Satuu ber doua
SO la sua in uru ui De Valera asprant presidential
Rcpnbcei andeze 81 restul la suta, unosti desi
Irlandez carl mpaca nc Staul Jber 81 nici Re-
pubfca ci snn pentru unirea Engtea In evauarea
ceasta este vorba de untas de acei carl mai multi
putin snn cons de acunea o dar cand vorba de popor
atunc te isbes de stare atit de haotca ncat impossible
safi ormez parere All Republican, pare ca domineaxsl
poporul cd 10 la suta 81 name, dppa ndic
partzai Statulu I4ber majorate covaryitoare sc
hanuse opnia pubca, daca poate opnie dup6 bS
aia yfnul dup1 dscursu una orator dupa succesn