America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-05-27
Ccmitetul Aranjator /.
ION ELIADE RADULESCU.

Ori ce licean ii zice: 'parintele
romanesti'', lar
Hasdeu la caracterizat definitiv
in aceste cuvinte: 'Fara a fl de-
stul de istoric, fara fl destul de
poet, fara a Fl destul de teOlOg, ell
a fost totusi un sublim amestec
de 'aceste trei elemente, cembina-
te astfel incat cate 81 trele la un
loc formau o admirabila forta de
actiune, un geniu. Aici e miste,
rul ]mi Heliade''. Sc implinesc
tocmai cincizeci de ami de la
moartea lui, priR urmare, daca
avem 81 pc cea IA mortilor, nostri.s
Elev alui George l.azar, spirit de
o viciune 81 de o inteligenta~ ex-
traordinara ell si-a insusit prin
talentul sau. care era abba la in,
ceputul fiXarii limhei sale. litera-
re. Utilitatea celei dintai gramati-
ce romanesti pc care ell facut-o
|a farA indOiala intrecuta multi in
valoare Gle insasi personalitatea
latat de multilaterala alui Heliade
- ntoemai cum aceasta persona
lltafe intrece de altfel Orice opera
a sa in special. Adanc 1nradacinat
in actllalitate ''parinte4e litera-
turii romanesti'' eere din partea
noastra mutt STINT istoric pentru
a ii judecat precnm trebuie. Ori-
ce fapta 81 orice scris al sau tre-
bule. cump6nite in lumina acestei
perspective ca un produs al me-
voilor mOmentane; acel ''serieti
baiet!", fabulele, satirele, lucra-
rile sale istorice, artieolele poll
tlce smt manifestari mediate ale
unnl ON concrescut GU actualita-
tea ca un suflet in trupul sau. Ca
poet ell imprumutat formula 81
cite odata 81 mai mutt della roman.
tismul nu numai francez, ci gene
raj european nu imzadar a tradus
din Byron sau Puschin. Mai pu-
tina lnfluenta exercitat asupra
intelectualitatii noastre - prin.
I tr 'un ciudat cOncurs de impreiu.
rarl - poate prin opera filozo-
fica-istorica -sociala aparuta sub
titlul: 'Echilibrul'' intre anti.
teze sau spiritul 81 materia. Cate.
va titluri de capitole ale acestei
lopere, cum sunt: supersititie 81
[ateism, tiranie 81 anarhie, progre.
lsul 81 conservatia, zavera 81 con.
trazavera, timpul 81 locul, etc
Itradeaza aceleasi preocupari ca 81
sandirea apuseana 81 indeosebi
cea ruseasca din aceeas epoca
Titlul operei insasi ne suna II
urechi ca nn ecou indepartat a
Ihegelianismului. /. chiar daeS
n ar aduce nici o contribute orr
ginala la deslegarea inaltelor pro
bleme, cartea ramane dOvadi
stralucita culturii superioare Il
care s'a putut malta Eliade Ra
duiescu. La ell totul pornea evi
dent dintr'o conceptie: lucru G,
i care putini literati sau oameni d.
/ [actiune al nostri Sc pot fall. CT
IN spirit prin excelenta cultura
STA resfirat activitatea in toats
domeniile possible: Sc cunoaste
lnltiativa sa in teatru 81 in dec
sebi in ziaristica, intemeind ce
dintaiu ziar al nostrn: 'CArieru
romanesc" Asachi avand in toa
te acelas rol in Moldoya ca Eliad,
in Muntenia ii urmeaza exemplu
/ Isl p,lblica cateva lr,ni mai tarzin
Albina romaneasca. Astfel Sc pu
/ ne temelia ziaristlcei romano pril
indr; zneala neodihnita a acestu
ON care a ghicit aproape totdea
una pulsul vremii sale. Si daca
Igresit fundamental in uncle pri
! .vinte cum a fost Gu italieniza
rea limbei romanesti nimeue,
i totusi M inertia in aceeas masurI
! atribntul de reprezentant clasi
al unci perioade din istoria noa
4 ljstra Cd Ion Eliade Radulescu.
! (Din ''Patrias:
# taaS