YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1922-03-31
Nieco . jedlach.
Ola Dir. Il. E. Conradda.) }

Aby SINE mohli zit lnnslme
| jest to jest mhsime dat nasmu
ltelu latky, ktore sa v nom cia-
stoene premenia ma telo a 2 kto-
rych pochadza j sila a teplota te-
la. y riadnych okolnostiach zdra-
W clovek zje, ma GO mu ide chnt
a 20 mn obyeaje kraja spoloe-
nosti ponnkajn. Had a sm;id mi,
oznamliii, lSedy a kol 'ko ma jest !.
Celkom inak je to chorym clo-
vekom, ktory podl'a toho; co no
boil. nesnesie jedno salebo druhe
iedlo, lebo by mu zvadsilo nemoc.
Aby SINE vedeli, 60 lnozeme jest, !,
ked smc chori, musime vediet'
pravidla obyeajnej vyzivy.
Vyzva zdraveho cloveka.
Jedenie trovenie kona Wac Il
dov, ktore dohromady menujeme
zazivacim iistrojom. Trovenie je
chemicko-fyzicky vykon, ktory
premiena jedla na krv, lepsie re-
Geno: ma sileiastky krve. Niekto-
Ire latky, ako ma prfklad voda,
sol cukor, m6zu sa bez chemi-
1
ckcj premeny priamo dostat do
! krve. Najvaznejsie potravne Ia
tky sn: bielkovina, uhlohydraty,
mast voda a rome soil. Prve tri
zhoria tele a dodayajii mu silu
"a teplotu prave tax, ako palivo v
dakom parnom stroll. A ako me-
dzi palivom jedno dava Wac, dru-
he menej tepla, tax nase potra-
why jedna Wac, ina menej tepla
dava naSmu telu. Napr. l gram
bielkoviny a uhlohydratu dava te-
llu Al mierku tepla, l gram masti
| ale 9.3 mierok. V dodavani tepla
sa tieto latky moz,l po istd miern
| vzajomne nahradit'. Ale ako prl
parnom stroll mimo paliva po-
trebn6 je S casu ma cas- j obnovit
daktore pokazene alebo zodratt
Giastky, tax musi sa nasmu teln
| dodavat' nieco, co nahradi zodra-
te ciastky tela Kazda bunka mas
no tcla. pozostava eiastocne biel-
koviny, tato sa doplnuje, budu-
je sa bielkovin, ktora dostava-
me v jedlc. To iste platl o ostat-
nych latkach. ktore musime do
davat' nasmu telu, ably mohlo zit /.
Kazdy stredne' pracujdci clovek
potrebuje priemerne 75-100 gra-
mov bielkoviny, 300 or. uhlohy-
dratov 60 or. masti denne.
Potravne soil sn V kazdom je-
die primerane zastdpene. a nema-
jn toho vyznamu, ktory i'm ME
ktori chemikovia pripisujii.
voda dostava sa do jedla i pri
varcni, je ale i v kazdej potrav-
nej latke. Mimo toho dodavame ju
naSmu telu pitim.
Kcd' 81 vyberame iedlo. nehl'a-
dime len ma jeho bielkoviny, u
hlohydraty, masti atd'.,. ale ma
to, ei je l'ahko strovitel'ne, kol'-
ko sa neho zdzitkuje, ei je chut-
ne kol 'ko no je. .<
/ Strovitel most znamena, ze "a
aky cas- prejde jedlo cez zalndok.
Hrncek mlieka ma pr. prejde cez
2aludok "a 1-2 hodiny, hruby
krajec chleba "a "a hodiny.
O zuzitkovani poda nam vysvet
lenie tento prklad: obycajne ma
so strukoviny (fazul'a, hrach,
sosovica) majn asi jednako moe
lbielkoviny. Avsak masa len ash
,I5 percentov vyjde eloveka po-
dobe vykalu, 20 strukovin ale u2
15-2O percentov.
o chutnosti, jedla MET co Wy.
svetl 'ovat' komu hus komu pra
sa, komu zas dina klobasa.
Kol'kost' jedla .je ME tax bez'
vyznamna vec, ako by sa zdalo
Nejde len 0 to, ably som dostal
denne tol'ko a tol 'ko gramov bic
kovin, uhlohydratov atd'. do tela
ale i to, ably to jedlo malo j svo
| ju vahu a svoj objem. Toto je hla
yne preto vyznamne, ably nase ere
| va mohly 'ahko konat' svojt
| pracu.
i lSA1-.