Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-09-07
Esen1enyek

gel altal megvalasztott tisz
l6k tenyek is emellett sz6l}
Az Egyesiilt Allamok legfobb
venyszeke ugyanis az utobbi id6-
ben vegervenyes, megfelebbezhe-
-tetlen dontvenyeket hozott eleje
keriilt iigyekben, melyek sulyos
csapasokat kepeznek munkasszer
vezetekre ARA az iigyre, melyet
ezek kepviselnek.
"A legujabb dontvenyt birosag
a coronadoi szenbanyasz-sztrajk-
boil kifoly6lag hozta. Egy colora-
dol banyatarsasag karteritesert
perelte a banyaszok szervezetet $
az alsobb bir6sagok a kert karte-
ritest meg is iteltek. Az iigy fe-
lebbezes folytan szovetsegi leg
fobb t0rvenyszek ele keriilt, mely
d0ntvenyeben vegervenyesen XII
mondja, hogy munkas-uniok perel-
hetok a Sherman-fele trust-elleneS
t0rveny alapjan hogy sztraj jkok-
b6l kifoly6lag karteritesre is $40
rithat6k, bar nincsenek inkorpo-
ralva, vagyis ipari es kereskedelmi
cegek modjara bejegyezve.
A munkassag erdekeit szolgal6
egyik napilap (nem magyar) ext a
dontvenyt a legsulyosabb csapas-
max newell, milyent valaha is in
teztek a szervezett munkasosz-
tally" ellen.
Ennek a birosagi d0ntvenynels
Macy jelent6seget kiilonben az
elozmenyek adjak meg.
A mutt ev januarjaban az Egye-
silt Allamok legf6bb t0rvenysze-
Ike battle creeki, Mich, Duplex
Printing Press Co. iigyeben no.
zott dontvenyeben ugy magyaraz-
"a a Clayton-t0rveny rendelkeze-
seit, hogy ezaltal a szervezetek ell
lenfelei NJ es t0bb jogot kapnak
tilto-parancsok hasznalatara az
uniok ellen. A Clayton-t -torveny
kimondja ugyanis, hogy "az en-
beri munkaero mem kereskedelmi
arncikk'' ennek folytan mum
kas-uni6k eddig mem estek a Sher-
man-fele trust t-ellenes t0rveny rem
delkezesei ala. - --..-..--..4.-.-....... {,
Egy evvel kes6bb legf6bb tor
venyszek ismet elvi jelent6segii
dontvenyt hozott grant city-i,
ILL.,, American Steel Folndries
Company felebbezesi iigyeben,
melyben a sztrajk-zarlat alatt levG
gyarak es miihelyek "picl1et "-el6-
set, vagyis Grszemekkel valo k0-
riilvetelet majdnem lehetetlenne
teszi, inert e sz6t: intimidation
(megfelemlites) ugy magyarazza,
amilyen ertelme annak eddig mem
volt.
Nehany h6nappal ezelott leg
f6bb t6rvenyszek ismet d0ntott,
k0zvetve az uniok, k0zvetleniil
azonban az Egyesiilt Allamok kon-
gresszusa ellen, inert kimondta,
hogy a gyermek- -munka termekei-
mex megad0ztatasa az alkotmany-
ba iitk0z6 intezkedes es ICY sem
mis-. Ezen d0ntveny altal a leg
f6bb t0rvenyszek lehetetlenne tet-
te a kormany t0rvenyhozo-aga-
max, hogy a gyermek-munkat, SUI.
lyos ad6k kirovasaval, megsziin.
tesse, amint AIT az uniok reg6ta
k0veteltek.
Ezen elozmenyek utan a leg
f6bb t0rvenyszek most - coro
nadoi szenbanyasz-sztrajk igye
ben = kimondta, hogy munkas-
szervezetek perelhet6k Sherman.
fele trust-ellenes torveny alapjal7
es hogy karteritesre is szorithat6k
szarajkokb6l kifoly6lag.
El6bb is voltak mar esetek, me-
lyekben a munkas-uni6kat a Sher
man-torveny alapjan karteritesre
pereltek mint pl. a danbury-
kalaposok iigyeben, - de a nun
kaad6k ezen jogat most els6izber
mondta XII es er6sitette meg a leg
f6bb sz0vetsegi bir6sag.
1903-ban kalapgyarosok karts
ritesi pert inditottak Sherman
t0rveny alapjan az allami es $40