Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1922-04-14
JanovSka k0nference zahajena.

hospodafskou kOnferenci JanOve.
v Italii. "a pfltomnosti zastupc1 "a
narodnosti. Zastupci rozsazeni byli
die abecedniho pofadku. Ceskoslo-
vensti d-lpgati zasedaii stolu spo-
lecne Sc zas upci: Albanie, Rakou-
ska Bulharska. Premier Facta v
osloveni pravil. Re konferenci ne
m1ze byti feel 0 nepfatel,ch pTa-
telich. vitez{ch a porazen5ch.
Jsou tam jenom muzi te neb one
narodnosti shr romazd6ni. ku dosazeni
vzneseneho cile. miru Evrope.
Anglicky premier. Lloyd George
v podsta psavil: "Shromazdili
jsme Sc zde ma stejnem stupni pfi-
javse stejne podmfnky. Ne jake
spoienecke nespojenecke staty, ne
jake monarchiste. republikan6 ane
bo sov9tisti. Jsme zde jako "a
stupci vsech rarodnosti obyvatel
Evfop
Podminky ku zdaru prace jsou:
Kdsz zeme vs. upuje We svazek 8
druhou zemf, ,jeji zavazky nesmi BY
ii msneny. rusany zm9nou vlady.
zadna zene nesmi jiti do valky pro-
ii zfizenim druhe zeme. Jeden
narod nesmi natadnouti dzemi dru-
heho. PfieluSnici iedne jsou oprav-
neni ku nestranne spravedlnosti v
druhe zemi.
To jsou .lastn5 podmfnky stano-
vene v konf renci Cannes. Kdy-
by ten nebo oaea je zavrhoval, ne
mel by pr5vo byti We svazku naro
dn.
Evropa must sc vypracOvati re
spoust valky horst nezli kterekoliv
pred tim. Obchod vazne, neza-
mestnanost' fadi. utrpeni vsude
Co potTebuje Evropa? Mir! Dokud
mir a dobra vile nezavladne mezi
narody, dntud vsechny pokusy Q
naprayu isou marnSmi. Dnes neni
miru Efrope. Jestlize nar ody
neyalci mezi sebou vrazednou zbEs
nj dnes, jest dosti PSI v kazde ze-
mi. ktefi cenichajf a hledaj1 N.Y.
sli. re elm .hlasit9ji stekajf. ze tim
vetsi DOZEN pnsobf. To jest nehod-
ne, nici to d1veru.
Svet, jest hospodafska jednotka.
Pro tn pficinu litovat jest nepfi-
,, tomnost; Ameriky ma konferenci.
| Dame-li vsak nase Evropske po-
merry do pofadku, Amerika jjste
pnjde nami." Pc Georgeovi pro.
mluvil francouzsky ministr, Louis
Barthou, ktery znovu hlasal. Re {
reparacich odzbroienf ma konfe
renci pesml Sc jednati. poneva'
Francie to nedovoli. Barthou dI'
vseho eitil Sc dotknut5m. kdy;
Lloyd George feel sve obracen
nemu mluvil 20 st6kaifcich psech.
Jifi CiGerin. sovetsky 2ahranicn
lninistr. udefil hned ma prvni pfici
nu bidy Evropske. na odzbrojeni ma
padnuv zbrojeni Francie. Bartho'
! Timed ohradil Sc proti Cicerinovi
Lloyd George vmisil Sc do debaty
aby konference hned v pocatcich 8
nerozbila. Cicerin pTedlozil konfe
renci ruske cile: hospodafskou re
konstrukci, vseobecne odzbr ojeni
7rizeni mezinarodni konfereoci k
lusteni Evropskych problem1.
N9mecky kancler, Wirth. jemu
tleskano bylo Lloyd Georgem. uks
zal feci ma to, ze Nemecko Ri
skem zasedaji ma konferenci jak
rovni druh5m. ze ku konferen
pfisel vzdor tomu, ze opustil NJ
mecko. kde znamky nepokoje jso
zievn5mi. Francie necht6la pr
pustiti, aby zastupci Ruska a M
mecka smell mluviti den zahaie
konference. Odpor jeii poraze
Anglii a Italii.
Ceskoslovensko ma konferenci n
delegaci sestayajfci re 80 clen1.
e Problemy konference isou hlavl
tyto: Rozfeseni problemu Ruska
!. znanim sovestke vlady anebo jint
! ,cestou. Evropsky mir spcjen5 8
= mezenim pozemniho zbrojeni a n
IS dotknutelnostj hranic jednotlivy
zemi. Pen9znf problemy vyvstav