America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-03-22

Tn seara zilei de "a Iarfuarie
am laat parte Ia serbarea obisnui
ta 81 Ia caminul studentilor dir
Iasi. Trebnia sd spun cateva -vor
'bc. A graf stndentilor despre I'M
scmnatatea4 2ilei, macar cit majo
r;tatea For erau de dincolo de
Prat 81 ehiar de dineolo de Nistru
socoteam ca de prisos 81 poatc
prntru multi, obijduitor. De aceis
am crezlt nemerit Sd insist nu
asupra Unirilor infaptuite, ci asu
pra aceleia, mai temeinice, ce tre.
bue sd sc s;tvirseasea. De o unire
slflcteasca avem acnm nevoe; dc
dcsteptarea constiintii rationale
in toti deopotriva; de intarirea
rcciproca prin iubire 81 clnoaste.
re, prin ajutor 81 indemn la
munea.
Inaltarea temeliei aulturale tire.
hue sa primeze; fara ca de geaba
- eHaaneipare pelitica, de geaba
81 unirea provinciilor surori, de
seaba vot of@tese ori impraprie-
tarire. + ca 81 eand al da cuiva o
masina, al earci folos> necontestat
dcpinde de un mecanism, simplu
in aparenta dar necunoscut celui
&c trebue sal manuiasca. In orice
csSiz, char daca imprejurarile nu
hot da cultarH intaietate, tre-
bue ca ea sd fie eat mai intens
propagate aEitnrea cu celelalte
fctiunipolitico-sociale, tocmai pen
tru castiguf acestora. "Nu nici
hratul vanjos, nici valOarea arme-
lor earl biruesc, Ell numai puterea
snfleteasca. bizuita pc educatie
nn'ld, morala 81 nationala, care sa
schlmbe ell totul pc fiecare dintrc
noi' :, .tsa gIasuia Fichte. in inn
prerlrari nu toemai diferite de
accle pfin care trecem. Astfel
cinema la actiune pc tinar 81 ba
tran, pentru ca sd salveze patria
amenlntata 81 mai ales sa ire
zeasca spre viata noua.
LA moi acunl, din pacate, facto-
nj Pc seama carora data intari-
rea mintii 81 inviorarea sufle-
teasca s'mt ocupati pc alte cal de
eat ale menirei- lor, pentru carl
sHlnt prcgatiti 81 platiti. i'm scoa!a
e yrajete, bisericele sunt goale.
Mai deunazi, intro gazeta era o
infOrmatie care, daca era adeva-
rata, ne da masura vremurilor. o
l9ama indurerata ma gasit preo.
ttl care @-i iHgroape copila. In
Nrclfft4 ziar f,Hndat de G. Baritiu
STA scris in unul din numerile din
lAmi I'm biserricele unde sunt
aesti preoti sa nu va mai dueeti,
bhnul vOstru sa null dati lor.'.
Cautam sd conving ca pentru
lioment, studentii ar fl agentii eel
mai activi, de foles, in desteptarea
ltnastra eulturala, i'm multimea
ibsetata, pentru ihtarirea fratiei
tie care dueem derul. Iii, studen-
til, prin enttsiasmul tinefetii lor.
lh'in idealismul ce ma putut sal
llsaraseasca, pot. perni' fieeare IN
sseltul lor de tara san mai bine i'm
Hte departate, straine altele de
cat ale Tor 81 savarsi eeiace a sa-
yhrsit stutlcntimea germana pc
yremea lni Fichte sau cea finlan-
aeza in timpurae mai aprupiate
dc moi.
Prin pnterea convingatoare a
vorbirei lor caltle, prin putinta de
a-si jertfi mai lesae din odihna 81
sla2a, Ell pot fl apostelii neanului.
Neihtunecati inca de invrajbirile
politiee, ei nu ar arunca samanta
diheniei daea M a urei, nu lar
lsa inima sa asmute frate contra
ftate, ei tineretea neintinat& de
Ratiuaile ee fnjosese s'ar adresa
$lsfaet 10 suflet celor earl inca an
Eamas in euratenia izolarei.
Dupa mine an vorbit eativa
STUDENT. Unal din Ell a deserts
feahtatea eelalalt q sburat in O.
0iHeHl y&zduhNlni de c,lrat i1ea.