America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-06
Sc due Codrii
AN l14&K@ y

Stunt regiuni - nu numai cele dt
stepa 80 ne1mpadnrite, in multi,
parti din Romania-Mare. Gu iarna
grea, acest cusur adeyarata ca
lamitate.
COpacnl nu este numai un izyol
de avutie rationale. Nh trebuc so
cotlt numai ca un element tie ex
port. Copacul tovarasul 81 spri
jinul Romanului. De la lingurs
pana la osia de car. de la blidaru,
din casa pana la causul de la sta
na, mai toate instrumentele casnict
ale Romanului de pretutindeni
STUNT din lemn. Gardul de m1ele
furclle caselor de valatuci. nu not
ii inca scoase din obiceiuri. Ro!
manu- nu esit inca din faza lem
nulnl. Pana ce carbunele de pa
mant. gazul metan orr electricita-
tea vor aj,lnge sd fie raspanditc
lemllnl rarnanc singurul combusti-
bill mai in de obste folosit din pa
Lat 81 pana in bordei. Dqpa cum
Sc tine alulea sOcOteala de comoara
energiilor Nvariate inlaturandu-se
orr ce iroseala, tot asa nevoe sa
economisim pana la sgarcenie ceia
ce natura ne-a dat din belsug. dar
nu spre a paradui fara crutare.
unde Sc mai pune ca copacul sa-
natate, aer curat, opritorul norilor.
pastratorul Hvoarelor, dusmanul
pnhOaielOr, inviorarca sufletului.
+ o comoara nepretuita, pc care
din pacate, M stim cum so pas
tram. Nici MI ma gandesc sa Ger
della fiecine sa alba cultul copaci-
lor. Pentru aceasta e nevOie de O
pricepere mai adanca a vietii in
tregi din natura. Ar Fl deaims
ca fiecare sa fie convins de nevoia
de a avea copaci, multi, cat mai
multi, pentru nu-i starpi fara
mia, orr schilodi. I'm proverb
strain spune: "cine tale un copac
81 nu pune altul in loc omoara un
ON. Gel ce doboara la pamant
arbOrele in pntere, fara sd Sc in
grijeasca sa sadeasca altul, contri-
buc la intinderea mizeriei i'm jurul
sau, daca MI pentrn el, de sigur
pentru urmasii lui. Exemple de
aiurea sa ne fie de invatatura.
Prin devastari nemiloase, salbatece
ca 81 la moi, i'm sudul Franciei 'au
despopulat regiuni intregi. Oa-
menii si-au luat toiagul pribegie
81 'au destarat. Acelas fenomen
incepe sd Sc produca 81 in Vrancea
noastra. Desi tarziu, dar i'm Fran
Ella s 'aal luat masuri energice caci
daca oamenii pribegiti s'au gasit
oplOs aiurea, puhoaiele ce au pus
repede stapanire pc muntii despa-
duriti, amenintau 81 alte regimi,
mai joase, mai populate. Din po-
trivia, tot din Franta Sc poate adu-
ce exemple de imbunatatire prin
Impadurire. Din timtllri pustii,
nesanatoase. vestitele Landes din
Gascdhia. 81 unde Sc vindea pa
mantul eli pref de ris nn cu hec-
tarul 81 pana s'a auzit chiuitura de
jnr imprejnr, Eau prefacut in re-
giuni fnsanatosite prin plantatii
desc de pini. Pana 81 hlngimea
mijlocie vietii oamenilor din par
tea lOcului a fOst influentata de
plantatiunile facute.
Problema padurilor 81 arbore-
lui in genere, incepe sd devie Ia
moi tot asa de importanta ca 81 a
panel de grau. Ea nu poate fl la
sata numai in seama silvie,lltori-
lor, care, traind doar mai mutt in
preajma padurilor, Isl dau mai pu-
tin seama de lipsa lor.
De aceia 81 glasul lor prea ina
dusit de aparare a arborilor, cu
slabe 81 laudabile exceptii. De la
eli insa ar trebui sa piece initiativa
cultului pentra copaci; eli ar tire.
bui sa dele sprijinul puternic pen.
Itru ca saditul arbOrilOr sd intre in
obiceinl nostru.
Inceputul sporadic facut in allti
mii ami, prin ei ar trebui sa ajun
on In O actilne cO]ectiva. Star,IitOa