America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-13
DIN TRECuTUL ORASULUI BRAILA
CoNRER1NTA D-LUI PROFESSOR N. I0RaA TINUTA LA
BRxILA IN ZIUA DE 81 MAUI 1922

care Sc tipareste acum, Yeti gasi
aproape toatc cifrele statistice pc.
care lie dau Apusenii Gu privire la
1ntaia fasa de desvoltare a Brailii,
caci mi s'a parut ca mai bine de-
cit sd alerge cineva la Academia RO
mana 81 sd Sc osteneasca singur
pentru ale culege, 81 le pun ell in
aceasta carte la indemina cerce-
tatorilor. Pentru ca cifrele, s1nt in
sine plictisitoare, 81 fiindca cei ce
au nevoie de ele- le pot gasi usor a.
colo, MI mai e nevoie sa insist A.
cum asupra lor.
Va sd zica atunci cind s'a inte-
meiat portul, care strins alta
lnme, moi n am avut nici alta mar
IA de adus nici at1tea nevoi de i'm
port cit Sc oferia cu corabiile din
toate partile, care veniau pc Duna-
| re. Mai ales cu articole de lux, pc
care continuam lie importa intr o
msura ne mai pomenita 81 care con-
tribute la situatia senoroc1ra finan-
clara pc care avem in momentul
de fata. (Aplause).
Pot spune1in parantesa ca cine
va imi povestia urmatoarele: un
membru al Legatiei polone 1mi at
ragea atentia asupra fapului ca es-
tie la eli o liga femeilor poloue ca
Isa nu clmpere articolele de lux din
| strainatate care ruineaza valuta
| terri lor. Acelas lucru sc Observa 81
| in alte teri, i'm Bulgaria de pida de
unde resultat o creStere simtitia-
re valutei lor. Oricine ia mai
multi decit trebuie pentru ca sd sc
infatiseze decent pacatuieste, 81 fe-
II
meile noastre sint - nu un COM
plimeft, dar lea facut Dumnezeu
asa. ca Sc pot multimi ell mutt mai
putin lux decit uritele de aiurea
(ilaritatea, aplause).
E tot asa casi cum la un buchet
de flori vii al crede ca e mai fru-
mos daca adaugi 81 frunze orr flori
facute din cirpe 81 date ell lac pc
de-asupra. (Aplause).
Ziceam: la 1929 moi n 'aveam de-
cit ceva grIu de- vindut; la 1929
moi nu ne desprindem Gu productia
de export, lucram foarte putin din
pamintul terri pc care acum tre-
bue sal lucram, asa incat sa nu ra-
miie un nectar nelucrat (aplause)
Cine are pam7nt 81 nu-l lucreaza,
este ,un dusman al terri sale, orr da-
ca ar fl mare proprietar desgustat
de expropriere, or daca ar fl teran
| care nu intelege Cd i s'a dat pa
mint nu ca sa sc ute Ia d1nsul, eli
ca sal luceze 81, dupa ce Ia lucra,
MI sd cumpere ghete fine fetelOr
din sat orr haine de oras pentru el,
ci pentru ca sa consolideze viata E.
economical nOastra care trebnie sa
'e desvolte mai departe. (Aplause
prelungite).
La 1929 1nsa moi cram deprinsi
mai mutt cu .cresterea vitelor 81
prin urmare abba incepea sd fie O
productie agricola mai intinsa, 81
leci n 'aveam mutt de exportat, lar
procurarea articOlelOr de lux, pe
lie alta parte, cum spun, nu inse-
anna un semn de viatlitate ecOno-
mica pentru tara. Asa incit, ne
ayind nici materii de export, nici
mare nevoie de a Introduce elemen-
te productive pentru economic ma
tionala, caci moi nh introducem ma
SIM, materii prime care sa Sc luc-
reze in fabricile noastre, ne avind
nici sosele - splendoarea de acum
e de origine foarte recenta 81 Gel
putin te baltecai in toata sincerita-
1 tea, fara pretentie caci inspector
u pentru sosele nh existau -, pc dc
alta parte, neavind corabii - pen.