America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-25

q gum vlrglne, aceSta - MI lncOn-
Isticnt distrnge frnmnsetiie in-
turei 81 astfel asistam la acea des-
padurife intinsa, la acea despoiarc
ia padurilor ce Sc practical sub ochii
Inostri! /,
! Oar 'cauzele snnt multiple. Lg-
'lnorand viitorul 81 apreciind pre-
zentul numai la satisfacerpa inte-
ireselor lui actuale, omul consient
- ciyilizat dar fara o ,.consti-
| inta despre paduri'' prin exploa-
4 tarea nerationala a lor distruge
larmonia geografica unei regiuni
lmodifica clima, rupe echilibrul ma
ltural dintre fauna 81 flora. Arta
larmonioasa, mareata 81 pima de
Imister a naturii, apare astfel ca o
|galerie Gle tablouri peisage'' prost
i pictate de penelul ..maistrului-dis-
i
ltrugator omul Apele 81 schim
ba cursnl, sacatuesc, muntii devin
plesuvi ell coaste goale, surpatoare
fara viata fara farmec, colul Sc
degradeaza, saraceste!
Daca acest procedeu era expli-
cabil in perioada primitiva cand
omenirea traia in ignoranta. cahd
nn cXista 0 ..constiinta- slivca" du-
lpa cum astazi exista o .,non-con-
stiinta silvica'' adica o constiintit
lnegativa'' cand sc credea ca dach
natura aa harazi; omului atatea 81
atatea bogatii ea MI va inceta nici
odata on darnieiilc9ei. astfel ia a
blz,ll. jaful 81 distrugerile erau
Iexplicabile 81 este a crima pentru
timplrile mdaerne cand ,,consti-
intele" sunt Illuminate. cand str
inta Silvica stabilit bazele ex-
ploatarii, regenerarii 81 conservarii
padurilor!
De ce dar aceasta abatere della
regrl4ile stabilite?! De ce totusi Sc
Tconstata lipsa unei ..constiinte' lie
spre rostul 81 insemnatatea padu-
rilor in economic rurala unei tari
stiut find ca +: I'm popor fara pa
duri este un popOr care moare''.
lata de &c problema Tor 81 a ar
borclui in genere este de discu-
tat, la moi. mai multi decat la orr
care alte popoare, 81 dupa cum am
mai spus-o in articOlul precedent.
ca nu poate 81 nu trebue lasata
numai in grija acelora, CO an a.
ceasta grija.
Rostul acestor articOk urm;res-
Ite tocmai acest lucru. Ii vom. a.
tingeg! Nh stu. DeOcamdata ne
butSlram remarea Slaba incu-
rajare. observand un inceput de
,,constiinta silvica'' la oamenii cu
adevarat cult.
Pentru celalate doua categOrii
dim arteolul precedent, ce din ne
fericire alcatuesc >marea rnassa a
poporului nostru padurea find o
sursa de venituri usoare iata de
&c cu adevarat ,.se due codrii'
Atat este tot ce putem spune pc
Iintelesul tuturor acelora, cake n 'au
o "constiinta silvica."
Cum putem sa he adresam unOr
astfel de oameni?. Pnnandu-ne in
situatia de da explicatie prin
definite corespunzatoare trep-
ftat mentalitatii fiecaruia, cald sumt
lstapaniti de psihoza'' bolnava in
goana dupa ,castiggri nsoares.
Oar 81 asa ,.codrii'' tot Sc due.
Atunci care soiutia Sc vor in
treba nnii Sc vor intreba multi, Sc
vor intreba desigur toti?! Ras-
|punsul il dam printr'o constatare
,.pozitiva". I
,,Romanul imita usor, prin i
mitatie, CD 81 mdtla, chestiunea
,.nou-constiintei silvice'' find de
actualitate. tot mai multi luminan-
du Sc lui ,,constiinta, problema
padurilor, la moi este, rezolvata !
.,Se due codrii" - Reznltatul:
TN eat negativ de valoare infi-
| nita = dar rcala: "MILIOANE. y
I. d. GALLERIU
MdsM
DdciG