America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-28
P0ntru confra|e|s ''De$teptarea"


"DESTEPTAREA" spune Cd cooperativee nu sun decat
uzle 81 ca ee n au adus nc mbunaatire. Gresala
cese aseruni vol doved GU sa mtampla in Dane
naca eel din urma 80 de ami Danemaca exempul eel
mai porvit pentru iustrarea mbunatatrei situated muci
torilor ce poate face prn cooperative.
lnaine Gle razboaee napoleonice Danemarca a avut o
mportanta destu de afacere Europe Pan in 1914
Hostenu pana in anu 1864 aceasa province fost in
corporate de Prussia 81 Austria In anu 1907 fota Danemarcei
fo dstrusa in lupta della Copenhaga Prn ratatul din Ke
Norvega fo uata della 81 fost unta Sveda toae
ca norvegen sunt mai aproape in ba obceur de danez
dect de svedez Norvega fos data Svede in compensate
pentru Fmlanda Sveda ost fortata so cedeze Ruse
Aceste perder eritorae redus populaunea Danemar
cei treime Comerul la ost runat de care zboaee
apoeonce Datore eli grele. Tara gemea sub absou
smu u Frederick al VIlea 81 oce ocupae de clasa
prvegiaa denea intreg pmanul ei Terani erau in
trio stare mzerabia de iobag.
Prin Scheswig Hosteinului de catre Prussia
anemarca sia perdu mai fera province Dupa acese
cvcnimente casa de moc casa comerciantor uptat
ira aristocratime 81 ceru regeui constitute mai beraa
dar upta or fos zadarnca panace poporu eranmea
a rdcat prin cooperative smus puterea din mana ca
selor privegiate
Depresunea economical terri fost accentuata 81 mai
mutt Gu apara pc pee graulu din America Argentina
Gu aceste ta puea proucta Danenarce "a
eua dupa sstemu vechu VENT apoi 81 Gernania
cgea vamaa dat ultima ovtura Agricultural daneze
Crza economical sia ajuns Guinea in anul 1870 Concu
renta ceoale teri era mai mare oricand Poporul
dsperat lnundar epdemii inre animae cauzat de-
zastru atat pc teren economic cat 81 pc eel polite
Danemarca auns in acel an intro stare cand mai
putea deca s dea n fament copect aar de cazu cand
s'ar fl intampla minune. ST minunea s'a facut.
Teranmea primea auor de nicar nici della rege nic
della arsocratme. Trebua dec eli snguri riice ST
VENT cnd eli sau trez Eli vazu manturea
poae ven decat din randure or ST atunc cnd fost
CONSTR Gle aceasa, s'au pus pc lucru.
Sc poate consata in vata ecrmi popor ca aunci cand
q este mai dispera vese cate savaor cate raza de
sneranta catre ndreapta oti cei nenorocit
Asa fOst 81 in cazll ST Oamen
sal haraz eli de provdenta. FL fo Nikolai Frederik
SEVERN Grundtwig Kristen Kold
Grundtwig vazut ca educata collor daneze dau nc
nvaaura practical Gle facute pentru casa priv
lcgata numa Facand stud prin Anglia ell auns convin
ranu danez putea rca decat aunc cand
Use da educae unde a insuseasca cunostne practice
carl lie poate olos avanau sau in ocupata u
cpala adeca in agriculture Ell sa revoat contra nvata
mantuui de avut dansu pare cac ntrezarit dsan
ia Gel separa de vata reaa Tn Anglia conceput eea une
sco pentru tarani 81 arance sale mprumue denate
81 sd trezeasca in e connta mndra de ocupata lo
ldcan ui ost sd rdce pc aran din supoarea in
impns sstemul nefast polite 81 educaa nepractica FL
protesat contra eucatie da decat caseor prve
gae protesta 81 contra faptulu ca mba daneza
gijata 81 1nocuta cea germana orr franceza
FL conceput ideea sco mai inae pentru tarani
81 taapce unde Sd oloseasca sd dea
cae prn graiu vu Grundtwig spus ca educata insu
seste della personaatea fnvatatoruui din cart E al
nu ca fnvsatoul trebue aiasca 81 sa lucsse ca po
poru InvatAoru sd e centru scoalei ar 81 CEN
tul vee comunale prn contact connuu prn dscu
pemanente Sd inspire eevilor ncredere in munca or La
ceelepopulare organiza conform acesor prncip
fxcean nc examens M ayeau nc clase deosebite
Pma scoaA de acsst f "a nfinat Ia Roddna ii ami
49, 8coaa aceasta dat prej pentru seax de discu
kisemnl hi fest fntsss iediat trebut "a reacx 20
G aeeasta atrihuis mai aes fnvxtxeslului sSu
d ~ ngs aszRsa aeeaass 4 nusadEul
S5ss