America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-09-06

q
Omul curaints inyata in fiecare
ii lucruri f0lox xtoare 81 indispensa-
bile atat lui dlf si societatii din
care face parte Ori ce intampla-
re lectie reeIa, lectie fireasca.
De cate ori = ctefruntat de vre-un
rau, de atatea ssiri Use prezinta O.
portunitatile psAr care poate iesi
invingator. Fir care lovitura, fie
ca cat de costisjtoarc, cum de e.
xemplu cazul EIliunci in present,
e o lectie pentrN el.
La fel Gu Ussspnea. Toate ane-
xele LA statute s'au facut numai
dupa ce Uniullea suferise cateva
lovituri morale sau materiale. A.
cestca intamplaH ar trebui sa fie
lectii bune 81 pentru organizatiu-
nae noastra, 81 ia sedintele gene
rale ale Uniunci ar trebui sa avem
in vedere lucruri de felul acesta.
Fie care delegat site ca mai greu
Il insanatosa o organizatiune boil
nava decat o tine sanatoasa.
In lcgatura cJi cele mentionate.
rog onorata adunare generala a
considera urmat0arele pareri, refe-
ritoare la bunul mes al Uniunei.
/. Nici 0 persoana care apar-
tine organizatiunilor socialiste
internationale Iiu poate deveni
membra la nici una dintre So
cietatile apartinatoare Uniunei
S. r. A.
0 lege in modul acesta foarte
necesara organizatiunei noastre.
Cred ca fic care representant e
in current GU. crezll socialistilor in
ternationali cari Ii un moment dat,
cand numarul 1or prin societatile
noastrc le W gasigura succcsul dc
.muit proeatst MI slccrca modifi.
carca Art. 2, Cap. IL din statu-
tele generate care zice:
"Caracterul Uniunei este 81 va
ramane totdeauna roman-amerl-
can. Nici cand 81 sub nici con-
ditiune nu sc va putea schlmba. Z
Socialistii International nu nu-
mai ca nu yor recunoaste 81 nu vor
respecta articolul citat, ci vor uza
ori ce mijloace pentru abrogarea
lui. Daca cercetam de aproape ac-
tiunile acestor fel de politiciani,
care deja sunt membri in societa-
tile din Uniunc, ne vom CONVINCE,
fara nici un pic de indoiala, ca tim
ia lor alta 81 nu aceea pentru ca
re au jurat sub stindardele organi-
zatiunei noastre, pc carl lie uresc 81
lie despretuiesc GU cea mai mare
indignare. Juramantul prestat de
catre presedintele societatii nu are
nici insemnatate pentru Ell, cacl
sunt ATEI. Prin urmare ce lipsa
avem moi de rlementele acestea
care sunt intotdeauna contra prin-
cipiilor noastre? Pentru banii in
casati della eli, organizatiunea noa-
stra in general sufcre inmiit. Pri-
viii peste tulburarile petrecute in
societatile noastre 81 va yeti con-
vinge singuri ca daca in area afec-
tata, era 81 un internatlonalist, &c
fost 1ntotdeauna agitatOrul prin
cipal. Care membru din Uniune
nu site cauzele ce au determinat
societatea Esperanto sd repasea-
sea din organizatiunea noastra
Cine nu site callzele carl au dus
socictatca "Simion Barnutiu' la
ruinag Dare nu interesul lor 'sa
ruineze, daca pot, toatc socictatile
GU caracter national din aceasta ia
ra? In Chicago, ILL.,, unde sc afla
mil de Romani, All nu ayem nici
organizatiune de felul celor din
Uniune. Societatea "Speranta,
care la inceput a fost una dintre
fiicele Uniunei, a mers bine atata
timp cat ma avut marxisti in sa'
nul ci. Gu inrolarca celui dintaiu
internationalist intre mcmbrii SO
cietatii, organizatiunea q PRINT in
casa "CUIUL Gel STREIN' al
lui Pepelea. Din acel ceas socic-
tatea Esperanto, Z care exista s
All, 81 care, pot afirma fara nici
Q ezitare, cauxat piedici foartt
multe societatii 1Simion Barnu