America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-06-21
CARICATURA 81 UMORISTICA

.Rantatea, care ar trebui sa fic
nnnl din factorii principali, dis
pare aproape, 81 astfel, in locnl
lemotiei esteticc pc care al fl in
dreptatit, teu spectator, sa 0 as
tepti 81 sd ceri, MI ramane decat
sensatia estetica, palida senzatic,
uitata de fndata ce intorci spatele,
pahar de apa baut fara sete. Rau-
|tatea, spiritnl Gle observable care
|nu Sc lasa mituit de cine site ce
considerable, nepotrivita ca find
extra -eStetica, tot mai mOala.
Caricaturistul sc uita din ce in &c
mai Sasiu. Gu I'm ochiu la ceeacc
face, Gu altul la eel a carui buna-
vointa parca o ccrseste, ell toate
ca tiradele impotriva "burehezn-
lui infam' NIL inccteaza. eel putin
in vorbe. 81 nu ar avea de ce sc
|teme, ca doar batjocoritii au obi.
ceiul, denim de toata lauda 81 adj
miratia, sa-si cumperc poza bat
jocoritoarc.
Epocilc de premcnire au dat in
totdeauna pleiade intregi de ar
tisti sarcastici. Numai noastra,
GU toate ca MI pacea, linistea orr
Ivirtutea ne inabuse, pana in pre-
zent saraca in satira. Legate de
actualitate, Isl deci intrucatva de
fanecdota, (caricatura, mai multi
de omM zilei; morul, de aspecte
lie mai largi, sociale) lucrurile ar
trebui sd stea GU totul altfel. La
Salonul l'moristilor, unde nu an
cxpus toti societarii, numai Victor
lon POpa, prin atmosfera unora
din 'bucatile abuse de ell. prin ex-
presia fixata viu 81 original, sc ri
dica, desi nu pana la cetatenia 81.
gura in Republica umorului, caci
umorismul incepc acolo unde in.
cope intr 'adcvar intcntia. Ceilalti,
fdaca nh sunt mediocrii. sunt mai
mutt ca mediocrii. In istoria carl
caturii la moi, cand SO va cOnstata
lvalOarea unui desenator cum Il
fost G. Jiquidi, 81 tot caricatura
va fl unul din titlurile de glorie
tale lui lser, 81 cred ca nici numelc
lui Victor Ion Popa nu va Iipsi.
Fata de arta, in acceptia strict
hieratica cuvantului, caricatura
ar putea fl considerata ca opereta
lar umorismul, ca drama comica
lfata de tragcdie. Ell are nevoie de
compozitic, 81 cum drama, actiu-
Inca, nu poate fl realizata decat
prln cfecte sau contraste de lumi-
ma 81 umbra. are totodata nevoie
Isl de un deSen curat, numai i'm
lalb 81 negru, desbratat de coloare
laceasta find I'm element antidra.
matte. Miscarea totdeauna sim.
tita numai prin linie 81 lumina. s.
apoi, prin insas partea sange
roasa. inerenta umorului, prin i'm
lsisi incisivitatea dusa char pand
la cinism, coloarea de la sine
tinlaturata. fiindca nu ingadu;s
lmaginatiei sd complecteze. 81
ldand prea mutt din natura, farl
isa cqstige in sugestivitate. dane
reafItatea sub forma .ei barbara
imediata. trezeste scarba fHica
lOricine Isl aminteste sentimentu1
fneplacut fncercat intro panorama
unde natura reprodusa d-adrep
Itul, 81 uS0r sc pOate lnchipli
|groaza innebunitoare pc care al
tEroduce-o o incizie de Goya in GU
lori, in fata Garcia fantezia al
Iajunge la aceias rezultat. Gfoaza
insa straina umorului, care orr
cat ar Fl suferinta, incearca sd
rida. Ell incepe acolo nnde IN .epe
[gandul = 81 gandurile s'ar parca
ca e nnfarul pc gennnile dnrcrii
| S'a zis adesea ca umorul. ca a.
ltitudine, Characteristic popoarele
nordice, anglo-saxone, in deosebi
Englezilor, 81 ca de acolo ar f
fost adus pc continent. Oar moar,
tea lui Don Quijote poate fl nita.
ta? = 81 ce-i lipseste lui Orlando
Furiosof Insusi poporul nostru il