SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-22
TRICET CrYkI hlUH ZAHYNULI.
0SM PORANENO.
NESTE.STf BYLO DIE VSEHO "a
VINENO POROUCHANfM Sc
kORNIIDLA.
ROMA, POSTAVENA v ITALII, BYLA NEJVETSf
AMERICKOU VZDUCHOLODf.

Norfolk Va, 81 1nora. Tficet ctyfi byli zabiti
osm poraneno vazne til vyvazl bez pohromy neb enom
nepanymi odfeninami kdyz obrovka vzducholod
Roma muzsvem nekoka civilsy, celkem cyriceti pe
oobami sla Sc zem vyse asi 1000 stop namorn "a
kladne Hampton Roads.
Nest6s pode vseho byo zpsobeno zonivsim Sc kormid
I'm dvz obrovska vzducholod dopadaa ma
elektrcke lano jmz probhal sny proud vypukla plane
zvene unikajicim vodkem jehoz pouzto napnen bal
lonu.
Jese veeer davno po jejf padu, LODI bya jedincu
pamend ceem SVEN 41Osopovem trupu Ear sireny
pameny znemoznoval kazdou zachrannou praci..
Sova tucet tech koz podnikli let byo nalezeno zvyc
Mich jeden zemfel ceste do IT, ktef vyvaz
Ii spard smrt zachranil kokem drive nez vzduchood
zem dopadla Ostatn zachyceni byli troskach shofe
uhel. a
Dlaneny byly konesns LfvAdeny pod konrol tfemi ha
s6skymi sbory ktere mimi zapasl chemkaliemi PAX efa
BIZ pouzo paran troskach jez pozsavaly sova vice
nezl aumnove kosry sesti motor Liberty To jest vse
zbylo hrde kdysi vzduchoodi oskach lezela oho-
iela nepoznanf Nez vsak nadesa til trice tel
tazeno.
Svedectvf zachranenych ocitych svedkd shoduje Sc
ton e obrovska drakovta strukta zadnho kormda
tax velika ako bombovaci aeropan sesmeka ednu
srann kdyz Roma pua as tic stop mad namorni zaadno
Cina pokusny let baeri Liberty motori. Byly
m nahrazeny aske moory koupene vzducholodi
H. iez osvdcv byt neuspokoivym Montovani jech bylo
dokoneeno ma Langleyho leisti pred dvema tydny.
Bylo kratce pred e hodinou kdyz IT, kdoz byli
zakadne Hampton Roads vzhedli vzhru souce upo
zorneni bzcm hukotem sesti moord spatfi, Roma
ft zem Jeji kormido esmeklo jednu stranu By
10 tez vde ak muz vzduchoodi vyhazova veskerou
ncmene VSak VZducnOlOd padala Zem temer kOme
pooze tez zoufae li velee ably il uchyll nekoik set
STOP tax aby dopadla do more, nemeo vysedku
Dole vedeno bylo ano jmz probihalo 1900 votd eek-
tTiny to Roma narazia.
Drty byy pferazeny straslivym narazem ze Ro-
dopadla zemi zarachoto nekolk vybuchu vzducho-
od vypuka plameny Tyto zveny byly vodkem ehoz DO
uzo napnenf ballonu Ear byl tax sraslv nkdo ami
nemohl pfbllzit k hoffcim troskam.
petactyrceti muzn ktef Langleyho letist9
nesasne vzduchoodi enom jedenac zisalo zvu
kef techto vice mvi nezl zi leze izkach nemoc-
razenvmi ddy obvazcfch N6te by bezv3domi IT, KITE
mohl muv trpel otfeem nerv tax ze jeich vyprav9nf
byo nesouvisl6. Tea mrtvych bya ohofea nepoznanf
MRTVf A RANENf.
Washington, 81 dnora. Jmena TECH kdoz zahynuli neb
by p katasrofe sthnuv vzduchood Roma jsou
Major John G. Thornel, major Walter w. vausmeier,
kaptan Dale Marby kapitan George D. Watts kapan Allen
P Mcfarland kapitan Frederick j. Durrschmid poruck
John R. Hail. porucfk Wallace c. Burns poruck William
Riley, porucik Clifford E. Smythe poruck Wallace c. Cum
mngs poruck Ambrose " Clinton, porucik Harold K Hne
Zahynuvsch poddGstojnkd prosych voaku bylo mozno
zsti prvn chv jenom pfmen jez jsou: McNally, Muir
ry Garry Harris Hilard Beall Yarbrough Ryan, Hoffman,
Schuackmer Holmes Heveron Kingston Bakey Thompson
Hill
z civilsd byl usmrcen w. w. Stryker Dayton o.: Ro.
bert Hanson Dayton O.; William OLaughin Dayton O.:
Hartman, Dayton, O.; Charles W. Schulenberger
Dayton, O.
(Pokracovanf ma stran6 81