Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-01-06
Beda V Rusiji, beda v Ameriki
in krscanski svet.
zaka.i .ie tako?
VOLUME (LETNIK) XXI.

skemu ljudstvo dvajset miljonov
dolarjev.
Tako pripoveduie poroeilo IL
Moskve. Ameriska vlada ie vee
storila "a odpomoc bedi Rusiji
kot YES ostali svet.
Toda glavno vprasanie je, "a
kaj ie v Rusiii taxa strasna beda?
Russia Sc vendar ne nahaia izyen
tega sveta, kamor ne more dospe-
| ii eloveska pomoc. So Ii vzrok te-
ga boliseviki? Vprasajte tako
franeiskana Zal1rajselSa, pa vam
bo kimal, da Sc mu bo glava doti-
kala kolen. Resnica ie pa VISA dru-
gacna. Boljseyiki MISC ustvarili
|suSe Rusiii, XII je velika polia
tako pozgala, da nj hotel rasti nj
ii osat. Susa .ie prisla nekje "od
zgorai". Toda kliub vsei susi bi
Fne bilo V Rusiii take bede. ee bi
dobri Observation-Disclosures ma
rodi he blokirali Rustic. To delo
"usmilienia" vrse bojne ladie
Ikrscanskih narodoy Sc danes. pray
tistih narodov, XII so prijate'i-
skin stikih gospodom Benedlk.
tom. Xxi nosi zlato tiaro Vatika-
Inu. Kakopak, sal vemo, blokada
|,ni naperjena proti ruskemu lJud-
stvu ampak proti bolisevikom. \
lBoliseviska vlada ie delavska Via
da, take Wade padanasnii svet ne
|mara, ker ie krseanski proved. Ce
/ ie boljsevizem praktieen ali ne
prakticen, ic popolnoma postran-
ska stvar, dovoli ie, ee je delay
Iski.
In tako vidimo, da ie danes v
lsvetu tax polozai: fndustrijelni
delavci so brez posla in brez sred-
lstev. Zivila so tako draga kot 50
bila - "a konsumente. FarmerJi
ponujaio svoie pridelke napol Ia
. stonj, ne moreio iih prodatl. IRE
Imogarski delavci so V veliln yeclnl
brez della, namesto premoga Sc Sc
ziga koruzo - V drugem delu sye-
ia pa liudie umiraio ma tlsoee ra
; di gladu. IL vse tie mnogostranske
lbede 81 pa tisoeeri spekulantle ko-
, fpiGijo miljone ma milione in "a
svoje "hvalevredno" delo so sma-
trani kot cvet cloveske druzbe. i
DanaSnii sistem bo treba kore-
nito spremeniti, ce Sc hoee odpo-
moci splosnemu prebivalstvu sve-
: ia. DanaSnii sistem ie "a mic, drn-
gega he producira kot voine IN be-
do in obratno. Ce kai ustvari, u
stvari le move Millionaire, move pa
rasite, da Sc ziviio cd zuljev u
! stvarjajocih rok.
Bas sedaj, ko pisemo te yrstice,
6itamo kratko porocno, ki-prihaja
liz Washingtona. Pripoveduje, da
SO premogarji West Yirginiji
delali vsega skupaj lansko leto lie
ttri mesece in direktno prosijo
predsednika Hardinga "a vladno
pomoc, drugaee Jim bodo otroci
Ipomrli gladu in pomanjkanja.
Pismo, katero SO premogarji po-
slali naravnost ma predsednika
Hardinga, Sc glasi:
"Na sell nase lokalne unije, XII
Sc nahaia Marforku, w. Va. so
nam premogarii narocili, da ape
liramo ma Vas "a ffnancno pomoc,
da Sc pomaga njihovim zenam in
otrokom. Mozie so delali samo tri
mesece to leto (1921).
Edfno upanie, da Sc resimo in
tenzivnega trpljenja Sc nahaja V
| TEN, da apeliramo ma naSo narod-
mo Waldo potom Vas.
V zapadni Virziniii je torej
glad, delavci ne delaio, dohodkov
nj, denarja nj, potrcbe pa so in
draginia ie. Governor Morgan il
West Virginije, ki poseda po meh
XIII stolih, XII nj Sc nikdar vedel.
kai Sc pravi beda ali lakota, pa
poroGa "V West Virginiii nj MI
kake bede med premogarji~- !"
Yes, yes; vemol