davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15
-Four Courts and Hotel
Fortified Leader SAYS
Is No Revolutionary
People in Pan
iC-.DubIin Castle
Silent on Move

Dublin, Apr. 1i-By A. f)J--
Early this morning the biggest coup
yet affected by the anti-trcaty party
was carried out. Some 200 armed
men. marching In two forces. seized
the four courts building. formerly
the seat OF the national court OF JUS
tice, and the four courts hotel near
by. No opposition was encountered.
Two or three constables on duty were
arrested. but were liberated later. I
Guests at the hotel were eejcted I
and the two buildings were fortified.
passers-by being pressed into service
filling sand bags and pilins UP stacks
Of books and documents.
The seizure were reminiscent OF
Easter week. 1916. when the same
buildings were beseiged and similarly
fortified.
Great alarm was caused In Dublin
when the events OF the early morning
became known, lasting until the eN-
PLANTATION was vouchsafed by the
anti-treaty men. that the buildings
had been taken because they were
! more fitted for their headquarters
than the present headquarters in
Rutland square.
This explanation. however. failed
to reassure many people. who are
apprehe nsive that the adjournment
Of Yesterdays peace conference may
prove significant. especially as II ~
alleged that the independents gave
no guarantee that acts OF violence
would be avoided.
Commandant O'Conner reiterated
tonight his assurance that there
would be no revolution: that the only
reason for the seizures was that the
Rutland Square premises were too
small for headquarters.
Four hundred men occupied the
seized buildings tonight. many OF
them having arrived in the course or
the day from the country districts
in cars and lorries.
A van load OF bread was seized In
the street for the use OF the occu-
pants. Strong guards have been post
ed outside the court.
The provisional and British mill
tary authorities in Dublin castle were
notified OF the seizure but mp 10 To-
night no action had been taken.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15
Harding Has
Confidence in Porto
Rican Governor

Washington. April 14.-Prcsident
in the integrity of Governor +. Mont
Reilly of Porto Rico. it was said to-
day at the White House. The exc
cutive, it was added, does not view
the situation in the insular possession
as serious, although it was said there
have been some irritation features in
connection with recent developments
there involving Governor Reilly and
other officials.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15
BlaZes Made to
Order for Rival
Fire Companies

Riverhead, \. Y, April 14.-Charges
that rivalry is running so high be-
tween volunteer fire companies in this
Long Island town that one outfit starts
a blaze in order to beat another to the
scene are being investigated. Assist
ant District Attorney Kelsey Of Suf-
folk county admitted tonight.
In fact" he said. I'VE have learned
that bets have been made on the
races"
Last Wednesday one company found
its truck draped in black crepe.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15
THE WEATHER
CLOUDY

North c,ew England Cloudy Sat-
urday; Sunday fair, no change in
temperature.
South New ngland-Showers Sat-
urday. cooler on the mainland; Sum
day fair with rising temperature.
East New York-Showers Satur-
day, cooler in central portion; Sun
day fair with rising temperature.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15
DOnahue Democratic /.
Candidate 1St District

Portland, Me. April II , Lieut..
INis A. Donahue will be the candi-
date for the democratic nomination
at the June primaries for representa- =
tive to congress from the district. "
was announced today lie served
with Company A. 101st Infantry. 26th
Division. in the World war.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15
Boston FORECAST

Forecast for Boston and vicinity
Saturday showers and cooler; Sum
day fair with rising temperature;
fresh shifting winds, becoming west
prlV
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1922-04-15

Two alsisA awaits you vhs. zoo -.
esivs the Journal In the mornings Ths
nrss II to rsaa the classiasa A. page.
The SECOND u 20 telephone your A %
that others may READ u.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
REACTIUNEA 81
lDREPTURILE
lPOPORULUI.

Oar ne-au surprins 81 alte ell
vinte din discnrsul d-lui AntOnes-
GU. cuvinte in care am descoperit
un reactionarism dllreros pentru
|noi, 81 care invedereaza conceptiile
d-sale despre dreptnrile unui po-
por. D-sa a spus, dupa cate am
|putut sa notez Ell i'm fuga condeiu-
hi, ca poporul are un singur drept
dreptnl de a-si face datoria.
d. EN-. ANTONESCT: Acestea
snnt teoriile cele mai inaintate din
Europa. Nh sunt Ell de vina, ca
mn csti i'm current ell ele, va pot a.
duce autorii cei mai modern
Parintele LUPAS: Eu va pot
face placerea sa admit ca asi ii
mai putin familiarizat Gu teoriile
despre care yorbiti DIV. Oar tre-
bue sd fac descoperirea, ca cuvin-
tele acestea Team cunoecut de multi
din alta parte. Ele All fost rostite
pela 1850 de Gel mai mare reactio-
mar della Viena, de fOstul mihistru
presedinte Felix Won Schwartzen-
berg
Acel Felix Won Schwanrtzenberg;
pc care raposatul 1mparat Fran
else Iosif la 1848, la insarcinat ca
impreuna Gu Windischgraetz, sa
suprime revolultia din iInperinl
habsbureic. Oar 81 aeela q fost
mai gencros 81 mai darnic decat
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27

Trebue sd stiti dior ca membrii
partidului national an tinut seama
de- aceasta consideratiune. (Aplau-
re din partea membrilor partidulni
nationaD. Dupa cele intamplatc
in cursul alegerilor tln current po-
pnlar extraOrdinar de pnternic s'a
remarcat in tot ArdeaIul 81 ell de-
osebire in Banat, fiindca oamenii
nu an putut intelege, cum atunci
cand legea lie da un drept, atitea
81 atitea mijloace 81 uneltiri g,lver-
namentale vim sa rapeasca poporll-
lui acest drept. A fost un current
asa de pnternic, incat poporul a
zis ca reprezentantii Ardealului nu
mai All ce cauta in Bncuresti, 81
atunci trebuit o star,linta mare
prin discutiuni foarte indelungate
81 foarte obositoare, i'm cursul ga
rora am spns moi Romanii din
Transilvania, nu suntem numai
membrii al unui partid ci 81 ceta-
teni al Romaniei fntregite pentru
care am luptat 81 am suferit att
de multi. Daca toate partidele din
vfchiul regat all facut 81 fac neeon-
TENT greseala de a privi interesele
tarii exelusiv prin prisma intere-
selor de partid, ~nu este perms ca
81 membrii partidulni national "a
Icada in'aceasts greseala. (Aplauze
din partea opozitiunei rationale
ardelene).
MOI trebre "a ne calcam pc ini
ma, 81 trebue sd mergem acolo ID
Bucuresti 81 stkm de vorba cu gu
vernantii rostri 81 sd vedem ce mil
loace vor gasi1 1ei In intelepciunea
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
PAGIH4.s

ca Transatlantic sd fie reprezentata
in guvern 81 in asa numita Consti-
lnanta in propertie dreapta en- NH
rimea sa, cn ilnpoftanta 81 greuta-
tea sa politica 81 cnltuala, cH M
meroasele sale institutillni econo-
mice 81 in proportie dreapta, cu
constiinta nationala care traeste in
snfletele taranilor de peste Carpati
(aplauze pc banciie opozitiei).
81 mai fost inca un motiv care
a zadarnicit colaborarea, tin sal
spun 81 pc acesta fiindca am oh
servat ca multa lnme, aici la Bncu-
resti. ori null cunoste, ori mn vrea
sd tie seama de el - fost motivul
ca M Sc cerea sa introducem din ve-
chlhl regat 81 la moi i'm -Ardeal Sis
temul polite, domn de vreama mi
gratlnnii p0poarelor de cate orr Sc
schlmba un guvern, sa piece atatea
81 atatea finite oropsitc, sd ramana
|pc drnmuri nenorocitcle lor fami-
hi. Daca acest sistem fost dupa
cum S'a exprimat un fost ministr,l
Gle cutie din vechinl Regat, ca a.
devarata boala de cancer pentru i'm
tregnl organizm al Romaniei Mici
ar II oare lucru intelept ca boala a
ceasta sa O transpunem 81 in teri
toriile desrobite? Am gasit insa ST
um fel de .ayltnntAre in cuvintele
.d-lui pfintkhkAA cand spunea,
ca in cele din nrma atitudinea opo-
zitiei lar fl indiferenta, poate sa r;l
mana aci, orr poate sa piece. Consti
tutia 81 asa Sc va face caci s a mai
faeut odata> Constitntia 81 fara opo
zitie.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
DE CE NU S'A FACUT CO.
LABORAREA Gu D-L BRA
TIANU

Dupa aceste delicate paine apli-
cate pc obrazll nOstru ardelenesc.
trieste ea ne-a caznt bine sa 8ui
zim. cand s'a ridicat d. mihistru
preSedinte. sd auzim cuvinte de
impaciuire 81 ne-am fl bucurat
81 mai mult daca inceput ar Fl
ramas pana la sfarsit in cuvintelc
d-lui ministru presedinte. Nadaj-
duiam, ca d-sa va lua masurile GU
venite ca greselile aceste enorme
savirsite fata de suveranitatea ma
tionala, fata de constiinta de drep-
turf 81 de datorii poporului din
Ardeal, sd fic reparate.
d. DR.. N. LUPI1: 81 a intregului
popor.
d. LUPAS: Oar trieste ne-a pa
rut rau atunci cand am vazut eli
fara nicim motiv paraseste tonnl
impaciuitor della inceput 81 ne a.
plica 81 din partea d-sale O pleasna
de biciu. Anume ne-a spus ca atitu
dinea nostra opozitiei numai
de accea este asa cum este. fiindca
MI nj s'a dat 2-3 scaune in gu-
vern. Dupa informatiunile pc care
le am din eel mai sigur isvor tin
sa spun Cd partidul national nu a
facut in indelungul 81 multi zbu-
cinnatul san trecut de peste 20 de
ami, politica de fotolii.
Nici cand a avut ocazinne M q
lanecat pc acest povarnis.
Daca ar ii facat sau dacS ar
face acum chestiunea ar fl fost de
multi aranjata; insa tot &c $ a cerut
de cond,acerea acestni partid, : foat
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
LA ZIARUL america"
Sc afla sprs viasars urmxsssrsas carti:

Sc alta sp1S viaaafe WmksoaTse carti:
Romanul virtute Desfra' Paseu ia volume ambec
Wind in folosu u. s. r. Ambcle volume $3.50
toria Amerieci de Ic Martin volume
Rowannl "Insua Fermccata ImparStia AmaxoaneoF'
de u r. Pasoa volume $3.50
TIARA mea de Regina Maria Romanci.
cAntetu NORTH 81 Ero d<a Marascs
y In juru uptelor della MarAseyti
Pentru Patric (Poveiri din ragbou)
ratriotimul unei name
Cnleger de poezi pDpulare
Indrumaorul pentru deven ceatean
Duhbrava Rosie, poema storicA din 1497
Paremiie u Solomon rau fara rautate) 3Oc
Bibloteca pentru toti de N Iorga ST fapte
Teatru: g. Ghiocel comedie in 25e
Scoala educate fzca 81 gmnasta
Calendaru israu America anu 1922
dqs snnse mas de $500
primim 81 tsrsbre postate dc cdk 20. Adrsss:
ZIARJL AMERICA
4 1106 DstroH Aysnus Cleveland, ohio
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27

| |- q H
'dv.. die Antonescu, in privinta
drepturilor poporulni: pc cand DIV.
spuneti ca poporul are I'M singrr
drept, acel reprezentant tipic al
oligarhiei 81 reactinnii austriace.
Sehwartzenberg spunea ca poporul
are trei dreptnri 81 anume: j. are
|dreptul de plati impozite; .
are dreptul asculta GU supunere,
pana la sfirSitul vietei de mai ma
ri sal, 81 - are dreptul de mer-
ee la biserica, acest din urma drept
"a 0 distractie dcosebita Gals Ex-
fra Nergnncgen -zicea elI - -
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
DlSCurSul
ROSTIT DE DIR. loan LUPAS
DEPUTATUL sAL1sTEI, IN SEDINTA CAMERE1 DIN
/ APRILIE 1922

Parintele /. LUPAS. Domnule
presedinte, onorata adunare
Cerusem cuvintul dupa ce am
ascultat atacurile pc care d. minis
|tru de inferno binevoit lie in
drepta in contra partidului natio-
nal in sedinta de alaltaeri. Gre
DEAN ca i'm sensul art. AZ din regu-
lament sunt in drept reflecta la
acele atacuri. mai ales fiindca ele
erau cu totul nedrepte 81 trebuiau
sa alba imediat un raspuns. Dupa
&c insa d. presedinte IN a asigurat
ca ell prilejul discutiunei asupra
celei mai Appropriate contestatiumi
dintr 'un .jndet ardelean mi sc va
oferi aceasta Ocaziune, va rOg sa-mi
dati voc ca sa profit de ea 81 sS
spun cele &c aveam de spus i'm le-
gatura ell acele atacuri.
De atunci lucrurile s'au maj
SPORT intru catva. momentcle care
inertia sa fie relevate s'au inmul-
tit 81 acum putem face, ca sa intre-
buintez 81 Ell un termen technia
della alegeri-putem face .acum Z
centralizare sau totalizare a atacll-
rilor pc care lean PRINT moi ar
delenii in cursul unei saptamani tk
discutiune.
Tin sa relev cu placere accentelc
in care stimatul dOmn Balanesc,l
ne-a facut i'm sedinta de eri un APPEL
de infratirc. Moi. membrii parti-
dului national din Transilvania de-
claram ca M suntem nesimtitOri
fata de asemenea apeluri cand elc
isvor;isc din adevarata inima de
frate 81 urmaresc mtentiuni curate
(Aplauzel. Regretam insa ca d-l
Balanescu II a avut autorizatiurt<a
de a vOrbi macar in numele guver-
nului, sau in numele acestei consi-
derabie majoritati, precum ne-a Ia
sat impresiunea ca a vorbit ell ca
teva zile inainte domnul professor
Antonescu, desi dansul a refuzat a
da lamuriri categorice cand 81;
pus intrebarea i'm numlee cui vor-
beste. Oar va recunoaste. domnul
Balanescu ca dupa cele intamplate
aci in cursul discutiunei de O sap
tamana, mNmentul psihologic nu
este tocmai propice. ca sa intre-
bnintez un termen din jargonul
buclH'estean. pentru infratire. a.
ceasta anevOe Sc poate face, cum
ar ii de dOrit sa Sc faca in timpul
eel mai apropiat 81 ell totul absent
este 81 momentul polite. fiindca
Domnilor. cred ca toti membrii a.
cestei adunari Isl dau perfect sea-
ma ca dupa cele intamplate in
cursul alegerilor, dupa fara Gle le-
gile 81 abuzurile att de condamna-
bile in viata constitutionala Ar
dealului, momentul acesta s'a in
|departat binisor.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
VECHIUL REGAT
81 TARANII.

Oar ne-a mahnit att de multi
nu numai eeeace a spus d. Antoine.
scu in partea privitoare la moi la
ardeleni, ci ne-au surprins tot att
de dureros 81 sagetile pc care a BIZ
nevoit le frange asupra membri-
lor din partidnl taranesc. Pentru
ce este d-sa pornit Gu inversunare
lmpotriva unui partid care vrea s;l
reprezinte taranimea Daca avem
q constitute 81 daca avem un regim
de vot universal, oare taranimea M,
are dreptul sd fie Dreprezentata in
corpurile legiuitoarc ale tarei noa-
sire, a
vOCf cdfn majoritate) moi
suntem reprezentantii taranimei.
Parintelc LUPAS: D-voastra
snnteti reprezentantii cuvernnlui
caci Ell va nnmit! (aplauze pc ban
ellie Immortality. Z ~
Trebue sa vorbesc. ca sii raspund
celor ce All binevoit a ma intrcru-
pc att de intelligent.
Vorbirea d-lui Antonescu. stiti
ce reminiscenta istorica a trezit in
sufletuI meu. Prin anil 1910.
|cand incepuse -descalecaSea profe-
sorilor ardeleni aci. an ramas III
miti Damaschin Bojanca la Iasi la
Academia Mihaileana, ca 81 Maio-
rescu. Laurian 81 Aron Florian in
Tara Romaneasca, vazand ca fiji
taranilOr nu erau admisi la Aca-
.demia Mihaileana 81 la colegiul ST.
Sava. Acestea erau proectate nu-
mai pentru fiji de boieri 81 sc sta
ruia foarte multi ca invatatura sa
Sc faca numai in limba franceza,
find stapaniti de credinta gresita
ca invatatura malta MI Sc poate i'm
partasi ell ajutoruf graiului pc ca
rel vorbesc taranii.
81 atunci, in sfaturile scolare S a
oasit unuI din boeri, care sa Sc ri
dice 81 sa dea o motivare, o justifi-
care penibila a acestor procedeuri
Ziclnd: nu Sc "uvine ca fiji sateDi-
lor "a ,anlDle in aceasl scoala ell fiji
boerilOr. nu sc cuvine ca fiji sateni
or sd Sc Impartaseasca de aceiasi
invatatura ga fiji bOerilor. fiindca
nicl nu ar putea sa o mistuiasca.
fiindca nici dobitoacele nu Sc nu-
tresc toate cu I'M fel de nutret.
Iata pentru ce nu duhul vremii
de astazi ci trecutul intunecat am
auzit vorbind 81 rostindu-se prin
cuvintele stimatului coleg, ale d-lui
AntOnescu.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27

lor. ca fara de legile savarsite il
alegeri sa le isphseasca intr 'uin chi,
oarecare 81 sd dea poporului nostrl
satisfactiunea Indispensable pen
tru impilarile nemai pomenite c,
lea fndurat Gu ocaziunea alegeri
lor.
Gu argnmente ca acestea an
rensit sd potolim acel current car,
era pentru totala absenta, pentrt
asa numita political de pasivitate
ca sa nu ne prezentam aci nici ];
validari. Inainte de a Sc deschid,
sedinta. d. presedinte ne spunei
care este astoria noastra de crestin
81 ne reamintea sfatul Mantnitoru
lui nostru Isus Christos. care n,
Indeamna ca atunci cand cinev;
ne da palma, sd intoarcem 81 o
brazul celalalt 81 ne palmuiasca.
Eli bine, Domnilnr moi am facr;
tocmai asa la alegeri am fost pal
multi impreuna cu intregul popol
din Transilvania, Banat. Maramu
res 81 cn tOate acestea am VENT aci
ca sa primim paine 81 peste obra
zul cestalalt, paine aplicate en- ad
mirabila darnicie att de onoratu
guvern cat 81 de hipercredincioas:
lui majoritate. Este adevarat. q;
palmele de aci All fost ceva ma
fine. All fost paine parlamentare
La sfarsitul acestei saptamani ns
yeti ingadui ca sa facem o totali
zare a acestOr paine parlamentare
(Aplauze pc bancile opozitiei) Ell.
S an inceput Ell ceeace a spus ac
d. professor universitar din Bucu
resti, En-. Antonescu. anume G,
injuriile aeelea abuse fara nici III
motiv 81 fara nici crutare la adre
sa Ardealnlni 7ntreg.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27
CE DESP PARTE ARDEALUL
DE VECHIUL REGAT?

Noua nj Sc pare punctul accsta
de vedere este cu totul gresit intru
eat Orice analogue istcrica mai multi
sau mai putin schiopateaga. Cuvin
tele latinesti spun - poate ca nu
va place limba latina. dar en- vol
lndrazni totus le spune .,Omnis
slmllitudo cladicat''. Era mare
deosebire intre ce Sc putea face. a.
turi la % ami, dupa ce s'a unit
Principatul Moldovei ca Principa-
tul Tarei Romanesti dupa de aman-
doua tarile aceste all trait veacuri
lndelungate sub acelasi regim, eat
va timp regimul de libertate 81 ne
atarnare nationala. apOi regimul
tturcesc, dupa aceia regimnl fanariO
tic 81 apOi un quasi-ragim consti-
tutional al regulamentului organic.
Era usor ca i'm c,lrs de % de ami 81;
sc pregateasca unificare, intre
provlncii cu aceeas desv0ltare isto-
r!ca dar este cu mutt mai greu sd
Sc pregateasca in ami de zile unfit
carea integrala celor patru reei-
muri cu totul deosebite ale tinutu-
rilor noui alipite.
Stunt Oameni earl vim ell dragoste
81 ell dorinta sincera de cunoaste
popOrul ardelean. Eli spun. ca ra-
min uimiti vazand la acest popor
alta mentalitate, decat aceia en- ca
re $ 'au olisnifit din partea vechil-
lui Regat. Este in adevarat la Ro-
manii ardeleni O mentalitate de. co.
tateni oteliti in lupte, care ma ar
II putut exlsta, daca nu ar fl luptat
nelntrerapt pentru dreptul lor. f.
ste pnternica e0nstiinta de drept 81
o vigurOasa rconcaptie morala in
Ardeal. Daca planta suge din pa-
mant radacinile sale 81 din atmos-
fera prin ramllrile 81 frunzele sale
hrana trebuitoare 81 Sc desvoltG,
intr 'un teritofiu intr 'un fel. 81 i'm
aitul in altfel, yeti aAmite ca deo-
seblrile acestea sunt iustifnate
prin diferitele influente telurice ST
atmosferice care nu sunt identice
i'm toate tinuturile pc carl Neamll
romanesc le are astazi i'm a sa sta
panire. Ori ce am face. idomnilor.
traditiunea NO putem nimici caci
trecntul MI poate Fl asasinat 81 des-
voltarea viitOare nu poate fl ase-
zata decat pc temeliile indicate de
aceasta traditiune. Opera de uni
! ficare a neamului va face aceia
intelepciune, care MI va cerca sa
Ilmpuna yointa ga tuturor celorlalti
ei din vointa tufnror va intelege sd
scoata .vointa l,,minata 81 folosi-
tosre pentrn toate partile aeaniu-
lui ncstru fnchesat acum in statul
Sxtl national rosnkn
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27

lor romano, la organizarca Tor po-
Utica 81 la progresul lor cultural
| . caverna nu ar ii fost nici Oda.
lta o contribute asa de mare 81 dc
impprtanta.
In veacnl XIII-lea s 'au pus il
,miscare voivozii ardeleni, spre a
Inlatura domnia ungureasca. A.
itunci regele maghiar Andrei I'll
ultima odrasla arpadiana s'a gan
dit sa vina la Alba lula 81 sd caute
sal impace. Acesta este un anna.
lnunt foarte pretios fiindca docr.
mentul istoric arata clar, ca Ia
1921 an narticipat la dieta din Al
ba- lula 81 Romanii ardeleni,e ceea-
Ice dovedeste .oA in veacul al XIII
lea elemental romanesc din Tran
lsllvania, avea drepturi ccnst;tut!,-
male ST dacA aceste drepturi con
stitutionale le-au fost rapite maj
tarZiu din partea celnr trei natiuni
conlocllitoare a pobililor, a secui-
lor 81 sasilor, care la 1437 an fa-
cut o adevarata conjuratiune in
contra elementulli rOmanesc. ace
sta a avut tOtusi indestula vigoarc.
ca prin politica sa de rezistenta Sc
cuIara sd nu Sc lase fnfrant 81 81
poata duce la biruinta att lupt:i
ga politica eat 81 lupta sa culturala.
| ri cred cd nu mai exista roman ca
stlinta de carte. care sa nu fl In
teles 81 apreciat dupa cuviinta con
tributiunile pc care acest Ardeal
lea dat la opera culturala intre-
gului neam rOmanesc. Nh ma in
dOiesc ca 81 DIV. lie cunOasteti. Oar.
cred ca este neceSar sa le amin
tim 81 aci. deoarece foarte multc
din aceste contribute an provenit
della Alba lula.
Acolo an foSt Secoli dearandul
mitropolitii ortodocsi al Ardealu-
lui, acolo All lucrat meSterii cu IT,
parul 81 de acolo a pornit cartea
romaneasca spre luminarca neamu-
Hui 7ntreg. Nh este simpla in
tamplare ca in viata romanilor ar
deleni. o jumatate de veac de pre-
gatlre culturaia a precedat acea
ivire hi Mihai Niteazul 81 a sa
intrare cu triumf i'm Alba lula.
unde au fost neintrerupt de fata
fruntasii nostri
Acolo. la Alba-Iulia, an fost
franti in roata mucenicii desrobi-
rii rationale romanilor ardelrni.
acolo a fost palmuit Avram Iancu
acolo s'au timt numeroase sfatur
politice 81 intruniri culturale;
colo Sc ficea nu numai political cul
turala, ci Sc facea 81 ceeace MI
putea ola pc fata, ceeace nu Sc pu
| tea scrie in prOcesele vcrbale all
intrlnirilor noastre. Acolo Sc in
taria necontenit 81 Sc generaliza
crlltul eel mai Stint. eel mai c,lrat.
eel mai nobil al idealulIi nostru
national (aplauze pc bancile opo-
zitieD. Sufletul romanesc a fost
pnrurea treaz 81 activ in acele part
lardelene.
81 dacaAne-a invrednicit DUN
nezeu. ca sd finn generatiunea care
"A putut vedea fndeplinirea acestui
ideal, cred ca MI este Oportun, a.
ltunci cand ne intaInim fratii de
aici en- fratii de dincolo. sa vina un
professor universltar sa Spuie ea
| moi nu am fost la Alba lula pana
la 1918.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-04-27

Ardealul nu este O caverna, d
lor, dupa cum spus d. >Antonescu
Ardealul. domnule Antonescu, q
fost totdeauna un isvor nesecat, dc
viata 81 energie nationala, de mi
tiative 81 indemnnri culturale poll
tice 81 econOmice din earl d isvorii
in cursul veacuriIor, mutt binc pen
tru intreaga natiunea romano. Sc
revolta sufletul nOstrll. cand auzin
un professor universitar calificand
in mod jignitor Ardealul romanesc
S 'au gasit pentru Ardeal ceIe ma
frumoase definitiuni din parte;
streinilOr, "a gasit entuziasta de
scriere politica a unui Balcescu
dar m ne-am putut astepta nici
de cum ca un professor umiversitar
la inaltimea eruditiei d-lui Anto,
nescu. sa dea aceasta definitiune
jignitOare Ardealului. Tn scriitol
englez a spus ca Ardealul este tara
cu bogatii imense, care Ia ispitit
Odinioara 81 pc Darie Imparat sd
treaca Dunarea 81 sa vie chi expedi-
tia sd in Scitia. ca sd ajunga la
minele de aur.
AutOnOmia noastra bisericeasca
aHtOn0mia nOastra culturala 81
char organizatia politica a parti
dului nostru a fost sustinuta de po
porul intreg, char 81 impotriva tu-
turor tendintelor. (Aplauze pe
bancile opozitiei).
Domnule Antonescu. gresiti. da
ca credeti ca voim sa facem din un-
guri niste 1ngeri; nngurii an fosi
ceeacc ia descoperit 81 cum la ca
racterizat eel mai veehi scriitor bi
zantin care ia cunoscut, ilnparatul
Leon FilOzoful, llneurii au fost fiji
satAlei. Asa este i'm izvoarele hi-
zantine 81 asa a fost tradusa EXPIRE
sillnea din partea istoricilor ma
ghiari :fenegyerekek.