davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
DESBINAREA
INTRE MUNCITORII
CAILOR FERATE

Chicago, ILL.,, 5 Iulie. - Lucra-
tori greyisti din atelierele callol
fcratc n 'au reuSit sd convlnga pc
mlncitorii de linie ca blne sd
declare 81 Ell grcva. Conducatorll
,estora din urma AL declarat
frame ca nu Sc pun inca IN greva
1nainte de incerca toate NIL
loarele pentru aplanare nevata-
matoare nici intcrcselor munci-
t,,rcsti 81 nici intereselor publlcc
Consiliul de arbitraj promls
muncitorilor Gle linie ca va lla
din nou spre ccrcetarc scaderea
dc cincizcci dc milioane ce Ii s a
Yacut din plati, 81 ca daca de la
Ultima statistica a guvernulu
costul traiului s'a scumpit in lo'
~ Sc ieftineasca. Sc va face
mona scala de lefuri care sc VI
sncoti Gu inceperea zilei de
IIlie.
Sc crede ca abtinerea acestor
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
RESPINCEREA
UNUIPLAN AL
SOVIETELOR

Haga, ) Iulie. - Aliatii au
rcsplns propllnerea prln care de-
lcgatul Maxim Litvinoff cerea sa
Sc submite un questinonar tn.
turor rusilor ce poseda bonuri de
stat. In propunerea aceasta aliatii
vad nn plan prin care micii plasa-
tori sa fie asmutiti contra celor
mari 81 prin care deasemenea sd
sc poata amana plata datoriilor
Planul acesta fost respins la
scdinta comisiunei de proprietate
prlvata, sedinta remarcata prin
ciocniri sarcasticc intre oil Litvi-
noff 81 delegatii aliati, cari-i
spuncau ca informatiunile ce lie
cerea dansul prin propusul que
stionar nu erau nici de dorit 81
nici folositoare.
Sokolnicoff prezcntat buge-
tul rusiei inaintea comisiunei da-
toriilor, insa explicatiile lui an
fost atat de confuze incat i s'a
cerut sa faca dcclaratia in scris.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
STATUL PRIVE-
CHIAZA ASUPRA
MISCARILOR
MINER E

Columbus. Ohio, lulie. - Gu
vernorul Davis notificat Of
terri doua regimente de garda
nationala sd stea gaia de moblli-
zare in cazul ca greva minera din
judetele Belmont 81 Perry dcgc-
nereaza in alte acte de violenta
Pana acum in Perry fost uci>
I'm om 81 alti 10 Sc afla raniti. La
Belmont fost dcasemcnea ucis
un ON 81 = raniti acum 0 sapta.
mana, lar ieri au avut loo mar
turburari la Uniontown.
Regimentele notificate sd stea
gaia Gle mobilizare sunt 145 Gle
veland 81 1876 Columbus. Spre a
Fl in current GU evenimentele, gu.
vcrnorul Davis a TRIMS pc ma
iorul Charmers Wilson la st
Clairsville.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
|nvingerea rebellion
hIandGzi

Dublin, 5 Iulie (Cenzurat). =
Comandantii trupelor statului IL
Der anunta ca rebelii lrlandezl
sunt ca 81 invinsi. Cele cateya po.
zitiuni ocupate de acestia sunt
curatite una cate una de sectlile
mitralierelor, carl Sc muta din
cladire in cladire.
Trupele regulate au ocupat
otelul Gresham 81 pc alte cateva
cladiri publice.
La caderea hotelului Hammam.
au fost luati prizonieri numai 20
dintre aparatorii lui. Ceilalti Sc
retrasesera in timpul noptii, dupa
ce au vaZut Cd caderea era inevl,
tabila. In prezent circula svonuI
ca De Valera ar fl fost ranit in
timpul bombardarei hotelului
care-i servea ca post de comanda.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
PoineaFe 81
COnluni$tii

Paris, 5 Iulie. Premierul
Poincare a cerit astazi explica
tie din partea commission carl
Eau acuzat ca este in parte res
ponsabil de deslilntuirca razboiu.
lui european.
Ridicandu-se in camera depu-
tatilor, premierll Poincarc a in
vitat pc communist sd prezintc do
vezi intru Sllstlnerea Affirmation
lor, sau sd ceara scuzc in fata
reprezentantilor tarii. Lupta in,
tire Poincare 81 communist s'a dcs-
lantuit cand uhul dintre eli ia
spus ca pc premier nu-l mahnea
de loc desastrul razboiului.
Acest communist arafat 0 foto.
giraffe care representa- pc Poin-
care 81 pc dl Herrick, ambasado-
rul American, intr 'un cimitir de
la Verdun, unde erau ingropati
mil de soldati Francezi. Ell zicea
ca Poincare zimbea satisfacut in
timpul acela. Premierul id ras-
puns:
''Eu 81 Herrick am foSt foto.
grafiati intr 'un moment cqnd ne
batea soarele tocma in ochi. Daca
eu am suris, facut la fcl 81 ann
basadorul unei natiuni amice.''
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
COMPLOT CONTRA
DELEGAT!ILOR
RUSI

Haga, 4 Iulie. - Sc anunta din
surse demne de toata increderea
dcscopcrirea la timp unrli com
plot de asasinare tuturor dele.
gatilor Rlsi de la conferinta din
Haga.
Complotul fuscse urzit de niste
monarhisti rnsi intro tara We
Gina, carl cautau sa treaca in
O!anda Gu pasapoarte false. Unul
dintre Ell fost arcstat, lar restul
respinsi dincolo peste granita.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
u. S. R. A.
co N U N lcAT.
No. 833 1922.

No. 833 1922.
Societatile membre in Uniunea
Solicitation Romano de Ajutor 81
Cultura din America, sunt rugate
a lua La cunostinta urmatoarele
cazuri intamrlate in Iunie 1922 81
raportate la oficiul Secretarulu,
General 81 trimise spre Achitare
La Soc. Gu datul de 3 1ulie 1922,
care stunt urmatoarele:
Caz. No. 629 Zaharie Sarbu,
Soc. Transilvaneana, raposat in
% Maiu 1922 500 90
Caz. No. IA Militar, Noise Ora
team, Soc. S5manatorul Roman,
repartizat Gu DC. de fie care
membru al Uniunei, $168.50
Youngstown, o. 3 Iulie 1922.
G. MARHAO, Secretar general
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
.MUNCITORI
RETRASI DIN
UNIUN] ]
Asonvillc, Fla, 4 Julie.

Asonvlllc, fla, 4 lulle. -
Conforl4 ,!cslas4eeeaasrA fac,,tc as
taxi de presedintele companiei dc
cal ferate Florida East Coast
Railroad, muncitorii mentinatorI
Gle linii de la aceasta companle
au semnat un contract privitol
la plati. contract bazat pc eondi
tiunile propuse de consiliul de ar
bitraj. In declaratia sa presedin
tele Bucwest zice ca muncitori
aceStia S all retras din organiza
tia generala, formandu-si eli sin
guri uniune aparte.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
UCIS;I IN
ACCIDENT

Saratoga Springs, n. Y. 1 lulie.
- I'm barbat 81 femcic all fost
ucisi 81 altc IL persoane gray ra-
mite in timpul cand trenul liniei
Hudosn Valley a isbit lin auto.
mobil-camion plin Gu lume care
|se ducea la serbare campenea-
sea. Ranitii All fost ridcati 81 dusl
Ia spitalul din Saratoga Springs
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
SChimbu| rOII|in
(Urnare)


Un alt desavanta al mportuu neolostor este
ciant Roman, nevond creada intro contnuare epre
ciere euu contracta imprumuturi pc enen scurt
dol rei ami, speranta de e licda la maxma
Leulu de lao rancu 81 Lei 35 pounu sterling, carl in tim
pu TRANSACTED francu della Lei la 81 puul della Lei
SO la IS.
De importul continual sa creased, n,ma in
forma de leu vIndu oc c tot astfe 81 in fo de cedte
date comercanor romani AceSta din urma, earl vad zua
pla apropnduse iueala gdsesc in situata in
fe ca ebue sd ceie amnare fie sa paeasca daorita
rata nrece de cinc sase ori pc prima
afa benteles de cazu cand fl declaat sunt in
stare plati mimic
Ceva mai multi nerelsita Biroulu Central de Scimb
fost doveda de operaun sale znce Pentru ransactun
private franculu de Lei pc cand in sa oficiaa
cotat la Lei 165.
Comerciantii stran, carl descrcau din vapoaree lor
cantta de mruri neputnd obtne della Biroul Cen
trail de Sclmb monea strana in schimbul lelor p
ser spre as asgura oeraunle naveau de eziteze
ve pc orice pref pieee strane, Lei prml de e
liz Bucuresti 81 la Gaati
Astfe adevarata naura stari noasre valutare de-
oscbea ecare mai mutt de stratagemee oficae ale
Brouui Central de Schmb.
Insa pc anga acese masur nenorocite mai ost 81 al
tcle tot att de vatamatoare, daca 81 mai multi.
In timpul clnd Basaraba 81 Transvana s'au unit GU
patria mama in u votarei facute de Sfau rii y Mar
lie 1915 81 prn Declaratia della Alba lula din Is Noembe
1919 rblec 81 coroanee de acoo fl rebuit schlmbate me
dat in lei Asa III Trenno, i'll Asaca Lorena 81
IN Begia
Procedand astfe 81 in tcrtoric nou char rata
tlGca1e fecafe fu)iafae carr
ii cruat popuatic de mut inm de mua nunca
sub impresa rauui fl naturat mtroducerea in tara in
mod fraudulent, banor valoare depreca conlabana
continual aproape dol ami Sa socott la declarate
della Chsnau 81 Alba lula, in Basarabia Bucovina 81 Tran
svania della sape pan la opt moane Gle rube i
oua milarde de lar in mpu etragere lor din cir
cuatc sau gas miard 81 tle suite moane rube 81 opt
mlarde sapte suite miloanc de Daca reagerea
s'ar fl acut la timp opelaa ceru noua emsune de
aptc miarde ban de artc sar putu face doua marde
sase suite moane de lei.
Gresala ace,sta cauzat noua inflatune crcuatei
ancnoeor lucu pc uii il prvesc mare memo
locre dar III udecata noastra nu este dsooront
fe din puncu dc veerc al popuae fe din acea al puteei
cconomicc 1arii Romancsti.
In Franta undc este populate de aoape parnzecl dc
milioane sc gasese in circulate hare de patruzec marde
s aproape att de mte bonur de ezaur carl pot ii soco
tte ca moned des poara doband nseamna total
de so miarde franc pentru 40 mioane de locultor
In comparable accse cifre, Ronlna II mioanc de
,ocnitor 1875 mliare in circulae De prczenul
noauns in nonea, este producte lndusrle
cledem ca nfate poate ii deca folosoare vetel
noastre economics
(Va urnla
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
TURBURARI
ANTISEMITE

Warsaw, 4 Iulie.-La Wilma au
avut loc mari turburari in timpul
cand politia oprit pc un confe-
rentiar de a-si tine discursul contra
cvreilor. A fost ncis un gardist 81
zece civil S au ales cu rani grave
Politia luat masuri pentru ocro-
tirea populated evreesti.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05

aceleasi drepturi 81 mimic mai
multi; ca fiecare religie are ace
least drepturi 81 altceva mimic. Gu
alte cuvinte, stramosii nostrii au
fost primii oameni carl au avut
mintea 81 geniul sd zica ca nici
unei biserici nu-i era permits sa
alba 81 sable ca eli trebuia sa Sc
|permita a-si exercita numai influ-
enta morala.
(Va urma),
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
ANUL XVII.-NO. 156.
UniVGStatta popu|aTa
din Vdcnii-dc-muDt

La ! August sc deschid cursu-
rile Universitatii Populare din
Valenii- de -Munte. Anul acesta
Universitatea Populara din Va
leni STA dat toate silintele pentru
intocmi un bogat program de
cursuri 81 pentru pune in dis
pozitia publicului vizitator tot
! confortul necesar, avand 81 con-
cursul autorita tllos 81 populated
| din Valeni. Directia Universitatll
Sc adreseaza in primul rlnd inte-
lectualilor din intreaga tara, in.
lvatatorilor, profesorilor secun-
dari 81 studentilor carl ar dori sa
profile de vacanta nu numai spre
Sc odihni, dar spre a-si impros.
pata cunostintile, ascultand pc
eel mai buni professor 81 intelec,
tuali al terri. La Valeni Sc va
strange in August tot ce are cul-
tura romaneasca mai ales. Acolo
Sc va cimenta unitatea noastra
culturala 81 Sc va pune basele
unor rodnice prietenii Intre inte-
lectualii tuturor provinciilor ro.
maneSti.
! Alteta Sa Regala Principele
Carol, care inca de Ia Inaugural
rea Universitatii Populare nu
llipsit de la aceasta manifestare
culturala, speram Cd va fl 81 anul
lacesta printre oaspetii Universe.
tatii.
Oar Universitatea Populara Sc
mai adrescaza 81 clevilor din ulti-
Imii ami al scolilor normale 81 IL
jceclur, care lnalnte dc trece La
lstudiul specialitatii lor Isl vor
lputea complecta cultura generala
urmarind cursurile de la Valeni.
Pentru ca elevii sd poata calatorl
mai lesne secretariatul Universe
itatii intervenit pc langa Minis
teriul de Instructie pentru ca
acesta sd obtie de la Ministerial
de Communicable O reducere de so
la suta pentru elevii ce vor Gala.
tori la Valeni
In ce priveste conditiile de
traiu la Naleni suntem in masura
Sd aducem la cunostinta vizitato-
lrllOr ca camera lunara Sc va
plati intrc l50-4O0 lei, lar masa
Iva costa intre 7O0-1000 pc luna.
Rugam pc eel ce Sc inscriu la
curSurile de vara sd ne specifice
cat sunt dispusi sd plateasca pen
tru odaie 81 cat timp vor sta la
Naleni. Directia Universitatii Ii
bere din Valeni a luat masurile
pentruca un cat mai mare numal
de visitatori sd poata veni anul
acesta la Nalcni.
Inscrierile Sc pot face pana la
25 lulie la sediul Ligii Culturale,
Strada Banu Maracine No. /.
BucureSti, 81 la redactia ziarului
'Neamul Romanesc', Strada
iDomnita Anastasia 6.
Ziarele din Capitala 81 din pro-
vincie sunt Gu insistenta rugate
sd publice acest prospect.
I. SfN-GIORGIU
Secretarul Universitatii.
| (Din IN. RomanescD
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
ExPLozIE.

Berlin, 4 Iulie. - o bomba
aruncata de niste necunoscuti in
curtea palatului industriilor din
Mannheim a ranit mai multe per-
soane 81 cauzat stricaciuni con-
Siderable cladirei.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
>~is als armA otlr1 tslsgra11as din
lumea intreag4.
Declararea independents

~ RCele mai jos vorbele rote de narele
orator 81 crHor american Robert g. Ingerso la anversare
dependentei
sua de Ie umne$te colonor de
sdpdnirea englezd)
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
(Urnare).

(Urmare).
Imi place sd tiu multi la ideia
ca strabunii -nostri si-au capatat
educatia de la natura; Cd eli all
crezut mareti ca 81 continental
pc care au dcbarcat; cd marble
rluri, plaiurilc intinse Id.
curile splendide - padurile ia
cute - muntii falnici = Cd toate
aceste lucruri si-au strecurat
esenta n Ell 81 $ 'au facut parte
din fiinta lor, lar ci au devenit
mareti ca 81 tara in care locuiau.
Ell au Inceput sd ureasca strIm-
tele 81 convent tionalele vedcri ale
Europci S'au inspirat din natura
care-i inconjura 81 fiecare colonie
avea sd fie. pana la un anumit
punct, o republica micuta. Regii
din lumea veche incercasera sd
parceleze pamantul acesta 81 sal
dea favoritilor lor, Insa erau aici
prea multi Indieni. Ii Sc cerea
prea multi curaj sal la 81 sal tie.
81 astfel au trebuit sd vie aci
oamenl carl erau nemultumiti Gu
traiul din Anglia, nemultumiti Gu
traiul din Franta, din Germania
din Irlanda 81 din Olanda. Favo
ritii regilor au stat acaSa. Game.
nil sositi aici venisera sa cautc
libertate 81 sd tl'aiasca in spiritul
unor principii ce lie crau ma
dragi ca viata. 81 eli au fost bu
curoSi sa munceasca, bucurosi s;
cu!ce pada1ile, gaia sa infruntl
mania sabatecilor, gaia sd treacd
|prin toate greutatiIe, pericolile $
|prlmejdiile unei tari noui, unu
|pamant nou; 81 urmarca d foSt
ca tara noastra flu intemelata dc
oameni Ell avant. de oameni Gu
spirit viteaz: de oameni cari-si
avcau propriilc lor opinii 81 car
doreau sd traiasca in salbatacia
padurilor de dragul Gle a-si putea
icXprima aceste opinii, chiar daca
aveau sa 81 lie spuie numai copa
cilor, stancilor 81 oamenilor sal
batici. Gel mai bun sange &C
curgea in vinele vechei lumi a
VENT in lumea noua.
Cand au sosit intai aici, eli M
prea stiau multi ell privirc la fl
losofia politica 81 nici idcile lol
de llbertate nu erau ccle ma
bune. De ce II am spune adevarul
Puritanii erau marginiti la ince
put. Ri nu intelegeau ce insem
neaza libertatea - libertatea DO
Utica, libcrtatea reliyioasa; insS
au lnteles aceasta dupa cativs
ami. Era un sentiment intre c
care lie malta onoarea in aminti
rea noastra intocmai cum 81
malta o sagcata alba catre nolr
= crau Gu totii in favoarca edu
catiei. Eli au crezut Cd bine ca
ficcarc ON sd site scric 81 ccti, $
sd aflc el singur pana la &C pune;
ii permite capacitatea-i sa main
teze. Asia gloria strabunilol
Puritani.
In curlnd au uitat &c suferi
sera 81 au mai uitat deasemene.
sa aplice principiile libertati
universale, care era toleranta
Unii dintre colonisti n au uita
accasta, 81 voesc sa laud pc eel c,
inertia lauda. Catolicii din Mary
land an fost primii pc continen
earl sd declare toleranta religioa
sd universala. Sa tincm minte a
ceasta sprc onoarea 81 lauda 10
cterna. Sd nc-o amintm spre I'LL
sinca guvcrnului protestant dil
Anglia, care a annlat aceasta leg
mareatG. 81 spre onoarca 81 Gin
stca catolcllor din Maryland, s.
ne amintim ca imcdiat ce a.
Iajuns la putcrc al rcadus accast
lege la vigoarea 81 locul eli. TO
astfel Baptistii din Rhode lslanc
in frunte GU Roger William,
erau pentru libertatea religioas
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05

muncitori de la greva va influef-
ia 81 asupra altor uniuni ca sa
faca 81 ele la fel.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-05
n ar trebui sd fie un American

| N dr IfcDul Sd lie un American
care sa nu Onoreze memoria lli
Roger William. Ell fost primuI
propagation al libertatii sufletll-
lui. El era pentru vecinica des
partire a statului de biserica
Catolicii din Maryland, pc cand
,au declarat in favoarea tolc.
rantei religioase, n n'aveau nici o
ideie despre libertatea religioasa
Eli n ar fl permis nimanui sa
alba indoieli despre doctrina
Sfintei Treimi orr despre inspi-
rata scripturilor. Eli stau gaia cu
fiarcle inrosite in foe 81 GU span
zuratorile pregatite; gaia sjl
smulga din ON ideia ca avea
, dreptul sa cugete 81 sa-si exprime
ceeace cugeta.
Atat de multe idei religioase
si-au dat intalnirea in tara noa-
Iistra = atat de multe teorii 81
dogme s'au ciocnit in capete -
atat de multe prostii, greseli 81
stupiditati s 'au isbit una de alta
meat religia inceput sa-si piarda
reputatia. Afara de aceasta, ideia
unei noui natiuni incepuse s.;
predominc pc toate celelalte.
Locuitorii erau prea interesat
In lumca aceasta Cd sd mai aba
tlmp Sc certa pc lumca vii
, toarc. PreOtul sa schimbat ir
ipatriot. Biblia sc cetca numai c;
sa Sc obtie din ca argument,
contra regllor.
| Toata lumca discuta drcpturilt
omului. Plugari 81 mecanici al
devcnit dintr'o data oameni dc
stat, 81 in fiecare atelier, in fie
care cocloaba Sc puneau lntrebar
81 Sc raspundea la ele. In decur
(ica interesul in religie ajuns
sui accstor ami de cxcitare poll
la un asa grad meat un singul
scop 81 singura ideie animast
oamenii de toate sectele 81 de
toate credintele.
In celc din urma strabunii no
strii S 'au saturat de mai fl CO
loniSti s'au saturat de ma
scrlc, ceti 81 SIENNA petitiuni, pt
carr lie prezcntau in gcnunch
lnalntea unui rege idiot. Eli incc
pusera sa alba aspiratiunea de I
forma natiune noua; sa dcvit
cetatenii unei repllblici in loc d,
a mai ii supusii unei vechi mo
narhii.
Acrm, sa nu crcdeti ca tot
straibunii noStri erau in favoares
independence. Sd nu credeti ca
Ell all fost toti la fel Gu Adams OF
Lee; ca au fost toti ia fel cl
jefferson. Thomas Paine or Johl
Hancock. Au fost mil 81 mil din
tire Ell earl Sc opuncau indepen
dentl americana. Au fost mil S
mil earl spuneau: 'Cel ce zice c;
oamenli 'au nascut, egali, minte
eel ce zice ca puterea politica
la popor, judeca strimb." Mi
jdlntre ei au zis: moi preferan
Anglia lnsa ceice erau in IA
voarca independence, ceice stial
ca 0 noua natiune trebuia sa i,
nastere, an mers inainte 81 mimic
nu la putut opri din avantul lol
eroic.
hi s'au intrunit la Philadelphia
unde Lee din Virginia prezen
tat motiunea care zicea ca toat,
coloniile ar trebui sd fic state in
1 depcndcnte si ca ar trebui sd S,
deslege Gle Marca Britanie. Tot
$ au invoit in mod solemn ca nou;
! natlunc nu trcbue sa APART
vre-umei biserici in particular, G
ca ca trebuia sd asigure dreptu
rile tuturor.
Strabunii nostri au fondat pr
/ mul guvcrn secular in lume. T.
nett minte aceasta. Primul gl
vcrn secular; primul guvern car
The Bemidji daily pioneer. [volume] (Bemidji, Minn.) 1904-1971, 1922-04-18
FRANCE WILL GET PAINTING
Valuable Work Of Ar, Long Lost 10
oeea~ a %, RsSufneA .
That Country.

A rare French painting discovered
In England, whera It has been hidSen
In dusty cellars for at least two Gen.
turiss, will be taken back to tho
Louvre soon, thanks to the generosity
Of the Society Of French Art LOVERS
It H. the famous painting by Nicolas
Poussln. called isrhAs Funeral Of
Phocion,'' the celebrated Athenian
statesman and general who command
ed the ls3ts wing of tho Athanian fleet
In the sea Asht with the spartans of
Naxos In a. @. 376. and who was put
to death In b. 9. 317 on 4 false charge
Of tFelsDn. Roussin painted the pic
turs In the middle u the Seventeenth
century for Z Paris .nsblsman- Since
100 it's whereabouts have been un.
known. 1t WA rapoeted recently that
seysral Pousslns were lot sale by =
descendant Of z former proprietor, ia
Gusrnsey. and when the collection was
cleaned and appraised ene Of the time.
worn canvases proved ~ 10 ths. miss
ing "Phocion." II IS considered the
finest example Of French art sf the
ssysnteenth csptury. ','.tf,s.
The Bemidji daily pioneer. [volume] (Bemidji, Minn.) 1904-1971, 1922-04-18
1iE BEMlDJlsDAlLY PIONEER y
1hi. Smoker Never Sick.

n All pipe smokers know the desir:
ability Of tobacco mixture the smoke
Of which will not bite the tongue or
be too hot in the mouth. Mixtures Of
this kind are what manufacturers are
always seeking -
In London (Eng.) an apparatus has
been put into use for the. testing Of
smoking tobacco, for these qualities,
{obyiating the usual method Of per-
sonal trial by an expert. It looks like
"A telephone box, fastened. on, a wall,
including thef',wlring. A pipe Is loaded
with tobacco and the stem inserted in
rubber-encircled hole IN the hox. A
switch is turned, the, tobacco is lit,
and the electric machine in the box
smokes the pipefulr at any rate Of
speed required, making q record Of
the temperature and nicotine content
of the smoke. 80. -, -...
The Bemidji daily pioneer. [volume] (Bemidji, Minn.) 1904-1971, 1922-04-18
iEele75n u tbs remarkable species

SkeIef5n q tbs remarkable species
has been preserved, and fragments of
Others have recently been dug up.
These parrots are supposed to have
:troddeu the earth about 100000
years ago.
Another amazing creature was a
running bird of prey Of the heron fam
lily. It had head larger than that Of
horse, with q huge sharp beak, and
was eight feet high. Like the parrot,
It could not hy, to- any height, as its
wings were not large enough to sup
port It. T.. 49,.
In the island Of Madasascar there
used to be an enormous bird called
the aepyornis.. This, creature was ten
Rect high and laid eSss thirteen inches
long ana three; fSet In circumference,
1t 10 supposed to have become extinct
only little more than q, century ago.
Although the aspyornis' must have
bsen sufficiently SHasinsptring sight,
tthe giant moa.., Sf New zealand,
which ltood II feet high ana weighed
at lease half q Tor, must hase been
even more 90. I s,s,s. i;
The Bemidji daily pioneer. [volume] (Bemidji, Minn.) 1904-1971, 1922-04-18

tographers, on an Official mission from
thu government. scratched their heads
long while before they thought Of
anything that would make him look
fierce enough. q. .gs.. ~, =.
,lfayou want to be typical" you will
haveSto stack up as follows: Height, 5
feet $10zz inches; weight, 100 pounds {;
hair,E4 light: brown, and eyes. blue.
Mettlen's, other ,speciff Ions are that
he enlisted when nineteen years old,
while still a freshman at Nebraska uni
.yeEsify; that he was cited four times
for bravery; that he n as active. in the
American Legion now Is he was in the
Sixteenth infantry then, and that, in
addition to being af'typieal, American,
he.isl Scotch7Irlsh. = e: - -
The Bemidji daily pioneer. [volume] (Bemidji, Minn.) 1904-1971, 1922-04-18
IKilSEsTEas m 1ls1Aaf6RAe
Prses Tint 0lrds Capable Of lifting.
;a9d Carrying o. su|i-ose.sn, .
Man Once 1xlsiSA. y9VS,

Recent scientific discoveries svari.
ouS pats of the world 60 t6 provo that
ia times long gone by thAee wars birds
big enough to Mt man into the air
without difficulty, observes London
Nt-Rits writer. :
tits well known that an eagle with
hye-feet spread of wings can lift q
lamb weighing ten pounds, and that a
bird can generally lift onehalf. more
than its own weight. Many of the
enormous birds Of ancient times
weighed many hundreds Of, pounds,
and some Of them had q; spread Of
wings which would cover. 4 present
day street car. .
There once lived in the Rocky, noun
tains Of America 4 race Of parrots
.ReHaa SAek hiGh Ora naaIlx complats