davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
American Falls press. [volume] (American Falls, Idaho) 1907-1937, 1922-08-10
Fused.

New York city finds that 1t RS
994,356 Russians, S02,s93 Italians, 6#, !
744 Irish, 608,167 Austrians and H#n-
garians and $685. 1876 Germans, under
the last census.
II these various races we're living
In Europe, each in its separate coun
try, they'd be armed to the teeth and
periodically s~pringing at each others
throats.
In the American melting pot they
are peaceful nelghbors. The solu.
ton Of EurOpe's trouble is a United
States Of Europe. Eventually there
will be a United States Of the World.
Nietzsche, victim of diseased adj
American Falls press. [volume] (American Falls, Idaho) 1907-1937, 1922-08-10
seals.

SaA
The big fur-seal herd, numbering in
the millions. now is migrating from
the South Pacific to the Pribilof is
lands, near Alaska. They make the
trip each spring.
How do they know when to start
and where to go?
Mans belief that seals have no
brains is based on his ability to CON
quer, kill and turn them into expen.
sive fur coats. If an animal APP
peared that man could not conquer. il
would speedily be credited with intelli-
gence.
The intellect appears to be a matter
Of vanity, measured by the ability to
destroy.
American Falls press. [volume] (American Falls, Idaho) 1907-1937, 1922-08-10
Free Country.

Lord Lee Of Fareham said at a
dinner in Washington:
Prohibition, strictly enforced, is a
good thing. OF course It Is a bit hard
on those who like a glass of beer or
wine with their dinner occasionally.
IAN American of that sort, a dear
friend Of mine, said to me the other
day:
81 am Observation-Disclosures visit
old England again"
American Falls press. [volume] (American Falls, Idaho) 1907-1937, 1922-08-10
CHICAGO 10 london.

A special train will carry freight
from Chicago to New York in 4S
hours, observes Capper's Weekly. This
freight will be rushed aboard the great
ship Majestic, the worlds largest boat,
built by the Germans and now Oper-
ated by an English company, and II
all goes well seven days after the
American Falls press. [volume] (American Falls, Idaho) 1907-1937, 1922-08-10
The Passover.

The Jewish feast of the Passover
is one Of those undying links that
bind together this very old world. It
Is the oldest religious celebration
known to mankind. 1t had its birth on
che banks of the Nile 1000 years age
Ia the twilight Of history.
American Falls press. [volume] (American Falls, Idaho) 1907-1937, 1922-08-10

renal glands, had one sensible idea
that the way TO end wal is to band
all nations together so there's no out
slider left to fight.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
MARQUES J Co. s. en- 6. !.


Afecibo, MARIO Is, 1922
sres. So5rinos de Ezquiaga,
SAN Juan.
Muy Sres. nuestros ! amigos
Por EL IAfFARCIAN de aycs nos
enteramcs de Ia extrema gravedad
que Sc habfa acentuado durante q
liia de aver en- La enfe1anedad que
aqnejaba don Pedro v las esperan.
zas tan desalentadoras que Sc podfan
mantener. Fin vista dc clio nos comm.
liicamds esta maiiana con ustedes por
tetefono, inforns1ndohos su sefior zu.
biliaga del desenlace fatal que habfa
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
Cagnas. Il: MARIO. 1922.

Cagpas, zt mario, 1922
/ SobriilQs de EzqEiaga,
| San 5uan Puerto Rico
Lgs oEganisnos nireetores d1l Par
lido kihita de Puerto Rico Ell Caguas,
reuniSlos hoy en- session. coajunta para
tomar atuerios. unaninemEte expre,
san 4 ustedes u testimonio dc su mas
sentida condolencia por la< triste des-
gracia que ustedes afiige. hoy con
motive del fallecimiento de su ilustre
jefe euyo nonbre queda grabado con
eteruQ afecto en- el coraz6n de este
PuehIo.~
Juan Jisn6hcy Garcia,
Por eI concejo de Administration,
JOs6 u Esteues.
Presidente de Ia Junta Local
de Ia Union ae Puerto Rico.
San Juan, P. r.
sres sebfinos de nzQuiaga
San Juan, 2. q
Estimados Sses. amigos
Much0 me apesadumbra Ia noticia
de Ia muerte de nuestro queriGo Pre-
sidente, don Pedro.
Al apsentarse para mejor vida, per
demos nosotros un sincere amigo j
consejero. Ia Nacion m fuerte defenr
ser y nuestra gente un gran benefac;
Quiero expresar por Il presente. mi
Elas sent.da condolencia la sefiora
FiudR de Arspaga y distinguida IA
niliaI en- esta su hora de fnmensa
penal
EMBELLISHMENTS,
Charles 2, Mao 1fqhOn
Areclbo z. r., mario IL, 1922
Sobfinos de Ezquiaga.
San Juan.
Hondanente lamentamos perdfds
don Pedro.
Roses.
\
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
PIaya Ponce, mario u. 192

Playa Ponce, MARIO 10, 1922
Juan Arsuaga, x
clo. Sobrinos de Ezquiaga,
San Juan
LamentO mucllo Ia p6rdida de tn
querido ito don Pedro, acompahando-
ste en- tn honda pena. Recibe lin
abrazo por mi pesanie,
Jose RlrGdis
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18


puesto termislo q Ia preciada existen
Ella de tan buen amigo.
Acongojado nuestro Amino ante tan
irreparahle como sensible p6rdida, no
podemos menos que expresar sd
Icasa nllestro mas sincere pesame y
que Ia resignation el lenitiyo que
alivie 81 dolor puesto que esa ha silo
Ia voluntad del Todopo podereso.
Con nnestrO mas sincere testimonio
de amistad y consideration, somos de-
ustedes,
Affmos. amigos y S. s..
MdrqHes- 81 Co.. s. en- G,
~ Andnciese en- Ell I1IPARCIAL
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18

San Lorenzo, mario rs, 1922,
ExcIna. Sra. Vida, de Arsnaga,
SoBrsnos de Ezquiaga, San Juan.
Senfimos honda peHa Y acompaiia;
nosle acerbo d0lor muerte amantfsi-I
mo esposo; rosarenos alma escIare-
ciao ebmpatriota, buen amigo.
s'' y Padre MonseyTdts
Padre sRonaanGch.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
Arecibo, 16 MARIO, 2:

~ S.EEts y 1z1sE1 77V,-
Jose Zhbillaga
Sobrinos de Ezquiaga;
San Juan, z r
Aeabo enterarme fallecimiento que
rido amigo don Pedro, cuya muerte
lapiento proeundamenfe. EstOy con
'fistedes en- sll pena,
Ces dfeo Garcia.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18

AguadlllQ: mario III lv22.
Ezquiaga San Juan.
Enteraao hoy fall ecimiento d0h rel
dro. Lamento slveparable p6FdIda
'quieif fpe soIida columna esa frma,
estigiandcla 1e:ao prestigi6 su nom
bro y su pals en q nuestro
r. 6 Esteees.
Guayama, 1s mario, 1922.
ST. Manuel Menlfas
Casa Ezllliaga,
San Juan, Puerto Rico.
DoIorOsamcnte impresiehado naticia
faliecimiento noble amigo don Pedro.
permftame bacer presense por su me-
diaci6n q seilora ! famiiia Arsuaga,
mi sentiGa expression de eondolencia.
R. Dius Cintr6n.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18

Arroyo, mario 1e, 1922.
sobrinos de Ezauiaga,
San Juan
Acompanole pena sensible falleci-
mientO don Pedro.
Alsieur.
Aguadilla, mario 16 22
SObrinOs de Ezduiaga,
San Jiian
Por Ia pTensas me cntero sensible
fallecimiento de don Pedro; reciban
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18

Guayama, mario 16, 1922.
Sobrinos de Ezauiaga,
San Juan, r r.
Acdbome de infprmar p0r ~ prerss
del fallecimiento de don Pedro. com-
parto con ustedes la pcna que les
agobia.
CaHti5LQ.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18

p0r ellq mi mayor condolencia que
ruego hagan extensiva a su yiilda e
hijos.
Jorge SiiTd
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18

ieqIle 16 MARIO, %
Ezddiago, San Iu..ls 4 RI
Unomc en- el tristfsilno daior muer-
ste qderiaO dnigp don Pedro. y poi
su conducto sexpreso tolos sus deu.
dos mi mas sentita tondole9cia
Jos6 y, Bcnites
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
Ensenada. mario 1e. 1922.

Ezquiaga, San Juan.
Deseo expresar mi sincera condo
Iencia por Ia irreparable perdida qile
han sufrido eon la muerte de don Pc
dro Arsuaga.
Reed.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
Mayagiiez, mario l6, 1922

Mayagtiez, mario l6s 1922.
Viuda de Pedro Arsuaga,
San Juan.
Logia Pcryenir de Puerto Rico,
Oriente Espailol, en- su session de ano-
che acnerda idertifcarse faulilia Ar
slaga inmepso dolor que le agobia.
Puerto 1sico pierle benefactor querido
que tantss bien ha heehoS esta pc
quena patria. sssskKE5
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1922-03-18
yisques, 16 mario, 1922

s. NIeques, 16 mario, 1872.
Ezquiaga, San Juan, z. r.
Nuestro mas sentido pasame muerte
'querido amigo don Pedro.
Bc,tites. Sugar CO.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
NASE KNJIGE so DOSPELE v
CHICAGO.

Po vecmeseGnem potovanju so
naSe kniige naposled vendarle sre-
emo dospele V Chicago. Tako mas
je obvestila tukajSna spediterska
tvrdka. Upamo, da jih dobimo Sc
a teden. ZatO nam bo skoro mo-
goce priobGiti V prihodnji petko7i
Stevilli cenik "a vse mnogohroJ-
ne slovenske kniige. Pripomi 1ja7
mo, da bono imeli Seasonal tudi
veG angleSkih in drugih knjig V
zalogi. V kratkem casu namerava-
mo izpolniti svojo knjigarno V TO.
likSnem obsegu, da BIO kar najpo-
polnejSa po danih razmerah. Vse
rojake in roiakinje pa prosim',
mai nam bodo sli tudi tenn oziru
ma roko ter podpirali pridnlm
odiemanjem nash knjig tudi ia
del nasega kulturnega in prosvet-
mega podjetia. Kajti dostl truda
fn della pa premoznejskega zrtvo-
vania ie treba pri tenn. Gledati pa
hoeemo vseeno, da bo kniigarna
sGlasa Svobode" ena naibo1isin
in naipopolneisih slovenskih knji-
garen V Ameriki.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
PoDNEvI PRosJACI, PoNoCI
VESELJACI.

New York, N. Y, 80. augusta.
= Podnevi Sc poriva Horton Ma
lone, XII ie izgubil OBJ neki zelezni-.
Ski nesreei pred petimi lett ODE
nogi, po ulicah newyorskega me-
sta ma deski, ma kateri SO odspo-
dai pritrjeni vrteci Sc val]ckL
Neobrit in obupnega obraza
prodaja mimoidoeim pescem swim
cnike.
Proti veceru Sc vrne svoje
stanovanje, XII sestoji M stirih sob
v hotelu Marlborough, pozdravi
svoio zeno ter Sc preobleee "a We
eerjo. Potem Sc zopet preoblece v
lepo crno obleko. sede svoio ze-
no V avtomobil, in gospod pa go
spa Malone Sc odpeljeta ma izpre-
hod DO newyorskih ulicah.
MOI zivi in Sc veseliaei ponoei
po miliionarsko, podnevi pa Sc po-
tika v nizinah prosjaskega zivlje-
MIA.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
GlSka VOjSka Sc pOlag0na
unika ma cell 'front.'.
Zavzetie Karahisara in Eskisera
hud udarec "a Grke. = Mustafa
Kemal Sc posluzuie nemske
strategic v svoii ofenziyi
proti Grkom. Kliue boi-
ne crte izgubljen. Tur-
XII more begunce.
Usoda Carigrada
negotova.

Carigrad, Turcija, 81. augusta.
= Prva diva dneva ofenzive tur-
skin naciionalcev sta bila uspesna
v polni meri, In grske eete so Sc
magic pomaknile nazaj. Turk so
Sc pripravljali na to ofenzivo zad-
njih sest tednov z izurjenostjo in
previdnostjo, ki ie nj navadno O.
pazati pri oriientalcih, XII so tudi
kar najvaznejsih okolsienah pre-
vee vdani Jusodi.
,Poveljnih raznih voinih enot 50
dobili navodila, mai 1--WE eete ma
dezeli, ker so bila vsa razpolozlji-
va prevozna sredstva sluzbi "a
1Istvaritev amunicijskih skladiSc
in prevoz velikanskih kolicin IL,
strelkov "a artiljerijo.
Ofenziva Sc ie' pricela zgodaj
|zjutrai zadnio nedeljo. Strategija,
XII Sc ie posluzuie Mustafa Kemal
PaSa je zelo podobna nemSh, ker
ie ia povelinik sluzil V nemSkl
vojski "a casa zadnje svetovne
vojne. Napadi so Sc magic vrstii
drug "a drugim cd skrajne JUNE
strani proti skrajni severni strani
ma 'front.', dolgi kakih ITO mill.
Mali napadi so razprsili pozor-
most grskega generalnega staba,
cigar oficirii so mislili, ola pride
do glavne bitke pri Eskiseru. Pc
raznih porocilih so tamkaj Turk
zbrali devet divizii z dvema divi-
zijama topnistva V rezefyi.
! Doslei ie kai malo zaneslJlV1h
vesti bojisca, ker ie vrhovno tur-
lsko poveljstvo kai skopo V tenn O.
Iziru. V torek zveeer pa je bllo IL
dano nadlenie porocilo:
"Nase eete so po hudem boju
lzavzele Karahisar dne 25. augusta
|zjutrai. Use utrjene postoJanke
zapadno mesta so, bile zaJete. Grkl
Sc umikaio proti Usaku-
Seve bi bilo sedaj Sc prezgodaj
ltrditi, da je grska armada popol-
mona porazena, zakaj, dosleJ Sc
nismo izvedeli. V kaksnih razme-
rah Sc umikaio Grki. Grsko topni-
stvo prekasa tursko artiljerijo in
pehota ie bolje oborozena od Tur-
kov. GrSki voiaki so zelo rahlocut-
mi, ali ee kdo lepo ravna mimi,
SO V stanu hvrSiti uspesne proti-
napade.
Turki more voine begunce, koli-
lkor iih dobe roke. Zato Sc kar v
celih oddelkih pridruzujejo grski
armadi, XII Sc pocasi umika tur-
skim napadom.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01

Kako poroaio il Wahngona angeSka vada lzgnaa IL An
ollie amerSkega kOnzua c. Slater podkonua BrookS
h sta novaa uk New Case-on Tyne ker ba preuspesna
prdobvanu trgovne amekO pOvbO h mogOena ekmoVak
angeskemu plOvstvu- ,.s.-.+ 20 GO
aze h opraGueo akSen kOrak nae Wade Ia Ia cas-
pa zapra konzua New Castleon Tyne katero meSo % a maj
vazneiSih LUX ma AngeSkem in cell EvrOpL
AngIesa vlada je una Saterju In BrookSu pOSOnlco = j.
ovolenie da ea ko ameka uradnka posova Veh Bl1ta
nil "a vado Zduzenh draw Ange ynan vadm urad Je Po
tenn oyesl veeposania Geo. Haryeya tenn Svolem koraku
Tn 81 tmaGo to postopane angeSke Wade prv Stre N ga
n oddaa angeka vada povb vOai med angeSk podJet
il in Ameriko. J. l;o
domeI odsovijena konzua urednkOma Department nj
poveda nObenega razOga zka H pdava to zadVo doS za
ne da bi 10 izrOGi javnOSti presOJO -. =.
R 10 a priznavao Zdruzen drzave pravico angleS vadi
10 uniena pOso7nce amer konzuaih uranikov doker ne
bo celia zadeva preiskana in dognana ,.
Ne uadnk drzaynega departmental dea ola nj Vada doSeJ
posaa Sc nobenega urana odoyjenh ameriSh konzu
arn uradnOv pa ke nina sedaj ravno noOenega
AoSa vlada trdi da ie konzu Slater sill vojm pomo6nik
angSke podanke temu mora pOSuzeva amerSh LADY,
"a potni$ki in trgovinsh promet
AngeSka vada e kakor pOrO6enO prtoza pr na Ylad
ker prtren vidnh mesh konzatu oglas "a amelS
Nada zatrjue angeSki vnan urad da ameriS kOnzuat
aa prednost ponh StOv in vzmOv stm angeSm IN
ameriSkm podanikom Xxi vOzih ameriSklh ladJah
Ko je ba Veka Branja 1856 zpetena vojno Krmc SO
Zduzene drzave ukne posovnco angm konzuom New Yor
ku Chieagu PHILADELPHIA ker bill propostavno deav nab
raniu novneev "a angeSkO vOJSkO.
Casopsie LondOna poroa da konzu Slater ne cu
nobenem oziru sth poroclh deial nekm
asnkarsm poroevaleem toe Kokor e anega men, e ednl
vzr drasGn korak angSke Wade da suma pistra
nosi ameriSkh plovbnih druzb In to JAZZ zanikuem
Nada poroao tud nasednje Angeska vada je zahtevaa
pred b ba ameSka konzula Newcastle zame
MANA novma urankOma To zasranega ee ker da sta vp
vaa angeSke potnke da poOva 6rah ameriSh ad
Reka e tSm potnkOm da bOdo aze preStai psenSko
preskavo 6e Sc izkrcajo ali kakem drugem
em prsanis6u Konzu urada generanega
onu e uved pskavo dognaa da Obdoltve
Wine an da konzula nsa prav nicesar zagreSia
AmerSka vada nj pokaza nObenega vsea da bi odania
konzua dni pom ko ba konzula obdozena
gleSa ua konuOma posovnco Zdrzene dave zato
zape kOnzat Newcastle pneSe ngovo posovane kon
Zula Hulu.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01

Franciia Sc ie uklonila. = In
tenn je koncana kriza. = Belgija
dobi $70,000,000. = Komisija :
Sc ie izognila besedi mora
tori, ki 10 tako neradi
slisijo Francozje. Mem
ci veseli, da je krize
konec.

Pariz, Francija, 81. augusta. =
Reparacijska komisija je ta vecer
soglasno dovolila Nemciji odlog
"a izplaeanie vojne odSkodnine, ki
hi jo morali Nemci odsteti "a leto-
snie leto.
Ko je bill odklonjen predlog, ki
ga je uvedel sir John Bradbury
ter priporocal MEM, maj bi bill
Nemeiji dovolien moratorij do
prihodnjega leta = Francozje in
Belgijci so glasovali proti temu
predlogu, a Lahi pa so Sc previdno
zdrzali glasovanja = so STRIFE de-
llegatje sprejeli skupni lasko-bel-
gijski predlog, maj Nemcija plaza
Ineposredno brusselski vladi $7O,-
100000 zakladniSkih bondov. Bel
gija dobi po poprejsnjem dogovc-
ru vso balance letoSnjega leta.
Brussel in Berlin Sc bosta nepo-
sredno pomenila, kako zajamciti
bonde, XII bodo placljivi v SeStih
mesecih.
Komisiia ie topot gledala na
slog kompromisu. V MEM je
najti besedi odlozen in odlog, ali
nj pa duha, ne sluha kakem mo-
ratoriirl, katera beseda tako ne,
vseGno zveni Francozom po uSesih
Steer pa ie odlog po svoiem smislu
isto kakor moratorii. Moratorii IL
sedanji "odlog" pomenita iStf
rec, namrec odlozitev placanla
voine odSkodnine do prihodnjega
leta.
| Nemski zastopniki so jake zado.
vclini tenn koncaniem dolgotraj
nih in muenih pogajanj repara
ciisko komisiio. Sal ie tenn ID
vrnJena neVarnoSt VoJaSKe Ease :
lbe odstrani Francozov In druSit
zaveznikov "a veG mesecev.
Nemcija Sc ie oddahnila. In ia
ko tudi njeni zastopniki V Palizu
Financni podtajnik Schroeder j
rekel nocoi: "Velika sreca je, Ia
ie konec krize in vseh preglavic
Xxi 50 jih delale reparaciiske zade
I've" Tako ie bill ia moz vessel tegs
sporazuma, >da ie prilfesel, 10 j
prisel na obed k nemskemu posla
niku Mayeriu, velik Sop cvetlic ;
SabO.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
MED JUGOSLAVIJO IN ITALI-
10 Sc OBETA NOV SPOR.

Kakor porocajo IL Rima, preti
nov spor med Jugoslaivjo in Itali-
10. Povod temu sporu bo dala ma
meravana ekonomska spojitev TIA
lie in Avstriie, Ge Sc udejstvi.
Laska lakota bi nadvse rada po-
basala predvsem Kranisko in Ko-
rosko. Zato Sc ie iela laska vlada
nriblizevati Avstriji, ki je kljub
maziljenemu predsedniku prispela
ma rob pooolnega razpada.
Laski drzavniki vidijo V go
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01

svojem piSmu kaj nabranega de-
narja. To dokazuje njegovo delav-
most. Ali v6asih nj mogoee sprawl
ii nobenega denarja skupai. Ia
strantega pa mai nikar ne zane
maria dopisovanja svojim IL
StOm. Ce nina drugega, poroca
maj to ali ono zanimivO novice il
Svoje naSelbine. Nekateri rojaki
nam neprestano piSejo. Pa MISC
zastopniki. Veliko glasov nam pri-
haja, Ei izrazajO zeljo, maj bi po-
veGali "GlaS Svobode". Mi Sc nj
kakor ne bono upirali povecanju,
brzko bodo rojah poveeali re Sc
dai precei veliko Stevilo listovih
naroenikov. Torei, rojaki, ma delo
"a poveeanje "Glasa Svobode H
je eden najstarejSih naprednih
prosvetnih piionirjev med ameri-
Skimi Slovenci in Hrvati!
Upravnistvo "Glasa Svobode
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
"IZVoR zIVLJENJA.' -

Nekateri naSi prijatelji mas pO-
vprasujejo, ee imamO knjigC
A'Izvor zivljenja" Sc V zalOgi. Pr
vi naklad nam ie domala re poSel
Ali prieeh smo re tiskati drugega
XII bo dovrzen par dneh. Vsi IL
sti ki 81 narOGe to- knjigo V teh
dneh, 10 bodo dobili brez vsakrs-
mega zadrzka. TOliko iih Sc ina
mo. da bono mogli izvrSiti vsa to-
zadevna naro6ila, ki pridejo te-
kom teh par dni V naSo pisarno.
UpravniStvo "Glasa SvobOde"
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
SENATOR HIRAM JOHNSON
ZMAGAL v PRIMARNIH
VOLITVAH IA RENO
MINACIJO.

San Francisco, Cal, 80. avgu-
sta. = Hiram johnson je dosegel
ma primarnih volitvah "a senator
sko renominacijo tako vecino gla-
SOW. kakrsne Sc nj bill delezen no
hen kandidat ma primarnih VOLT
yah. Kliub ysem naporom boga-
taskih interesov je dobil veeino ra-
zen 3 V vseh okrajih pc cell Cali
.forniii. Kolikor je doslej znanega,
ie porazil svojega tekmeca Moora
oeromno veGino 81, ,593 eglasov.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
NAsIM NARoCNIKoM IN
NAROCNICAM.

Koncem tega meseca bono opo-
zorili S poStno dopisnico vse tiste'
XII SO zaostali V narocnini in ki Il
We v krajih, kier nimamo zastop-
nikoy. Cakali smo dolgo, ker mas
ie veGina teh "greSnikov" prosi-
Ia mai i'm ne ustavimo lista. Zdal
so Sc delavske razmere vsal nekc-
like izbolisale,. in cas- ie, Ola prl-
skocite. tudi svoiemu listu porav-
naniem zaostale narocnine ma po-
moe.
Upravnistvo "Glasa Svobode".
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
NAsIM ZAsToPNIKoM.

yeeina nash zastopnikov je
prav pridnih. Ali nekateri Sc pa
pravnie ne ganejo. Pc vee mese-
cev nismo ze prejeli nobenega gla-
su cd njih. To pa nj prav. zastop-
mix mora gledati, da ie V nepre-
stani pismeni zvezi listom, h ga
zastopa. Dobro ie "a podjetje, &c
poslie njegov zastopnik V vsakem
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
UpravniStvo "Glasa Svobode

spodarsh zvezi Avstrijo moznost
polastitve Kraniske vaznim ze-
lezniskim kriziScem Ljubljano
Kar eeznoe Sc tega sicer ne da do
seei, ali polagoma pa bi Sc lie mo-
ola laska zahrbtnost priplaziti ma
ia ali oni nacin ma Kranisko.
Jugoslavija boida vidi tie laske
nakane, pa ie pricela koncentrira-
ii voiaske eete ma KoroSko in Sta
iersko, ce ie kaj verieti tozadev-
nim londonskim porocilom.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1922-09-01
FralCija 0grOza RuSij0, pTaVl
llSki Vlal]i minister.
Cicerin trdi, da ie mala antanta
pod francosko kontrolo. = Ken
fikt Sc obeta med dvema sill
nina financnima skupina-
ma. = Francosd imperi-
jalizem ne ogroza samo
Nemcije, nego tudi
sovjetsko Rusiio.

RusBi vnanii minister Cicerin
je govoril nekim casnikarskim
poroGevalcem. Y tenn razgovoru je
povedal tole: "Imperijalisticna
francoska politika ustvarja ne
varnost ne samo Nemciji, nego ce-
lemu svetu, posebno pa Rusiji, ker
kontroira Francija malo antanto,
t. j. Ceskoslovasko, Romunsko in
Jugoslaviio. Med Nemeijo in Ru-
sijo nj nikaksne vojaske alliance.
RapalIska pogodba je bila sklenje-
ma samo svrho izravnaye gospo-
darskih zadev in zakonskih vpra-
SAM; ia pogodba maj bi sluzila "a
podlage vzpostavitvi prijateljskih
odnoSaiev med tema dezelama.
Franciia zeli uniciti oblast So
vjetske Wade, XII ovira In zajezuie
preplavitev ruske republike tu-
jim kapitalom. Francija je ma kar
najhudobnejSi nacin predstavila
svetu prezkuSnio sociialnih revo-
lucijonarcev z namenom, da bi
dvignila zmerne sociialiste We
liki Britaniii in Zdruzenih drza-
yah proti Rusiii.
"Franciia Sc obnasa glede ne
Georgia Sc boli agresivno. Fran
cozje vztrajajo pri TEN, ola ostan
vpraSanje Georgiie nereseno, II
list lie Temps ie predkratkim kri
tiziral vlado, zakai Sc ne poSluzuit
Sc boil energiGne politike V Geor
gill.
"NevarnOsti, da bi francoske ce
tie vdrle V Batum, Sc nj Ikonec. c.
pride do tega, potem bo sovjetski
Rusija, XII ina voiasko pogodbo
Georgijo, postopala V tistem smi
slu."
Ko Sc ie govorica zasukala nj
francosko-nemSko vprasanje, je IL
iavil Cieerin, da utegne pray
lahko priti do hudega spora met
mogoenima ffnancnima skupina
mo mod francosko-nemSko skupi
no Hugom Stinnesom ma celu IL
pa angleSko-nemsko.
"Padanje nemSke marke je do
brodoslo tujemu kapitalu.
"Angliia 81 navsomoe prizade
va nniciti tozadevne francosk'
naerte. in tako ie Nemcija postals
bojno pole V borbi "a svetovn'
trge.
"Nemci bodo skoro gotovo izgu
bill, pa maj zmaga ze katerakol
skr1pina. Kakor morete videti ns
cesti, izgleda povpreeni Nemef
vsak dan slabsl. "
Porocevalec ga je potem vpra
Sal, kai misli o avstrijskem vpra
Sanju.
"Edino, kar Sc preostaia Avstri
il. ie to, da Sc priklopi Nemciji,'
Sc ie glasil Cieerinov odgovor.