YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1922-06-23
HIsToRI0KE DNI,
~ 81. Vych. pise Insp. Mich. sekey

Historicke a vel avyznamne dniI
budeme zazivat 4.a5. jiina v Pre-
soye. Budu to dni prejavn vole
bystrosti ducha cesko-slovenskeho
naroda, ktory chce zit a praco
vat ma pevznesenf dusevnej Il
rovni svojhe l'udn. CHM Wac, ma
narod osvetovych kultnrnych pra-
covnikov, tym rychlejEie napre-
duje vo vzdelani pokroku. A
mas narod po tax. kratkej dobe
svojho oslobodenia uz shrha svo-
iich praeovnikov vePkych ma.
Nch do sjazdu, ably sa navzajom
poradili, obodrili, poucili tax $
novymi silami, $ novou chut 'ou a
pevnou vol'ou rozkrttih okolo
nasej kulttirnej prace.
Uz same miesto urGene k sjaz-
]
du ako by prstom ukazovalo, kde
je najyatsia potreba kulttrnej pra
ce. Je to ovsem slovensky vychod,
pocnnc cd Strby. az po Marmaru-
su, ktory kraj az do nedavna este
! lani nesnivaf 0 nejakom slobody
rama, ale zotroceny ma duchu, ME
sol nereptane jarmo svoJho otro-
citelaa. Tomuto l'udu idu nositelia
vzacnej myslienky pom6ef na dn-
chu vzdelani. Vzdelany clovek
vzde1ava sa az do smrti a preto
vzdelanejsie kraje nasej republl-
ky tiez nehatenym tempom musla
kracat' vo vzdelanosti a. cerpat
toho sjazdu spoueenie.
Dobry obean vlasti, ten rad ma
svoju domovinu, ale kult1rny pra-
c6vnik, ten n1iluje svoj narod a
pracuje "a svoju vlast'. Kultnrnl
pracovnici su, akoby srdcom ma
roda. Bez tychto by dnes narod
ncmohol lit, nemohol jestvovat'
Mas narod ide po prvy raz ukazat
svoiu tepnp zivota, ide po prvy
r#z prejavit' zitia ducha svoJho
naroda slobodneho. Je to ozaj ra-
dostna myslienka a budu to chvl-
lie neocenitel ne, historicke.
Prv ako by kulturny pracov.
nix pocal pracovat' Ia vzdelano-
sti svojho l'udu, musl poznat ten
;l'ud a musi 81 ten l'ud obi 'ubit
s bratskou laskou kmenovou. Ne:
mono 81 predstavit' kult1rneho
| pracovnika, ktory by nemiloval
lsvoi rod, hanil jehos rec a zvyky
Kultnrny pracovnik musi mat
zvlaStne Madame, ktore kotvl v
pracovitosti, vytrvalivostl, pilno,
sti bedlivej pedagogicko-vv,
chovnej praci. Me kazdy clovek ;e
kultiirnym pracovnikom, ME kaz
dv clovek sd odda tejto-pracl, le'
bo tato praca vyzaduje l'udi po
vznasa jicich sa mad normal Iud
stva.
Vychodoslovensky l'ud okren
domacej rodinnej vychovy nebo
tlcastny vychovy ziadnej. Skoly
do ktortch chodil, boly jemu ne
rozumitel ne nepochopitel ne. U
cili ieh rec cudziu, ale pri tom bo
la vychoval zanedbana. u vychovy
vedeli len tol 'ko. re musia poslu
chat. Ucili sa pisat' a citat ma
d'arsky, co hned' zabudli a neve
dia ami dnes, okrem podplsat' me
, no, pravda mad arskym pravopl
som, viac pisat nevedia, tym ms
, nej cftat' po slovensky. We'd t
slabikovanie nemozeme povaza
: vat "a vedenie Gitat podpisa
} ME mena IA vedenie p1sania. jest
Ii chce mas gazda precitat nov
ny, ziada svojho syna, ably mu ic
veter precital. Ma otazku prec
necftate slovenske noviny, odpt
! vie, ze mu ich nechce precitai
: syn alebo dcera Teda massa slt
yenskeho Indu Ma vyehode je
ko by negramotna, ktorn knlhau
casopisectvom, t'azko prlvedi'
me k niecomu. Buduce pokolenl
ano. Este malo vel malo
: tych l'udi, ktori riadne cftajn {:
: sopis, alebo nejakd knihu. A k t.
mu je este skllpy Ia knpu knih,