davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New Britain herald., 1922-01-06

payments by Germany and how to divide the first one billion gold marks which are in the hands of the rcpa. rations commission
 The heads of delegations present are Premier Briand for France; Pre- mier Lloyd George for Great Britain: Foreign Minister Jaspar for Belgium, Premier Bonoml for Italy, and Baron Hayashi for Japan. They are accom- panied by aides and experts, includ- ing Louis Loucheur. minister Of lib eratcd regions and U. A. AvenaL a member of the supreme economic council for France; Sir Robert Horn, chancellor of the eXchequer, and Sir Lamlng Worthngton Evans, secretary of state for war. for Great Britain; the Marquis della loretta, foreign minister, for Italy; Niscount 1shii, for Japan, and Premier Theunys for Bel gium.
New Britain herald., 1922-01-06
INSIST ON THEIR RIGHTS.
Working Women Will Not Let Em-
 Dl0yers Undo Hard Work Done.

Newark, N. J., Jan. G.-Working women will go as far as any woman in the world for full rights as citi zens and equal economic rights with men, Ethel M. Smith, secretary of the national legislative committee of the Woman's Trade Union League, told delegates to the eastern states con- ference on women in industry in ses- sion here today. They would do the same, she said, for actual equality in property rights, guardianship rights and industrial rights.
 "Rut we will not lower our stand ards" she added, we will not our selves put opportunity in the em- ployers hands to undo the hard won progress of years.'
New Britain herald., 1922-01-06
CANNES MEETING
 TO BE GENERAL
Free Discussion Of Views Is First
 on Program

Cannes, France, Jan. G.-GBy Asso- ciated press)--A general exchange Of views on the economic situation was to follow the opening of the allied supreme council at II today under the presidency of Premier Briand.
 The council is shifting great deal of the work on committees of experts so as to be free to discuss the larger aspects Of the questions on it's agenda Consideration of all features of the proposed international financial cor poration and international economic conference will thus continue in com mittee while the council is engaged upon other questions,
 The separations experts will also go on with their efforts to reach q basis of agreement as to how to facilitate
New Britain herald., 1922-01-06

Have you second hand furniture, a used car or real estate to sell? There is no quicker or cheaper way of locating a buyer than through the Herald's Classified columns.
New Britain herald., 1922-01-06

SMITH Bros. Machine Co.,, general ma chine work also hlanking piercing. form Ing, stamping and all Kinds of press work. l52 High st.. city. Phone 1872
 l-2-6d
New Britain herald., 1922-01-06
NOTICE.

taxi service, l27 Church st. Tel, 2379. Day and night service, FonF closed cars equipped With heaters.
 l-4-6dx
New Britain herald., 1922-01-06
TO STAGE A COME BACK

Baltimore, Jan, 6.-Pitcher "Rube' Parnham, former Oriole star whose arm went back on him in 1919, has been mailed a contract by Manager Jack Dunn of the Baltimore Inter- nationals for the 1922 season.
New Britain herald., 1922-01-06
FURNISHED ROOMS

TWO unfurnishcd rooms for light house. keeping, with use of kitchen, or one fur nished. Call Al Harvard St., second floor.
 l-6-2dX
Glas svobode., 1922-01-03
Evropska zmesnjava v bodoce.

Professor Tarakath Da je Indie nenaconan ajni or
ganzacie Piae indiske svobode sedaj nahaa Wash
ngtonu ina gede bznJh eVropsh pocnh asno
ME, i ie dokai zanimvo.
prav bla washngtonska razoozvena Cali boje
boroena konferenca pohabena rad hotea Fran
ella kupno ltaijo in Japonsko podee zahevam Btan ged
podmoric.
situaca sveovne potike e sprnenia ngeski drzavn
M pred tedn poa ola nj washgonska konfeenca
da zazejenh Sadov Zato kcao Camesu evropko konfe
karo DO povabo tudi zastopnike Nnc Rustic
In s konferenci bo Britannia ponocio amekega zstopn
Mr. Harveya ruda da prdobi svoio Nemeo Ruso
British lst re amlgJeJo d N TAXA smernlca blske poike
In da 9 danes Francia TAXA vnemrevaka mru kot
lie bila neprimer Nemeija pred svetovno vojno
Tako je Situacija sedaj TAXA:
Francja spree brSkh popozc je zmanisati
Scya voh pOdmOrc ker ola naboe obrambno sresvo
prot bskemu brodoviu 0dkrita za VOLTA Veike Branije
da kontroa m veka vaa Sredozemskega mora
rec Gibraltar Cargrad in Suez poeg hoe bti mocnea
moriu kOt Francja in Italia skupaj.
BrSka dipomacija bo seda sora kar DO nn moci
Sc stvar ep kScansh angekonems h h dial podago
da razS pristine angonemskosko h bi ba naper-
prot Franci ako ko a napeTna angoancoska-
rSka zyeza pro Nem6i njenm zyeznam Britannia DO posku
Sala prdObti ma Svoio stran tudi Italio
Da 81 urdi pozcjo polli sora Anglia
Se karko bo moga ola pdob Amerko Franco
tao oc in d bo boil goovo op posebno
zvezo aponko ozaje komaj skenno ycke
tvorce' Bi lie bila podpsana oni dan " Washingt0nu
Franca to dobro suti bo potrua da dona
10 stran dose ao prerano Ruo Hoce tore obnov svoo
kdano Ro Da zopet zavarue pred moznosto anglo
nenSke bO poskuaa pr NemGijo do sporama
In ako obeta b lie 1922 NemGjo Ruso ka pramo eo
Fanea in Anglia bosa kar op sados prot nemskm Nhe
nom in ruskm bojsevikom Zee NemGe in Rus bo let a
tero pravkar za6e bo upoevalo kot kadarko pref
Use oae drave in drzavice Evop pa pavo opaujejo
Ipretkano tekmo in Gakaio kai Sc zcmiiz ME
Smemca sovjeske Rsj ba doseda TAXA kot nekoc mers
Ika nkah zve uim drzavami &c Sc bo drala te smeice
nadae in ce med MO NemGo in Franco sporazu da
bodo deOvae Skoo druga drugi Britannia osamena
Istop nieno sran Amerka,
Taxa lie in bo evropska suaciia 1922 Kdo
kako bo akiuGa kao DO spremna KaSna preseneen
nam prinaSa novo leto
Glas svobode., 1922-01-03
IA JE PA PRVA v TEN LETU

L. Havane, Mo. Sc poroca, ola j
neki Ole Olson iznasel eudno pri-
lpravo. Ako Sc namrec to cudno rec
pritrdi ma automobil, pobere vsa-
ko kuro, raco ali Cos, katero sled
Mi povozi. Pa ne, samo to, nego lc
tudi oskube. izcisti in opeee.
Ko zavozi auto preko purana, Sc
Inekai sprozi in dve mehanicnl ro-
Xxi pograbita povozeno zival. Dru-
ge roke nitro populiio perje, po-
sebni nozi razrezeio zival ma kose.
nakar gredo ii nekam blizu stroia-
XII jih speee. Voda IL radilatorla
kaplia pocasi ma meso IN naprayl
tako zmahtno omako.
Nekai liudi ie ze kupilo move
pripravo. Ko so donna odprli svoie
automobile, da pregledajo, &c je
stroi v pravem staniu, Sd nasli V
niem trideset flntov ffno specene
kgiretine.
Glas svobode., 1922-01-03
v AEROPLANIH JE BODOC-
MOST.

Neka ameriSka firma je pray
kar naro6ila move vrste letalo, ka-
tero je naGrtal Slaven francoskl
letalec in letalski inzinir Louis
Breuget. Novo letalo Sc bO rabilo
"a polet preok oceana.
Mr.. Breuget je nedavno prero-
koval, da bodo njegova letala te-
ku treh let re redoma letela preko
Atlantika med Evropo In Ameri-
ko.
Izdelana bodo tako, da bOdo "a
mogla leteti "a ur brez prestanka
S hitrostio $50 mill ma uro. Nosila
bodo po trideset potnikOv i'll prt-
liago. AkO Sc to res zgodi, Sc bO
Europa "priblizala' Ameriki V
toliko, da bo lie en- dan oddaliena.
Aeroplani bodo plavali skozi
zrak tako magic kot znaSa hitroSt
zemljskega vrtenja. Al1o bi torei
letalo kreniIo obpoldne proti zapa-
du, bi bilo vedno pod opoldanskim
solncem. Vedno bi plulo torej po-
dnevi. V TAKEN sluGaju bi bill New
York oddaljen od Europe samo
Sest ur.
V sIuGaiu bodoGih vojn bo roi
takih letal uniGil S tonami bomb
Sc tako mogocno brodovje. =
Velikanske BONE ladiie bi ne bi-
lie drugega kot stare zelezo.
Breuget, ki napoveduje vse to-
dodaja Sc:
"Ljudie Sc smejejo takim pre-
trokovaniem, toda pray tako SO Sc
smeiali leta 184S, ko so nekateri
"blazneI" saniali, da Sc bo dale
paro porabiti "a gOnilno silo na
ladiah. ?"
Glas svobode., 1922-01-03
OSVOBOJENJE NADALJNId
VOJNIH JETNlkOV.

Washington, l. jan. = Kampa-
MIA "a osvobojenje preostalih po-
litienih jetnikov Sc bo po novem
letu nadaljevala S p0novlJeno sllo.
Predsednik Harding je sicer po-
milostil na bozicni dan "a politlc-
nih jetnikov, vstevSi Eygena V.
Debsa, toda to nj dovoli. 70 Sc Sc
he imenuie "generalna amnesti-
ja'. Sklepcni komitej "a pomilos-
Genie politicnih zlocincev .e Mdal
izjavo, V kateri pravi med dru-
gim:
"Splosna situaciia V dezeli ie
prav TAXA kot je bila pred zadnji-
mi pomiloScenii. V federalnih "a
porih Sc Sc vedno nahaia ckoli LOO
moz, XII so zaprti, ker so preglas-
no izrazili svoje mnenie tekom
voJne. Oni odsluzujejo kazen, ker
so prelomii espijonazni zakon,
katerega danes nj vec. LIZ kaksne-
ga razloga Sc ne ola pomiloscenja,
preostalim, XII so krivi prav take
ga greha k9t pomiloseeni, nj mo-
goce spoznati. +"
Predsednik Harding oeividno ne
soglasa s principom amnestije.
Tudi sedai Sc hoce nekako oprosti-
ii pred javnostio, ker ie pomilo-
still omenjenih "a moz. Pomilosce
ME teh opravieuje ma razne naci-
ne: nekatere Sc je pomilostilo radi
njihove visoke starosti, druge pa,
ker Jim ie doloeeni rok kazni re
skoro potekel.
Glas svobode., 1922-01-03
V KRALJESTVU FARAONOV
nj BILO PROHIBICIJE.

Y grobiScih V Lahunu in Gura-
hu V zgornjem delu Egipta Sc Va
Sc re die casa izllopavania in mt
zej pennsylvanjskega yseueiliSca
ie dobil cd tam ze wee sto predme-
tov. Ena najposledneisih zanimi-
vosti, katere je dobil reGeni muzei
je model pivovarne, lli ie star oko,
Ii 3700 let. Ia model ie postal vse-
uGiliScu DIR. Flinders-Petric.
KOt reGeno, model ie bill narejen
okoli 1900 let pred Kristusom in
kaze, da lie bilo pri MEM zaposlje-
nih okoli dvanaist oseb, ki 50 izde-
lovale pivo IL jeemena. Cello ieeme
novih luScin Sc ie naSlo "a kakc
pest.
Med drugimi zanimivimi pred
nett sta tudi diva colna 2 vesli III
jambori, Xxi sta "nosila duSe mrt
viii Egipeanov preko Mia. Dobi-
10 Sc je tudi vec lipov izrezenih Il
lesa, ki predstavliajo delavce pre-
Tito.
Glas svobode., 1922-01-03
TRoCKI PRoKLET IN IZ0B
CEN II zIDoVSKE CERKVE.

Neki berlinsk correspondent po-
foea ma Daily Express V Londonu,
da je bill boljSeviSH vOjni mini
ster Leon Trocki ma zeliO lastne-
ga oeeta izobGen IL zidovske GER
kve.
Trockiiev oee Sc imenuje Moi
xes Bronstefn in ia pra1 obtOz-
lici prot sinu, da ie ''zatajil We
60 oSetov", da ie nadalie "sOvra-
znik iudaizma" in da ie cello pO-
stal "prokletstvo cloveStya".
Trocki ie elovek mOdernega mi
sHenja in Sc seveda "za svetO We
TO oeetov" prav ME he zmeni in
gotovo Sc ne bo menil niti nal
mani "a izobcenie ali "a proklet-
two svoiega oeeta. ld ie versko
Ablazen. Bodoenost bo pa pokazala,
Zee lie res prokletstyo eloveStva ="
kot ga imenuje njegOv prlJazen
papa.
zidovski duhoven ie izobcil
kTroekija V syetiseu potrebniml
1ceremoniiami. Tedai je starr oee
kMoizes BronStein = da Sc pac prl-
slzrpi eastivrednemu Jehoyi = slna
kproklel tako kot ga zamore pro
klleti samo obozevalec Jehoye. Re
Sel ie:
"Hoeem, da ie proklet, prOklet
prokletstvom pogublienja, ka,
skorsn;o je bilo cd zaeetka vseta Il
reeeno samo proti sovraznikom
kboga = proklet nal bO tako' ola
NE DO vec "a NIGGA reSitve ma zem-
III, V nebesih ali peklu.
Veliki duhoven je eital sedem
strahotnih molitvic = Sedem pro.
kletstev in nato upihnil sedem
svee, kar pomenia, da je Troek5
proklet skozi vSo vecnOSt.
Tekom tega "svetega' Obreda
Sc je Trockiieva matt nahajala '
templiu in ko lie slisala mad sinOm
izrcGeno prokletstvo ie krikpila IN
Sc zgrudila nezavestna ma TIA
Starega verskega norca bl bllt
freba poslati V blaznicO.
Glas svobode., 1922-01-03
BOMBA.

V italijanSkem delu mesta Chi
cago je ma noyega leta dan eks-
plodirala bomba, katero so najbrz
polozili elani erne roke. Procelni
who'd grocerijske prodajalne An
dreja Scafadi ie eksplozija popoi-
mona zdrobila in istotako ie zdro-
bila vse okenske sipe ma sosednjih
hisah "a biloxi dalec ma vse strani.
Scafada in njegovo zeno je vrg-
la eksploziia IL postelje, druge ne
srece pa nj bio. Trgovec Je izpo-
vedal, ola je zadnjem septembrd
prejel pismo cd erne roke, V kate
rem Sc ie zahtevalo cd MEGA svoto
1000 dolariev, ri pa bilo poveda-
no, kie in kdai maj Sc tisti denar
izplaca.
V noci Cd zadniega decembra
do prvega januarja je eksplodira-
La bomba vezi sladcicarne Anto-
ma Ferrara v New Yorku. Petde-
set druzm V isti in sosednjih hisah
je V nocni obleki pribezalo ma mr.
zlo ulico velikem strahu. Oxen
ske sipe bliznjih prodajafn so bile.
zdrobljene in skupna skoda znasa
okoli pet tisoc dolariev.
Ferrara pripisuje polozenje
bombe svoiim zavistnim trgov-
skim tekLhecem
Glas svobode., 1922-01-03
BLAZNA SALA.

Nekateri strahotni Saljivci V
Chicago so V poslednjih par dneh
poyzrociE Smrt treh OgnjegaScev
Tekom vsega lanskega leta je IL
eubilo sest ognjegascev zivljenje '
izvrsevanju dolznosti, V tenn letu
Xxi je komai zaeelo, so re tri zrtve
in vse tri zrtve kriminalnega nor
"a, XII je "a 'salo" klical pozarno
,rambo. Znano ie, da kadar SO ga
,ilci kan pozvani, ne morejO vozi,
! poSasi temveG 2 naive6jo hitro-
tio. ker vGasih lie od njihOve br-
zine odvisno, Ge Sc resi- Mvljenja
,liudenl, katere zaiame. pOzar, ola
ne moreio ma presto. V niihovi ma
oil voznji Sc kaj rada pripeti ne
sreea. 10 so posledniih par dneh
prejeli vest pozaru, so drvell
svoiimi tezkimi automobile prot
doloeenem kraju, kier nj nihee We
del 0 kakem pozaru. Med pOtOma
Sc ie pripetila nesreea In poSledl-
ca ie. da so bill triie smrtnO po-
skodovani IN umrli V bolniSnici
nekai iih, ie bio mani nevarno po-
SIxodovanih.
Razpisana ie nagrada 1000 do
larjev, XII bo izplaeana onemu, h
bo naznanil lopova, ki je Oddal
lazniivi alarm. &c Sc oblastim po-
sreei norega zlikovca aretirati, bo
obtozen uboia.
Lansko leto lie smrtno ponesrecll
tudi en- ogniegasec radi enakega
vzroka. V teku posledniih sedem
LET je sest ogniegascev izgubilo
5ivlienie skozi te vrste zlocinske
"sale" Cd leta 1915 so razne po-
Stale eikaSke pozarne brambe 10
ibile mic mani kot 1887 lazniivih
y,ozarnih alarmov.
Glas svobode., 1922-01-03
AUToMAFICNo LETALo.

V Franciii so ' poslednjih dneh
preiskuSali move iznajdbe "a leta-
la. Ena vista novih letal lie auto
matiGnih, ki Sc dvigneio sama v
zrak in sama znoya pristanejo ma
zemlji. Ia MISC posebno vazna, va
znejSa so letala, ki Sc daio voditi
z zemlje, S pomoeio brezzicnih ma
pray.
Aeroplan, katerega Sc vodi po-
tom brezzienih naprav, je poseb-
no mnogo obetajoc. PoSlalo Sc be
lahko samega zrak brez pilota
in letel bo tia, kamOr mu bo uka-
zanO ter Sc od tam znova pov1nll
nazaj,
Sedanji poskusi so Sc izvrSili ta-
ko, da ie ma MEM bill sicer pilot,
toda lie sedel ma miru in pustil le-
talu svobodno volio, ki ie Seveda
prihajala bliznie postaie z brez-
zienimi napravami. Letalo je vse
pokorno ubogalo in lie tedaj, ko sc
ie obrnilo proti zemlii, da prista-
ne, je letalec wei komando mad
MIN,
Glas svobode., 1922-01-03
AvsrRAL1JA Sc .IpRAvLJA
MA VoJNO 81. PROFIT
KOMARJEM.

liz Sydneya Sc poroca, da je av-
stralsko mesto Adelaide dalo po-
voda, da ie VISA dezela zacela 81
stematicnim bojem proti nadlez-
MIN in bolezni razsirlaloclm ko-
marjem.
Imenovan ie bill komitej, XII je
izdelal pravila Ia vse Avstralca-
ne. Pravila dolocaio, kako Sc mo-
IA vsak drzavlian vdeleziti svete
vojske proti krvolochim bojevni
kom komarjevega rodu.
Kot ie znano Sc komarii mnozi-
10 V vodi. Samica leze jalcka Y
stojeeo vodo, IL niih sc izlezelo IL
cinke, Xxi tudi ziye vodi in sele
ko Sc preleviio komarie, zapu-
ste svojo mokro domovino.
Radi tega deistva bo moral vsak
Australian skrbeti, da so vse vod-
ne posode "a komarie nedosezn2,
zavarovane bodo morale blti 2 GO
-sto mrezo. Luze in mlakuze Sc bo
polio S petroleieml. Use "a napa-
jamie zivine, vodniaki IN drugi
prostori "a vodo bodo morali bitl
pokriti gosto zicno mrezo.
V ribnikih, relah, potoklh III
tolmunih parlih Sc bo golllo IN
pospesevalo V naiyecji mnozin+ Il
ste male ribice, ki Sc vecinoma IL
WHO od komarievih licink.
Strogo bo prepovedano puscatl
ma smetiseih stare skatlie ali ka-
korSnokoli drugaeno posodo, III
lahko drZi vodo.
Glas svobode., 1922-01-03
ITALIJANI NAMERILI TOPO-
We MA HRvASKo MESTo.

Neka brzojavka, ki je prisla v
London IL Rima. v Rim pa IL Tr-
sta, pravi da j. italijanska dred-
notka Dante Alighieri namerila
svoie topoye ma Sibenik, zahteva-
joea, da Hrvati pojasniio, zakaj so
napadli italiianske mornarie, XII
so ladije Audace dospeli V me-
sto.
Poroea Sc, da Sc blizaio dalma-
|tinskim vodam druge italijanske
bojne ladiie.
Hrvati so odgovorili laskim po-
lentariem, da so bill oni sami, to
je polentarii, krivi vsega nereda.
Italijani pa zopet praviio, da ie
kai takega nemogoce! Kako bi
mogli neki apostoli italiianske a.
nalfabetske kulture in la stilet-
to civilizaciie poceti kai takega. V
Trstu, Gorici in drugod so laski
fakinsli kulturisti zazigali In uni
cevali inStituciie slovenske pro-
svete, da jasno pokazejo kako vi
soko naobrazen narod SO. Kaj Sc
hoce, niihoya kultura Sc je rodila.
ko SO niihovi prednilSi naslado
opazovali gladijatorke boie in "e-
stetiene" prizore, ko SO divie NIL
Gene zveri trgale V arenah amfi-
teatrov brelsnocne suznie.
Glas svobode., 1922-01-03
ZAKAJ AMERIKA NE PRIPO
INA SOVJETSKE RUSIJE.

Federalni senator Joseph Fran
ce IL drzave Maryland je prijatelj
sovietske Rusiie in pomaga kjel
more pri akci!ji "a odpomoc stra-
daioGemu liudstvu Rusiii. On
pravi, da so razne Rusiii sovrazne
evropske drzave vodile doslei
spretno propaganda, katero SC
prepreeile, da bi Amerika pripo-
znala sovjetsko Rusiio.
Glas svobode., 1922-01-03
10000 RUsov v JUaosLAvIJI.

Kot Sc poroca IL TemiSvara, !ie
Jugoslavija odprla svoje gostolju-
bne duri 10000 Rusom, ko so jim
vse ostale visoko civilizirane drza-
We V Evropi zapirale vrata pred
nosom. VeGinoma recenih Rusov ie
dospelo IL Odesse, Novorossiska,
Sebastopola in drugih krajev
krimskega polotoka.
Franciia ie obljubila iugoslo-
vanski vladi, da hoce pomagati
nositi stroSke "a preskrbo, toda
doslej je vedno lie pustila mai Ju-
goslaviia sama plaza.
Cd omenienih 10000 Rusov y
,Jugoslaviii ie okoli 10000 MOI,
ZOO zen in 5000 otrok. Veeino-
ma Sc nahajaio V industriielnih
krajih in Ma poliih V severnem de-
lu Jugoslaviie. Okoli 5000 jih je
zaposljenih ia zeleznicah.
Okoli 5000 bivsih rusl1ih voia-
kov je Jugoslavija uporabila "a
obmejne straze in nudiio izbornc
sluzbo.
Rusi so razdelieni triintrideset
lxolonij, katerih vsaka ina svoiC
lastno Waldo. Mad vsemi pa ylada
komisi.ia, katero ie V ia :namen i
menovalo rusko ministrstvo "a zu
nanie zadeve. Rusom sc pustl, di
zive po svoiih starih tradiciiah kot
jih vescli. Niihovo skupno zivlie
Inje je tako popolno, da Sc rusllt
koloniie smatra skoro "a drzavo '
drzavi.
Naibrz MISC Rusi mixer na svc
tn tako zadovolini kot Jugosla
viii. Slednja namrec noce pozablt
kako zelo mnogo il je Rusija po
magala ko Sc lie vrsil strahovit
boi prot oholemu nemskemu i'm
perijalizmu, kakor so pozabile Ia
primer vse ostale ''viso5o civlllzl
rane" .drzave EYropi.
Glas svobode., 1922-01-03
S KAMNOM Sc SKRHA IN MA
BRUSI SEKIRO.

To bi velialo tudi "a Louisa
Machama IL Callawaya V Ncbra-
ski. Kuhal ie in prodajal zganje
fer bill pri TEN poslu uiet. Ohsojen
je bill na denarno globo, Satero .e
plaeal Sele, ko 81 ie zadostno svo-
to izposodil od svojih prijateljev.
Da poplaGa ia dolg ie zaeel zopet
kuhati in prodaiati zganie in bil
znoya MET, Zdaj lie V zaporu.
Glas svobode., 1922-01-03
NAJNovEJSA MISJA PAST.

V Chestertonu, Nd. ie neki tr-
govec z ziivimi ostrigami "izna-
Sc" jake izborno past IA male mi
Ske. Vedno 50 mu ii rodenti ma
pravljaH sitnoSti in Skodo. Pa je
nekega dne opazil, ola odprejo o
stlige svoii dve skoliki ma Siroko
da menda lazie dihaio. Toda ostri-
ga lie jake delikatna zivalica, ce le
prasek pade ma memo sluznato
kozo, takoi potegne Skoljki skupa5
in !iih drzi z nenavadno mocio.
To je dalo trgovcu = ki Sc piSe
Thomas ii. White = lepo ideJo
Cez noe ie postavil veGje ostrigc
ma rama mesta pc tleh. Ponoci sc
Sc Skolike odprle. Male miSke SC
Sc silno Gudile Gudnm ziyalicam '
koSGenih pokrovih. Da 81 jih od
blize ogledajo, so vtaknile motri
nos. Toda bridka resnica lie, ola sc
ne sme vtikati nosu vsako stvar
Ko poSGegeta mis- svoiimi brka-
mi memo kozo ostrige, slednja ta-
koi stisne Skoliki skupaj, minute
pozneie pa ze PLAYA duSa miske Y
veGna loviSGa.
Glas svobode., 1922-01-03
100 BRITISKIH LETAL, DA
VLADAJO MAD PUSCAVO.

V Angliii Sc sedai gradi sto We
,lil1ih voiaskih letal. Ma vsako be
pridelienih deset voiakov in dive
stroini puski potrebno municiio
Letala Sc bo rabilo V Mesopotami
il. kjer so potrebna "a hitre boje
proti tamoSniim puseavskim rodo-
vom. Vsak stroll bo stal 10000 do
lariev.
Glas svobode., 1922-01-03
AVSTRIJA zACNE z OBRATO.
i. VANJEM STAREGA ZLA-
TEGA RUDNIKA.

IL Dunaja prihaia porocilo, da
bo avstrijska vlada odprla zlate
rudnike dolinah na meiah med
Tirolsko in Solnograsko. Rudniki
so zelo start in posledniic so bill
obratovani petnajstem in Sest-
najstem stoletiu. Navadno iskanie
.je dalo okoli emo uneo zlata na
vsak ton gramoZa.
Glas svobode., 1922-01-03
BERACENJE JE VCASIH Do
Der POKLIC.

Y Madridu, glavnem spanskem
mestu, je policiia prijela beraca
Elisea Pic Rodrigueza. Dognala
ie, da ina "ubogi beteznik" veil
lSo posestvo tridesetimi glavami
goveie zivine in ma bankah mad
trideset tisoc dolarjev gotovine.
Use svoie premozenje je V teku
let naberacil.
Glas svobode., 1922-01-03
S21o,OOO IA HELIKOPTER

BritiSko mfnistrstvo "a zrako-
plovbo ie naznanilo, da plaza pet.
deset, tisoG liver (funtov sterlin
gov; $4,000 am. vred) "a prak-
tieen helikopter. To Sc pravi, "a
tako letalo. ki Sc bo zamoglo dvi-
gniti V zrak navpicno in bo zamo-
clio zraku obmirovati. kadar bi
Sila TAXA VOLTA letalca.
Glas svobode., 1922-01-03
rArALNo RAzBURJENJE.

Y Nashvillu, Ark. lie ma novega
.lota dan umrla Mrs. Mack
Tbompson cd razburienia, ko je
I,asela coreti V blizini neka hiSa.
Glas svobode., 1922-01-03
DIKTAToR IA poRTUGALsKo

Portugalska ie jake nemirna
dezela. Pravkar ie kabinet, kate
remu naeeluiu Cunha Leal, podal
resignaciio in odstopil. Govor Sc,
da bo ustanovlieno voiaSko ali ka-
ko drugaeno diktatorstyo.
Glas svobode., 1922-01-03
LANsKEM LETU

\ Sikaslxi deeki, ki meceio kane.
y; ! obuIiepe svetilke, napravib
tim skode mestu "a Oo'OOo do
Nv. Napravilo Sc je plakate' '
a.erih Sc apelira ma vse, ola bl ne
o,sii nepotrebne skode.
Glas svobode., 1922-01-03

Narcotic Sc ma Glas svooodsi
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1922-09-13
J. C. BROWN RESIGNS
INSURANCE PLACE
Resignation of Montpelier Man Be-
comes Effective
Oct. /.

Joseph G. Brown has cent to Cover
nor Hartness his resignation as insur
ance commissioner to become effective
Oct. |, when he win assume his duties
as secretary of the Green Mountain
Fire Insurance company, having ac
cepted the appointment offered him by
the executive committee of the com
pany Monday evening. after the com
mittee had accepted the resignation OF
William Ellis.
Mr. Brown has been insurance com.
missioner since the institution OF the
Office during the regime of Governor
Graham and has built up details Of the
office so that Vermont has received
much commendations by insurance com.
pany officials, outside as well as in
Vermont
He has made several changes which
have improved the service of the com.
panies doing business in Vermont. In
assuming the new office he will step
into field which he is well equipped
for. The company was originated for
the most part by Mr.. Brown, who
worked out many OF the details Of its
organization.
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1922-09-13
AGED MAN KILLED BY AUTO.
Hiram G. Cutting Hit By Ford When
Crossing Street.

st. Johnsbury, Sept. l3.--Hiram G.,
Cutting was the victim OF an automo-
bile accident yesterday noon from
which he died at $3.50 o'clock. Mr.. Cut
ting was over 70 years old and EN-
ployed at the Fairbanks Scale shops.
He was just crossing the street going
from his work to dinner and was
struck by Ford car owned by Steph-
en- Page, driven b1 Bernice G. Wilkie.
Mr.. Page stated after the accident that
Wilkie blew his horn, but Mr.. Cutting
seemingly became confused, stopped,
and then suddenly started on, only to
1e borne down by the machine Mr..
Cutting was carried into the Fairbanks
shops, where first aid measures re-
yealed that his left chest was crushed.
his right leg broken, besides undetcr-
mined internal injuries. He was
rushed TO Brightlook hospital, where
he died. Mr.. Cutting is survived by
his wife, a married SON and daughter
and several grandchildren.