SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-08-18
HISTORICKE KRrTlKY.
V Berline, rs. cervence, 1922.


Otazka dne zamestnavajc vzrusujici posledn dobou
verejne mnen Nemecku, bya: "Monarche nebo republ
ka?" ormy satnho zrizeni mali zde sve veke abory
stoupencu pfpravuc zmeft drive nebo pozde vzajem
ne ve silly Zavrazden zahranicnch Rahenaua
ukazao jak hluboka propas zee mezi nimi nchz Jede
povazue dnesni stavy defntivni druhy pre-
chodnou z odstranit BOZ republku vstoup Ne
mecku faze nejbzs doba ukaze ak dalece je
nemecky lid proniknu deou repubkansmu ably dovedl il
zasati a 81 il uhajt. "a m ~.. .,. -s,. .
Vvovenou stranou Nemecku e strana
ni jez kadry rekrutuj junkeru, byv
vysokeho dsojncva kapitaist vysoke byrokrace Iyto
spoecenske koere nemohou zapomenout veike mnuost
rozmachu nacionnho Nemecka pod egdou Hohenzolerd
odesku ich slvy niz slun bahobyu, JeZ Jim zast o.
vaa nperascka polka dynastie proo pfikladaji Ho'
henzolerm zsluhu re nmecky narod "a nez Sc po
kadaji piedevsim tyto spoecenske vrsky tax vysvhl
Naproi tomu druha cast n6meckeho du = jsou to sku
pny denokrack6 devsim denctvo potoms dsraokrati
cke supiny mesans uvazuje teto otazce zcea Jlnak
prpsje nemeckeho naroda posednich staetich
zsuze panovnickeho domu pruskeho nybrz jedne se
zdanos n6meceho du. Jen zcela alesne pfipisu
toizalst deeps velke ez veskery lid nemecky
konal ednomu jedinemu vladafskemu domu.
To je podstaa nazran obou tabori otazku vyznamu
dynaste pro nemecky narod Nebude nezamavc
podvati bze jak dnesni pokrokove Nemecko soud nj
Ia mnue cry byla celia historic spoutana ohledy ma CT
safsky hsork tudiz nemoh kritcky pravedve
uaost tykay pfedkG panujiciho rodu Nyn
jest inak historkove mohou psat svobodne
podai Hohenzolerd krticky bez obavy by
moho poskot jech karer nebo re by to moho mlti ma
sledky pro osobne.
velmi radi hovori zasluhach ktere
ohenzollerov6 zska Prusko Jne th6ma jest jim arci
neme thema zasluidch, ktere ucinl Hohenzoerove
behem 5O0eteho prskeho naroda Ike svemu
osobnimu prosp6chu.
Nepopira douh6 fade panovniku kteri tohotu
rodu vys byo par hlav nadanm neco vetsim nez pro-
strednim Vsak mnohem v6ts rada Hohenzoerd trund
bya slabeo charakeru, upne neschopnych nicemnych
marnotratnych
Zastavime dvou vyznacnych representan tohoto
du, poslednich dvou Vemn, nchz jeden pfedchdce
excsafe Vlema byl hohenzolerovskou egendou nazvar
"Velkym'. S1uecne vsak vse bylo vykonano jehe
vady byo d1em Bismarkovym Bedfich ILL., panoval sot
dni tomu byl tezce churav po nastoupi
lem H. tomto vyjhdfl Bismarck re spojue spatne
nosti vsech sych predkn re sova Bsmarckova OBJ
sahuj Grou pravdu Vlem H. pTekvapil svet bezmeznyn
slavomamem dcmysivosti We svych recech veebi
sebe provokova usavcnym beztaktnostmi
81 cast svehc nroda nybrz veskerou cznu Jeho nabubfe
lie feci teegrc nichz stale chub esknouci
nj "obrnenou pesti Nemecka, nichz sam jn1enova
admalem Atlartckeho oceanu svym vojakum narizova
by vzdy vSude hcspodafi ako Hunoye atd zpIsobily
re Nemecko doshhlo celem svee poves
zmira re nenecka potika bya sledovana vsemi
mi nejvetSi ncd0v6rou. tomu prspiya este nepredic
zene dplomacke kroky jako costa do Tangeru, do Aga
diru ad. dopisech adresovanych svemu brarovc by>
ruskemu ukazue Vlen ze veskerou poitku pesovs
jen vzhedem Ike svym dynastickym zajmum Vyzyvava
vyhruzna politika Vlemova byla poseze jednm once
hlavnch bodu ker5 vedy 1914 ke svetove vace jeh
byla tato valka pneho vyseni nemeckeho
du ke zhrouceni onoho vypynuvsinu.
Faktcky 81 z]ednal Hohenzolerove "zasluhu" jednu,
to tu ze 50olete onovani lcet stau nashroAzd
ohronne imeni cita lak Jeanu miardu n&fek. To-