Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-08-10
"LEGY REsEN"

kormanyz6 gr6f Teleki Pal, volt
miniszterelnokot es egyetemi ta-
mart a Magyar Cserkesz Szovet-
segben szervezett cserkesz-mozga-
lom legfobb vezetesere es iranyi-
tasara f6cserkessze nevezte XII, Ia
Ian mem lesz erdektelen, nehany
sz6t elmondani a cserkeszetrol, me-
lyet, sajnos, nalunk meg mem mel
tanyolnak erdeme szerint.
Az angol- haboruban tor
tent, Mafeking varosat burok
erosen szorongattak es kis va
ros vedelmere, melynek lakossa-
ga hatszaz feher asszonyb6l Is
gyermekbol es hetezer bensziil0tt
Dol allott, csak mintegy ezer~ferfi
allott rendelkezesre. A nagy szo-
rongatasban minden fegyvert fog
hato ferfira szikseg volt. A We
docsapat elegtelennek bizonyult
es ICY a parancsnok ARA a Condo
latra jutott, hogy varosban le-
vo fiukat is felhasznalja katonai
szlogalatra. A pr6ba fenyesen 81
keriilt, a fiuk kitun6en bevaltak
es f6leg mint kerekparos kuldon-
COX tettek ertekes szolgalatokat.
Maga Baden-Powell, a cserkeszet
kesobbi alapit6ja, emliti, hogy egy
alkalommal egy ilyen kerekparos
fiut megkerdezett, vajjon mem
fel-e siivito golyokt6l. Mem en-,
felelte biiszken a gyerek, hiszen
olyan gyorsan hajtok, hogy a 60
lyok mem birnak ut6lerni.
A tulajdonkepeni cserksezmoz-
galom 190S-ban kezd6dott. Elk
kor adta XII Baden-Powell vilaghi-
rive Walt konyvet ~ Scouting for
Boys, mely t0bb szazezer. peldany
ban terjedt ell vilagszerte es a cser
keszeknek valosagos bibliaja lett.
SzerzoJe igazi angol typus: lovas-
tiszt, vadasz, sportferfiu, haditu-
dosit6, zenesz, iro es pedag6gus.
Ezzel a k0nyvevel lett 8 a cserke-
seek apja, vagy mint maga szere-
nyen mondja, nagybacsija, kit oz
1920-i londoni nemzetk0zi cser-
keszgyiilekezet Macy lelkesedessel
a vilag focserkeszeve kialtott Xxi.
Ez hatvan0t ewes angol tabornok
ma mar fogalom: csak neve kezdS-
betiiivel B. P. jelzik. Az 3 szeme-
lyeben kozpontosul az egesz cser-
keszmozgalom. Erdekes, hogy ka
tona letere 3 is levonta a haboru
tanulsagait. A nemzetk0zi cser-
keszlap januari szamaban vezer-
clkket irt, melyben> k0vetkez5
figyelemremelto kijelentest tette:
" A vilaghaboru dulasa egyarant
durvan razott meg mindnyajun-
kat. Vilagosan latjuk, hogy meg
valtozott minden es hogy uj rend
dllott be. Egyik nemzet sem jobb
mar masiknal. A haboru megta-
nitott ra, hogy az anyagi es szel-
lemi viszonyok mai fejlodese mel
lett 0nmagunkat is meg kell re-
formalnunk es polgarosodas al
dasait ertelmesebben felhaszn5l-
nunk. A cserkeszmozgalomban sa-
jat szemUnkkel lathattuk cser-
kesztestverisegiink nemzetk0zi XII
es lattuk, hogy igazan
atertettik AIT cserkesszellemet,
a mely mem ismer kiilonbseget mem
zetek, vallasok, fajok es tarsadal-
mi osztalyok k0zott. Cserkesz-
szovetsegeink jo polgarokka ne
vel6 iskolak es celunk, hogy mas
orszagbeli cserkesztestvereinkkel
negalapitsuk bajtarsiassagot,
melyet Observation-Disclosures
neveziink. lily modon maid letre-
AIT k0lcs0nos egyseget es
Joindulatot, mely "a vilagot a be-
ke, boldogsag es haladas hazajava
fogja tenni.'' y
Ilyen magasztos idealokbol tap
lalkozik vilagszerte a cserkeszmoz-
galom, melynek foeelja, hogy a
fiukat epen abban korban, mi
kor az ifJu lelek benyomasokra
a legfogekonyabb, a hazaszeretet,
a becsUlet es munka szolgalata-
ba allitsa. Az iskolat kiegeszit0
jellemkepzo intezmeny cserks-
4 n - ri