davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

sertion and abandonment for period
of more than three years.
1t is ordered in the name of the
Commonwealth of Virginia that the
defendant appear here within ten
days after due publication hereof and
do what is necessary to protect de-
PENDANTS interest in this suit, and
that TINS oroer be also published, post
ed and mailed to defendant according
to law.
IeSte:
ELLIOTT F. HOFFMAN,
l3S-4wp. Clerk.
Dy kari r. Sullivan, deputy clerk.
ii. Noel Garner, Z. Z.
COMMONWEALTH Or VIRGINIA:
In the Circuit Court of the City
of Alexandria.
Ethel V. Stoner, complainant VS..
George A. Stoner, defendant. In
Chancery No. CTS.
An atndavit having been filed that
the defendant is q nonresident of this
State, and the Sergeant having made
such return upon process issued here
II, upon written application stating
defendants last known post office ad-
dress and place of abode, the follow
ing order of publication upon grounds
therein stated is entered.
The object of this suit is to obtain
a divorce mensa ct thorn from the
defendant on the ground of wiltul
desertlon and abandonment for per-
lod of less than three years, and at
the proper time to have the same
made a permanent divorce, and for
general relief.
II is ordered in the name of the
Commonwealth of Virginia that the
defendant appear mere within ten days
after due publication hereof and do
mat is necessary to protect defend
ants interest in this suit, and that
AIS order be also published, posted
and mailed to defendant according to
law.
Ieste:
ELLIOTT F. HOFFMAN,
136-4wp. Clerk
~ EAR r. Sullivan, deputy clerk.
=. Noel Garner, z. Q.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

S:37 am. tEXpress)
New York-Ncw Orleans
9:1T AM tEXpress) 1913 pm.
Washington Harrisonburg
9:22 am. (LocalJ Y:I3 p. IN.
347 pm. Birmingham Spec. 12:lSnoon
Washing ton- Harrisonburg
s4:l2 pm. (LocdD +ll:O3 Il. III.
e. Washington Charlottesville ..
4:2i (LocaD 1U:5S am.
Washington WarrentCn
5:22 (LocaD $50 Am.
New York Augusta AshVillc
1911 pm. (EXprcss) G:l3 am.
Washingto
1907 pm. (EXpress) S:2S am.
lO.l1 pm. Chattanooga Limited 1:28" III.
New YorkNew Orleans
11:12 pm. Limited .. 1923 ain.
'Daly except Sundays.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08
Classified Columns
WANTED

D-SALESWOMAN TO SPE-
cialize on Poultry Feeds; permanent
position. Walker Roberts, loo south
Union. A'f'A
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

$4,000, 100000 is the annual turn
over of the postal establishment.
$500, 100000 is the annual expenditure.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

100000 people arc depoSitors in the
postal savings, IS per cent Of which
are foreign extraction.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08
UNDERWOOD

TypewriterS $500 Down
Genuine Standard Underwood factory
rebuilt like new. Easy monthly pay
merits. Five years money back qua
rantee, address 202 South Pitt Street,
Alexandria, Va, after 500 p. NJ.
1926.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08
FOR RENT

FOR RENT-UP-TO-DATE BARBEk
sbop Tor colored service and also SIN
room house with Office ana au.0 iSe
pair shop VIM. Rocker q suns -Sn
Prince street.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

FOR RENT-APARTMENI' C-Ni- IA sn
sol Cameron 81.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08
FOR SALE

FOR RENT-FRONT ROOM; SECOND
floor. Call eos n. st. Asaph street
between 5 and 5:30 p. m. 156-Sp
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

FOR SALE-FORD TOURING CAR;
good tires and IS mechanically U. ~,
Apuly 3U7 south ST. Asaph Street
13l-4p-eod
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

ELLIOTT F. HOFFMAN,
13S-4wp. Clerk
Dy karl r. Sullivan, deputy clerk.
ii. Noel Garner, Z. Z.
Alexandria gazette. [volume] (Alexandria, D.C.) 1834-1974, 1922-06-08

| FOR SALE-GIRLS BICYCLE; GOOD
condition; half price. Call I'll SO.
( 81. Asapn St, phone 5lS-J. 1922
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1922-02-13
MANY NOPE CANS KICKED OVER
IN HIGH SCHOOL BASKET BALL


r'." r""o LIE '.n'v "'rH "."'H
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19

polgarsag erdeket kepviseli, a
mutt hagyomanyat vedi, kenytelen
egyiitt haladni azokkal a szocia-
listakkal, Xix tobbe-kevesbbe for
radalmi nyifatkozatokat tesznek,
es polgari kalapjuk alatt meg min
dig a frigiai WORDS sapkat viselik.
Most pedig vi verszerzodesrol hal
Flunk, mely mas neven, uj cegerrel
egyesiteni 6hajtja a kereszteny
partokat. "A szovetseget ma a
nemzetgyulesnek 1szi sziinet
elott valo utolso iilesen pattantot-
tax XII. Akik csinaltak, meglepe-
tesnek szantak. A kormanyz6-
part kebelebU indult mozgalom
es vannak, akik AIT allitjak, hogy
maga korlnany maig nit sem tu-
dott r6la.
Ha ez a >verszerzodes osszehozna
minden tisztes, hi, becsuletes en-
bert, Xxi itten dolgozni, epiteni, al
dozni akar, tekintet nelkul ARA,
milyen istent imad es milyen hitct
vail, ha egybeforrasztana minden-
kit, Xxi szereti a roget, melyen el,
anyanyelvet, melyet 'beszel, akkor
tapsolnank neki. De nem ez tor
tenik. Megint belsS hare indul,
mely eltavolit benniinket egymas-
tol, megtori polgari egyseget S a
szabadelvii polgarsagot bal fele
korbacsolja, abba a taborba, mely-
ben mines semmi keresni valoja.
A t0m0rulo partok italian uj er6re
kapnak. Maga a nemzet azonban
gy0ngiil. Felosztott orszagunkat
itthon is felosztjak. Exert erez-
! ziik veszedelmesnek, szerencsetlen-
segnek az ny, alakulast, akarcsak
szabadelvii-szocialista tomb0f
Franchet d 'Esperay kardja, mely
kinyult az idok sotetsegebol es ak
kor mindnyajunk feje folott lebe-
gett,s akarmilyen partaHasuak Is
voltunk, mas igazsagra mutat.
TIT csak egyetlen verszerzodes-
mex van joga: annak a testveri
frigynek, mely minden j6akaratu
magyart magaban foglaL-( Pest
lHirlap.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19
VI vERsZERZODES

Izgamas- yilagt0rtenelmi lelep-
lezesr6l olvasunk: Franchet d 'Es-
peray francia tabornok az ossze,
omlas utan mem kevesebbet akart,
mint folrohanni seregevel a Duna
menten elfoglalni Budapestet,
lBecset es Berlint. ] Kozepeuropa
akkor egyetlen meghoditott terri
let lett volna, egyetlen gyarmat,
mely .buzat es erect, aranyat es
verejteket' ad gyozonek. Hare
helyet csak sarcot. ii
A kalandos tervet = diploma
ciai iratok szerint = csak Gle
manceau lakadalyozta meg, XII
utolso pillanatban goromba STIR
gonyt menesztett hozza. 0 sem
pacifista. Vert6l cs0pog6 bajusz-
szal 'abrazoljak az elclapok es tig-
risnek nevezik. De a tigris is meg
sokalta az irtozatos parduc-ugrast
S mersekletre intette a forroveru
hadvezert.
Budapesten akkoriban az oktob-
rizmus 6szirozsaja viritott, a $50
szatyar, felelotlen "pacifizmus"
tobz6dott, mely Matt nehany szi-
mes katona nyugodtan "pacifikal-
hatja az ajult orszagot, belle
d0ntheti semmibe. A becsi $40
keyenyek tr6noltak itten, Xix ii
szelsobaloldal forradalmaraival
0sszefogva, szolamok edes klo-
roformjaval kabitottak magyar
sagot, mely ahelyett, hogy ontu-
datosan szallott volna sikra, osz-
talyokra tagozodva egymast mar
cangolta. a
Regi idok komor tanulsaga ez
es - sajnos = ma is nagyon lido
szeru. AIT kerdezziik, init tanul-
Etunk belole? Okt6ber szegyene,
bolsevizmns, roman megszallas
mem welt elegendo, hogy az 0ntu-
|datlanok felocsudjanak. Ujra
halljuk a burkelt vagy' mem bur-
kolt forradalom sziren-dalat S
mem alakulhat XII, termeszetesen,
mi egyseges, hatalmas arcvona-
lunk. Mintha gonosz man6k OIL
danak, xamit 0ssze kellene k0t-
nink. A szabadelvii tomb, mely a
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19

.Egeszssg, kitartas IS tiirelem.
EEgsszseges eszjaras Is itelS-kepes-
seq. Tapintat $ figyelmesseg. Me-
moria es fantazia. Humor. Tala-
lekonysag. s
Tltkari munkanal. yartassag a
|levelezesben. Megbizhatosag es
| udvariassag. Gondossag Szava-
hihetoseg, pontossag. Az analiti-
kai modszer ismerete. Talalekony
sag. Mindenre kiterjed6 altalanos
ismeret. Az iizletvitel es gazda.
sagi helyzetl behat6 ismerete. Seer
.vez6kepesseg. Tapintatossag,
Energia. Torekves. Egeszseges
eszjaras.
4
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19
ALLAs-KEREsES
Palyavalasztas. Ervsnyesiiles

Az eleter0s es ambiciozus fatal
ember eleteben alig van nehezebb
es kinosabb korilmeny az allaske-
'resesnel, illet6leg az allastalan-
sagnal. Mines elkeserit0bb dolog,
mint kenyszeruseggel. iizni egy
foglalkozast, amely meroben ellen
tetben all enunkkel, kivansagaink
kal, tehetseglnkkel. Az a fatal
ember, aki or0kos lazongassal
vegzi mindennapi munkajat, nem-
csak sajat eletet teszi tonkre, de
0ntudatlanul is kartekony befo-
lyast gyakorol kornyezetere is. AZ
ilyen ember, inert elkeseredett es
boldogtalan, a nagyk ozosseg mum
kajaban sem vehet reszt eredme-
nyesen, mintha tehetsegehez es
ratermettsegehez lilo munkat We
gene.
& Nannak bizonyOs munkak,
mint t6glahordas, ,svagy arokasas,
amelyeket,y mint minden mast el
kell syegeztetni, de- amelyekhez
szakkepzettseg egy<alan mem
sziksegeltetik. Epen olyan nagy
hiha, eD- ses idopazarlas, ha "a
zakkepzett embsr yegzi EFT q
mlpnkat, i mint amennyire hslgte1
len ha egyRolyan po1ioi66t, anEly
nagyobb tudast Is fsltetlen szak,
kepzettseget kiyan meg, egy tu-
datlan es hozza nema tert6 ,egysn
fogIal Ell. !
AZ ember Is lit legelsosor.
lban, fiataleinberekre golid0lunk ~
49,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19
Az EGYHAZI VISZONYOK Ia
NULMANYOZASARA JOTT
MAGYAR PAP


Rev. Bir6 Gyorgy budapest +.
kath. lelkesz napol1ban Ameri-
kaba erkezett a Cunard-vonal
"Saxonia |" newt hajojan. Az egy
hazi viszonyokat fogja tanulma
nyozni st. Louisban kesobb visz-
sza fog terni Magyarorszagba.
Rev. Biro az amerikai magyarsag
helyzetet is tanulmany targyava
,6hajtja tenni. Egyel6re New
Yorkban marad baratai latogata-
sara s nemsokara utnak indul
nyugat fele, mikor az utbaes6 fobb
magyar koloniakat is meg fogja Ii
,togatni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19

sagait szolgalja els6sorban. Mas
m6don epitik AIT az utat, mely ne
hez vas-truck-ok es gazdasagi gs-
-pek szallitasara val6 es mas mo-
don k0nnyii luxus utakat. Az
amerikai utak minden allamban
bizonyos elfogadott m6dszer see
rint epilnek, bar egeszen kulonos
eljaras sziikseges hegyi utaknal es
lejt6s videkeken es mas rendszer-
rel kesz1lnek a kozonseges orszag-
utak, valamint varosi boulevar-
dok.
Az utepites legnagyobb proble-
maja: al anyag beszerzese. Az
lit k0vetkez6 kis tortenet jellen-
z6 peldakent ,szolgalhat: az egyik
amerikai kisvaros tanacsa elhata-
rozta, hogy egy vi utat epittet.
IA varosi tanacs tagjai mind lei
kes, nagyszerii emberek, de szak-
ertelemmel egyikiik sem brit.
Tavoli videkr6l, meregdraga penz-
ert hozattak meg nakadam-nt
epitesehez sziikseges anyagot. Az
ut elkeszilt, de alig nehany av
alatt t0nkrement darabos, torme-
lekes lett, ugy, hogy siirg6s javi-
tasra volt sziikseg. A munkalato-
kat ekkor egy ut -epito mernok kap
ia meg, aki kozvetlent R0zelr6l sze-
rezte be az anyagokat es ICY ter
meszetesen sokkal olcs6bban sok-
kal jobb utat keszithetett, mint
mennyit varosi tanacs fizetett
fevekkel ezelott.
Lehetetlen volna e cikk kerete-
ben az utepites kiilonfele modjait
felsorolni. A. legaltalanosabb el-
jaras az u. n. makadam- -rendszer,
amt John Macadam utan neveztek
Ell. Macadam egy igen hires sk6t
utepit0 volt tizenkilencedik sza
fzad elso feleben.
A tortenelemben szereplo regl
nemzeteket az utepitesnel els6sor-
ban, katonai szempontok vezettek
es hasznat mindenkoron felismer-
tex. A Macy r6mai birodalom
uralmanak, hatalmanak erossege
bizonyos mertekben a jo utakon
mulott. A r6mai utakat t0bbnyi-
re meg bekeidoben katonak keszl-
tettek. Az orosz birodalom rende-
zetlen, elhanyagolt utai miatt ey-
szazadok ota csak lassan kepes
el5rehaladni Altalanosan ellis
inert teny, hogy az Egyesult ALA
mok jo utak teren vezet6 szere-
pet jatszik.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19
"A 20 UT A MODERN GAZDA-
sAeI ELET LEGF0BB TENYE-
Z0JE
Vilaghiriiek az amerikai utak.

Amint egy kol6nia megalakul, a
kozosseg els6 teendoje, hogy jo
utakat epitsen es lily modon szo-
ros kereskedelmi, ipari es' kultura-
lis ,kapcsolatot teremthessen szom-
szedaiyal es a fobb centrumokkal.
A jo ut ugyanis alapfeltetele a.
gazdasagi es kulturalis elet kifeJ-
lesztesenek. A j6 ut k0zelebb hoz-
"a az egesz emberiseget, egybekap
csol orszagokat es varosokat, ipart,
kereskedelmet,- kulturat teremt, a
megismereshez: ess megerteshez We.
yet. Valamely kozosseg szelleni
niv6jat mi sem bizonyithatja ele-
sebben, mint orszagutja es utcai.
IA jo ut elonyeit meg a legmuvelet
lenebb es legprimitivebb ember is
k0nnyen felismeri, csak ossze kell
hasonlitania kitiin0en flasztero-
zott varosi utcat egy pocsolyas ia
lusi diil6vel
Az allami es varosi hatosagok
belatvan a j6 ut rendkiviili fon-
tossagat, minden id6kben verseny-
re keltek j6l rendezett es sep
utak epiteseben. A j6 ut terme-
szetesen rengeteg penzt emeszt fel
es koz0sseg megad6ztatasat te-
szi sziiksegesse. sziiksegtelen vol
ma most bizonyitanunk, hogy a j6
ut befektetett penzt hany szaz-
szorosan fizeti vissza. Az Egyesiilt
Allamok foldmivelesiigyi. minisz-
terenek velemenye szerint: mig
egy elhanyagolt, rossz uton mint
egy % centbe keriil egy tonna
szallitasa mertf0ldenkint, addie
egy jol megepitett.. orszaguton
vagy varosi uton ugyanaz alig ke-
riil tobbe Ii centnel.
Meg inkabb ertekeljiik a j6 u;
elonyeit akkor, .ha megfigyeljulz
mily rohamosan emelkedik az in.
gatlan, telkek es farmok, hazak
es iizletek erteke oft, ahol jo Ut
tehat 10 0sszek0ttetes letezik. Az
utak epiteset kulonboz6 szempon,
tok iranyitjak. A gazdag varosi
ember j6 utat kivan aut6ja sza-
mara, a keresked0, hogy arujal
gyorsabban biztosabban szallit-
hasa, a farmer, hogy termekeii
idejeben es nehezseg. nelkul erts.
kesithesse. Az utak epitesenel te.
Mat mindig szem el6tt kell tartani
! hogy az milyen csoportok kiyan
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19
BENSON w. HoUGH
kerr az ohio egfobb torvenyszek bava

1920-ban meg lett valasztva ket
eyre az Ohio allami legfobb tor
venyszek birajava, Donohue birt
kit0ltetlen~idejere.
Hough birot mint lelkiismeretes
-k0ztisztvisel6t ismerik, XII eddig
minden megbizatasanak hozzaer-
tessel es becsulettel tett ,eleget
Mint a legfobb bir6sag fegyik bi-
raja, a toryenyt hiien es felelem.
nelkul alkalmazta mindenkivel
szemben egyarant exert meyer.
demli, hogy polgartarsai ujts
megvalasszak ct, XII mindenekfo
lott tisztakezu, erdemes ember.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19

: = : e ( Y 2 4,
Benson w. Hough Delaware
ben sziiletett. Mikor oklevelet
megkapta az ehioi allami egyetem-
tol, iigyvedi gyakorlatot folyta-
tott Delaware-ben. Kes6bb Viii
lis kormanyz6 kineyezte az ALA
mi milieia parancsnokava: Aha
boru folyama alatt ,parancsnoka
volt a sz0yetsegi 166-ik gyalogez-
rednek huszonket h6napot toll,-
tott fegyver alatt, ezen id6b6l ii
zennyolc h6napot Franciaorszag-
ban. XII lett tiintetve a. ,francia
"Croix' de Gnerre" es az aneri-
kai Distinguished Service Me
dal" erdemjelekkel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19

aki eletpalyat ohajt valasztani, a
XII tehat mar az elso fllasat bizo-
nyos jovobeli celzattal foglalJa Ell,
mielott valiant foglalkozast. elval-
lalna, gondoja j6l meg: megegye-
like a foglalkozas tehetsegevel es
terveiveL, nyilik-e alkalom ARA,
hogy energiajat, tndasat, ambicio-
jat eredmenyesen felhasznalhas-
sa es kepes lesz-e majdan a meg
kezdett foglalkozast jokedvvel es
megelegedessel folytatnig Hogy
meg k0zelebbr6l allNsuk be G. fon-
tos kerdest, helyes lesz talan egy
peldat felhoznunk. Tegyuk fel,
hogy egy kozepiskolai kepzettseg-
gel lbir6 leany,s anlire tanulma-
nyait befejezte, egy dobozgyarban
keres alkalmazast. sMielott a le-
any elfoglalna allasat a gyarban,
szukseges tisztaba jonnie mem
ohajtja-e tudasat, akaraterejet
mas iranyba vezetni, mem vagyik-
e bibizonyos szakfoglalkozas utan,
elbirja-e 0rok0si elegedetlenseg
nelkul a vallalt munkat, amelyct
minden komolyabb szalnadas nel-
kill eHoglalt. 9f
Koztudomasu dolog, hogy az
amerikai fiatalsagnak soklsl ma
gyobb, szabadabb tere nyiIik 10
|palyavalasztasra, mint barwely
mas orsgag fiainak. fAgszabad lls-
hetSsegeez cricket akkor fSeaiat-
juk fel csak igazan, ha elgondel-
juk, hogy alig nehany eyszazad
el6tt .aa legsz0rnyiibb 6nkenyura-
lom alatt csak a kivalasztottak
birtak jogokkai IS szabadsaggaL
! mig q rabssolgak Is d tarsadaiom
II 7 j Z sSs+,s.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19

(W) Az egyik angolnyelvii TO-
lyoirat t0ke es munka or0kos
kutya-macska-harcarol S. az ez al
: tai okozott nagy vesztesegekrol
szolva, AIT mondja, hogy sztrajk-
kerdest meg kell vegre oldani
inert turhetetlen annak gondola-
ia, hogy az emberiseg egesz mutt
janak folyaman mem alakqlt ki
olyan ipari rendszer, mely lepten-
nyomon lie ne torne t6ke es mum
ka folytonos torzsalkodasa miatt.
Az emberiseg mem birja ell allan
doan a haborus allapot vesztese-
geit, pedig a toke es munka or0-
kos kiizdelme csak olyan hiabava-
10 es sziiksegtelen vesztesegekks1
jar mint nemzetek haberusko-
dasa.
EFT az 0r0kos harcot elobb vagy
utobb meg kell sziintetni nemcsak
harmadik erdekelt fel, kozon-
seq biztonsaga kedveert, hanem a
t0ke es munka erdekeben is, inert
barmi legyen is az elony, melyet
az egyik vagy mask fel pillanat-
nyilag nyer sztrajk- gyozelem ese-
ten, mindent egybevetve megis
vesztes mindaketto.
Evekkel ezelott AIT hittek, hogy
a sztrajk -kerdes celhozvezet0 meg
oldasa munkassag eroszakos ell
nyomasaban, szervezeteinek let0-
reseben es az egyes embernek ARA
val6 Representation rejlik, hogy
szakkepzettseget es munkaerejst
maganalkudozas alapjan adja ell "a
munkaad6 gyarosoknak.
Ma mar tudjak azok, kiknek ext
tudniuk kell, hogy az elintezesnek
cz modja - bar teljesen megfe-
lelne a munkaad6k kivansaganak
egyaltalan mem a helyes, mem a
celhozvezeto formaja kerdes
megoldasanak.
A szocialista AIT mondja, hogy
kerdes megoldasanak egyediil
helyes modja a birtokjog, a ma
gantulajdon me gsziinteteseben rej-
lik, olyankepen, hogy a gyarakat
es banyakat, szoval az ipari teye-
kenysegnek muhelyeit, vagy az al
lam vegye at vagy pedig az azok-
ban dolgozo munkasok maguk.
Eltekintve annak vitatasatol, hogy
ez az elmelet helyes-e vagy mem,
az majdnem bizonyos, hogy szo-
cialista-the6ria helyesseget vagy
helytelenseget az Egyesult ALA
mokban mem fogjak kipr6balni,
A single-taxer (annak az elme-
letnek kovetoje, mely szerint csak
a f0ldtulajdonos fizessen ad6t,
mas -nem) AIT mondja, hogy a fold
magantulaj jdona az Okla minden
ipari bajnak, koztik a sztrajknak
is. "A fold tulajdonjoganak meg
sziintevel az ipari tevekenysfg
ugy fellendilne, hogy minden dol
gozni akar6 embernek lenne allan
do munkaja olyan magas fizetes
mellett, hogy sztrajk lehet6sege
XII lenne zarva. A single tax ell
meletenek megvalositasa azenban
a legjobb esetben is csak kiserlete.
yes lenne, olyan kiserletezes, meiy.
r6l az amerikai nep ha1lani sem
akarna, mint a hogy most is mil.
lidk alig tudnak a single tax-moz-
gallon lstezsserSl.: Kiil6nbsn IS u
single tax elmel elste csak snagsyor
tayoli Sixzohyban dll Az liparisba'
jok gyakorlati megold dasanak k6r
d6sevel.
A rnunkassag er6szakos elnyo
masanak gondolatat feladva, ne
ihany evveI ezel5tt naext5k'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-10-19
A sZTRAJK. .KERDEs EssZERU MEGoLDAsA

kepvisel6i a bekulekenyseg es mel
tanyossag terere leptek es nj rend-
szaballyal pr6baltak meg sztraj-
koknak elejet venni. Eletbeleptet-
tex ugyanis AIT a tervet, mely a
munkasok egy reszenek = hosz-
szabb ideig tarto, fii5 szolgalataik
elismeresenl = az ipari iizem hasz-
tnaban val6 reszesedest biztositott
olyanforman, hogy lehetSye tettel1
nekik reszvenyek megszerzeset,
tovabba az igazgat6sagban valo
kepviseltetesiik altal az iizem ira
nyitasara val6 befolyast stb. Ez "a
terv sem bizonyult, az evek soran,
olyannak, mely barmi gyakorlati
ertekkel birt volna, inert a sztraj-
koktf mem akadalyozta meg. FL
gyelemremelto koriilmeny, hogy
az ilyen haszonreszesedesi terve-
ket lassan-l -lassan elejtettek, atgy,
hogy most mar hallani is alig le-
het rolnk.
] A munkas-szervezetek k0z0tt -
fmelyekbe a dolgozo nep milliei
tartoznak egyetlenegy sincs,
mely celjava tiizte volna XII a
1 sztrajkok lehetetlenne tetelere
valo t0rekvest. Az uni6k focelj ia +:
a munkaviszonyok javitasa, a
munkaido r0viditese, a fizetss
emelese. Ezen celok eIereseben
epen a sztrajk leger8sebb fegyye-
riik.
A sztrajk csak okozat, melta-
nyossag elvet melloz0 gazdasagi
viszonyok k0vetkezmenye. a
sztraikokat okoz6 hiba a fenall6
gazdasagi rendszerben gy0kerezik.
A rendszert kell tehat megvaltoz-
tatni, hogy ne legyen kenyszerito
sziikseg munka t0meges besziin-
tetesere.
A toke es munka egymask0zti
viszonyat meg lehetne valtoztatni,
a sztrajkok lehetetlenne tetelenel1
remenyevel. tobbek koz0tt k0-
yetkez6 modon is:
/ 1. A munkas olyan fizetest kap-
jon, hogy csalAdjat tisztessegesen
eltarthassa. Z fizetesnek lepest
kellene tartania az eletszuksegleti
cikkek aranak hullamzasava',
hogy teljes erteke allando marad-
hasson.
2. A munkast biztositani kell a
Imunkajabol valo hirtelen elbocsa-
Etas ellen.
/. 3. Gondoskodni kell arr6l, hogy
ljovedelme ne csappanjon meg be-
Itegseg vagy baleset kovetkezte-
| ben.
| 4. Ell kell ismerni a munkasok
ljogat a szeryeskedesre Is a4fize-
tesert valosegyiittes alkudozasra.
/ 5. Al munkast biztositani kell a
tsziikseg ellen az aggherral beall6
munkakeptelenseg esetsre.
i 6. A munkayiszonyokat es a
lmunkaidot smeltanyossag alap-
jan kell szabalyozni.
i Ha peldahlsazs sEgyesiilt Allamok
! lkormanya biztositana p mnnka-
ljsoknak mindezen jogokst, ugy VII
Iszont elvarhatna, hogy dolgozf
tnkp kotelezzes smagat a sztraikok.
lltdl valo taft6 zkodasra, ha mind
jart csak meghatarozott id0re is
Az samsrikai pSp foatpsabb ke-'
I lldessk oldott mar, mint .
/ fsmillyen 3 sztfaj jkok kerd desc stez1
lis meg sfogja oldani, ha komolyaf
Z hozzaS fog; de- ezi a megoldas csal
az emberszeretet, a meltanyossag
II masok joganak kenyszer nelkii
-lval6 elismerfse Is tiszteletben tar
sEtasa alapj&n lehets6ges.