davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
A NYAR BEALLTAVAL TOBB
TALC sZUKSEGEs

Az eb nyelveben, az ember tes-
teben izzad. A nyar Zorro nap
jain Tale felfrissit a hasznal6t
his, kenyelmes allapotban tart.ja
A bebinek fiirdes utan, a ferfi-
mex borotvalkozas utan, ugyszin-
ten teugerparton tartozkodok
napsiit0tte karjain, vallan es lab
szaraint talc-por kellemes erz6st
biztosit. Els valamennyi talcum-
por k0z0tt a hires COLGATE &
co. ceg keszitmenyenek van a
legjobb hirneve. A COLGATE
TALC POROK a legvalogatottabb
anyagokbol keszjilnek, a legna-
gyobb gonddal, szakert6k gyakor-
lott kezei altal. Eek porok el-
ragadoan vannak parfiimirozva es
hatasosan rothadast-akadalyozok
A COLGATE TALC POROK
minden gy6gyszertarban es de-
partment kereskedesben kapha-
tok. A talcum-porok boseges hasz
nalata elomozditja kenyelmet
Zorro nyari napokon.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
ka legtobb agaban regen lepipalta
az egesz vilagot.
"Dolgozni, enni, mulatni"


Amerikaban mines parbaj,
hacsak nem amerikai." Ha va
laki megserti a masikat, rogton
vetkoznek is es gyeriink csak
Megindul box-merk6zes. XII
vancsi embergyiirii veszi korul az
ellenfeleket es tapsban reszesitik
a gyoztest. Amerikaban ICY inte-
xix ell a csirkep0roket. A boxolas
az amerlkaiak nemzeti sportja.
Els sport az is, hogy ha valaki har-
mincszor lekracholt, harminc-
egyedikszer biztosan talpra all es
"eletet4 csinal, " a hogyan Ameri-
kaban mondjak. Alkalmat adnak
a munkara es kimelik a munkast.
A munkanelkiili sem nez elebe az
ehenhalasnak. Ha kimutatja,
hogy 0nhibajan kiviil Walt mum
kaneikiilive, meszaros, fiisze-
res keszsegesen hitelez neki be-
csiiletszora.
Csak szombaton "lumpol-
nak'' az amerikaiak. Ilyenkor
hajnalig maradnak ebren es ho-
dolnak szenvedelyeiknek. LATHAM
reform -zsidok templomat> New
Yorkban, hol vasarnap van az
istentisztelet, mem ,szombaton, es
hajadonfovel imadkoznak az IL
| raelitak. Valosaggal unikum a
Washington meyer zsidotemplom,
a hol 6-zisdo ritus szerint imadkoz-
max. Szeduletesen sok a mozi.
Val6sagos mozipalotak negy- hat
ezer ferohelylyel. Igazi naiv ke-
d6lyii es j6lelkiiletii az amcrikai
nep. Harom jelszava van: Dol
gozni, enni es mulatni. Regebben
Isok penzt kuldtek Eur0paba,
utobb azonban gondoltak egyet es
becsuktak a penztarcat. Megtud-
tax ugyanis, hosy sok gazdag
ember is "megvagta" az ameri-
kaiakat. Ebbol levontak kon-
zekvenciat. A reklamhoz is .er,
tenek am! Millioszamra ont tiak
a fenyt a villanylampak az ere d
celra kiszemelt helyeken. A ban
kok ejjel is olgoznak es detektiv
meg rend6rfedezettel szallitjak ;
penzt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27

S.JF
losaggal oriasok es .minden hazban
van legalaobb egy ilyen masina
Ez a legnepszeriibb zeneszerszam
Amerikaban. Ki-ki az otthonaba
varazsolja leeszeob opera aria
kat. ,Konyvet nem igen olvasnak
az amerikaiak. A zenc es a kar-
tya foglalja le szabad idejik ja-
vareszet.
Szaguldo vonatok
A forgalom szedit0. A new yor-
XII Subway-n, vagyis f0ldalatti vii
Jameson es vasutvonalakon poko-
Ii a kattogas es szediiletes lar
ma. Egyik expressvonat kergeti
a masikat S az utcakon is olyan
az iram, mihez merten peldaul
Paris utcai elete nevetseges minia-
tiir. Csodalatos emberhullamok
homp0ly0gnek az Union vagy a
Times-Square-en. A williamson
OF cent a jegy ara ezzel a jegy-
gyel akar egy hetig is ritazhatib
az amerikai, ha meg mem unja. A
villamoskocsik ajtaja automati-
| kusan nvilik es csuk6dik. OFT mem
lehet lepcson l6gni. A g0zparipal1
pedig negy-nyolc sinparon sza-
guldanak hatalmas acelkocsikkal
es igazi demokratikus k0nt0sben.
Mines els6, masodik, harmadik
osztaly Egyforma kupek vannak,
a hol a milliardos eppen olyan he
lyet kap, mint az iistfoltoz6. A Xxi
mem secret hattal iilni a menet-
iranynak, megfordithatja szeket,
merre iolesik. Kiil0n hal0kocsik
allnak az utasok rendelkezesere
szeles Macy -agyakkal es villany-
vilagitassal. Nyugodtan alhatik
mindenki, inert bar szazhusz-
szazotven Kilometres sebesseggcl
szaguldanak vonatok, olyan nyu-
godtan allnak meg es indulnak ell,
hogy szinte eszre sem lehet ven
nj. Nyilegyenesek a vasuti palyak,
mines kanyarulat. Azert tudnak
olyan remuletes iramban rohanni
vonatok. Az utas kiteszi a cipo-
jet haloszalonja ajtaja ele ne
ger mas rendre kipucolja a labbe-
lit. Kiilon mosd6 hivogatja tisz-
talkodasra reggel az utasokat. A
XII kenyes, meleg vizben mosakod-
hatik, a kinek faj feje, hideg
borogatast tehet rea. Merit errol is
gondoskodnak bosegesen az anne
rikai vasutasok. Frissen, kialud-
tan, megborotvalkozva hagyhat-
ia ell a legtorzohborzabb ferfi is a
vonatot mindez alig huszon0t
centbe kerill.
Az amerikai gyermek es no
Amerikaban a gyermek a
nagyhatalom. Scent es serthetet-
len. Ezt kincset vedik ezernyi
eberseggel es szlgoru torvenyek-
kel. Lenyegesen megszoritottak a
sziilok hatalmat. Az anya peldaul
nem utheti meg a gyermeket,
inert nyomban letartoztatjak es
elzarjak. Mar tizenket ewes kora-
ban munkahoz lat a szegenyebb
sorsu sziilok gyermeke es . is dol
lart csinal maganak. Lakasert es
kosztert ugy fizet az anyjanak,
mint sbarmelyik sidegens haSott lax
mex. Magyarorszagon hazai spe-
cialitas liba-pasztorkodas. Anne
rikaban tizenket ewes koraig min
den gyermek q konyvet forgatja.
N:-cs :slolsLe-ulo. Bizoayos kor-
ban mar Rer illik erdeklodpi az
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
szOBAK KIAD0K.

Ket butorozatlan szoba kilon
feljarattal, Macy nyari sleeping
porccsal kiado. Macy dupla ga
razs. Street car kozvetlen KID
zeleben, &c. car fare. B0vebb in
formaciot ad; S. Pekarcsik, az
Amerikai Magyar Hirlap nyom
dajaban. Mindket telefon. La
kas telefon: Auto. 1856.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
HA MAsUTT vAsARoI,

OlLtoS leHeU dUDdu, hOSy 10 gepet kdp
mask ember vesztesegenek el6ny6t.
HA MAsUTT vAsARoI.
ugy atveszi mask ember bajait Mi
kivalasztjuk kocsijainkat es az arakat
is. Egyetlen, hasznalt automobilokat
kezelo kereskedo sem teheti ezt. Eek
csak AIT ajanljak onhek, amin az vi
gepeket vasarl6k tul akarnak adni.
GONDoLKozzoN!
BALSER MOTOR SALES & SERVICE
COMPANY
Arlington ST., Belmont ays.-n6l
Main 7742.
szakerto jayitas, 9oc orankint. Ha
y on niness megelegedve, ne fizessen.
1920 Jordan, 7 ileses touring car,
olyan, mint az nj, legjobb vetel
Youngstownban, $1l50.0o Ugyszintea
20 mas geP. Valaszthat mindenf6le
modelpen, mintabaA Is keszitmenyben.
Ee.esse tel Ra!ser-t.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
ELADo HAz

igen olcson a 1884 Manhatten
avenuen. OF szoba, konyha, stb.
Barmikor johet megnezni.. Mrs.
Majzik, tulajdonos. Elad6
BoRBELY UzLET a 1854 Salt
Spring roadon telekkel egyiitt,
igen olcs6n. Erdeklodjon oft.
Mindket vetel kitino Is olcso.
Jojjon azonnal. s,,.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
Vasaroljon hasznalt automobile
BALSER-TOL

S biztos lehet abban, hogy jo gepet kap
5 a mask ember vesztesegenek el5nyet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
KEREST'ETIK

egy jo magyar lany vagy asszony
hazimunkara. 10 fizetss es kitii-
to hely. Esetleg hazamehet min
den este. Cim: 445 Willis ave.
Telefon: Auto. 1896.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27

ELAD0 4 SZOBAS COTTAGE
es ket arok-hazhely, 1874 Millet
es Connecticut ave.-i sarok INA
honing avenuei car line). Villany,
kettos- garazs, modern felszereles.
Lathato minden idoben. Telefon:
auto. 94814. (72,3,10)
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27

Nit lat egy budapesti ember az
ujvilagban?- -Szediiletes IRAN
dollar utan

(Az alabbi leirast budapes-
ii AZ Ujsag" cimii napilapbol
vettuk at. Grosshandler Vii
mos, XII elbeszeli benne Ameri-
kaban nyert benyomasait,
Grosshandler N.-nek, a lapun-
kat kiado United Printing Co.
iizletvezet6jenek es alelnoke-
mex fivere. .Nehany erthet6 cs
elnezheto teved6st kiveve,
Grosshandler Vilmos ur erdeke-
sen beszeli el tapasztalatait.
Furcsa vilag az az Amerika, o
hol azok hires "nagybacsik I"
laknak es a honnan oily kedvesen
Eiildtek dollarokat lerongyolt ma
gyaroknak gazdag rokonok.
Ilyen meszirol nezve: val6saggal
alomvilag. Hiszen csak harom-
szoros dragasag tul az Oceanon.
S Amerikaban mines ejszakai ribil-
lio, mem ismerik az "egyeni ak
ciokat. - Az emberek dolgoznak
es szeretik az eletet. Az alabbiak-
ban egy kis kepet festUnk ha-
talmas vilaghatalom gazdasagi,
tarsadalmi, szocialis es kulturalis
viszonyair6l. Hatha okulnak be-
lole, akiknek okuk van ra. Gross
handler Vilmos budapest keres-
kedo, - ki hosszabb ideig jarta
Amerikat most teri vissza ma
gyar f0varosba, = ezeket mondta
el NEUTRALITY-SUSPICIOUS. tengerentuli
elmenyeir6l:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27

a hol akarja., Rengeteg sok az is
kola es meg tobb konyvtar. A
legkisebb faluban is van tanfo-
lyam, hol ingyen tanitjak az
embereket az angol nyelvre. A
szinhazert sem kell a szomszedba
menni. A kinek az a vagya, XIII
Ion zsid6 szinhazba is elsetalhat,
a hol zsargon-nyelven hallgathat
eloadast. Al gyermekek hem ten
feregnek az utcan. A gyermek-
mex az iskolaban a helye es szive-
sen is megy oda. Piheno oraiban
elsetal hata.mas parkba min
den amerikai varos biiszkelkedik
ezzel a higienikus alkotassal = s
6rak hosszat bolyonghat aszfalto-
zott utakon, gyonyorIseges fax
es bokrok arnyekaban.
Nos es a divat? A nok szen
zaciosan olt0zkodnek. "a ferfiak
egy ruhat csinaltatnak egyszerre,
S ha meguntak, ujat rendelnek d
szabonal. A regit egyszeriien ell
dobjak. Mem artana, ha ezt sok
holmit valami szervezet 0ssze tud-
ma gyiijteni., Az europaiak tovabb
nyiihetnek eveken keresztil. Ep-
pen ilyen pazarlas van az etelfe-
lex ben is. Az amerikai borzasz-
toan sokat eszik, de sokat pazarol
is a hulladek szinte teljesen kar-
bayesz., Normalisan huszon0t- -har-
mine dollar az amerikai ember
keresete s exert mar tud uj 81
tonyt csinaltatni. Europaban nem
tudjak utanuk csinalni aezt a
kunsztot. Az amerikaiak termel-
nek, de fogyasztanak is jocskan.
S bar gazdasagi depresszio alatt
sall al ujvillag, messze vannak meg
a ketsegbeesest6l. Annyi proble-
mat oldottak meg, hogy gazda-
sagi krizissel is megbirk6znak es
kitalaljak a modjat, hogyan kell
exportalni.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
KIAD0

harom sep szoba, kiilon bejarat-
tai es fiirdovel. Ugyanott egy jo
garage, kozel ket st. car vonalhoz.
144O South ave. Eddie j. Darazs.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27

- akar f1uk, akar leanyok - no
Cyan sz6rakoznak szabad idejuk-
ben. A leany mem ker kimen6t a
csaladjat6l. Mem is kerdezik, no.
va megy es mikor ter vissza +? Meg
biznak benne es tisztelik 0nallo-
sagat. Amerikaban k0nnyen megy
a hazassagkotes, miutan mem gaz-
dasagi problema, hiszen mind q
ket fel keres. OFT n0k is ugy
dolgoznak, hogy veszelyes vetely-
tarsaik a ferfiaknak. Ez mum
kairam azonban nyomot ,hagy
n6k lelken es fiziol6giai berende-
zettsegen. Faradtak es hidegek.
Sapadt az arcuk, amt azzal palas-
tolnak, hogy a munka vegeztevel
! lisztfeherre festik XII arcukat es
megypirossa az ajkukat. Valosag-
gal dummeraugusztok ebb6l
szempontbol Szegeny es gazdag,
Greg es fatal egyarant hodol a di-
vatnak. Villamoson, utcasarkon
eloszedik pudert, festeket es
kenik -mazoljak az arcukat csoda-
latos hidegverrel.
Mem ritkasag, sot eppen szabaly,
hogy a leanyok mar tizenharom
tves korukban kovetik nagyokat
az arcfesteszet teren. Ez divat es
clfogadott tarsadalmi szokas.
Mem is no, XII mem festi magat.
= Egesz Amerikaban nincsen
kavehaz. ANIMAL t0bb a klub Is
Eegyeb egyesiilet, hol az esti orak
ban hpiheni magat az amerikai
tafsadalom. Ebben is no vezet.
Valosaggal rahszolgaya teszi a fer
fit, A ferj uraknak belle kell to-
rodniok abba, shogy .sajatkezilleg
mossak XII a pelenkat es guritgas-
SAX a gyermekkocsit, mialatt az
asszony kartyazik, sportol, vagy a
klubban szorakozik. s Amerika-
ban is k0nnyelmuek nok. Ez =
ugy latszik = vilagbetegseg. Szaz
Idollarosokban kartyaznak.
Szesz, tanc, sajto
= Mi6ta italtilalom van, t0bbet
isznak, mint azelott. Kalifornia
Dol csempeszik be a whyskit, q
pezsgot, a bort es otthm sziircs0l-
getik a ''merget Rengeteg soR
a reszeg ember, mar alig tudnak
boldogulni veliik. Egyebkent
nagy fordulat el6tt all a szeszti
llalmi t0rveny. A Labor Fedora
: tion newt munkasszovetseg -
melynek mintegy otmilllo tagj:
van = valasztasi presztizs- -kerdest
csinal abbol, hogy t0riiljek 81 :
"barbar torvenyt" es ujra enged
: jek meg a s0r es a Dor elvezeset
Egesz bizonyosan ell is erik celju
, kat.
: - Amerika tancoriilet igaz
hazaja. Mar delel0tt tiz 6rakol
: kezdik a mulatsagot az elokel0bl
hotelekben es rogyasig tancolnalz
= Eur6pai szemmel meg SEN
lehet merni, micsoda hatalma var
Amerikaban a sajtonak. Amerika
ban az tortenik, a nit a sajto akar
Termeszetesen mas hangot ell SEN
turne az amerikai, csak a liberail
sat. Rengeteg a zsido lap. Csab
New Yorkban mintegy ketezel
zsid6 ujsag jelenik meg. Szamos
lap heber betukkel kinaltatja ma
CAT az olvas6nak. A XII csak OIL
WASN'T tud Amerikaban, = mar pc
dig a hat ewes koron tul mindenki
erti ezt mesterseget, = mind
eszi lapokat. E nelkul mem is
tudnanak elni az amerikaiak. S
a rikkancs nappal ujsagot arusit
este szepen elmegy az iskolaba
vasszorgalommal tanul es hus7
ewes koraban mern0k, orvos vagy
tanar lesz belole. Ingyen kappa
a szellemi kincset. Els oft kappa
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
(@Egyrol- ol-Masrol@
R0vid korseta Amerikaban

gulni. Neha harminc-negyven XII
iometernyire van a gyar lak6he+
lyetol. EFT, az utat bajos volna
vicinalison 'vagy budapest szaba-
su williamson megtenni. Gazolint
hasznalnak autohajtasra, a mi sok-
kal olcsobb, mint a benzin.
A pihenes oral
- Delutan hat orakor leteszik
a szerszamot mindenki haza
igyekszik. Autok rajai lepik 81
ujra az utcakat IS expresszvona-
tok telnek meg zsufolasig munkas-
emberekkel, a Xix csaladjaikhoz
sietnek vissza. Mindenki at0lt0-
xix es kellemesse teszi elet6t.
Moving picture showlxba (mozl)
mennek, vagy klubokba sietnek,
de legszivesebben csaladi 0sszejo-
vetelt rendeznek es gramofon-szo
mellett kartyazgatnak. Negy-ot
csalad verodik ossze a n0k is XII
veszik resziiket a kartyajatekb5l
SGT eppen a n6k dix ktaljak az ira
mot, Ok legszenyedelyesebb
poker jatekosok. Minden Macy
ban megy. A gramofonok is va
losaggal oriasok es .minden hazban
van legalaobb egy ilyen masina
Ez a legnepszeriibb zeneszerszam
Amerikaban. Ki-ki az otthonaba
varazsolja a leesze5b opera-aria-
kat. 7Konyvet nem igen olvasnak
.az amerlkaiak. A zenc es a kar.
tya foglalja lie szabad idejik ia
vareszet.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
GYORs ELUTAzAs VEGE'rT

6 szobas haz, viz, gaz, villany,
fiirdoszoba, padlas, pince es min
den mas kenyelemmel felszerelve,
igen olcson elado. Cim: 1884 Oak
wood Ave-, Youngstown, O.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27
Amerikaiasan

= Kellemesen meglepett, hogy
Amerikaban mem emelnek kalapot
egymas el0tt az emberek. Kezet
sem szoritanak. Zsebredugott
kezzel beszelhet bark az elnok-
kel. Ez demokracia minimuma.
Ego szivarral lephet legutolso
munkas = ha eppen ez gusztusa
"a gyar hatalmas ura ele es per-
tn beszelgethet vele r0stelkedes
nelkiil. Ez a szivelyes viszony tet-
te nagygya Amerikat es ebben a
szabadsagban rejlik a jovoje es
ereje. Kiveteles helyzete van a
n0nek tarsadalmi erintkezes So
ran. Ha egy no beszall liftbe, a
ferfiak gyors mozdulattal lekap-
jak kalapjukat tiszteletiik jele-
i'll. Az utcan csak akkor szabad
k0sz0nteni a not, ia 8 akarja, hogy
k0szonj0n neki az ismerose. EFT
ugy ada tudtara az illetonek, Il
hogyan csak a no tudja: mosolyog
es a f6rfi fele kozeledik. Egyeb-
kent tilos a k0szones es egyuttal
a legnagyobb series is. Ugy gon-
dolkodnak az amerikai ferfiak ::
hatha kellemetlen nonek, hogy
eszrevettek. Toledo varosaban
LATHAM az alabbi erdekes Jelenetet /:
Egy holgy kozeledett ferfi-isme-
rosehez. Az ur lekapta kalapJat
es j6 negyedoraig tartotta keze-
ben, mialatt beszelgettek. Pedig
csikorgo januari nap volt es olyan
hideg, hogy szinte megfagyott az
amerikai gentleman kopasz feje.
Icy tisztelik not Amerikaban.
- Europa ugy hasonlit Amer
kahoz, mint bolha az elefanthoz.
Minden torpe, NIT Europa evez-
redek 0ta alkotott a technika es
a termeles teren. Idestova csak
0tszazharminc eve van igazi elet
az vi vilagreszen es az alkoto mum
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-27

handler Vilmos budapest keres-
kedo, = Xxi hosszabb ideig jarta
Amerikat most tert vissza a ma
gyar f6varosba, = ezeket mondta
el munkatarsunknak tengerentuli
elmenyeirol:
A munka birodalma
Amerikaban munka az
ideal. Azert t0rik magukat az
emberek, hogy termelje jenek. Akar
gazdasagi, akar kulturjavakb6l.
Es dollarokat csinalnak, inert a
dollar ada AIT a bazist, a melyen
d kulturember felepiti eletet. Mint
egy harommilli0 munkanelkuli van
mlndossze Amerik5ban, t0bbi.
kozel szazhusz millio ember ser,1-
nyen dolgozik. Serenyebben, mint
valaha S a munka-lendiilet soha
mem latott aranyokban bontako-
xix XII naprol-napra. Amerikaban
ket dolog fel6l mem szokas erdek-
l0dni. Senkitol nem k6rdezik, mi
a vallasa es mi foglalkozasa? :?
Ha netalan erdekl6dnenek valaki-
mex a vallasa irant. az illet0 bizO
nyara ICY felelne a felhaborodas
hangjan: Mi k0ze> hozza? Ez
maganiigy, onnek mines joga ebbe
beleitni az orrat I" Ha pedig a
foglalkozast firtatnak, megvetoen
valaszolna: "Nem szegyenli ma
gat? Dolgozom. :"
= Reggel het orakor talpon van
az egesz Amerika. OFT mem elnek
lajharok. A munkasember, az iro-
dista, bankar, a gyaros, a tiszt-
visel6 reggel nyolckor mar ott
van munkahelyen. Mem politi-
zalnak. Dolgoznak delutan hat
craig. Rockefeller, t0bbsz0r0s
penzklraly csak, ugy serenykedik
irodaJ aJaban, mint legutols6 mum
kas maga helyen. A munkaban
mlndenki egyforma. Mem fontos,
vaUon valaki iistfoltozo-e, vagy
pedig vasutkiraly. Ez a munka
demokraciaja. A gyaroriasokban
tizpercenkint kap jelentest a ha-
talmas igazgato termeles pill2-
natnyi helyzeter6l es ehhez szabja
terveit. Grosshandler Ignac es
Bernat tizenket dohanygyaraban
a husz-huszon0tezer munkas ep-
pen olyan orapontossaggal vegzi
munikajat, mint a tiz munkassal
dolgozo barmelyik kisiizem. Ez az
adminisztracio. csodaja, mely
mem az aprolekossagban merrill Xxi,
hanem nagyvonalu yezetesben
remekel.
Minden valamirevalo nun.
kas sajat autojan robog a gyarba.
Ford-gepek ezrei szaguldanak a
gyartelepek fele, hol mllnka-
sok hatalmas garazsokba terelik
ant6ikat. Kulcscsal zarja le ge-
penek szerkezetet minden kis auto
tulajdonosa es nekilat munka-
max tipikus amerikai y zubbonya-s J
ban. Egyformak, akarcsak Ma
dach emberei a falanszter- -jelenet-
ben. Szazotven dollarert mar le-
het kisebbfajta Ford -gepet kappi.
Auto relkql a. .a;r1erikai au-zas-
e-bef sziute per, is tudna bcldo-
The New York herald., 1922-03-21
PRE-EASTER SERVICES
IN THEATERS OPENED
Bishop Shipn1dn Inaugurates
Noon Meetings.

Bishop Herbert Shipman OF the Cathc-
dral of St John the Divine inaugurated
the special Lenten services yesterday
noon in Palace Theater which the Fed
Grafton of Churches Is TO conduct IN this
and other Broadway playhouses during
the pre-Easter period. The burden Of
Dr. Shiprnan's remarks was the great
need for churchgoing In New York. lie
said 70 n fair sized audience composed
Of persons who dropped in during the
lunch hour that one cannot measure
what the church is doing Its contribu-
tion TO morality is so vast he said. that
YOU cannot measure 1t. If you could
see new York without II you would find
a hell"
The services were conducted by Or.
A. Edwin Kelgwin Of the West End
Presbyterian Church. The Rev. William
T. Millar. general secretary Of the Fed
GRAFTON OF Churches, spoke appreciative-
ly of E. l.. Atbee's cooperation In lend
ing the theatcr. Dr. Anson r. After
bury. president OF the Federation OF
Churches. led In prayer, and there was
a musical service. with 7. H. Meredith
"a song leader and Mrs. G., G. LuclSey as
pianist The services will be repeated
Mt the ,same hour to-day. with tho Rev.
Dan A. Polling. leader OF the Christian
| Endeavor Society OF America. as chief
/ speaker.
The New York herald., 1922-03-21
BEAUTY SHOP GIRLS
BATTLE DETECTIVES
One Leaps Through Window
in Fifty-sixth Street to
Evade Arrest.

Constance Davis. manicurist, and
her sister. Emily. a dressmaler, fought
with Detectives Clarence Weaver and
Murray yesterday afternoon when the
detectives went into their Scientific
Beauty Culture and Manicure Parors in
6S West Fifty-sixth street and put them
under arrest charged with violating the
tenement house law by running an i'm
moral resort
Constance. it was charged, kicked De
tective Weaver in the shns and bit his
hand and jumped through a window,
smashing sash and glass. She hung
with both hands from the ledge and
fought when the detective tried to drag
her back into the apartment. He was
not able to rescue her until Detective
Murray suodued Emily and came to his
aid.
A crowd gathered on the sidewalk
attracted by the screams of the women
and the light of one dangling from the
ledge. Both women were attended by
an ambulance surgeon for hysteria and
locked up in the West Forty-seventh
street station.
The New York herald., 1922-03-21
SUES LANDLORD FOR
SONS DEATH BY COLD
$4,000 Action Is Based on
Theory of Duty to Tenants.

Joseph f. Cochenour. an employee OF
the brokerage house of Goodbody & Co.
lis Broadway. has begun suit In the
Supreme Court in Kings county for
$4,000 damages against George ii.
Jackson FOR the death Of his seven-year-
old son. II Is alleged that the child.
william Davie Cochenour. died in jan
uary. 1921. az result of cold con-
tracted in the apartment then occupied
by his parents at 230 President street
Brooklyn
Wing & Wing of 81 Cedar street are
attorneys for Mr.. Cochenour and Arthur
H. Wing Of the firm stated yesterday
that the case Is based on the theory that
landlord owes a duty TO each OF his
tenants and that adequate heat had not
been supplied to the apartment occupied
by Mr.. Cochenour in January, 1921.
The New York herald., 1922-03-21


and onto the thousands of Amer
lean dinner tables that are seek
ing their china here.
All these hundreds of dinner
sets of china and semi-porcelain
are in the sale at
20 TO so per cent. less
All our table stem glassware
is Fifth less.
All our coffee, tea and choco-
late sets are Fifth less.
All our hundreds of sets of
plates-a Third less.
Quantities of fine cut glass
Half less.
And so on, through the entire
stock of this great China Store,
all are a Fifth to a Half less
than their regular prices.
Consider
Theodore Haviland china din
ner sets-107 pieces-in two
different exquisite flower de-
signs, with coin gold handles;
$50 grade-for SIS.
$50 dinner sets of fine
French china-100 pcs.-in two
attractive border designs, gold
handles-for $50.
800 dinner sets of Amer
ican china-107 pcs, coin gold
band and line, gold handles
for $50.
-s42.50 dinner sets of
American semi-porcelain-107
pieces-pink rosebud design
between gold lines, traced gold
handles-for $50.
$50 dinner set of English
semi-porcelain-107 piece s.
stunning floral design = for
$40.
These are only few examples
of the hundreds of dinner sets in
the March Sale. which offer
enough variety of pattern. quail
ity and price to suit everybody.
Second Gallery, New Building