SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1922-02-01
NECO O MUSCLE SHOALS. ALA.

V poslednich nekoika mesicich V americkem tsku caste
psano bylo o Muscle Shoals v Alabama a o Henry Fordove ma
bidce ia tento nedokonceny vladni projekt. Y onech misech,
nedaleko Birmingham, Alabama, vlada SpoJenych Statu melaI
y umyslu zridti neivetsi zavod ma vyrobu streliva ma svete, "a
psak vaka skontila nahle pc vynalozeni mnoha milionu
dollaru ma ten podnik a tax zustalo vsechno We stavu nedokon-
fenem. Nyni pax prichazi Henry Ford a nabizi Sc prevziti
cely proiekt a vytvoriti tam jednu 2 nejdulezitejsich industrial
Mich oblasti Ameriky.
Slovo muscle znamena "sval' a "shoal' znamepa mel
Gina" a pojmenovani povstalo py Cd toho, re zachycenim vody
ma meIcinach V onech mistech a zuzhkovanim teze daa by Sc
vyvinouti obrovska vodni sila. To bylo tez umyslem vlady a
Wilsonuv iez, castetne dohotoveny, mel slouziti k zachyceni
vody. Ford tvrdi, re provedeni jeho panu prospelo by cee re
M a jedny py staVi Sc proh menu trust vyrabeJici uncle hno-
iivo, ponevadz by ucinil konec ieho vydrani farmafi.
Ford jz podepsal kontrakt ma pfevzeti Muscle Shoals a
dorucil lei odboru valky, ale posledni slovo Dude v tom miti
kongress a president.
P~odrobnosti o Muscle Shoals a nabidce a pEanech Henry
florida jste budou zajimati nase ctenare.
Nedle Niagary, pravi inzenyri, neni niceho V ceych Spoie-
nych Statech, Jake Muscle Shoals V severni Alabama, S iejich
nesmirnymi hydro-elektrickymi moznostmi. "Kdyz Sc pouka-
2e, re 100000 ~koiskych sill muze tam byi vyvinuto IA re celia
Nodni sla vyvnuta We Spojenych Statech Jest jenom 5000, 900
konskych sill, pochopite ohromnost projektu Muscle Shoals, y
pravi spoupraeovnik kansas City Star, ienz nedavno vypra
VII Sc ma ~prohfdku msta, ktere Henry Ford chce koupiti od
Nlady. Iyz. pc tlumocenl sVeho nahledu, re ~"dohotoveni teto
nesmirn6 prace znamena zaozeni tovarni a industriani oblasti,
iez Vyrovna Sc tenn nejdulezitejsim We Spojenych Statech, po-
kracuje:
"Velikon yeci v Muscle Shoals Jest chystany plan vyroby
amtleho hnoHya branlm iedne 2 hlavnich pfsad, dusku, re
vzduchu pomoei zvlastniho procesu, jimz Sc docii utuhnuti
tehoz.
* operovani nitratoyeho zavodu phi vyrob6 umeleho hno-
iva ienom 100000 ~kohskych sill Dude treba, tax re zbude pre-
V teto oblasti isou zkvetajici stfediska Memphis, Birmingham.
v teto oblasti lsou zkveatjici strediska Memphis, Birmingham,
Nashville, Chattanooga, Knoxville, Montgomery a deMtky men
Sch NEST a mesteeek. Memphis samotne mohlo by pouziti so,
900 k~oiskych sill, iez by dostalo o so procent levneji, NEIL pla-
Ii ia elektrickou snu nyni.
Ia druh6, Muscle Shoals znamena, pc SVEN dohotoven..
operoVanl V case mlru, zavodu IA uncle hnojiNo, ienZ mohl by
pfivoditi hotovou revoluci We farmareni ma ihu a ma znacne
cast vychodu a Y konelch pomahati k privedeni pod pluh veil
kych casti zapadu. JIM farmaIi veri, re zdali cena umeleho
hnojiva Dude snizena, iak Ford Edison tvrdi, re muze Sc to
staff operovanim Muscle Shoals, kolem rs milionu dollarl mu-
re byti usetreno kazdoroene pr vypestovani prumerne lrody
bavlny pr beznych cenach, kdyz pustime sc zretele line plo-
dny, Jz Ma Thu q tez ma stale rostoucich rozlohach iinde ne
mohou btl uspeSne peStoVany bez umeeho obohaceni pudy.
'konefne lest tn narodnl beZpecnost, liz skytaly by
Muscle Shoals Y cas- valky. Nitratove zavody ma uncle hnojivo
molly by byti premeneny k pouzlvani pro vyrobu stieliva We
tlcch tydnech "a pax byl by k disposici ten nciohromnejsi "a
Vod na vyrobu Valecneho matcrialu kdykoli zbudovany.'
Uplne dokonceni proiektu rovn6z by oevfelo plavbu dc
ufodne 4 prosperujlci oblastl ma vychod od Muscle Shoals ma
Vzdalenost nekolka set mil. Sunny, jez vlada tam liz vynalo-
Ella, Json zavratne. Ma Wisonuv lez a til nedchotovene Lavo-
dy, lez tvofi projekt, Nydala vlada Sl10 ,5OO,O 600. Nabidka, liz
Ford Wade clnl, jest takto strucne shrnuta Y Kansas City
Star.
Ford nabidl koupni nitratove zavody primo "a sunni pet
hulllonu dollaru. Nablzl Sc plaiti urok t6mtr ma tficet minio
hu dollafu Y naJetku $ Nyrozumenlm, re duh byl by 'anlmorti
sovan y obdobi sto roku nabizi dale, pc dohotoveni Wilsonova
najmouti zdroie silly takto yyvlnute ia dobu sto roku a opero.
vatl je, hlaVnt pr vyrobe umeleho hnojiya, 5 ~vydelkem nepre
tsahuilcim 8 procent pro n4ho sameho. Vsechen vyde1ek mad