America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-11

Dunarii avind aeeiasi soarta, Brai-
la decazut, 81 pc. la 1850 au ocu-
patio Turcii.
Ocnparca aceasta s'a facut fara
mare zbiciun, fara ca principatnl
mnntean sd Fl scos strigatul de dn-
rere pc care la scos Moldova end
.pierdnt Chilia 81 Cetatea Alba. A..
celia fost un act de, tragedie; a.
cesta nn incident aDroape neobscr-
vat. Din aceasta cauza n 'avem nici
.doua rihduri din cronicile contim-.
porane in ceia &c priveste ocuparea
Brailei de Tnrci; cunoastem
dintr'o mentiune intr 'un izvor po-
Ion. Mutt mai mutt cazuse Braila
in domeniul economic turcesc asa
Inclt asezarea comandantnlui tur-.
cesc in cetate fOst sOcOtita ca luc-
rul eel mai natural, ca I'm compile
ment necesar asezarii Turcilor 81
in Tighinea din Basarabia, deve-
nita Bendernl lor, 81 in cetatea
lui Stefan eel Mare de la varsarea
Nistrului in liman 81 pc tot parcur-
sui Dunarii muntene, 1ncepfnd de
la Severin 81 merg1nd pana la Gil
urgiu 81 dincolo de linia Giurgiulrli.
Va sd zica de la 1850 Braila a
fOst tllrceasca, dar aceasta Braila
turceasca ma ayut nici un fel de
rost economic. Sc putea sd aiunga
turceasca, 81 cu toate acestea sd
prospereze: Constantinopolnl ma
decazut snpt raportul economic
cand ajuns sd fie in loc capi-
tala a unui -fmparat bizantin sara
cit amenintat 81 prigonit, umilit
fata ode amenintarea turcpasca, de
0 parte, de patrunderea capitalului
apusean, de alta parte, c1nd a tre-
cut in mfnile Sultanului care sta
PIMA trei continente 81 care avea
toata Marea Meditereana de Rasa-
rit.
f alceva sa fiji resedinta cui e
Domn 81 in Asia apuseana 81 in At
rica septentrionala 81 pc tot par
cursul basinului rasaritean, in Eu-
repa, al Marii Negre decit sa ira
esti ca un fel de ultim loc de refu-
giu al Paleologilor de decadenta.
Prin urmare nu faptul ca Braila a
ajuns tufceasca insemna sentipta
de moarte pentru viata economical a
Brailei ci altceva Turcii nh faceau
negot ell moi, fiindca, dupa conse-
c1ncetele pc care le traesera eli foar-
tie repede, fara nici un fel de cru.
tare din atirnarea paitica a prin.
cipatului muntean, mai tarziu 81 6
principatului Moldovei fata Gle I'm
periul Tor, Ell n 'aveau sitnatia de
CLIENT fata de moi ca vInzatoSi, ca
negustori carl vindem, ci erau in
situatia de stapini carora Ii Sc liv-
reaza in anlme puncte, La lln anu,
NIT termen, cu anumit pref o can.
Ititate oarecare de producte. Evi
dent ca aceasta suprima Gu desavIr
sire comertul. 'Situatia pc care on
avut-o moi supt Turci este cu de
savirsire asemanatoare situatiei pt
care voiau sd MO pregateasca Ger
manii dupa tratatul din Bucuresti
moi era sa cultivam cereale, sa cu
klegem prunele din copaci, sd us
|cam fructe, sa tundem ollie 81, !,
anumc puncte fixate, sa nj presin
tam ell maria noastra ca sa dan
pc pretnl inserts pc un numar oare
care de ami. Cum Turcii sc asezase
ra odinioara in Giurgiu, i'm SEVERN
tot asa stiti ca Sevefinul fntras
in soma exploatarii aistirece, ial
i'm ce priveste Giurgiul, era 0 fnte
'legere Gu Germanii pentru a Ii in
| chiria anume puncte in care sa ase
xe magasiile lor. Celia ce era sd pS
tim de la German i'm momentu
nenorocit al fnfringerii noastr
/ mai bine: al incapacitatii noastr
de a mai lnpta, aceasta am patti
de la Turci pentru sec0le fntreg
La Braila aduceam. celia &c trebui
81 se incarce in corabii faeute
eea mai mare parte din lelnnul coo
! rilor Sucevei, anumite marfu,
pentru Constantinopol. Constant
- o1,.1 ~oS,,~ IL, r.,,r,,1