Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1922-07-13
HARDING ELN0K INTO szAvAI


(W) Harding eln6k beszedet mondott Counbus-
ban ottani daarda ata tiszeleere rendezett ban
ketten beszed altaanos erdek inert eln0k ereles
nikus egyiittmdk6desre.
Az ut6bb idoben'a republikanusok tobb allamban
ugynevezett progresszv eneeket jelotek szovetsegi
szenaori es alami kolnanyzoi hivatalokra. Hogy
szasaA6 polgarok almokban progresszv epubhka-
nsokat jeOltek, part rendes tagjava szeben annak
tobbek kozott q, yedvam- -potka is Okla =
Mi lenyege a Vedvam potkanak es mben kii0nbo-
xix republkanusok deinoklatak = ket egyediil
szambavehet6 nagy part - fefogasa rendkiyl fontos
kozgazdasag k6rd6sbeng> ~
republikansok evtizedek ota torhetetlen hiye an
nak hogy az amerika part amerikai erleten meg kel
veden az idegen allamok versenyeyel szemben demo-
kratak ellenben AIT tarak aerka n6p erdekeben le
vonek hogy vamok aacsonyak legyenek inert nemcsak
ipar hanem fogyaszto k0z0nseget is meg ken We
.den.t
republkanusok tekntetben valo felfogasa mindie
kovetkezetes volt es sohasem ingadozot Mem igv azon
ban demokratak politikaa inert evtzedekkel eze0tt
meg free trade'ro vagys angel mintala va6 teesen
vanmentes behozatar6l beszeek csak miutan t0bbiz
ben csryan ebuktak sz0vetsegi valaszasokon modest
tottak vampotkajukat ugy hogy szerntk is szkseees
ugyan van de mem vedemi ceokb6 hanem cs,lpan 10
vede torlasu Icy lett vaaszas jelszavukka 'Tariff
for revenue only Demokrata baratank ma is melett
vannak, fepubikanusok elenben ma is yfdyam hve
AIT kiilonbseget mely ket nagy part felfogasat
cbben kerdesben elesen elvalaszta "a kovetkez0k il
usztraliak.
demokratak kortessz6nokai igv eryelnek A MN
kasenbernek tobbek kozott rlhara is van szksege Ha
nncs behozatai vam vagy ha YAM alacsony ugy ioyal
olcsobban veheti meg szkseges rlhat inert mem szo
lzafolag vamlnal vedett amerikai gydrosra Nos ez
az erv gen szepen hangzk potikai gyeseken emondot
MISUNDERSTANDING csak baia hogv a gyakorlati
eletben mem allja meg helyet inert ha mines yedyam
ugy magasabb munkaberek es r0videbb munkaidS mel
lett dogoz6 amerika gyaros keptelen versenyezni AZ
Euopaban vagy Azsaban ocson elGllitott ipar terme
kekke hogy veszteseggel dolgozzek becsukja gyar
jat varva jobb idok eerkezesere Ha pedig gvaat be-
zarJak, amerikai munkas kereset nelkil nlarad Mi
Jot tesz neki ekkor importat olcs6 rhag Mem ven
keresete kepteen AIT megvasroni lehetS lealacso-
nyabb al meett is Eenben ha az aerikai gyarost im
port-vamok vedik kiif0ldi velsennyel szemben ugv
gyartelepe dolgozk, amerikai munkasnak tobbe-ke
vesbbe j6 keresete van mindenesetre iohh mint al
eur6painak ig yvehet rhat amefikai rslbat meg IA
dragabb is
Ezt okoskodast helyeslik demokratak is ,nihely
az kuloneges erdekeikr0 van $40 Icy paldaul deo
krata delvdek vadvameenes deokrata kepvsel6ket es
szenatorokat yaiaszt de nihclt v6dvana
politika torveny beiktatasar6 van sz6 mint most is
koyetek, hogy fotemlekiiket. Ia gyapetot, magas
yamtetelekkel ySaie mag ksqqr svers
sennyel 9szenbells 1spS 4 81 3 q 4 ss
Mint nihdenben ugy ebben erdesbsn IS ~ arany-
k0zeput heyea Sem tulnagas sem tnlaIaesony beho-
zatai vam mines hasznara amerkai n6pek es parnak
Es Vi republikanus sze
1em6ben k6sziil