davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1922-08-25
Mems StralU Hats

Choice of the balance OF Mems
Straw Hats. mostly small sizes,
Saturday only
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1922-08-25
Here are positively the biggest
bargains ever offered in eSs
Chickasha M

The listed this all goods left the
entire We determined carry anything till
will merchandise, objective will be attained
Due the ridiculous low prices these will exchange
refund any money these articles. ie AN.eei
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
MOBILIZAREA
TRUPELOR
DIN ILLINOIS

Chicago, ILL.,, 7 Iulie. = Tru-
pele statului au fost puse astazl
sub arme, gaia de potoli ras-
coalele greviste carl Sc manifesto
i'm fiecare centru al cailOr ferate
din Illinois.
Avand in fruntea lor femei, un
numar de peste 1000 de grevistl
au navalit pc strade, incunjurand
atelierele liniei ferate din Burn
side, aruncand Gu pietri in gea-
muri 81 amenintand sa puie foe
la locuintele celor carl nu yoiau
sd iese in greva. Tn mare numar
de copii a intrat in r1ndurile gre.
Visitor.
La CARA din Decatur Illinois
$ Eau adunat peste 200 de grcvisti
incercand sd atace vre-O cinci.
sprezece muncitori noui adjust dir
Chicago. AceStia au trebuit sd
paraseasca Orasul.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
SEMNALIZATORII
CAILOR FERATE
RAMfN LA LUCRU

Chicago, ILL.,, 6 lulie. = lesirea
in greva a $4,000 de semnalizatori
de la caile ferate fost inlaturata
astazi de consiliul de arbitraj
printr'o conferinta Gu d-nul d.
w. Helt, conducatorul acestor
muncitori, care a promis ca char
daca majoritatea voturilor sunt
pentru greva, dansii vor sta in
-asteptare pana Sambata, cand Sc
va time 0 noua consfatuire a ca
peteniilor de la uniunea muncito.
rilOr semnalizatori.
In timpul acesta directorii cal
lor feratc anunta ca sunt sperante
pcntru aplanarea grevei muncito-
rilor de atcliere.
ID Jewell, fruntasul muncitori-
lor de atelicre, a anuntat priml-
rea unei tclegrame de la dl j. Va
lentine din Cincinnati. capetenia
umunei turnatorilor, in care era
incunostiintat despre autorizarea
grevei $500 de turnatori de Ia
caile ferate
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
5alcanisrhs 81
alte curiozitati
din patria veche
Camera COmunelor. ("

Rap0rtdnd euemmentele dim An-
giia, uncle dintre siarele de acasd
dau mereu cor ca Camera cOn,une-
Tor, ca 81 cdnd 0rusele sau comunele
Angliei ar fl rewesentate IN ca.
Pc engleseste Sc sice "The
House of Commons "-adicd casu
comunilor, oamenilOr de rand,
spre deosebire de camera lorsilor
nobM. - 0 singnrd pririre intr'u,.
dictionar ar II M'Nurit de mutt che
sta. Insd usOr 81 comod a copia,
81 dceste siare az copiat mereu unsI
delo dltul, fdrd sd judece. Asa o
u scris pc vren.atri Claym0ore de
la Independence, 81 dour Ell tre-
buia sI site ca de ala area pseudo
MIN englezesc. Fdrd supdrure,
dior siaristi.
Ion al Paunei.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
coMPLoTURI M0NARHIsTE.

Haga, 7 Iulie. = Mai multi oa,
meni din oficialitatea olandeza
cred ca fostul print de coroana al
Germaniei planuia sd intre in
tara dupa asasinarea lui Ra-
thenau.
Sc zice ca fostul print foarte
nelinistit. In ziua asasinarei lui
Rathenau ell please de acasa de
dimineata 81 nu s'a intors decat
Seara tarziu, cand a mers sd alba
O intrevedere Gu fatal sau, fostul
Kaiser.
Aici sunt -banueli ca eel car
organizasera complotul ce dus la
asasinarea lui Rathenau $ 'au prea
grabit, compromitand astfel sue
cesul unei lovituri generate care
era sa fie data pc ziua de 2!
Iulie.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
'RAZBOIU CONTRA
CRIMINALILOR

Akron, Ohio. Iulie. Jude
catorii 81 functionarii politiei all
dormit All noapte Gu garda spe-
ciala de politisti imprejurul To-
cuintelor. Precautiunea aceasta a
fost luata de teama bombagiilor.
carl au eXplodat Miercuri noap-
tea casa locotenentului de polite.
Frank Mcclure.
Astazi sa organizat intreaga
masinarie sigurantei publicc
Gu politistii, agentii secreti 81 de,
tectivii privati al orasului, ince-
pandu-se un adcvarat razbOiu
contra raufacatorilor. Toate To-
calurile publice stunt inspectate
81 indivizii suspect arestati.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
DESARMAREA

Paris, 6 lulie. Lordul Ro-
bert Cecil zis Cd ziua de desar-
mare lumei Sc alpropie din ce in
ce mai multi. Dansul depus
inaintea ligei natiunilor un plan
de reducere a armatelor pc apa,
pc uscat 81 in aer.
Subcomitetul ligei aprobat'
aceasta propunere a lordului Ce-
Gil, ramanand a Fl trimisa inaintea
consiliului suprem, care Sc crede
ca Q va lua spre desbstere name.
Sc vorbeste Cd uni dintre men,
bril- consiliului si-au exprimat
mai dinainte dorints de a o
aproba.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
NOUI TRUPE
IRLANDEZE
CHEMATE
SUB ARME

Dublin, I Iulie, (Cenzurat). =
Guyernul statului liber chemat
un nou contingent de soldati sub
arme, ,putea incepe o campanie
serioasa contra bandelor de REBEL
din intreaga tara.
Rebelii scaIpati din lupta de Ia
Sackville Sc cOncentreaZa In di-
ferite puncte ale tarii, Organi-
zandu-se bande carl sd porneasca
la 0 lupta Desperate contra gu
vernului.
II luptele de la Nenagh, jude
tul Tipperary. au cazut idouazeci
dc mort 81 suta de raniti.
-
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
B U LI T / N.

Dublin, 7 Illlie.- Mil de volun-
iari au raspuns Ia chenarea lui
Collins 81 Sc inroleaza in arnata
pc un termcn de sase luni, pentru
q lupta contra trupel0r rebele.
Cathal Brugha, unul dintre CO.
mandantii lui De Valera, murit
din cauza ranelor capatate in
lupta de Niercuri.
Eamon De Valera ii Erskine
childers, impreuna Gu aderentii
Tor. lap fost impresurati ID delu-
rile din psrtea de sus a judetnlui
Dahlh.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
UN NOU
PRESEDINTE
AL CHINE]

Pekink, I Iulie. - Aici s'a in
ceput 0 miScare pOlitica' pentrll
alegerea generalului WI Pei Flu
de presedinte al republicei chi
neZe.
Generalul acesta, care este unul
dintre fruntasii militari al nordu.
lui, a zis ca nu va prfmi prezldcn-
tia. Gel ce au pus miscarea la
Gale zic ca chinei ii trebue in mo-
mentele acestea un ON tare 81 ca
nimeni nu mai pOtrivit pentru
aceasta decat generalul WI Pei
Flu.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
StatuI 81 initiatlva !; 1pI;dTticu|ara

te 81 de indivizi sau de asociatiuni
particulare pastrandu-Si statul
dreptul de control.
In schimb acest procedeu a dat
opiniei publice directie gresita "a
cand-o sd reclame totul della stat,
facandu-l responsible de orice ne.
ajunsuri de carl ar suferi pana 81
de cele carl les din puterea ONE.
neasca cum ar Fl, daca ploua orr nu
ploua in destul 81 la timp, tot sta.
tul e de vina.
Aceasta mentalitate a facut ca 81
la ultima adunare corpului didac.
tic primar urban 81 rural din jnde-
tul Ilfov toti oratorii cereau ca
statul sd faca toate cheltuelile nece.
sare pentru realizarea tuturor i'm
bunata tarilor cerute pentru scoala
primara 81 cum statul este in i'm
pOsibilitate materiala de a face to-
tul urmeaza plangerea ca de geaba
Sc discuta 81 Sc iau rezolutii daca
cuvintele 81 scrisele nu Sc traduc in
fapte. Remediul ar Fl ca acolo unde
statul nu are nici datOria nici pu-
tinta de a interveni, sd sc faca a.
pei la initiativa particulara, asa
cum So face in alte state cu alta
mentalitate. 81 MAVEN nevoe sd ne
ducem nici peste granita in Euro.
pa, nici peste ocean, in America
sau in Australia; ca sa dOvedim a.
ceasta n 'avem de cat sd trecem pes.
te munti 81 sd vedem ce au facut 81
ce fac invatatorii de dincolo ear
n 'au putut aSteptc della h!ste gu
verne vitrege satisfacerea nevoilo1
lor culturale; numai prin initia.
tiya lor 81 prin jertfe personale, a.
jutati de intreaga suflare romano.
asca au putut intretine vie scoala
populara, au putut sd infiinteze ca.
sa invatatiorilor, in principale ora.
Sc tipografii 81 astazi char au pus
bazele unei banci invatatorilor.
Exemplu ce s'a dat 81 la moi prin
eforiile sau comitetele scolare tre-
bue sd fie un mdcmn pentru ca
initiativa particulars sd fie mai
mutt incurajata 81 pusa la contri.
butte ca pana acum.
Atunci 81 statnl ar deveni mai
putin acaparator lar interesele OBJ
stesti ca 81 cele professionals de ori-
ce natura ar fl 81 mai usor 81 maj
bine servite.
Professor Cristu s. Neg0escu
("Universul')
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07

Exista in opinia publica roma
nneasca o stare de spirit veche care
sc mentine 81 Sc manifesteaza ade-
seaa 81 astazi. E-vOrba de acel fel
de a judeca lucrurile in ce priveste
drepturile 81 mai ale datoriile sta
tului. Pentru cei mai multi dintre
moi statul este tOtul, parca ar fl
vorba de vremurile pc cand regele.
Scare al Frantei Sc falea ca Ell, Re-
gcle, este totul. Aceasta mentalita-
tc este naturala popoarelor care in
ca n 'au vazut rasarind in tara lor
soarele libertatii. Popoarele primi-
tive ca 81 individul nadapat la is
vOarele drepturilor omului, pot su-
feri, fara 81 STINT neplacere O ase-
menea situate: un tiran sau despOt
stapanitOr bun este pentru un pO-
por ca 81 un parinte bun pentru CO.
PHI sal; restrictiunile statului ca
81 ale parintilor in ce priveste VI
bertatea nu-i supara fiindca sunt
luiate in interesul 81 spre binele lor
propriu.
Cand insa un popOr ca 81 un CO.
pill ajunge la majoritate 81 cand
el prin cultura a capatat dreptul
Ia libertate atunci tirania, despo-
tismul statului 81 autOritatea parin-
tcasca char cand sunt bune incep
sa jeneze 81 individul Isl reclama
dreptul de sc conduce singur ;
daca autOritatea rezista intervine
conflict 81 apoi invoiala, intelesere
intre autOritate 81 individ.
Unde indivizii sunt slabi GU toa-
ta invoiala statul abuzeaza de pute-
rea lui 81 acapareaza cat mai multi
din drepturilc calectivitatilor indi-
vidusle, pc de alta parte din cauza
acestei situatiuni de fapt, initiativa
particularilor slabeste din ce in ce
mai multi 81 sc naste credinta ca sta
tului Sc cuvine tata grija nu numai
a gospodariei publice dar 81 par
ticularilor.
Cam aceasta fost 81 este inca
starea de spirit 81 opiniei noastre
publice.
La Orice nevoie sociala natiOnala
sau de clasa sau char individuala,
statul trebuie sd intervie. de acea la
hOi 81 statul q luat Obicieul sa aca-
pareze tOtul afara de interesele su-
pcrioare ale natiunei statul ISL a.
rOga dreptul de a administra 81 IN
tcrese de ordin particular earl ar
putea foarte bine sa fie administra-
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
0 maSura contra
bandt|or bu|garesti

Belgrad, Z Iulie. Guvernul
Romaniei, al Jugoslaviei 81 al
Greciei pregatesc 0 nota pc care
so trimita consiliului Ligei Ma
tiunilor 81 in care vor cere ligei
sd lie aprobe luarea unor masuri
pentru apararea lor interna 81 ex-
terna contra bandelOr bulgare
carl lie invadeaza teritOriul.
ID Rakitch. ministru Jugoslav,
a sosit aici de la Sofia, avand o
intrevedere Gu Ill Mintnitch, mi
nistrul de eXterne al serbiei, in
care timp a discutat privitor la
svonurile Cd Bulgaria participa
in mod official la organizarea 81
trimiterea de bande bulgareSti in
sudul Serbiei.
Planul de actiune. care este
gaia de prezentare consiliului de
ambassador spre ratificare 81 gu
vernului gree. roman 81 jugoslav
pentru aprobare, a fost tinut Sc
cret, insa din cat Sc site pana
acum Ell prevede urmarirea 81
arestarea banditilor aflatori pc
teritorul sarbesc, lar la nevOie
isgOnirea lor Gu ajutorul puterei
armate. Guvernul Jugoslav gre
dovezi ca asemenea bande sunt
asezate pc teritorul bulgaresc
delegatul frontierei.
Discutand svOnurile ca Bulga-
ria az incuraja organizarea 81 tri-
miterea de bande in Serbia, Ge-
neralul Savroff, ministrul bulga-
riei la Belgrad, zis:
''Sarbii 81 Grecii vor sd ga
seasca scuza pentru ocuparea
bulgariei. Sarbii 81 Grecii span
zura suite din Bulgari, earl au
avut nefericirea sa ramana in
vechiul lor teritor bulgar anexat
grecilor 81 sarbilor prin tratatul
de la Neuilly.
Noi incercam castiga timp
pana ce Liga Natiunilor voteaza
chestia protectiei minoritatilor,
lucru care nu poate ii mai tarziu
ca 30 lulie. In timpul prezent Sc
gasesc mil de soldati Greci 81
Sarbi la frontierele noastre. ame-
nintand sd treaca granita, pc
cand moi MAVEN nici armata sd
ne aparam granitele, dac am dori
aceasta. Tot ce vrem moi este pace
81 stabilirea ordinei. ca sa ne pu-
tenn regula datoriile.
'Sarbii 81 Grecii nu voiesc sd
admita ca in teritoriile lor Sc
gasesc peste 100000 de Bulgari.
earl s'au facut bandit din cauza
ca stapanirea lea luat locuintele
81 tot avutul.E E
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
FALn6ENTUL GHRMAN1EI.

Berlin. z Iulie. Astazi s'a
anuntat ca Germania aproape
sa Sc declare in stare de fall
ment. Nimicirea complecta a
MARCEL ca valoare adus rcpubli-
ca la marginea prapastiei. Ra.
poartelei primite din surse demne
de increderc anuntA CD Germania
trebue sd refuze platirea ratei dc
despagubire, al carei termen de
plata e fixat pc xiaa de Is Iulie
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07

care natiune de pc fata paman-
tului.
Vrem ca astazi, in suta ami
versare a independence, fiecarc
American sa faca declarare II
independence individuale. Fie-
care ON Sd Sc bucure de liberia
te; fiecare sd Sc Ibucure cat de
multi, insa sd bage de seama sd
nu fie in detrimental altuia. Con-
ventia franceza dat cea mai
buna definite a libertatii din
cate am cetit in viata mea. Ea
zicea: 'Libertatea unui ceta-
team inceteaza numai unde incc-
pc libertatea unui alt cetatean.'
Eu nu stu alta definite mai
buna. Dati-mi vote sd va GER
D-voastra a face astazi decla-
ratie de independents individuala.
Dati vote fiecaruia dreptul sd fie
absOlut liber 81 independent tinind
seama numai de sacrele Obliga.
tiuni ale cinstei 81 afectiunei.
|Haid sd finn independent de par
It'd, independent de oricine "a
fara de constiinta ,noastra 81 de
creerul nostru. Nu apartment
vre-unei clici. FIJI stapanul tau
Insult, fara sd te dai Gu ipoteca
nimanui in lume.
+ un ceva mareti sa-ti apartii
numai tie Insult 4 lucru mareti
sd aperi drepturile altora. 4 ceva
sublim Fl liber 81 drtpt.
Numai acum catcva zile ma
allan in Sala independence
in acea mica camera unde S a
semnat nemuritorul document. O
camera mica, ca ORR care alta; 81
parea de necrezut Cd din. acea ca
mera iesit idei, care ca cheru-
vimii 81 serafimii si-au intins ari-
pile peste intreg continental attn
cand, ca Gu un foe sacru, inimile
oamenilor.
Nh voiu mentlona numele vre
unuia dintre marii Oameni carl
au luptat pentru libertate. HI
trebue mentiOnati orr toti, ori
nici unul. Cred ca sOldatul necu-
noscut, care fost impuscat 81
ucis fara sa Use site de hume
care fost inclus numai intr un
rapport ce pomenea 20 suta de
morti'' ori 20 suta lipsa'', ne
stiind nimeni numarul atasat la
augustul lui corp - este indrep-
tatit la aceiasi multumire 81 re-
verienta din partea noastra ca 81
comandantul care cazut in
|fruntea grupului.
Stand eu aici intre sacrele me-
mOrii ale trecutului 81 civilizatia
de aur a prezentului, va lntreb pc
D-voastra: Va ii 81 veacul al dol
lea tot atat de maret ca eel din.
taiu? Cred Cd va Fl, pentru cd de-
venim din ce in ce tot mai
umani. Cred cd exista mai multa
Dunatate omeneasca, mai multa
dulce 81 adevarata simpatie 81 o
mare dorinta de binele aproapelui
in Statele Unite decat in oricare
alta tara din lume.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
fRANCEZII ACUZATI
DE B0LSEvICI.

Haga, 7 Iulie. - Dclegatii Rnsi
dc la conferinM din Haga acuza
pc Francezi de subminari in ne.
gocieri. pc cand pc fata zic ca do.
resc 0 buna intelegere. Dl Sokol-
nicoff a zis ca Francezii incearca
din toate puterile sd izoleze, 81 sd
ruineze Russia.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
hi Dc Va.
era catTe popoTll
American

Londra, 6 Iulie. - Eamon De
Valera, leaderul republican, de.
clara intro cablograma catre
popOrul Statelor Unite ca pactrll
dintre partidele irlandeze este,
rupt, cd razbOiul civil isbucnit,
cd camerei irlandeze nu-i per-
mis- sd tie sesiuni 81 cd guvernul
provizional STA luat rolul unui
dlctatorlat militar. sprijinit de
marble tunuri engleze. Iata cele
coprinse in cablograma dansului
Primejdia de care m am te-
NUT mai mutt 81 despre care am
prevent poporul de atatea orr -
raZboiul civil "a VENT pc capul
nostru. Soldatii din armata repu-
blicei au fost atacati de trupele
guvernului provizional la indem-
nul politicianilor Englezi.
'Pactul polite dintre particle
lie lrlandeze, care asigurat H.
nistea la alegeri, care ar ii putut
aslgura unitatea armatci irlan-
deze, 81 care era singura speranta
pentru mentinerea pacii. a fost
rupt din ordinul actualului gu.
vern. GU tOate Cd ell fusese ratili-
cat de adunarea nationala 81 de
conventia nationala Sim Fei.
nilor.
"Camerei irlandeze nu s'a
permis sa-si tie scsiuni, lar gu.
vernul provizional, bazindu-se pt
pnterea englezilor. STA asumat ir
mod unconstitutional rolul de di
rector, 81 Gu mari tunuri engleze
Gu munitiune engleza 81 Gu me-
tOadele engleze de aspra censura
81 propaganda false, duce razboiu
contra voluntarilor lrlandezi. carl
nu fac altceva decat ISL tin jura.
mantul depus catre republica 81
voesc sd Impiedice predarea drep.
turllor suverane ale republicei
lor.
Poporul irlandez vrea repu
blica. FL nu doreste I'm rege en-
glez de regele lui. nici un ,guver.
nator Englez sau un cancelar en-
glez ca supraveghetor general
Sub amenintarea de reincepere a
infamului razboi multi dintr al
nostri au fOst induSi sd dea q
aparenta de predare, insa sunt
aici barbati 81 femei carl nu Sc
vor preda 81 carl nici odata nu
vor fagadui supunere coroanei
toti acestia trimit astazi felicita
rile lor catre republica ameri-
cana 81 salutari catre stranepotii
celor ce au stiut sd fie 81 sa IA
mana credinciosi causei ameri
cane in ceasurile negre de la
1776.
'Eamon De Valera.
Dublin, 4 Iulie.'
La cablograma aceasta fost
atasata notita, care spunea Cd
lntarzierea Sc datoreSte ezitare
censorului din Dublin de al in
cuviinta tlansmiterea.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
(Ur1nare).

\CAAuiN -.
Sapte ami de razboi, sapte am
de lupta 81 pentru ce aceasta
lupta? Pentru principiul ca toti
Camenii S au nascut egali un
adevar pc care nimeni afara de
un ticalos nu la tagaduit; nj.
meni, nimeni in toata istOria lu-
mel. Numai hotii 81 miseii maj
tagaduiau acest drept. 81 pentru
ce alta mai luptau Ell? Pentru
simplul lucru Cd in America fie.
care ON trebuia sd alba dreptul
la viata, libertate 81 cautarea feri-
cirei. Nimeni nu lear Fl tagaduit
aceasta afara de mojici 81 de ne
mernici; nimeni, nimeni, nici
odata. Le-au tagaduit-o regii; eli
erau niste hoti. Le-au tagaduit-o
politicianii; acestia erau minci-
noSi. Lea fost tagaduita de popi,
de CARDINAL, de episcopi, de mi
tropoliti; acestia erau ipocriti.
astoria civilizatiei este poves-
tea unei incete 81 dureroase eman-
cHpari a rasei omenesti. In vremu.
rile vechi familia era monarhie,
fatal find un adevarat monarh.
Mama 81 copii erau robi. Vointa
tatalui era legea suprema. Ell avea
puterea de al lasa sd traiasca
sau de al condamna La moarte.
A trebuit sd treaca mil de ami
peste aceSt tata ca sd sc poata
civiliza; mil de ami ca starea CO.
plilor 81 a sotiei sd poata fl su-
pOrtabila. Cateva familii cOmpu-
neau un trib; seful era tiran ;
cateva triburi compuneau o ma
tune: natiunea era stapanita de
un rege care deasemenea era un
tran. Natiunea cea mai puter-
Mica jafuia 81 lua in captivitate
pc locuitorii natiunilor mai sla-
be. Asa s'a inceput robia ONE
nirei.
Numa acum cativa ami stra-
bunii noStri an fost rObi. Numai
acum cativa ami Ell erau vinduti
ell pamantul pc care locuia, in
tocmai ca carbunii 81 pietrile din
ell. Numai acum cativa ami Ell au
fOst tratati ca vitele de pOvara,
tratati mai rau de cum tratam mol
animalele de munca.
Parintii nostri cunosteau isto-
ria castei. Eli stiau ca in despo-
tismul lumei vechi era o rusine
sa fiji de vre-un folos. Stiau ca
pc un mecanic nu Sc punea mai
mare pref CO pc un cOp0i. I'm cal
de rasa era mai pretuit ca o suta
de mecanici. Stiau ca nObilul Sc
uita Gu dispret la eel ce muncea.
Lumea s'a schimbat. Mai zilele
trecute au VENT cismari, olari
fierari 81 lemnari din Europa, 81
gu fost primiti la New York ca
81 cand ar fl fost niste print. Ell
fusesera trimisi de mareata re-
pltbllca franceza Sd examineze
arta 81 industria marei republici
americana. Mi-au parut de mie
de ori mai impunatori decat Ed
ward Alberts or Albert Edwards
- parazitii regal ce traiesc pc
corpul polite.
&c vrem moi astazi este ceea ce
au scris strabunii nOstri in con-
stitutie. Eli nu 81 au ajuns idea
lul; moi ne apropiem de ell, dar nu
am atjns inca. moi vrem nu nu-
mai independents unui stat, nu
numai independents unei natiuni
ci ceva Gu multi mai sublim - Ii.
bertatea absolute individului
Asta-i ce vrem. Ercau asa ca eu
unul dintrc fiji naturei, sa pot sta
pc picior egal Gu toti ceilalti; 81
pot zice asia pamantul meu
aceasta lumina de scare q mea
sd pot zice ca am dreptul 81
traiesc lbier, sa sper. sd aspir 5
sd ma bucur de roadele munci
lmele ca ori 81 care ON 81 ori 8
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07

DecIararea Independents

RCete Jos sunt vorbele roste de naaree
orator rtor american, Robert G. Ingerso la aniversde
dependntei srbeazG tcdre
zua de Iue 81 coOni0r americana de sub
stdpdnrea englezd)
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
Ion al Paunei.
LUCRARILE PARLIAMENT
TULUI.
SENATUL.

Senatorul Caraway. democrat
de Arkansas, zis cd presedin-
tele Harding raspunzatOr de
violarea legei prohibited pentru
ca nu da Ordin Sd inceteze yinza-
rea alcoolului pc borduriIe va
poarelor americana.
Senatorul Borah. republican
de Idaho, cerut parlamentului
S;l Opreasca odata marirea chel.
tuelilor in guvern. declarand cd
toata nemultumir.a de All dir
America ri din hume se datoreste
acumularei de take pc capul ce,
tatenilor.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1922-07-07
Dublin. 1 Iulie."'

La cablograma aceasta fost
atasata o notita, care spunea Cd
intarzierea Sc datoreSte ezitarei
censOrului din Dublin de al in
cuviinta transmiterea.
The Holbrook news., 1922-03-03
WASHINCTON'S
 BIRTHDAY PARTY

Mrs. Arthur Schuster en- tertained a large number of her friends on the afternoon of Feb. 22nd. Five tables were filled for auction n bridge. As usual M r s. Flanigan stayed at the head table. Girls, this is getting monotonous!
 At the close of the after noon Mrs. Schuster, aided by her sister Mrs. Bundy, served a delicious lunch, the articles of food being trim med with flags and r e d cherries emblematic of the season. The table markers were small hatchets. Every. one there was of the same opinion; "they had a mighty good time."
The Holbrook news., 1922-03-03
ARIZONA WEEKLY
 INDUSTRIAL REVIEW

Great Revival in Lumber Industry Indicated 75 per cent of farmers in good shape with money in the banks--Herbert Hoover as Secretary of Commerce put ting life into Railroad Re- mobilization.
 Nogales--Los Angeles firm to drill for oil on Nogales Gas and Oil Co.'S lease.
 Yuma--High gold ledge uncovered at at southern end of Castle Dome mount aims.
 Holbrook--Dr. AZ. Swift ger to build dental office and laboratory.
 Snowfake--Bank of North ern Arizona re-OpenS dOOrS Feb. 9th.
 Holbrook--- Con tra c t awarded for rebuilding road to Gallup.
 Arizona will again have opportunity of resuming its place as leading producer of asbestos in us. with re- sumption of asbestos pro- perties north of Globe.
The Holbrook news., 1922-03-03
PROPOSED AEROPLANE
 STATION IN HOLBROOK

The Oleson Aeroplane Co. which is at present situated in Adamana is seriously con- sidering the establishment of a plane station in Hol- brook during the late spring and summer.
 MT. Oleson who was in town last week, making preliminary arrangements for the aeroplane trips here on last Sunday, says that he beleives that in view of the numbers of auto tourists who will make IIolbrook a stop-over point an aero- plane sightseeing trip from this point could be made a success.
 Here's hoping. We want to see the Painted Desert just at sunset from the back of one of the big wing ed birds.