YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1922-06-09

slch lokalnych komlsll bude Wy
najst tieto talenty dat ich do
prace. Kazda narodnost' , moze hra-
vat episody jej narodneho zivo-
ia starom kraji k pouceniu pre-
druhych a aspon raz v roku-po-
cas- udelovania obcanstva-nech sa
spoja vsetky dovedna predstavia
vel XII dramu, zobraznjtcu sceny
z americkej historic. Potion uspo-
riadaj1 sa vel'ke shromazdenia,
ma ktorych kazdy novy obcan by
povstal povedal, preco on ver1 v
americke obcanstvo, co Spojene
Staty vykonaly prenho co zamy
sl'a robit' ako sa zavd 'acit "a pri
vilegie, ktore mu boly Amerikou
.udelene.
ia 81 predstavujem t1to vel XII
armadu v cudzine rodenych spoil
cent do vedna prostredn1ctvom "a
pisu, ako jednu vel'kn bratsk1 or
ganizaciu, pracujticu "a lepsie OBJ
canstvo a vacSiu nctu pre- ameri-
cke instit1cie. V tejto praci kazdy
American ma byt 1castny osobne
prostrednfctvom kostolov, brat
skych, civilnych patriotickych
organizacii, name p6skytovat' GU
dzincovi kazdii mozn1 pomoc ma
dosiahnutie koneenych ciel'ov Ka-
zdy ma povinnost' a pravo sirit
pravdu Amerike a jej institii-
ciach a p6sobit' oproti radikalnej
propaganda niekol'kych, ktori 81
ria semeno anarchie a nenavisti
pre- ich vlastne sobecke ciele. Mo-
jou ideou nest 'astia je mic nero
bit. Praca mas vsetkych robi st a
stnymi, a ona ma byt' nasim OBJ
l'1benym travenim Gasu. Ked' ne
budeme mat ineho co robit', daj-
me sa dohromady a ,sirme tnto
vel 'kn pracu. Mas topiaci kotal bu-
de potion ! o mnoho ~,vykonnejsl,
ked' sa vsetci chytfme do tejto
prace, to je jednym ciel'ov ma
vrhovaneho zakona-dostat' vset-
ky zainteresovane organizacie do
prace "a lepsie obeianstvo.
A mech je nasou prvou myslien-
kou snaSanlivost'. Snasanlivost
bola vzdy mojou obi '1beou emo
st t'ou. S nou vidim l'ahsi lepsi
sp6sob nazivania mojim suse-
dom. My budeme vzdy mat Gu
dzine rodenych medzi sebou, do
kial' len budeme sa drzat' naSich
starych tradicii. Pozerajme "a fch
cnost 'ami a neeakajme primoc od
Mich, lebo ii nemali take vyhody a
|prflezitosti k vzdelaniu, ako my
tuna. Radsej ich povzbudzujme, a
by lch nadobudli medzi Mani, boz
| Ii nami v tomto = nj 'ade rovhy-
mi. s .... 49, d
Druhym vyznamnym ustanove-
MIN, moi drahy Senator, vo vasom
navrhu je to, ktore naflad 'uje po-
(staranie sa cudzincov, ktori sa
stan1 nudznymi. Wy znate: ze dl'a
terajsich prist 'ahovaleckych zako-
nov, cudzinec, ktory sa stane tar
chou pre- verejnost', podlieha are
stovaniu a deportovaniu do jeho
krajiny, odkial' prisiel, jestli me-
prebyval v Spojenych Statoch pl-
nych pat rokov. Len pomyslite I'd
ltragediu, ktora nasleduje, ked' "a
opatrovatel' chleba, otec rodiny
piatich alebo siestich detf, zomre a
]zanecha ich bez prostriedkov. A
toto najdete vo vacsine prlpadov.
IZomrely cudzinec zriedka kedy "a
necha dostatoene prostriedky ma
zaopatrenie jeho rodiny. Male deti
vsak nedovolia matke ist' zara-
bat ma ich Mvobytie, preto musej1
byt' poslane nazad. Ony nemai1
domacnosti ma druhej strane. MOI
no pretrhli vsetky styky ich pria
tel mi, a predsa my nepovazujeme
to "a nasu povinnost', postarat sa
o Mich. Jedno 20 stanovenl tohto
zakona nariad' 'uJe zalozit' zakla-
dinu, = ktorei takito nest 'astnfci
budn zaopatrenf deti vychovane.
Toto sa moze zdat' paternalisti-
-.