Glas svobode., 1921-09-06

rodovitna polja, zopet drugje Sc
nahajajo velika mocvirja, katera
bi Sc potion kanalizacije dalo IL
$uSiti in izpremeniti rodovitna
polja. Yes svet cd Atlantika dc
Pacifika in cd MehiSkega zaliva
do Kanade bi Sc dalo spremenitl "
rodovitna polja in cvetoca vrtova
Tudi drugih delov je dovoij. Pro
stora in Stavbinskega materiala Je'
dovolj, da bi "a vsako druzino po
stavili prijazno hiSico. S TEN bi Z
enim zamahom reSili stanovanjsko
vpraSanje. Ampak mi niti naJma-
ME ne vrjamemo, ola bodo na te'9
konferenci pretresali taxa vprasa
Tnia. Drzava nina denarja "a TAXA
della; ali bolje povedano, drzava
ina mnogo denarja, XII pa nj ma
menjen "a omejitev brezposelno,
sti.
Sc par mesecev in zima bo tu-
kaj. Sest miljonov je brezposelnih
sedai. Tisti XII delajo imajo zniza-
ne place. Neizucenim delavcem Sc
placuje po 81 in 30 centoy ma uro.
Place tistim. XII Sc delajo lezejo
pod standard, Gene zivljenskim
potrebSGinam pa so zopet pricele
plezati navzgor. Krmarjem drzav-
ne ladje je znano vse to in zato
sklicujejo konferenco "a omejitey
brezposelnosti. Prevelika brezpo-
selnost je potem, ko enkrat de
lavcem poidejo vsi prihranki, ne
varna "a tiste, Xxi sedaj plavajo
ma povrSju.
Ce bi imela vlada tisto enerzi-
! jo, Xxi jo zal nina, potem bl blla
zanjo iztrebitev brezposelnosti ta-
ko lahka stvar, kot je meni zagna-
tti kamen Gez luzo, katero preskocl
sedemletno dete. BogaStvo in rev,
Selma Sc kupici V tel dezeli, Ei nj
ma primere niti starem rimsken
cesarstvu pred njegovim razpa
dom. Vsaka drzava je ljuDitel Jlca
kolosalne moci, toda zgodovina
verna uGiteljica, nam dosledno ka
ze cuden pojav, namrec ola je visa
! Ika drzava, ko doseze vrhunec svo.
iega razvoja, obsojena V razpad
Starr Rim, vzhodno in zapadno
Rimsko cesarstvo; stara Sparta il
Atene; hunski Atila in tartarsk
kani; Perziiski Kserks, Makedon.
ski Alexander, Francoski Napo-
leon in NemSki Hohenzollern spo-
polnujejo zgodovini zaertano pot
Ce je zgodovina dosledna svojem'-
razvoju, potem so ma vrstl V do
elednem Gasu Zdruzene drzave
Anglia in Japons&a. Drzavnikl in
diplomatic sedanjega ustroja tega
zgodovinskega procesa ne morejo
prepreeiti, ker razvoj ne pozna
nobenih ovir, kadar dozivi svojo
dobo.
Zlato je V danaSnjem trgovskem
| sistemu dobro izmenjevaino Sred-
+stvc, ampak jesti Sc zlata ne more.
Ae perzijski Krez Sc je o tenn pre-
pr;cal, in prepricali Sc b0dD pre-
ali slei O tel resnici tudi ameriski
finanGni knezi, Preveliko boga-
stvo na enem kupu je neyarno "a
obstoi skupfne, ki SC imcnuja dr.
zava, in najvecje bogastvo sveta
! Sc danes nahaja Zdruzenih dr.
zavah. Priznani ekonom Z. K. A1-
herman IL New Jersey je izracu-
| lral. da Sc narodno bogastyo Zdr
drzav po konservativnen StetJu
lahko ceni ma 100000, ,000,O0G On
pravi, da je vrednost 18TH bllzjt
$5OO,000,0O0,000, ali pol triijona.
Bogastvo vsega sveta sc cenl ma
$96O,OO0,000,000, in ce je Acker-
man prav izracunal, potem Zdru-
zene drzave posedujejo 4O9o vse-
ga bogastva na svetu.
To je ogromno bogastvo in Y
tenn nj vStet tako zva.ni tekoc ka-
pital. Pri taken bogastvu bi Sc ma
jake laheksSacin lahko odpravila
brezposelnost ce bi gospodje hote-
Ii to storiti. Brezposelnost bodo
samo toliko omejili, ola ne pride
V nevarnost drzavni ustroj. Trgo-
..ax,,,+o - hpo1pOco1,, CT !,