America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-10-29

moi 81 conteTinta pentru desarmare

Suntem in ajunul conferintei
pentru desarmare generala. Unii
vad in aceasta conferinta rezolvi-
rea celei mai delicate chestuni:
razboiul.
Razboiul a existat de cand lu-
mea. La inceput, atlmci cand Ca
menii erau putini 81 cand bogatia
pamantului, pc care il locuiau, lie
indestula nevoile, atunci eli nu a.
veau de lnptat decat in contra fe-
nomenelor vitrege ale naturii 81 in
contra animalelor salbatice. Isl fa-
ceau colibe ca sd Sc apere de vint,
ploi, ger, etc., 81 cand plecau in
cautarca hranei Sc inarmau Gu ca
te un ciomag, ca sd Sc apere de a.
nimalelc, carl lar Fl atacat. Asta
a fost primul razboiu al omului.
Oamenii s'au inmultit. putinta
de trai s'a micsorat. Diferenta
intre puterea de munca, inteligen-
ia 81 rabdare, adica intre calitatile
earl difera pc ON de ON, crescut
della generatie la generate 81 GU
ele all crescut 81 diferentele in sta
rea sociala. S'au nascut clase pri-
vilegiate, earl la inceput IL 'au fost
recrutate decat din oamenii mai in
teligenti 81 mai muncitori, lar cei
nevoiasi au fost redusi la o infe-
rioritate sociala, formand un sub
STRAIT, 0 clasa subjugata celei dintai
Invidia existat de cand lumea,
odata, Gu omul, cum de altfel 81 a.
buzul e tot atat de vechiu. Gel a.
junsi la stare mai buna au abu-
zat de situatia Tor in paguba celor
nevoiasi, carl crau cei multi in nu-
mar, lar aceStia din urma le ras-
pundca abuzului lor printr'o ura
crescanda, transmisa din tata in
flu. Gu timpul fnsa. aceasta ran
duiala sociala a devenit complect
nedreapta: In clasa privilegiata,
stapanitoare, viciul 81 boala, inevi-
table hogatiei, au patruns incetul
GU incetul 81 ca urmare naturala,
degenerarea a crescut. Multi daca
nu eel mai multi din eel carl sta
paneau, Isl mentincau taria numai
pentru hatarul parintilor lor, carl
fusesera muncitori, economi 81 rab-
datori, Ell neavand nici calitate.
lar printre cei stapaniti suferin-
ia 81 nevoia Sc incuiba 81 ii rodea.
Drumul spre mai bine le era 1nchis,
char cand moraliceSte 81 fiziceste
erau SUPERIOR acelora, care Ill in
chideau.
IRA a crescut deci; de unde i'll
nainte omul Isl avea dusmani nu-
mai in anilnale, acum avea altul
mai periculos, in char aproapele
lui. IRA asta della ON la ON bine
Elsa 1ntr 'un proverb latinesc: . "Ho.
mo homini lupus est (omul pen
tru ON ca lupuD.
Ca sd lupte unul contra altuia
oa,nenii si-au caznit mintea cum
sa7si inarmeze mana 81 find do
tati eli acel spirit inventiv, unie
printre animale (daca he conside
ram 81 moi, asa cum zoologiceste
sulstem considerati, ca simple YER
tcbrate) All renuntat Ia craca dt
stejar 81 all inventat cutitul, pus
ca, tlinuL etc. In directia asia
omul are cele mai multe inventilini
toate facute numai sal satisfacs
IRA 81 invidia.
Daca ura asta 0 intindern dels
clasa la clasa, atunci avem revo
lutiuni in stat. Deci lupta dintr'
oameni 81 dintre clase, care nu !
decat tot nm razboiu, are ca sam
bnre ura, ca Ia randul ei find eau
zata de mnlte alte motive sociale.
In timpul din ur1na, cand ur,
dintre oameni 4 ajuns Ia cnlme, ST
inlocuit cuvintul de ura, nedemi
'pentra prea piosli oameni, prin al
tnl denim: itlee, All lucratoru
cand face Q greva, Sc revolta pen
tr,l . idee. iaf bancherul u milo
iiarpls GAnd inabusesc greva, . fa
siei tot pentru o idee. Revolutia 50
IA nsn1x ~ ir.nr,3aafn lin izhirna 81,