America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-08-17
Poezia, muSica 81 arta plastica
rationale.
De Ana Conta Kernbach.

!, H"pNu' pOS1s
;. Negresit cand comparam litera
tura romaneasca cu accea popoa
relor care traiesc viata intellectual
Ia de mil Gle ami. en- acea popoa
rclor la care multimea, in infatisa
rea ei compacta 81 organizata, DIES
fasoara energii potentiale, cum nj
I pot face romanii. impartiti in pa
turf sociale ce nu Sc pricep, razle
stiti i'm regimi ce abba acum vim il
I atingere, supusi pana eri unor in
riuriri osebite 81 dusmanoase intrt
ele; cand asemanam, zicem. CT
avutia de gandire a popoarelor a
|pusene, atunci cu necesitate, ra
name literature romano, smerita s.
neinsemnata, chiar daca am pune
in cumpana neintrecuta poczie DO
pulara.
| Daca schimbam, insa. punctul de
vedere 81 daca in loc sd alaturam
produsele geniului romanesc de a.
cele similare din apus, lucru care
alcatuieste o statornica nedreptate
pentru operele noastre originate
vremea isl are coeficientul eli NO.
stramutat !-punem fata in fata
numai manifestarilp de viata ro-
maneasca 81 osebitele exteriorizari
de gandire romaneasca asa ca din
compararea puterilor de producerc
sd iasa la iveala Characteristic SIT
flcteasca a neamului nOstru, a.
.unci>vorba lui Alexandra este ade-
varata "Romanul Sc naste poet, y
Sa cercetam mentalitatea tara
nului roman, singu,ul care pas
trat pecetea originalitatii etnice
fata de toate celelalte popoare, sin
gurul care fost-si a ramas tie
melia statorniciei noastrc ca neam
sa mai cereetam, in treacat de ST.
CUR. att cat ingaduie un articol de
gazeta, diferitele ramuri de cultura
din tara romaneasca 81 sd aruncam
o Ochire foarte scurta 81 ca, asupra
trecutulni nostru.
Cine a avut prilejul sd cunoasca
tarani de munte, din acei veniti
mai putin in atingere cu clemen-
tele eterogene ale OraSelor roma
nesti, din acei carl an trait mai
intensiv imai nemijlocit din in
r1urirca fortelOr cOsmice, ramas
de sigur nimit de insemnatatea pc
care o dau dansii frumusetii graiu-
lui. Taranii Gle munte vorbesc pu-
! tin, dar totdeauna in icoane vioi
colorate. Ideile, adancite de catre
.intelepciunea vremei, Sc infatosea-
ia in reliefuri vinjoase 81 in for
me limbistice, intocmai unOr cris-
taluri. la care simetria lineara a
versului precumpanitoare.
Gu totii am putut observa eat
sunt dansii de simtitori la caderea
! rotunjita a ritmului orr la un acord
perfect al rimei.
Acelc insusiri de rime 81 ritm.
! de colorit 81 relief Sc gasesc nu M
mai in poezie, ci n toate prodnc-
title intelectualo-populare in zica-
tori, in ghicitori, in chiuiturile de
| la bora, ba char in vOrbirea mai
cautata 81 mai aleasa.
Tn alt dar artistic al taranului
roman, este meSteSugul de Zlce
| versurile 81 de a spune povestile.
Icoanele lc desfasoara pc indelete,
glumele le subliniaza cu maestro,
ironiile, subintelesurile le eviden-
tiaza eli nm tact desavirsit.
Scoate, la iveala, cu proportia
cuvenita, ideile ce alcatuiesc tema
principala, 81 toate reliefarile aces
tea de frumnsete lie face intro to-
nalitate generala asa de. discreta,
asa de cumpanita 81 de aleasa, asa
de intelectuala 81 de moderna, am
zice, incat ar putea sluji char null
tor intelectuali sdrept model de re-
citare.
ST mai aleasa arta de a spune
basmele. Povestforul care pan;
atunci vorbea Gu intonatiile 81 I'M
pletitura frazei de toate zilele, deo-
data Isl schimba felul de fl. Gu
vintele Sc inlantuiesc rasfirate s
rotunjite, GU toata frumusetea 10,