America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-12-16
de: Emil Isac.

propaganda prin arta 81 ''centra-
listi'' observa - ceea ce de alto
dati parea blasfemie! = ca in
| 'proyincii' viata culturala nn
este atat de ''grozaya" cum si-o
imaginau apostolic bizantini, 81 ca
i horrible dictn nationalfta
tile traiesc 81 All viata sufle-
/, ,teasca, demna de-a fl imitata ST.. !.
Intrecuta. Gu mijloace orientale
nu vom reusi 81 daca. in actiunile
noastre de propaganda culturala,
nu he vom folosi de cele mai bune
Iputeri pc earl lie avem, ne aser-
vim cn totul dispretului strainilor
81 periclitam recnnoasterea repu-
itatiei noastre culturale.
Toate statele intregite au inte-
les aceasta. La Strassbourg, fran
cezii 'au ferit sa trimeata "apos-
toli'' cultural, adunati de prin
cafenelele Parisului, ratatii 81 a.
gramatii teatrului, al literaturii.
al preset. Italienii au TRIMS la
Triest teatrul lor eel mai tare, la
Goritia all patruns cele mai emf
nente echipe artistice. Polonii
s 'au ferit, ca la Lemberg sd ada.
IpOsteasca cabotismul. Pretutin-
deni, unde s 'au marit hotarele -
cum este firesc - inceput sd Sc
reverse lumina din Centru. efor
tul civilizatoriu ale popoarelor
cutie 81 mari, dandu-se insemna,
tatea cuvenita problemei educatiei
artistice, caci mimic mai bun 81
mai serios ca mijloc de pacificare
decat arta.
De-aceia am staruit moi, cati-va
idealisti ardeleni, sd Sc infiinteze
la Cluj Opera 81 Teatru romanesc
de-aceea am rugat moi guvernele,
sa he dea mana de ajutor, sd au-
zim la Cluj, la Oradea-Mare. Ia
Sibiu, la Brasov, Ia Targu-Mures.
= in toate orasele unde trebueste
documentat ca avem cultura ro-
maneasca cuvantul spus Gu ma
estrie detun Brezeanu, Soreanu,
Manolescu, Bulfinsky... De-aceia
am chemat pc Enescu, sa ne vor
beasca GU arcusu-i divin, de-aceea
vrem expozitii de arta, unde Ar
dealul dezrobit sa vada geniul
unui Grigorescu. De-aceea ere.
DEAN 81 tcredem ca emisarii poll
t1cl nu ne sunt atat de necesari.
ca reprezentantii spiritului roma
nesc, dorind apostolic talentelor
adevarate 81 hu aventurierilor.
Sa nu eXageram insa. 'Peri-
colul' amenintator al culturei
minoritatilor nu este atat de ma
re, cum III Sc descrie. Teatrul
unguresc de pilda. eel de All, asa
cum Sc face i'll PENNSYLVANIA. M
este nici suveran, nici invincibil.
Ungurll au Gu tOtul II trupe Isl
nu 1o, cum sd afirma in nestiin
tai, dintre carl numai 5 sunt la
lnaltime: la CluJ la Oradea- Mare.
la, Arad, la Satu-Mare 81 la Targu,
Mures. La Cluj, teatrul ungureso
de sub conducerea unui eminent
ON Gle teatru d-rul Joanovici, are
concurenta mare in cele doua tea
tre romanesti: Opera 81 Teatrul
National din Cluj, carl sunt sus,
tinute 81 conduse in conditiuni
eminente. Clujul este deja al no,
strE culturaliceste. Universitatea,
presa, arta, literature romaneasca
din Cluj, ne da deja superiori,
tate indiscutabila fata de unguri.
In celelalte erase ''cucerite' de
spiritul unguresc 81 german situa,
tia asemenea este schimbata. Sa>
sui ori Ungurul din Sibiu, care a
vazut teatrul lui Sorcanu nu va
mai regreta lipsa diletantismului
odios al batranului Bauer, direc,
torul deluvial sas, pc care insisi
SASH intellectual Pau abandonat
din gratii. La Arad 81 la Timi.
soara, actiunea culturala roma.
neasca este neobosita, CT, sa ridice
monumental temerar al artei 70.
manesti; teatrul permanent 70
man Nh Dss;m Drin 11r,naro 1no;