America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-01-05
s1A1uL Gel NoU

Grecla antlca ma reuSlt Sa dea
o forma organica de stat intregii
colectivitati elenice, resfiratc pc
tarmurile Mediteranei, care sd tre-
zeasca admiratia veacurilor, admi-
rata aceea plina de taina pc care
o inspira creatiunile artei, a flo
zofiei 81 a literaturii elene. Insa
81 in domeniul polite notiunile
noastre sunt tot ccle din Atena, din
Mlet sau din Siracuza tiranie,
plutocratie, aristocratie, oligarhie,
democratic.
Creator al notiunilor politice.
spiritul artistic al Elenilor creiat
in materie de stat opera de cuge-
tarc 81 de poezie 1ninunata, con
structie imaginara statului lui
Plato. Statului lui Plato, ca o
proteStare a gindirii impotriva re-
alitatilor politice vremii, trebuia
sa indcplineasca dreptateo.
Romanii II 'au filozofat in politi-
ca. precum II 'au filozofat 81 II au
disclltat mutt nici intr' 'un alt do
meniu. au Great 1nSa Statul orga-
ME eel mai impmator. Statul care
M numai ca inspira admiratia, ci
serveste ca ideal tuturor marilor
popoarc.
Statul Romanilor inscamna ina
intc de toate nazuinta tenace, ri de
ri. de a realiza cit mai multa drep-
tate.
Astfel constructia poetica-filozo-
flea a spiritului ellen della Plato,
ca 81 constructia reala a Statului
Romanilor pornesc din urmarirea
aceluias ideal: indeplinirea drep-
tdtU.
Lumea crestipa GU ciritos Del.
statul lui Dumnezeu pc pamint.
feudalismul omagial din evul me-
diu 81 regalitatea absolute nu mai
sunt astazi deceit valori pentru is
torie.
Creatiunea poporului englez,
Statul parlamentra, trecut prin
revolutia franceza 81 adOptat in
secolul al X1X-lea de catre tOate
popoarele Europei este Statul ac-
tual, atacat 81 primejduit in uncle
tari. cum Russia, de dictatura a.
menintatoare a proletarilor. Statul
parlamentar biruit luptind pen
tru libertatc. Pentru libertatea
individuala fata de puterea abso-
luta, pentru libertatea de gindire
fata de biserica netoleranta a apu-
| sului, pentru libertatea de att ex-
prima g1ndirea prin scris 81 prin
cuvint fata de monarhia absolute.
Lupta pentru libertate a tinut
un secol pima cind victorioasa a
trecut din Anglia in Franta 81 alt
secol trebuit pima cind s'a ajuns
la regimul constitutional, Gu do
bindirea definitiva a libertatii in
dividuale, a libertatii cetatenesti 81
libertatii de gindire, in celelalte
tari ale Europei.
Astazi simtim ca idealul liber-
tatii ajuns, Statul parlamentar
trebue sa urmareasca un nou ideal,
"a caute sd fndeplineasca cerinta,
,etea infrigurata multimilor, a
milioanelor carl reprezinta munca,
de-a sti 81 ele ce este dreptatea 81
de Sc impartasi 81 ele cit mai
multi din bunurile pamintului 81
ale sufletului. Fireste ca nimeni
nu Sc poate gindi Ia egalizare,
81 tocmai la o erarhie potrivita pu-
terri de munca 81 a insusirilor mas
cute.
Dupa atitea veacuri ne intoar-
cem la idealul de Stat al anticilor
| drcptatea. Rominia moderna a
fost creiata prin participarea ta-
| ranimii la Divanurile Ad-hoc, la
actul unirii 81 rasboiul indepen-
dentii.
Dupa proclamarea regalitatii,
dupa 1880, casta imbogatita-
organizata in dona particle multi
dintre ei de origine fanariota sau
dubioasa, au confiscat Statul, au
falsificat resimul pdrlamentar Gu
ajutorul sistemnlsi eensitar 81 au
Ruvernat--dac6 m fmn0triva f6-