America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-09-23
nati(Ala|iSI1lIh Economic

III desbaterile congresului micii
tindustrii, unde catcva suite de mici
industriasi din toatd tara 81 de toa-
te neamurile sa vorbit la con-
gres 81 in jargon si-au spus pa
surile, sa ridicat chestiune care
acum trei ami ar fl parut Stranie.
nu numai la moi. nnde masnrile Sc
iau neoHgetate, dar 81 acolo unde
cea mai neinsemnata dispozitie e
cantarita 81 discutata mutt timp
pana s;i fie aplicata. : a cerut rein
stituirea unOr sisteme la earl Ang-
liza renuntat de acum mai bine de
FUN veac: protectonismul vamal 81
interventia Statului.
Chcstiunea protectionalismului a
facut obiectul Iargi discuti Gu
mutt in urma 81 teorii ramasc def
lnitive Tau inlaturat, parea, GU de-
savarsire. Anglia, stapana pc 0 in
dustrie solida 81 bogata, Franta tot
att Gle inavutita in diverse ramuri
tindustriale, frsasi America. an pu-
tut la un moment dat s;i deschida
largi granitele, fara teama de con
lcurenta, tuturor produselor indu-
striale 81 nlatcriilor prime venite de
aiurea. GeEmania, alua alcdt,lita ca
istat unltar, ,svoaitoare deei i'm toa-
Ita acticitatea Ell economical trebria
Sd traiseR inca sub teroarea legilor
prOteetOare, tcroare care IA pre-
lungit pana in vremurile noastre.
La moi protectionism,H existat
81 n "a existat. a fost mai multi un
deziderat m,llta vreme 81 putine IN
dustrii an bucurat de protectia e.
fectiva statului. Situatia explica
bila intruScatva 81 prin faptul cd M
am avut propriu lisa industrie. lar
legea protectoare - legea de incu-
rajare Sc acorda cu mari greutati 81
Gu reduse sprijine.
Razboiul a pus pc tapet noua
situate care ell att mai dificiEi
pentru moi, ell cat Romania sc vede
astazi putin pregatita pentru a O.
croft 0 bogatl 81 variata industrie,
pc care nu a avut-o pana eri.
lndustria germana mai putin To-
vita de razboiu in productivitatca
fei, a putut si arunce pc pietele eu-
fropene 81 continentale enorma
jcantitate de fabricate variate ime-
! ldiat dua reluarea relatiilor. Indu-
stria franceza. engleza, intrucatva
81 cea americana. in timp ce isl con-
centrau toate fortele pentru confec-
tionarea material,llui de razboiu.
au simtit nevoia importului. Piete-
le lor in virtutea acestei necesitati.
All fOst literalmente invadate. Peri
cOlul era mare. lntai Franta 3 a va
zut nevoita sa restranga larghetea
vamala char contra yecinilor 81 a.
liatilor eli englezi. Sc site care a fost
rezultatul. Emedlat dnpa aplicarea
Imasurilor prohibltive francul fran
|cez a cOtat la bursa engleza cu 20 de
centime mai putin 81 mers sea
zand pana la sitllatia de astazi. A.
merica S "a refacut mai curand de-
eat Anglia char Stoclrile disponi
|bile aruncate pc plata All ridieat do
larnl in asa proportie Cd, Ia TN mo-
ment dat, crachull isbucnit, slab
dar Gu suficrntc repercnsiuni eco
nomice asupra tuturOr pietelor ell
ropene. Scaderea e generala 81 SIM
titoare, tot,isi dlferentele valutare
sumt tot att de mari in eat
Statele Gu valuta ridicata sunt per-
manent lovite de cele Gu valuta
scazuta 81 mai ales de Germania,
singurii cumparaterii find statele
mai greu lovite de razboiu a carOr
valuta nu mai conteaza, in speta
iOr.ientul, de 81 Rom4nia.
San luat atunci masuri extreme
Gu cAractef intercOntlnentaI. Taxa
I de In 30 Suta asllpras mtirfurilOp