SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1921-12-29
FRANCIE POzADUJE 10000 TUN
NOSN0STI PONOREK.
MIMO TO NAVRHUJE ZKRACENf
PRESTAVKY We STAVBE RITEV-
MICH LODI.
VPARIZI TVRDf, ZE Sc JIM JEDNA JEDINE o
OBRANU ZEME A KOLONIf.

Washington 28 pros. Pany Westinghouse conference
ma omezen ponorek pomocnych lodi byy zroskoany poto
peny dne Deseee prazdnny, nichz m6a by zastavena
echna stavba btenich lodi mali b zraceny ma pet rokd
Franeie pfedloza svdi pozadavek ve pono-
rex pomocnych lodi coz koncich muscle by ves niko
mezeni zbroen mofch nybrz zavod6n savbe vale6
nych lodi mezi svetovymi mocnosmi
Francie mus mi co. 900 ponorek ci 6mef tfikrate
tok co il byo nabzeno die Hughesova pogamu francouzs
delegate fek konferenc musi 81 vyhrad pravo budovan
nych pomocnych lodi jako torpedoborcd aeropan
lehEych kfznfkn az do nosnosti 100000 tun.
neJenom to, mali pfistoupti nosnost btevnfch
dlch 10000 tun die pom6ru 553 75 France klade
podmnku, sice ably bevnfch lodi mohlc
h5t zapotato iz 1927 d pe eech po desc
Il, iak vlastne byo iz usneseno konferencf
lmenem amercke delegace Elhu Root pfedlozu resouc
vyzaduifc ably veeov6 ponOre by nucen varova
nj lodi pred napadnutim ich ably posara bez
petnost cestucch muzstva Mmo p Root proiev mine
n re vdbec toky ponorek obchodn lodi m6y by by "a
kazany.
vysedek francouzskeho anovisla We veci ponorek po
mocnych lodi die nstkc obdrzenych delegac
d r"AS 0"' ze ne'0de z"dnemu fGhS9 asTRs %
osatni cyfi pet konerenci zastoupenych
sv6te francouzseho ultimate, vyhrady pr
Vo co do stavby ponorek pomocnych lodi do nchz
clany lehke klzniky vyzvedne lodi torpedoborc pod
Osra dkusse nasledovala pfedlozen pro-
gramu nosnost ponorek pomocnych lodi. Po vyadfen
zkaman delegacem Spojenych Stad Italie Japanu pro-
hiSeni Arhura Baoura jmenem brcke deegace, Veka
Brtanie mus povazova francouzy program hrozbu NJ
SaTau hava francouzsk6 delegace odpovede ma tzeni
ez zde bya ucinena nchz nektera sou naproso nepr.
telna' ~@ wsWvMs
Francouzske odhady silly valecnych lodi opra Sc pra
We potfeby zamy France ie koloni pravl zadny viv
nema ne porovnan ten neb soused della dy
chtivost merritt nase namofni silly pro ejich"
"V TOM pokracoval Sarrau "spociva hluboky roz
dill mez nam hledskem onim tech Ostatnch My protest
eme pro tomu ably v6fo nebo eko vyvaen obrann6
zbrane Franci, podmhuc iisou ponorek meo byt
povazovano hrozbu proti kteremuko nasch prate"
Arthur Balfour prohasi ze acko Jest "nemyslelno'
snad meo by doti nepfaestvi mez Franc velkou Ba-
nif historic zaznamenava re ukay zapasech "davne
mnuosti Brtanie vzdycky mea sne odstvo slabsi po-
zenskou hotovos nez France prohasi Balfour doda:
"Nikdy historic France nepotrebovala obavat lie
Rrane mohla by il zasad mrtelnou ranu. povaze vecf
mus to by TAX Zadna slabsi voenska nemoha nkdy
p6n6 napadnou neb vazne ohozova sn6f voenskou moe
ienom proto, re mela vice lodi
Balfour pravl Re Sarrau muvl naproste nunos
Gle ponorkove flotiy nosnost 10000 tun.
"K akemu 1Geu je potfebuie? pokracoval "Nikol ably
spoupGsobly fotou 175.000 tun hlavnich lodi jest
mmo vSechen pomer Co chce France 10000 tunam po-
norek?"
Ponorky sou zbran jen pro jeden 1cel pouze
sce niceni obchodu prav Bafour doda Brane ste
moha by pohzet hosejne stuac zbudovann
nekok mil cd iei hran obrovke oly ponorek ez nedai
upotrebiti ncemu jinemu, nezi nicenf obchodu"
kretaT stau Hughes enz vde re cey jeho jest
hrozen nekompromsnm sanoviskem Francie Dnes zda
byt sto ze mnohe nadeji jez kadeny byly konferenc
zistanou nesplneny.