Glas svobode., 1921-05-31

francoskega Premierja Brianda,.
tieoee' Sc napete Slezijske situacl-
je in zaveznikov.
Francija je predlagala, da Sc
mai imenuje posebno komisijo
strokovnjakov, ki maj preisec
vpraSanje Slezije. Velika Britain
ia je TEN principom zadovolJna,
toda hoce, da maj najprej zboruJe
najvisji zavezniski svet, ki bi
razpravljal o vprasanju namesto,
da caka ma porocilo komisije.
oppeln, Zg. Slezija, 80. maja.
Major Moltke, poveljnik nemsklh
prostovoljskih sill V ZgornJ Slezl-
il, je tidal ukaz, da Sc maj ne vrsl
nikakorsne ofenzive proti poll
skim vstasem, dokler ne dospejo in
so razstavljeni bataljoni erne stra-
ze in pa britiSke cete, ki bodo, kot
Sc zatrjuje, pometle S polJsklml
vstassi cd Rosenberga do Katovic.
Sedanji nacrti so, ola bodo Bri-
tanci zavzeli polje S pomoejo lta-
liianskih in francoskih Get, k bo-
do nastanjene V mestih, ne bodo
Sc pa vdelezili bojev V slucaJu, ce
bi Poljaki nudili odpor.
NemSke sile, ki Sc osredotocuJe-
Iio V Kreuzbergu so sestavlJene IL
treh vrst moStva: prostovolJcev,
"einwohnerwhercev" in begun
cev. Poslednji so jako razdrazen
| in siliio na BOZ, zahtevajoc, ola sc
"a vsako ceno vzdrze in ubranlJo
pozicije okoli Rosenberga. PolJa-
Xxi V Rosenbergu nastavljalo artl
Ileriio in strojne puske protl mem
Skim pozicijam. Poslednji odgo-
Ivarjajo ma streljanje Poljakoy 2
razliGnim orozjem, vstevsi pol du-
lcata strojnih pusk.
Poroecila, katera je prejel med
zavezniSki glavni stan kreuz-
bergu Sc glase, da poljski vstasI
sistematieno ropajo mesto Rosen-
berg. Pobirajo vse, kar ina ka]
vrednosti in posiljajo preko me]e
" Poljsko. Poroca Sc tudl ola "a
plenjujejo blago V drugih kraJih.
Reeeno je, da Sc med vstasi ja-
| ko siri nepokornost in bolJsevl-
zem. Poroca Sc tudi 0 raznih div
iastvih. katera so vstasi izvrsili.
! WarSava, 80. maja. Y polJ-
| skem kabinetu je nastala kriza.
vzrok je V tenn, ker ne more poll
| ska vlada resiti problema zgornje
Slezije, ia Sc je pa zacel razvijatl
iaBo neugodno "a Poljsko. krlza
ie dospela ze do takega Wska, ola
| ie premier Witos izrocil predsed-
niku Pilsudkemu svojo resignacl-
! jo.
Resignaciie vsekakor nj hotel
predsednik sprejeti in hoee upil-
vati ma Witosa, ola jo umakne IN
ponovi svoje prizadevanle "a re-
konstrukcijo kabineta.
Dosedai so namree izstopili IL
lkabineta triie ministri, to je Sd
piieha, minister zunanjih zadev,
potem delavslxi in agrikulturnl
minister.
Oppeln, %. maja, via Berlin, 30
maia. - Vezi nemSke prostovolJ-
ne policije zaveznisko plebiscit-
no komisijo so jake delikatne. Po
izjavah stoterih zavezniskih cast
nikov je stalisce Britancev In lta-
liianov odkrito na strani Nemcev,
doeim je staliSce Francozoy lsto-
tako odkrito ma strani PolJakov.
British Gastniki so V vec sluca-
iih vodili nemSke prostovolJce V
bitke, italijanske cete so sodelo-
vale mimi V obrambi Rybnika,
cd casa do casa so cello zalagale
Nemce municijo. V okrozju Ra-
tibora je druga obrambna crta, S
topovi obrnjenimi proti PolJakom,
sestavljena IL Italijanov in ne
Nemcev. Poljaki pravijo, &c bi ne
bilo itali!janslxih Get bi okupirali
re vso Zgornjo Slezijo.
Radi pritiska zaveznikov Sc je
nevarnost resne nemske ofenzive
zmanjsala.
Glavni vtaski stan V Zg. Sleziji,
80. maja. - Pet ur pozneje, ko 50