Glas svobode., 1921-09-06
ce je drzava "a ljudstvo, potem
maj pe1naga.


ma katerei bi Sc pretresala vpra-
Sania brezposelnosti. &c Sc ne mo-
timo je to ideja gospoda Hoover
ia, ki 81 slienih vprasaniih pri-
lastuje veliko modrost. GospodI
Hoover Sc zaveda, da je brezpoSel-
most velika, ne zaveda Sc pa ne da
| to vpraSanje ne more reSiti on, Ia
niti ga ne more reSiti vsa Hardin
gova administracija. Po metodi,
katero bodo rabbi pri reSitvi tega
problema V Washingtonu, Sc ola
pac brezposelnost omiliti, he pa
prepreGiti. DemoDilizirana arma-
da brezposelnih delavcev Je danes
vecja, kot pa je bila mobilizirana
armada vojakov tie dezele "a casa
vojne, to je letih 1917 in 1918.
Kar Sc tiGe brezposenosti, imaJC
tisti krogi ki jahajo', cisto napa,
enc poime. Hoover pravi ola Jt
med brezpoSeEnimi priStetih mno
90 takih, XII so Sc oh casu yojne II
do lanskega leta polakomnill veil
kin plac in delali, dasiravno bl
Jim ne bilo treba delati. SedaJ
(tako modruje gospod Hoover) pa
so place Sic navzdol, in ii lJudJe
neeejo delati. Hooverja je V TEN
oziru gotovo nekdo imenitno po-
tegnil "a nos. Delali smo po veil
| kin tovarnah, toda srecali Sc nj
smo niti enim delavcem, ki bi bil
delal il same lube lakomnosti do
visokih?! plac. Gospod Hlnman
trdi, da sedanja brezposelnost V
Ameriki nj tako huda rec, kot Sc
vidi ma prvi pogled. Seveda mi
verjamemo, da nj mic slabega "a
gospoda Hinmana. On pravi: Med
brezposelne Sc tudi Steje strajkar,
! e. ki noGejo delati. = SeTeda no.
icejo delati zastonj Ce bi radi de
lali "a mike place, potem bl ne
prisli V to dezelo, temvec ostali bi
V Evropi, kier je dovolj della in
nizkih plaG. Ma konferenci "a ONE
iitev brezpOselnosti bodo inch
glavno besedo modrijani, ki ma
zgorai omenjeni naGin razumejo
in reSujejo delavska vprasanJa, IN
zato lahko vemo ze naprej, kak-
Sna bo ia konferenca.
i Ma tel konferenci bi Sc pravza-
pray morale preiskati, zakaj so
profit zopet priceli plezati ma
vzgor. Lastniki zeleznic so ravno-
kar izdali porocilo, ola so V zad-
MEM juliju naredili petinsedem-
deset miljonov cistega profita. =
ITega ne poroGajo kaksni socialist
ali pa boljseviki, temvec strogo
kapitalisticni list "New York
Times, XII raise pove premalo,
kot pa preveG. Poleg teh miljone-
lzov pa lastniki zeleznic Sc dobe
nagrado IL drzavne blagajne liz
zepov ameriSkih davkoplaceval,
cev) malenkost, petsto miljonov
dolarjev. = Sedaj pa pridejo ka-
pitalistiGni hsti in Sc cudijo, zakaj
da newyorSki delavci MISC vGeraj,
to je ma "Labor Day obdr-
zavali obicajnega pohoda po new
yorSkih ulicah. Cemu bi delavci
korakali in kazali svojo beraeijo
Delavci lahko korakajo kadar Sc
MIN poljubi, ne pa kadar jim u
kazejo delodajalci. Reprezentant-
ie kapitala imajo "praznik" in
MIN Sc spodobi, da proslave svoj
dan S korakanjem po Wall cesti
do prve cerkve, kjer maj Sc zahva-
Ilijo bogu, ker so liubi delavci ia
ko naivno kratkovidni.
Kaj more slicna konferenca "a
omejitev brezposelnosti dobrega
storiti pod sistemom, V katerem
danes zivimo? Upeljejo Sc lahko
razliGne reforme ki brezposelnost
nekoliko oblaze, ki pa nimajo no.
benin trajnih uspehov. V Ameriki
Iimamo seveda dosti prilikc, da Sc
dobi della "a vse, ki hocejo delati.
Ceste imamo V tako slabem sta
Inju, ola so pod vsako kritiko. IL
ven velikih NEST je sploh malo do
brih cest, temvec navadno kolo-
vozna pota, Xxi Sc oh dezevnem
/