America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-09-20

pOata cetl III l1mba llll Goethe Sall
Il lui Rousseau.
&c grandeur ct decadence'
Totusi presnpunand ca am pute;l
asasina pc eel SOC analfabeti ca
q; ramanem nunai cu stiutorii de
carte, care ar Fl utilitatea nouei re-
fOrme?
Absolventii cnrsului primar Sc
Impart in doua categorii distincta !:
.ei earl continue sd urmcze O scoala
secundara sau de specialitate 81 cei
.ari Sc mlIltumese-cu studiul celor
ami obligatoriu..
Ppitru care din acesfe doua ca
tegOrii ar fl Gle vreun folos studiul
imbelor franceza 81 germana?
Gel din prima categorie le vor
invata in cnrsnl secundar sau in
vreo alta scoala de specialitate in
conditiuni ell mutt mai prielnice,
lsa ca pentru acestia introdllcerea
.elor doua limbi inca din cursul pri
mar este total inntila. Cat priveste
, dOna categorie, credem CD niciun
)m GU mintea intreaga nu ar putea
,ustine temeinic ca in citiva ami la
garsta 81 in circumstantele in carl
sc preda la moi cursurile elemen-
tare, elevii absolvind scoala ar ra
name GU un cat de mic bagaj ce Lar
oaltea utiliza in viata.
Pentru aceasta din urma catego-
cie raul eel mare nu este ca absol
7entii cursului primar nu stiu
rantuzeste sau nemteste, ci ca =
N majoritatea cazurilor Ell nu stu
romaneste. Ori ca,d vom intalni alb
olventi 1 clase priMare ce M sti,,
scrie sau eeti bine rQmaneste. 81
ltunci care ar fl utilitatea acestui
lermafroditism cultural, care s'ar
lace in detrimental studiului limbii
rOmane?
Oar pc langa inutilitatea aeestei
'eforme, ranlane de vazut posibilta-
;ile de aplicabilitate eli.
f atat de mare lipsa de profe-
sori secundari 81 in special celor
ae limba franceza mai ales in
PENNSYLVANIA, incat char invata-
nantul secmdar are goluri &c nu
DOT fl acOperite. Dovada este pri-
nirea In acest invatamant a profe-
'orilOr cnrsisti.
81 pentru predarca limbilor
,treine ciliar in cursul primar ne
zoe de professor scc,indari. Gel de
.urs primar Ell insist ar avea nevoe
lie complectarea studiilor lor I'll
'tudiul celor doua limbi streine.
Atunci cine ar rutea pfeda aceste
.ursuri in 1nyatamantul primar
Daca s'ar lua din cadrele invata-
nantului sec,ndar, ar face i'm de-
srimentul acestuia 81 pagnba ar Fl
III mutt mai mare.
Ar mai riiMane de vaZlt daca
Oentru prima categoric studiul linn
,i1or streine in cursul liceului este
insufficient ca timp, find nevoe 81.
e mareasca numarul anilor de stu
lin 81 deci sa lie inceapa inca din
.lasele primare. Or, tocmai aici G
,,lba. Caci pc cat este de adevarat
"a studiul limbilor streine este inu-
til in cursul primar, pc atat este a.
levarat ca predarea lor in liceu Sc
! ace atat de putin sistematicata in
at 10 la suta din totalul absolvan-
I .ilor de scoli secundare d abba stu
a citeasea 81 sa indruge cateva vor-
Da in limbile franceza 81 germana.
Asa ca inaiHte de a lie gadi sa
| intmducem aceste dOua limbi. in
.ursul prilnar, ar trebhie sa finn
preocupati de sistelnatizarea studiu.
/ iui lOr i'm eel secundar.
i Sa lasam - sau mai bine zis =
"a ne slim ca invatamantul primal
sa dea cetateni earl sd site bine ro-
maneste, lar atentia noastra eli pri-
i wire la studiul limbilor strcine Sd
/ fie indreptata catre prOgramul SEQ
liior secundare, in carl aceste limb
Sc predau in conditiuni GU totul in
fcrioare posibiltatiior.
(paf,.ia % A,,r