Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-04
DYE vRsTI NEzAPosLJENIH

SONdfJdJO U I'LL u 1lllo oVAA
rodov 100000 moz pod orozJem,
katerih glavna naloga tiei V TEN.
da paradirajo po mestnlh ullcah.
Teh Sest miljonov moz nicesar ne
producira in 1--WE kOt troti ma ra-
cum tistih, ki vzdrzujejo drzave IN
to so tisti, ki placujejo davke. =
Koliko potrebnih Stvari bi Sc dalo
narediti ako bi Sc teh Sest MILO
NOV poslalo IL kaSarn domOv IN Sc
Jim dalo priliko, da ne zive ma
stroSke drugih, temve6 ola Sc pre-
zivljajo z delom svojih rok. Ma eni
strani bi Sc zmanjSali nepotrebni
davki, katere marsikdo zelo tezko
plaeuje, ma drugi strani pa bi lah-
ko ia neproduktivna masa, h Sc
dai Gaka, da pricne ubijati tiste kl
delajo lahko pri6ela delom, kl bi
bilo V korist in sploSno blagosta-
nje vSega GloveStva.
Ampak della nj Ne prijatelj, To
ie velika pomota. Della je doVolj in
denarja je dovolj, ampak edna
napaka tici V tenn ker bogatim
''ne kaze", da bi Sc produciralo,
ker to bi utegnilo kvariti velike
profile. Dalec 50 Sc tisti caSi, ko
bo naSa zemlja izgledala kot lep
roznat vrt. Velike prerije in mo-
evirja Sc nahajajo ravno V tej de-
zeli, ki Gakajo pridnih rok, da jih
izpremene rodovitna polja. lima
Sc bliza in marsikateri siromak, ki
| je vse svoje zivljenje delal "a dru-
ge. ne INA kan bi polozil svojo
Itrudno glavo in "a placilo svoJega
della prezeba spec V tovornih vOzo-
viii. In Sc zadovoljen mora biti "a
ko sploh dobi tako pOsteljO. His
imanika! Seveda jih manjka, ker
iih ne zidaio. Ako nimaS denarja
ma banki, ii nihGe he pOStavi hise.
Sest miljonov jih paradir;. PC
mestnih ulicah z britkimi sabljica,
mi in pisanih uniformah in sest
mil iOnOv jih paradira razcapanih
DO mestnih ulicah V Zdruzenih dr.
zavah. VSi ii miljoni ne producira-
io niGesar, jesti pa morajo. Ia ii,
ste, ki nosijo pisane uniforme in
puSke ma ramah, so preskrbei IL
sti, XII hodijo sedaj razcapani cd e.
ne tOvarne do druge in ponujajo
ma prodaj svojo delavno moe, Mi
liarde so ma razpolago "a move
voine in postopaStvo ma eni stra-
nj, ma drugi strani pa niti centa
"a tiste miljone, ki so brez della
po krivdi drugih in ki ne nOsijo
pisane vojaske uniforme.
V Washingtonu pa "a zaprtimi
vrati Glovekoljubni modrijani I'VE
clio cunje in reSujejo probleme IL
stih revezev, ki nimajo della, Kdo
mai toraj pomaga, da dobe delo tt,
sti ki hi radi delali? Vlada pravi
da ne more pomagati. Trusti ina
jo boil mehko srce in bi radi po-
Imagah, toda lie pod pogojem, ce st
delavci izneverijo svojim organi,
zacijam in ce so pripravljeni della.
ii "a place kakorSnih so navajeni
kitajski kuliji. Kako smeSno zgle,
da vse to reSevanie! Delavska
vpraSanja reSujejo tisti, ki imaje
nabasane denarnice in ki MISC nj,
kdar opravljali tezkega della "a
beraSko place. To je nekaj podob
mega kot ,Ge bi nastavili "a uredni-
ka ista petletnega deGka, Sc pre-
dno je pricel pohajati ljudsko So
10. KonGni rezultat ma obeh stra-
neh bi moral logicno biti eden in
iSti. VpraSanje nezaposljenosti in
vsa druga delavska vprasanja mo-
rejo uspehom .reSiti lie delavski
sloii sami. Sc lie tedaj, kadar Sc to
zgodi, bo izginila sedanja mizeri-
ia, XII je rak-rana ma telesu vse
GloveSke druzbe,
EKCpI OZIIA " ITAIIH uRILA