davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1921-08-22
CAGUAS VA A LA CABEzA
EN- TISIs Y EN- PESTE

En- la semana que termino Ell dia Gator
ce de agosto, hubo en- Puerto Rico las
siguientes enfermedades, por poblacio-
mes:
Tuberculosis:-Ca -Caguas, 5; Cayey, 1;
Comerfo, 2; Guanica, l; Guaynabo, 1;
Mayagiiez Q; Ponce, /; Quebradillas, 2;
San Juan y San Lorenzo 2.
Paludismo: :-Utuado 1.
Tifoidea:-San Sebastian, y Utua-
do, 2.
Uncinariasis:-La Marias, 1 Maya
giiez, /; Quebradillas, 10; San Juan, l
y San Lorenzo, 2.
Tetsno infantil:-Sa Lorenzo, 1.
Tos ferina: Quebradillas, /.
Difteria:-Aguadilla, 1.
sarampion:-Luquillo, 2; Naranjito,
y Penuelas, 2.
In1iuenza:-Na Naranjito, 1.
Peste Bubonica:-C 8.
Como sc We, caguas ha prosperado mu-
tho en- peste blanca y en- peste amarilla;
4ue podemos denominar asi por ST. ori-
gen, que es China, sea Ell ex-Imperio
amarillo.
Noses para felicitar la poblacson
cuitisima Y de mobiles y generosos habi-
tantes, que siempre ha sido emporio de
riQueza.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1921-08-22
(Del Departamento de instruction
PGbhca)

El trabajo de Ciencia Domestica
en- las escuelas ptblicas Sc llev6 a
efccto con notable exito durante el
pasado curse escolar. Esta dicho ira
hnjo baio la competente direction de
Ia Srta Elsie Mae Willsey, maestrl {
inspectora con excelente prepara-
ci0n amplia experieneia en- este ra-
mo. La Srta. Willsey es graduada del
Colegio Normal de Chicago y posee el
titulo de Bachiller en- Filosofil :
Educaci6n de la Universidad de Chi
eago. Ademas de su larga experien-
Ella en- las escuelas elemental y supe
rior, antes de que Sc lie nombrara pa
IN el puesto que actualmente ocupa
hab.a ejercido durante cHatrO amos
como profesora dc Ciencia Domesti-
ca en- la Universidad.
En- el transcurso de los dos ultimos
amos Sc ha practicable una cOmpleta
reorganization en- In ensenanza de
Cieneia Domestica en- Puerto Rico, 10
cue incluye no solSmente las escue-
las elementales y superiores sino que
tambitn a la universidad.
Los requisites exigidos a las aspi-
rantes a plazas de mlestras de cien
cia domestica en- Puerto Rico son las
siguientes:
Para la Universidad- Tftulo de
Bachiller y parte de los estudios re-
queridos para h Lieenciatura.
Escuelas Superiores.-Titulo de Ba
ehiller.
Escuelas de Continuation Y Ele-
montales-Diploma de estudios de
Ciencia Domastics, de Universidad c
Escuela Normal.
FL actual curso de estudios de la
Universidad hace possible Aas estu-
diantes obtener ell tftulo de Bachiller
en- Educaci6n al terminar los cuatrc
anos del curse. Al t6rmino del tercel
no Sc les expide un diploma de Cer
cia Dome tica. Ademas de las asigns
clones requires exigidas por la TN
versidad, Sc ofreeen los siguientes
cursos: Estudio de textiles, disenal
trajes, cCufecci6n de patrones, elabo
raci6n de ropa para nifos, prepara
ci0n &c 1limcntos, adquisicion con
pra de productos en- ell mercado, for
maci6n de menus (minutas) y servi
cio de los mismos, dietetica en- sus r
laciones con b alimentaci6n, higien'
dome tiea, G instruction en- cienci;
d2m6stica en- general.
El Curse de la Escuela Superior s.
circunscribe a Ia elaboration de ira
jes, disenos, estudio de textiles, lava
do plsnchado, confecei6n de me
nus, adquisici6n compra de produc
tos en- el mercado, servicio de h me
sa, manejo del hogaf hygiene de
mismo, y el cuidado de los enfermo
en- 10 que alimentacion sc refere,
El Curse Elemental consiste en- |;
eonfecci6n de trajes disenar los mi
mos, estudio de textiles, lavado y plal
chado, manejo del hogar, y prepam
ci6n de aimsntos sobre la base d.
sus propiedades alimenticias.
La confecci6n de encajes del pai
forma parte del trabljo de costur;
tanto en- las escuelas elementales co
mo en- las superiores. Sc calcula qu'
durante el curse escolar pasado Sc h
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1921-08-22
A LOS CoMERCIANTEs
CARAMELOS Y PHONES DE
AZUCAR

Habiendo recibido una gran cantidad
de Azucar la cue he1nos eoInprado pre-
clio redueido podemos cfrecer dichos ca
ramelos phones un precio muy ba-
ratio.
Hacemos grandes descueatos los Sc
ficres Comerciantes que tomen cantida-
des como tambi6n solicitamos Agentes
en- pueblos donde no est6n va estable-
cidos.
ofrecemos ell ''Fancy Caramels' en-
laras de S Ebras esneradamente pre-
sentados.
Para informes dirijase al P. O. Box
1910. Tel6fono 1899 Rojo ri. Mendez
124 Inna st.
Enviamos muestras enteramente gra-
tis qui6n las solicite. Advt.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1921-08-22
La ciencia dolnestica en-
las escuelas de Pto. Rico
as s1kstKfAA4- - I&f fE sks{2

cieron cerca de 10000 yardas de en-
,aje en- las chses regulares de cien-
ia domestica.
El trabajo de costura efectuado
durante ell aflo fue como sigue: enid
dies, 306; faldas de corte, 304; ira
jes lavables, 282; trajes escolares
enterizos, 476; combination de ena-
guns y justillo, 563; trajes de dos pie
zas, SAC; trajes de combination para
nifos (pantslon y corpino), 1908; uni
formes escolares para cocinar, 1450;
ielantales para coser, 1901; elevan-
dose estas cantidades en- total "a Ia
;uma de 6736 pleas elaboradas.
En- casi todos los municipios las
alumnas de ciencia domestica han or
ganizado Clubs de Ciencia Domesti-
" los cuales han demostrado espe-
eial actividad en- asuntos socisles y
de caracter educativo. En- muchas es
cuelas el club ha adopt&do su unifor-
me ell que va usan tanlbien nlnas
cuando concurren a otros sitios reu
niones Esto crea en- elias cierto es-
piritu de sencillez y de democracia.
Por 10 general estos trajes consisten
lie f-4ldas plegad&s de algodon de cua
1ros blancos negros Y blusas blan
cas-, con lazos de color rojo, azul o ne
gro.
Los gastos para equipo EN- los sa
lones de costura cocina no superan
los de cualquier otro salon esco-
lar pam la ensenanza academica. Su
mantenimiento no excede 10 que Sc
invierte en- papel, libros y otros ma
teriales en- los demas salones de cla-
ses. Los g&stos Sc linlitan medic
centavo por cada periodo de traba-
10 practice de costura, por ,llumna,
Y tres cent&vos por alumna en- ell de
cocina, 10 que signifca que con una
matricun de 100 alumnas, el trabajo
de costura costara un dollar por sema-
ma. De acuerdo con la presente orga
nizaci6n, ell trabaje de costura Sc lie
va a efecto en- el primer semestre
el de cocina en- ell segundo.
Las alumnas S.cihtan los materia
! les para los trajes que elaboran pa
ia los cu&les usan los patrones que
hay de venta en- el comercio local. E.
tFabajo de cocina Sc lle0a a efectC
teniendo en- cuenta la propiedad ali.
menticia de los productos que Sc EN-
plean. Sc hace un estudio de los me.
nus que debieran seguirse en- la pre-.
parscioh de las varias comidas de
dia, dandose -siempre especial aten
ci6n los platos portorriquenos Y {
los productos al!menticios del pals.
Debido = las liltimas investigated
Bes mGdicas qae relacionan las en-
fermedades con los nombres d.
"sprue", pelagra y anemia con Il
ezistencia de una alimentaci6n de
1 ficiente, este es, con falta de vitami
mas en- la dieta, Y porque estas enfer
| medades son va comunes en- Puerto
Rico, las profesoras de ciencia do
mestica dan especial importancia a
uso de vegetables y frutas ricos en- vi
| taminas en- la dieta diaria
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1921-08-22
UN DEsEsPERADo

En- la calle de La Palma, de Arecibo,
Agustin Martinez. con una navajo bar
bera Sc infiri6 dos heridas superficiales
Ell la garganta, siendo asistido por el
Dr.. Mendia.
El Mundo. [volume] (San Juan, P.R.) 1919-1990, 1921-08-22
.CeSgsatrIzag2te
listed NJ plcja c9,ar SEC ii tiene
81 h:aado enlernlo.

FL higado es uno de los organos mas Vi
tales &c su cuerpo debido sus impor-
tantes funcciones, tiene que estar sicmpfc
sano para trabajar propiamente. 81 el
itigado deja de trabajar, l"daS las ma1erias
venenosas que normalneste son iestTui-
das por el higado Sc acun,ularian Y pom
drian su vida en- grave peligro E Rene
dio de Leonardo para el Higado es una
medicina segura inofensiva para curar
bliosidad, eructos. aliento fetido dolores
de cateza, estreflimiento, indigestion, dis
pepsia, flatulencia, est5tnago acido, y todos
los desordenes del higado, esromago e in
testinos. El Remedio de Leonardo cs agra
dable al paladar, es puro y no contiene
caiomel nj substancias peligrosas. Unas
cuantas dosis del Renedio de Leonardo ie
probaran que es superior todos los defna9
llamados medicanentos para el higado. De
verta en- todas las farmacias y droguerias.
Bogalusa enterprise and American. (Bogalusa, La.) 1918-19??, 1921-09-01

Gale; 75c value ------.-----------.--.------ 49c
SHIRTS
Boys Good Quality Work Shirts,
85c grade --.-------.-.----->,.----------- Csc
Boys Best Grade Dress Shirts, with
or without collars 9Sc and $3.50
PANTS
Boys Wash Pants, light and dark,
Toe value --..-..--...-.--.-- 49c
Boys Best Grade Khaki Pants,
CSC value 69c
Boys Good Quality School Pants,
$3.50 value ..-.....-----.-----.....-... CSC
Boys Best Quality Worsted Pants,
sizes up to 18; $3.50 to So value $1.9a
Boys All-Wool Blue Serge Pants,
all sizes -.-..----.-...-....-..,-$1.9s to $29s
Boys Best Grade Overalls, all
Sizes; $1.25 value ...--,----,---- CSC
Full line of Long Pants for the big I
boy, prices range from $3.50 to $500
SUITS
Boys Suits, best quality serge and
worsteds, full lined pants, SIS to 1880
Boys Overcoats, best quality, new
est styles; prices range SIS to $1,000
BOYS FURNISHINGS
Full line of Boys Slip-over and
Coat Sweaters, all sizes, CSC to $4.9s
Boys Ties, assorted colors and pat
terms; 75c value ---.-------..------------- soc
Bows Blue Serge CAPS, best grade,
SIPS value -.,-.-----.-.--,----------------. Use
Boys Dress Caps, winter patterns,
ssnappy styles $1.OO and $3.50
Good Quality Boys Stockings,
4Oc Value E0C
Good Quality Boys Union Suits,
S5c value oSc
Boys All-Leather Star Brand
Shoes, special prices $500 and, $3.50
w. L. Douglas Shoes for Boys, special
reduction of $1.OO to $500 per pair.
Bogalusa enterprise and American. (Bogalusa, La.) 1918-19??, 1921-09-01
DRY GOODS

Best Quality Bingham, new assert
ment of checks and plaids - 19c
Good Grade Bingham, light and
dark patterns; special price, 15c
36-i nch Percale, light and dark
patterns; special price -.,.-- 19c
Good Grade Percale, lights only, 15c
Best Grade Chambray, for making
Boys Shirts; special price -. 19c
Best Grade Home Spun Shifting
patterns; special price ,..,--,...... 15c
Special attention is called TO our
REMNANT TABLE, where you can
find 2 to 6-yard pieces of cloth at
greatly reduced prices.
Our Ribbon Department is now COM
plete in every way. Don't wait until
last minute to "dolr' the little girl up.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
Bt5vEszKEDEs A voNAToN

Debrecenb6l jelentik Pintye Gyula
debreceni, lakos Nyiregyhazarol Debre-
cenbe utazott. A vasuti keesiban So
kan voltak, egyszerre 'csak' az egyik
utas el6allott es buveszeti mutatva-
nyokat adott es biveszeti mutatva-
hoszabb ideig tartottak es mindeph-
nel1 figyelmet 1ekot6ttek. A buveszi
kedes befejeztevel Pintye Gyula meg.
d0bbenessel vette eszre, hogy tareaja
a benne lev6 fontos okmanyokkal es
tizenotezer korona keszpenzzel eltnnt.
A karosult azonnal larmat csapott, a
tolvaj azonban idejekoran megugrott
Valoszinii, hogy a biivesz es a tolvaj
0sszejatszottak tolvaj azalatt, mig
a biivesz lekot0tte az utasok figyel
pet, kiemelte tarcat karosult use
beb0l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28

eppen exert legtobbje otthon tart
ia dollarjat, csak sziikseg sze-
rint, reszletekben valtja be es mem
fektetik semmibe. Leginkabb a
nyiregyhazi bankoknal valtjak
be dollarokat, vagy a dombradl
es kisvardai takarekpenztaraknal
lit mem karositjak meg oket. Alig
par ponttal kap kevesebbet blu
dapasti t6zsdei arfolyamnal. AZ
amerikasok kulonben alland6an
tajekozva vannak a dollar ararol,
f6leg ujsagokb6l, bar kozsegek-
ben nem doboljak XII a dollar ar
folyam valtozasait, amit pedig
elrendelt al belugyminiszterium
Egyik nyiregyhazi ! penzintezet
eddig koriilbeliil 15-20 millid
korona erteku dollart valtott be.
de a tobbi bank szerintik meg
nagyobb forgalmat csinalt.
A visszavandorlo magyarokat
bizony, kisebb-nagyobb csal6das
erte. Magyarorszag meg mem
heverte Xxi az elmult evek rette
netes szenvedeseit annyira, hogy
nyugodt elhelyezkedesik biztosi
tott legyen. Meg mines vegrehaJt
va a f0ldbirtokreform es az in
gatlanok termeszetben valo va
gvonvaltsaga. Szabolcs megye
ben a hosszu roman megszalla
kul0n0sen megnehezitette a ha
zaterok nyugodt foldh0z jutasat
Harmados, feles f6ldet pedig meg
miivelesre mem szivesen vallal a
amerikas. Hiszen azert kuzkc
d0tt, hogy vegre a maga eseledj
legyen. Foleg pedig nagyon h
anyzik k0zponti iranyitas, amel
celtudatosan letelepitene a haz;
ter6 magyarsagot, termel6 szove
kezetekbe t0m0ritene oket, clos,
gitene elhelyezkedesiiket. A VI
do Iroda vegre megteremti minC
ext! Els ha ezt megoldjuk, men
csak 6ket tartjuk lit vegleg, h;
nem visszakapunk sok-sok eze
Amerikaban munka nelkiil lev
es haza vagyo derek, dolgos m
gyar embert.
A. Macy Gyorg,
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
EaY RoK1EA1gT KAToNA
REMTETTE

,Budapestr5l jelentik: A fejermegyei
Cs6kak3 kozsegben Nemeth lstvan
fejszevel csaladjara tamadt es felese-
get, valamint egyik kisleanyat sulyo-
san megsebeitette. A veres tragedia
reszleteir5l most a kovetkezoket jelen-
tik: Nemeth Istvan haborus rokkant
es mines beszamithat6 allapotban. Va
l6sziniien pillanatnyi elmezavaraban
kovette el tettet. El6sz0r alvo 20 ewes
fiat baltaval fejbesujtotta. A fatal
ember r0gt0n eszmeletet veszitette. A
zaira f0lebredt Nemeth felesege, akl
menekiilni akart, f0lauhodott ember
azonban az ajt6t eltorlaszolta, felese-
genek rontott es 6t is leteritette. Ez'
utan esztendos Magda nevu leanya
feiet zuzta ossze es ezenkivul meg bo'
rotvaval is elvagta nyakat. Vegul a
6 esztend5s Boriskara keriilt sor, ezi
a kisleanyt is sulyosan megsebesitette
de a leanykanak volt meg annyi ereje
hogy az ablakon kiugorva, szomsze
dokat follarmazza A szomszedok pa
marosan lefegyvereztek diihong6 EN-
bert. A csaladtagok serulese eletve
szedelmes. A csend6rok meginditottat
nyomozast, hogy a szornyu csalad
tragediaert kit terhel felel6sseg. Ne
meth Istvant a csakberenyi k6roryo
meg majusban az elmegy6gyintezetb
utalta, de ennek Dellenere kOzvesze
defines embert csala ljanA hagytak
Most mar valoszinGen elszallitjak
k6rhazba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
EaY HAZATAHT HApIToGoL.Y
TRA0xKUs soRsA

. q s-s 4
Balint Aurel foldmives nemr6g tert
vissza Oroszorszagb6l az id5kozbe2
megszalIott maramarosszigeti Viski
k0zsegbe, mint AIT Q budapest lapok
iriak. Innen Maramarosszigetre akart
menni batyjanak meglatogatasara.
A szlatinai hidnal azonban mem talal-
tax rendben az irasait s mem engedtek
at. Balint azonban, mivel hosszas ta-
vullet utan mindenaron szerette volna
latni batyjat, gyalogszerrel probalt at
jutni megaradt Tiszan. A foly6 koze-
pen azonban gorcsot kapott nehany
perc alatt elmeriilt. A tragikus. veget
ert ember holttestet egy halasz fogta
XII Tiszab6l.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
Derek dolgos ember
az ame1.ikas magyar.

A kozigazgatasi hatosagoknak
semmi bajuk sincs veliik. job !
ban erdekl0dnek koziigyek irant,
ertelmesebbek es eddig meg mem
fordult elo, hogy amerikas ma
gyar peldaul ne jaratta volna
gyermeket rendesen iskolaba. Val
lasosak, becsiiletesek es JOAN en-
berek. A falubeliek szeretik es
becsiilik oket. A kozsegi elolja-
rosagokban meg mem talalkoztam
visszavandorlokkal. aminek egyik
Okla, hogy a legutobbi ket eszten-
do alatt nem voltak ujabb valasz-
tasok. Mask pedig az, hogy mint
s1egeny ember vandoro1t XII
falubol es mostani hazajovetele
meg mem valtoztatta meg tarsa-
dalmi helyzetet, falu k0zvelefne-
nye elott Merit faluban is van
max am tarsadalmi osztalyok!
Az amerikas magyar secret OIL
WASN'T es szivesen aldoz hazafias,
jotekony celra is.
] Hatralekos ad6jat mindegyik
felszolitas nelkiil kifizette es ados-
sagait is, ha volt. Altalaban nagy
szerep jut maid nekik a falu al
talanos miiveltsegi szinvonalanak
emeleseben. Kiilsoleg igen hsmar
alkalmazkodnak, levetik amerikai
ruhajukat es mem is lehet megkii-
lonboztetni 6ket azokt6l, akik So
| hasem mozdultak XII falu hatara
Dol. Torekvoek es szorgalmasak.
! Joforman csak az amerikas ma
gyar epitkezik ma Szabolcs var
lmegyeben.
/ Mindig dollar
j Meg egymas kozott is bizalmat
lanok, egyik masikrol mem
tudJa, hogy mennyi penze van
Az amerikas magyarok valami
njabb megadoztatastol felnek
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
0NGYILKossAG EKRAz1TTAL

Kil6nos modon vetett veget elete-
mex Lengyel Kalman "a ewes nyugalma-
zott vasutas Szabadkan. Egy olom-
cs0vet megt0lt0tt ekrazittal, azutan
.kezisatuval az asztalhoz er6sitette es
addig csavarta, mig az ekrazit felrob-
bant. A rebbanas~ 0sszeronesolta az
eletuntnak testet. es az asztal fol0tt
lev6 csillart is pozdorjava t6rte, az abb
lakokat 0sszet0rte. Lengyel ievelet
hagyott hatra. AIT ira benne, iiogy 2
Macy nyomorusag, kiizk0des megtorte
6leterejet.s::t: ::t:;@;';;'
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
A VOLT NEPBIZTOSoK
KICSERELESE

Reyalban, mint k0zoltiik, targyalas
volt a volt magyar nepbiztosok ugye-
ben. Arrol volt $40, hogy az Oroszor-
szagban tusz gyanant visszatartott
magyarokkal cserelik XII Gket A tar
gyalasok azonban megszakaltak. A
magyar bizottsag most kesziil ujb6
Revalba, hogy ez iigyben targyala
sokat ujb6l megkezdje.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28

B e r B e A d o
Dale street 1888 szam alatt 4
szoba gaz Is villanyvilagitassal,
vizvezeteklkel havi Is dollarert.
Erdeklodok forduljanak Himel.
reichhoz, Dollar Bank 605 szoba.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
Sikeriil-e f0ldet szerezni?

A nyiregyhazi telekkonyvben
nem tudhattuk meg, hogy mennyl
foldet vasaroltak az amerikasok.
Maganbecsles szerint 8-15 hol-
das tagokban 800 ezer hold ke-
riilt q keziikre. Szabolcsmegye-
ben 1920. ey nyaran atlag 5-6
ezer korona volt egy magyar hold
fold ara. Mikor hazatert anne
rikahk / elkezdtek yasaroln,
gyorsan felszok0tt fold ara 20
---35 ezer koronara. Sot ennel meg
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
@Egyrol l-Masrol@
HoGYAN ELNEK szABoLcsvARMEGYEBEN A vIsszAvAN-
DoRL0K?
A, 'Kulfoldi Magyarsag'' kikuldott tudositojatol

dragabb vasarlasok is el6for-
dultak, peldaul Kek kozsegben 4
hold foldert es egy regi falusl
hazert 100000 koronat fizetett egy
amerikas. Mikor a, dollar alfo-
lyama 500 korona volt, egyes
videkeken 100 dollarert yasarol-
tax a fold holdjat. De sokan
meg ilyen ;arert sem tudtak in
gatlanhoz jutni. Igen nagy bah
hogy egyes elad6 foldbirtokekhoz
| mem adnak hazat, inert AIT meg
| tartja maganak a regf tulajdo-
nos, annyira draga es k0riilme-
nyes az epitkezes. Tavasz ota alig
adtak ell foldet Szabolcsmegye-
ben. Vetessel ugyanis senki sem
akarja eladni foldiet, aminek ara
ma 1870 ezer korona holdan-
kint. xa.
| Az amerikas magyar legtobb-
sz0r sajat maga vasarol foldet, ke-
vesen vetetik meg elore a jegy-
z6vsl, vagy rokonaikkal. Mire
hazternek, gyakran egeszen mas
| helyzetet talalnak itthon, mint
| vartak. Eddig mem volt megszer
we've az, hogy a viss4avandor
lio k0nnyen es mielobb foldhoz jus
son. Pedig ez az egyeduli modji
annak, hogy itthon tartsuk oket
inert ha mem veSZnek mindJar
f0ldet, magukkal hozott penz
feleik es a maradekert ujra ha
j6jegyet vesznek Amerikaba' 1
) Ved6 Iroda megoldja maid
f0ldszerzest is. Eddig kevesel
mentek vissza, foleg, inert Ameri
kabol rossz hireket kapnak, d
szamitasukban csalodott embe
rex egy resze allandoan foglalko
xix a kivandorlas gondolataval.
A kozsegek lakosai a fold E
igasallat aremelkedeset reszben a
, amerikas magyaroknak tulajdo
nitjak, ami szinten mem kovetke
zett volna be ilyen mertekben :
megfelelo iranyitas mellett. Mos
4 azonban ez is meglesz Erdeke
hogy a hazater0k k0zjil j6forma
senki sincs, aki mem f0ldmivelel
. sci akarna foglalkozni, dacara al
max, hogy odaat majdnem min
gyari munkas volt. Egyedi
. Domhrad k0zsegben foglalkozil
ket amerikas kerteszettel, eze
odakint is konyha-kerteszek vo
tax, s6t az egyik VI rendszer
hagymavetogepet is hozott mag;
lval.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
MEGKERtjLr GYILKos

Meggyilkoltak es kiraboltak Buda
pesten ket evvel ezel6tt Godonyi J6-
zsef szolga feleseget. A gyilkost,
Pakserer Isvtan most fogta el rend-
6rseg.>
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
M1NDENT Az UTLEvELERT

Rend6rtisztvisel6ke tartoztattak lie
Balapesten. Es pedig mint irjak Balla
Zsigmondot es DIR. Heinrich Janos
fogalmaz6t. Az vad elleniik, hogy ut
levelek 81 jerzesen6l megvesztfgetesi
'penzeket fogadtak el.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-07-28
Nyiregyhaza, junius vegen.

A magyar klVaHuoIIdo cSJ IN
f5oka mindig az volt, hogy az%or-
szag mezogazdasaggal foglalkozo
lakossaganak egyresze mem tuS
dott f0ldh6z iutni. Exert vando-,
rolt XII az orszagbol, es celia csak'
az, hogy odakint megtakaritson
annyi penzt, amivel itthon foldet,
allatot vehessen, vagy valamlhez
kezdhessen vele. A viszonyok
eleg kedvez6ek voltak Amerika-
ban es ez sokaknak sikerult is.
Hogy hazajottek, az elso sorban
es foleg AIT bizonyitja, hogy ha-
zafias, derek fiai ennek az orszag-
max es becsiiletes, dolgozo polga-
raj akarnak lenni tovabbra is.
A visszavandorlas tobb, mint
masfel esztendeje tart, legalabb
huszezer ember mar hazajott. Ell
mentiink' kozejuk, megnezni, mi
kent sikerilt elhelyezkedniok,
mennyi Walt valera azokbol a re-
menysegekbol, amelyekkel haza-
jukba visszatertek.
Leplezgetes nelkiil meglrjuk,
NIT tapasztaltunk, okulhat belole
mindenki, aki most kesziil haza-
vandorolni, aki Amerikaban Ultra
keszen all, hogy haza jojJon es
azok is, akik az orszag nepevel
hivatalbol, vagy onkentesen ma
gukra vallalt kotelessegbol to-
r0dnek. Esetleg alkalmatlan ido-
ben hazateresre csabitani ugyanis
szerintink eppen olyan bin, mint
kivandorlasra, ha csal6ka szinek-
kel festjuk az itteni allapotokat.
Szabolcs varmegyebe, visz-
szavandorlokat fogad6 keleti pa
lyaudvari kirendeltseg adatai sze-
rint korilbeliil IS ezren tertek
yissza. Ezek az adatok azonban
a varmegyenel nincsenek nyilvan-
tartva. A visszavandorlok foleg
Ujfeherto, Kisvarda, Tszalok,
Balsa, Buj, Dombrad, Kataj 6
Ibrany kozsegekbe tertek vissza
de bowen jut belolik Szabolesme
gye majdnem minden kozsegebt
is. A visszavandorlok 1919 ok
t6bere ota sz6rvanyosan jottek
az egy falubeliek nem egyszerrt
es lit eppen ugy mem tartanah
0ssze erdekeik megvedeseben
mint Amerikaban. A roman meg
szallas alatt, de kesobb is el0for
dultak visszaelesek, amelyek su
lyosan megkarositottak a haza
terGket es kozvetve az allamot is
Most mar hatosagok ebben
tekintetben kioktattak az ameri
kasokat es igen sokat hasznalt a
amerikai magyar sajto es a Kill
foldi Magyarsag sok felvilagoslt
cikke is. A hazatertek alland
osszekottetesben allanak amerika
honfitarsaikkal, minden falub
naponta erkezik es megy amerika
level.
A visszavandorlas Okla
Egyhangulag meg lehet allap
tani, hogy visszavandorlo ms
gyarokat els0sorban honvag.
hazajuk, oveik sorsa miatt val
aggodas hozta haza. Legtobbne
itthon maradt csaladja, akikt
nelkul0zesektol feltettek. Ma
reszt haboru alatt boven vo
munkaalkalom Amerikaban es al
nem pazarolt, konnyen osszegyuj
hetett par szaz dollart. Tehat
sziil0f0ld szeretete es onallo ga
dalkodas remenysege volt M
sodik f0oka a hazateresne
Mind sok szeretettel es bizod
lommal jottek vissza, eleny
szoen csekely azok szama, ak
csak rokonaik meglatogatasal
tertek vissza.
Sikeriil-e f0ldet SCREEN
A nyiregyhazi telekkonyvbt
mem tudhattuk meg, hogy menn
f0ldet vasaroltak az amerikaso