America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-08-10
DiScursth d-IM lulu Manu-

/ 81 pentru ca lipsele actuale ale
comuncior sunt asa de mari, in
eat cu greu cred sa lie ia Statu!
|asupra sd! Flu as Fl fericit 81 as
|aduce singur din partea OraSelor
Isl judetelor noastre multumiri
|d-voastre, daca veti ilua dupa
umerii acestor orase. aceste sar-
cini, dar nu-mi pot face ,nici 0
iilnsiune apentru ca nu yeti putea
face acest lucru, 81 din cauza ca
aceste sarcini sunt in legatura Gu
vieti complicate> >orasenesti finan-
clare, economice, administrative,
carl urmeaza deci Gu viata auto
noma a comunelor de acOlo..
Eu nu cred ca Statul lear pu-
tea suporta aceste sarcini comu-
male de cat numai mtr 'un singur
cAz. daca un complex Gle ,dari ca
de exemplu in Prussia, care pro-
vine din realit1ti, vor fl cedate
acestOr corpuri autonome. f evil
dent deci ca populatia in ,urma a.
lcestOr dari, in care minimul de
existenta sters, 81 din care desi
e o dare pc VENT aici dare per-
sonala, progresiShea nu res
pectata, va fl impovorata intro
masura extraordinara. Tin din
nou sd accentuez nici odata nu c
bine ca un ON cand intemeiaza q
institute de Stat. sa Sc lase seduS
de teorie. Negresit teoria foar-
tie seriOasa, caci teoria G 3nvata
tura care sc scoate din experienta
atatOr vremi 81 atator capete lu-
Inmate. Oar eXperienta nu s'a
ifacut pc pamantul nostru, s'a ia.
cut in alta parte, lar pdmAntul
Inostru altnl. 81 acele teorii care
pot sd fie eXcelente in Frania sad
in Anglia la moi adesea era schioa
.pata. 81 sa credeti die ministru
ca la moi, in cecace privcste acca
sta teoric de eliminare minimu
| lui de eXistenta 81 1progresivi
tatii, schioapata absolut. Eu, d-lt
ministru, nn am luat parte La dis
icutia generaH accstci legi dir
dOua motive: caci intai vrean
s;i crut timpul acestei Camere
Isl al dOilea pentruca aveam feri
1cirea sd numaram intre amici
nostri pc dl Mihail Popovici, car,
ca ON de specialitate, arata'
pc deplin punctul nostru de We
|dere 81 toate cOnsiderantele d,
luat in seama. Insa in cazul con
cret. trebuit sd iau cuyintul cs
sd affirm din nou acele vederi $
Iconyingeri, pc carl partidul no
stru timp de zecimi de ami, le-;
sustinnt pentru care luptat $
mai ales. pentru ca sd vada, c;
in situatia i'm care he vOm gas
Iprin aceste legi nu s'a usura
nici de cum pOpulatia taraneasca
ci din contra. Sc VA ingrellna
Este un contra argument ear
e 'foarte usual, 81 pc care dunno
voastra nu l'ati spus, 81 anume
'lpentfu ca taranimea sd fie scutit;
iprin un minimum de existenta
cata vreme celelalte clase social
earl Sunt supuse La diferite dar
Sd Hu dIDe dctSt IlIIHdiu ut tAls
tenta.
a 'Argumentul acesta la prim
/ vedere poate sa abba oarecar
> baze, dar examinat la fundul sal
Sc poate usor constata ca lipsi
1 lde realitate.
4 ST iata pentru ce. Pentru ca, j
4 ildafinitiv, toate darile aceste d
.rectf 81 indirecte earl sc pun as.
pra tarii acesteia. toate dacil
al carl le platesc comerciantii 81 il
a aEtreprinzatorul, 81 toti aceia Cal
;i|-an 0 oeupatie liberia, cine lie pl;
tltcste, daca nu marea mnltim
: Edin earl 92Se sunt tarani?
= De sigur Ga Ell lie plateste, ca
eEacrle darf s0lvite de banchel
i speeulanti, comercianti 81 indal
J. triayi prin maria cumparata, i
/. .Icepand de la ci0boate 81 pana
e llshlaric, in definitiy, le pilates
AL nn1Hn,.u] cnnS,,n,S+or