Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-08-30
DAVKI, TRGOVINA IN
FINANCE.


spoda Mellona tajnikom zveznih
financ. Drzavni dohodki pod u
pravo Mellona so vedno manjsi,
kongres pa neprenehoma kupicl
move dolgove, katere maj podpise
V izplacilo gospod Mellon.
V teh mesecih so drzavni dohod-
ki padli "a tristo in trideset milo
NOV. Tajnik zvezine blagajne bi !
mel lahko staliSce, ce bi "a toliko
milionov tudi padli drzavni izdat-
li. Toda porocilo Sc glasi drugace,
namreG, da so drzavni izdatki sc
znizali samo "a enajst miljonOv.
Kako je vendar to mogoce, ola dr.
zava ne more Mplacati svoJih ma
vadnih obveznosti, ko pa ina y
zakladnicah nakupicenega zlata n
tisoce miljonov dolarjev. Sal Sc
skoro vse zlato sveta nahaJa V "a
kladnicah Zdruzenih drzav. Stvar
je lahko razumljiva "a vse tiste,
lzi razumejo, po kakSnih tirih Sc
voi financni voz tel dezeli.
Vsakdo We, da so davki visoki,
brzkotne Sc par Gevljev visji, kot
je Triglav ma Slovenskem. Davcne
butare pa imaio to nelepo lastnost,
da Sc najrajSe zvale V nizino, to
ie, delavskemu ljudstvu ma hrbet.
Radi te presnete "demokracije
ie bilo toliko stroSkov, katere Je
treba redno placevati, ker druga-
ce smo nevarnosti, da nam polka
re fige in uide, recimo V plutokra-
ticno Nem6ijo, ali pa autokratlcno
Rusijo.
Davki so veliki ' vseh dezelah.
Mnogo miljard je Slo po zraku,
predno Sc ie prisililo nemskega
Ikaizerja, da je pricel zagati drva
ina Nizozemskem.
Glavne dohodke davkih ina
jta dezela Cd dohodninskega day-
ka, ki pa je tako Gudno razdejen.
ola Sc ljudje z najveejimi dohodkl
izognejo tega davka. Kako? Cisto
enostavno in postavnO V soglasJu
zakonov Zdruzenih drzav. NajviS-
je zvezino sodiSce je razsodilo, ola
Sc od dividend V obliki delnic, ka-
| kor tudi Cd drzavnih in mestnih
bondov ne plaza nobenega dohod-
ninskega davka. Ia razsodba ]e
tudi dokaj zakrivila, sedanjo brez,
poselnost V dezeli. Kako? Enosta
vno Ma ia nacin, ker kapitalisti no
ceio financirati industrialna pod
jetja, kjer morajo placevati do,
hodninski davek. Da Sc odtegneJo
temu sitnemu davku, so potegnili
denar IL industrije, in ga nalozili
ma dobre obresti V davkoV proste
drzavne in mestne bonde. Ma ta
naGin so nalozeni miljoni cd ljudi
ki MISC delali "a tie miljone, drzava
je prikrajSana ma .davkih, delavci
pa postopajo Cd enc tovarne do
druge.
Pred par dnevi Sc je neki trgo-
wee, XII je zelel ustanoviti novo
podjetje, oglasil ma eni najvee-
iih bank Cikagu. Dokazal je, da
bi niegovo novo ustanovljeno pod
| ietie dobro uspevalo in nosilo ime-
nitne dividende, Prosil je "a poso
| lilo sto tisoG dolarjev, ola takoj
pricne zgradbo move tovarne. =
Bankirji so mu dejali sledece: V
normalnih razmerah, bi bila lahka
stvar ,da YAM posodimo zahteva-
no svoto. Ampak vsled velikih
davkov je financarjem upadel po-
gum "a investiranje denarja V no
va tovarniSka podjetja, In s tega
staliSea nakladajo denar dav-
kov proste zadolznice in bon
Gle. med tenn, ko Sc "a financiranie
novih podjetii ne more posoditl
niti enega dolarja.
Bankir je povedal resnico, in ta
resnica potem sama pove, zakaj je
sest milionov delevcev brez della,
IN zakaj gre trgovina V splosnem,
rakovo pot. Ce nj denarja "a fl
nancirati industrije, potem seveda
tudi nj denarja "a tovarniske su
rovine, nakar logicno nj della "a
delavce; in 6e nj della "a delavce