SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1921-04-07

bach nelze vyhnouti. -Velika~ minulost -preIazi. presjden+ov;
splse v dalsl -poItlcke" karlele. Pokud je presidentem, jest
vystaven nejpfsnej8i kritce svych odp1rea, skteff w dove
dou odkryti kazdou jeho slabdstku chybicku a ie take
pfirozeno, re behem c~tyileteho< obdobf, kdys 1ykonaval TAX
rozsahlou pravomoc, znepfateil 81 hezkop Eadu poHtick5ch
pflslusnlku sve vlastni strany nebo vyvolal .-dokorce nespo-
koenost cee strany nektery1n cinen1, " nannz vid9Ia stra-
ma poskozovanf svych zajmu. Cdstupujfci president ma
zpravidla budoucnost - "a sebou. Nalezf minulosti a upada
" zapomenuti. Narod vzpomina nan, jen kdyz Sc vryl v
jeho pamet' skvelymi cny jake ma pr. Grant. Pro stranu
ma cenu jen tehdy, je-li pro nj vhodnym k~anddatem ma prf-
sti obdobi. Nekdy nezasouzi 81 president jin6ho nez zapo-
menutl velmi casio byva vsak intelektuelnei pevahove tax
velkHm muzem, re je opravdu skoda, nemdze5i stat uz VII
bee vyuzfti jeho zkuSenosti ma jinem yhodn6m mfste. V
star6m Rhine byli rozumnejsi, kdyz shromazd'ovali We SVEN
senate vsechnu zkusenost moudrost i @slavu, jz 81 ieuch
konsulove "a pretorove vybojovali v koloniiebi nebo zfskaG|
donna. Sc
Nyni lie w odpovGd9ti k ot&zce, kteiou isme 81 dali
ma pocatku. Vynikaiici muzi stavaji Sc V Americe malo. kdy
Ipresidenty, pon6vadz jen zfidka venuji Sc politice. Nesta-
Iyaji Sc JIM take proto, pon6vadz politicky zivot americkv a
hlavn6 zpdsob volby nemGze je vyn&sti ma povrch. A ne
stavajl Sc jini, pon6vadz jih aspon V pokojnych dobach
= neni AMI potfebf. Amercti presidents nalezejf trem perio-
dam: v prve jsou vecf heroov6 Revoluce, V druhe skoro
vesm6s osobnosti velmi bezvyznamne, tfeti perioda jew obrat
k lepSimu.
Az do volby Andrew Jackson V /. 1928 vsichni presi-
denti byi skutecn6 velkymi statnfky V evropskem slova sny-
stu, muzi vysoce vzdelanymi, $ veikou Sprawl praksf a zku-
senosh, 5 srokym ~rozhIedem a neposkvrnenou povahou.
V$ichni, az ma diva, zastavali napfed vysokg dfad nebo byli
dokonce statnimi taiemn{ky. VSeehny znal parod pro dGast,
kterou nell v ieho d6Hnach. We druh6 periodic = cd Jack
soma az do vypuknuti obcansk6 valky, PRESIDENT byli pou-
hVmi politiky, jake ma pr. Van Buren,, Polk nebo Buchanan,
anebo vojaky, jake ma pr. Harrison nebo Taylor, a byli pou-
hymi %fgurkami, ktere strana postavila v cello statu Jacksou
sam byl polihkem i vojakem, pevne p~ovahy,Eale jinak zcela
omezeny clov6k). Vsichni byli intelektualnimi trpaslky, We
die s~kute6nych vddcC tehdejsi generace, jakymi byi Clay,
Calhoun nebo Webster. TIeti serie pocinas Iincolnem v r.
1861. Lincoln a jeho nastupce general Grant, iejichz obdo-
hi zabira dohromady 16 LET, nalezf NJ Ease historic svetov6.
| meme vyznamni PRESIDENT tNo periody odisuii Sc pro-
tsp6sn6 od Pokd a Pierceu o dob pred obcanskou vakou, ire
ba nebyli ~ nejv6tsimi muzi. V narod6, jak tonu bylo v
pryych dobach %republiky. SroVna-li Sc dYacet americkych.
%presidentu z let ~1789-1900 s dvaceti %anglfckymi premiery
ministerstev z teze DOLBY pouze Sest a~nglck5ch predsedu o.
znacuii d6jny IA osobnosti zvlaSt' vynikajici, kdezto z anne
rickych presidentd jmenujf jch osm. OvSem jen Washing
ton, Jefferson, Lincoln a Grant mohli by pflti " uvahu, kdy-
by slo o srovnani s vysokoq tfidou, k lake nasanglicke strane
jnalezi y pravde sedn qaeIbsp ofm nejepsich. f46n.~ Pfirozeny
vVb6r, kterJ JIG umoznovan ~angickym. pafhHaentnim syst6-
mem a podporoyan aristokratsmem t6to zefne, IDA Sc, re
ma nejvyssi mfTa privadi neiy6tsi duchy - daleko spise nez
je to mono pr americk&m. trochu um6lem. systemu voleb.