davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Every evening, Wilmington daily commercial., 1921-04-19
Destroyer a Holy Terror.
We had been fighting the U-boat

We had been fighting the U-boats wit
We had been fighting the U-boats with
destrOyers-so had the British and so
had the French. The destroyer was a
holy terror TO the submarine, but the
submarine was quite as hard a problem
Tor the destroyer. And the submarine
had an advantage which makes il the
most difficult foe on the seas-its facin-
~ for vanishing from sight by submerg-
cnce. To escape the attack of the L
boat a destroyer had TO rely upon skill
il navigation. zigzagging and speed
and no ships which ever sailed the seas
gave quite so good an account of them
selves lot only on the score of capable
direction. but also because of the pluck
and daring Of their crews.
The men who made the charge of the
Light brigade and the men who held the
lass At Thermopylae We're brothers in
courage 10 the men on the destroyers
anC oth-r naval craft which hunted and
Outdistanced the elusive submarines.
But the trouble was that to patrol
effectively the transatlantic trade routes.
according % Admiral Sims. would have
taken about 5000 desIroyers" III spite
Oi speeding up production 10 the limit of
human capacity. when the war ended
the British and American destroyer
strength combined numbered only
Few hundred.
What Defeated the Submarines.
If the fighting Of the submarine
menace had been left to patrol by the
surface craft of the allied and asso-
ciated powers there might have been
another finish 10 the war than that
which gave democracy its victory. The
magnificent heToism Of British and
French and American sailors might not
have overcome the handicap Of surface
exposure. JUST two things defeated the
submarlne-the convoy system and the
mine barraEe. The American navy
Hladr convoy possible and il put through
the mine Offensive.
10 was Admiral Joseph Strauss head
OF the bureau - ordnance. who. a few
months after ] had become secretary Of
navy. sought an appointment with
hne 20 discuss the question Of mines
He said
We have not in our navy. given
enough attention 10 mines If we were
q bc engaged ia war one Of the mat
trs of first Importance would be the
mining 81 the approaches of our rivers
end harb0rs 70 prevent entrance by
enrlul ships And IL Wc should be en-
gagged iu war away from our shores We
might lind that mining for the destruc-
sion ~ enemy craft or the protection
o. our own ships would be the chief
Every evening, Wilmington daily commercial., 1921-04-19
Mine Barrage Of $50 Miles.

Across the North sea from Norway
o most "a the Orkncys there had been
stretched "A mine harraEc 230 miles in
Myth. II was the biggest and most
successful innovation in naval warfare
tho world had seen UP TO that hour. II
consisted Of more than 10000 mines Il
was into this harraCc The U-hoats were
running whenever they attempted to get
sround the north u1 the British isles
luto the open sea.
II was new factor in the war, sur
prise for Won Tirpitz. a Moloch of the
s,a. With big Jaws powerful enough to
deNour The biggest submarine. had be-
come the unseen and unknowable terror.
aud the C-boat menace dwindIed and
81 d.sappeared before il.
But the fact that makes me proud as
an American. proud 10 have been secre-
tary of the navy. and proud beyond
words of the fleet and the men under my
direction. is the fact that the laying of
This unparalleled barrage, this extraor-
dinary death-trap for the most danger
Gus foe which has ever assailed civili-
ration. was a plan wholly of American
conception, and in greatest part of
American execution.
Every evening, Wilmington daily commercial., 1921-04-19
DANIELS TELLS HOW
AMERICA COPIED WITH
HUN U-BOAT TERROR
Continued from page 1

Now and again there limped back to
sgc from contact with this concealed
port C-hoat which had suffered dam
peril. but which had escaped complete
destruction. These survivors told a
story which only intensified the dread.
They spoke of coIliding with mines.
hidden below the surface Of the sea. i'm
plcments of destruction. whose presence
could not be guessed The C-boat ran
into them as a man might run into a
low-stretched wire stretched across his
path on a dark night. By putting to-
gvther the evidence Of those who came
hack. and the unuttcred testimony of
those who had become forever silent. the
German admiralty understood. More to
the point is the fact that the sailors on
the -hoats understood and when they
understood they refused 10 so to sea and
tn spirit of their refusal spread to their
comrades iu other brauches Of the Ger
man naval service. The whole magnifi-
cent hghting organization began to dis
integr4tc'
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
Din Lu1nea
SatelOr


rea 0 dnrere muta, sfisietoare
care ii umfla peptul plin, ca ura.
ganul unda1inistita marii, pre-.
facand-o in valnri spumegoase, 81
in durerea eli covarSitoare pri.
mele consolari lea primit de la
Sofia 81 de la Trandafirescu, care
ia cuprins manele in mai multe
rinduri, mSngaind-o Gu cuvinte
obisnuite in asemenea impreju-
rari. - Vioreanu era atat de q
batut ca nu era in stare Sd con-
soleze pc cineva, avand el insusi
nevoie de consolari.
Gu moartes parintelui Arge-
sesnn Ilinca : rxmas fara un
efetnic In stare sS-i dea sfaturi.
M&tusa-sa ers Q fcmeie ca o cul-
tuna mxreinitf Rudele cele-lalte.
siapli txran = earl A. reeurs
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
Manavere|e sasi|or din
Ardea|

DR.. Schnell 81 presedintele Came
rel de comert dl Wilhelm Paul, au
luat parte la festivitati, salutand
pc Oaspeti in numele acestei po-
pulatiuni, lar La Biserica Neagra,
toata colOnia lea facut fru-
moasa primire.
: Ca reprezentantii ''Kreissaus-
schussului s'au abtinut, eli au ia
, cut-o din dublu mOtiv. Primul,
pentru ca sd sc conformeze de-
claratiunii amenintatoare ce au
facut; al doilea, pentru ca prin
ziarul lor Kronstadter Zeitung.
de la intrarea razbOiului 81 pana
in prezent, due politica Ostila
fata de aliati, urmand firul We
chi politici germane, de continual
agresiune contra aliatilor. Ar fl
fost char un act de indelicatete
f; fata de iubitii oaspeti, ca acesti
''agitatori sa fie prezenti la primi-
rea Oficiala ce Ii s'a facut.
A dOua manifestatie a fost a.
ceea care s'a facut zilele acestea
/ in BrasOv pc chestia Upset de
faina.
Aceeasi reprezentanti al CRU
pului de agitatie sasesc au vrut
Sd impuna in lOcul "Federalei''
% flrma, care cuprinde in ca pc
to!i acestl reprezentanti, = firma
From 81 Seewald, = firma care a
81 facat o oferta pentru aprOvi-
zionarea GU grau a judetului Bra
sov. In cOnformitate Gu dispozi-
tiunile in vigoare 81 pentru incu-
raJarea federaielOr i'm carl Sc afla.
dupa cum Sc site numai sateni.
toate ofertele acestOr federale
cand Sc prezinta avantajioase.
sunt preferate. Oferta prezentata
de casa From 81 Seewald" ne
langa ca era neavantajioasa, intru
cat Sc specified Cd graul va fl adus
DIN reglunea Aradului unde Sc
vlnde Gu 27.0O0 lei vagonul loco,
dar care oferea graul comisiunii
Gle aprovizionare. Oferta. pentru
aceste motive, fOst respinsa 81
"a admis oferta "Federaleis:
pentru care, de asia data, garan-
ia char Banca Generala a Tarii
Romanesti, Gu pretul de 27.OOO
lei predat comisiunei de aproyi.
zionare.
Representative firmei sase au
Irecurs atunci la un true neper.
mis-, un adevarat atentat Ia ordi.,
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
A Y ! Z

Societatea Romana de Aiutor
81 Cultura "Albinas' din New
Castle, Pa. pc aceasta Gale Avi-
zeaza pc. toti membri lua la Gu
nostinta atat din loc eat 81 din
afara de oras 81 alte orase, ca Gu
data de 29 Oct. a. C. au predat !
Petrecere obligatoare de fieste-
care membru. la caz contra ca
refuza a 81 achita suma de 75c
nu sc vor primi cotele lunare.
Deasemeni sunt rugati a lua la
cunostinta repartitia fratelui
membru decedat Pavel P. Bardas
carei spese s'a facut Gu ocazia
inmormantarii conform hotarirei
Societatii pentru care sunt obli-
gait fieste care membru a achita
suma de S5c.
Credem ca fieste care membru
al Soc. 'Albina" Isl va face da-
torinta cuvenita.
Pentru care semnam in numele
Societatii "Albina'' din New,
Castle. Pa.
Theodor Barza, presedinte.
onstantin Covaciu, secretar fin.
(266-67).
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14

sa exprime toata adancimea 81
originalitatea celui din Nazaret.
pentru socialistii mai duhlii Isus
e intaiul socialist, pentru moha-
medani ell e unul dintre multi
profeti al lui Allah, lar pentru un
fanatic al teoriei rasselor ca
Chamberlain el trebue sa alba fl
reste sange german in vinele sale.
Anil din urma sunt mistici, mai
dornici de credinta 81 mai nobil
impresionati de ideea unei fatal
tati superioare care conduce lu-
mea.
Era prin urmare de asteptat sd
apara noua carte despre Isus,
care "a dea o noua, formula, un
nou NIT. Dupa cum scrie o revista
germana fOarte serioasa 81 foarte
cumpatata in judecatile Ell (Deut-
sche Rundschau) = cartea acea-
sta aparut. Sc numeste: Aristia
lui Isus din Nazaret, de H. Blu,
her. Bluher pretueste cum Sc Gu
vine mitul 81 deaceea Sc orientea-
"a dupa evanghelia lui loan 81
dupa uncle infOrmatii scoase din
evangheliile earl pentru moi drept-
credinciosii tree de apocrife.
Bluher spune lucruri intr 'ade.
var interesante. Crestinismul n ar
Fl pentru toti: ci numai pentru
loamenii ''primari' pentru exem-
! plarele "alese".
Natura Sc framanta sa 1ntreaca
omul, sd Sc desavarseasca prin-
tr'o nOua creatiune. In Isus ma
| tura a facut O >incercare de "a
creia pc fiul omului. Christos un
precursor distrus al fiului Omului,
adeca al celui din urma act al
creatinii. Ell murit fiindca a We
nit prea curind, ell fost distrus
prin scanteia cosmica care s a
manifestat intr 'insul. Isus un
''proectils' al omului peste sine
insuS 81 cazand, nj Sc arata toata
tragedia neamului Omenesc.
Lucian Blaga.
(Din ''Vointa"
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
Campania sasilor impotriva
romanilor.
Chestia fainei.

Observable facute de ziarul
nostru asupra celor publicate de
'Kronstadter Zeitung'' din Bra
SOW, au avut darul sd descopere
pc agitatori.
Cum insultele adresate fara
nici un motiv authorization civile
81 militare nu puteau sd ramana
fara urmare, s'a cerut aplicarea
legii dc presa, ce functioneaza in
Ardeal 81 ziarul, care a taxat pc
reprezentantii administrator 81 pc
militari drept ''haimanale" 81 la
amenintat Gu ''pumnul german
Va fl deocamdata suspendat pc un
timp determinat.
Masura s'a impus de la sine,
intru cat agitatorii de La aceasta
foaie, mpreuna ell reprezentantli
'Kreisausschussului'' tpartidul
sasesc), au continual serie in
treaga de atacuri indreptate con-
ira autoritatii statului roman 81
contra ordinei publice.
o manifestatie ostila a fost de-
claratiunea, asa ziSilor conduca.
tori al partidului sasesc. facuta GU
ocazia vizitei in localitate a stu
dentilor 81 escursionistilor fran
cezi 81 italieni. In declaratiune Sc
spunea: ''Nu vom mai da nici un
concurs 81 nu vom mai recunoaste
autoritatea administratiunei To-
Gale, atata vreme cat in fruntea
acestei administrator sunt func-
tiOnarii de azi''. Motivele sunt a.
celeasi. publieate in primul nos.
tru articol, in plus, faptul ca adj
mlnistratiunea impedicat zilele
trecute acapararea orzului din in
treg judetul Brasov, afacere in
care erau amestecati unii dintre
conducatorii Kreissausschussu-
luI'' adica tocmai aceia carl sc
agita impotriva romanilor.
Daca acesti agitatori nu an
participat la primirea oaspetilor
francezi 81 italieni; N "a fost insa
o abtinere populatiunei sasesti
Ca dovada este faptul ca drapelul
sasesc fOst arborat pc peronul
garn 81 pc toate edificiile sasilol
alaturi de cele romano, italiene 81
franceZe. Primarul comunei. al
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
METAMORFOZA
CELUI DIN
NAZARET

Sugestia ce-a. pornit din perso-
nalitatea lui Isus unica in isto-
RE prin puterea eli creatOare de
mituri. Sa he gandim numai IA
framantarea invatatilor 81 gandi-
torilor din veacul din urma: oare
rezultatele criticei pOzitive nu
sunt mai multi sau mai putin tot
atatea mituri noua plasmuite in
spiritul vremii de astaZi despre
acelas misteriOs fenOmen pc care
evul mediu 81 timpurile primitive
il imbracau intro haina 81 mai
legendara?
Fenomenul istoric isl pastreaza
aceiasi sgarcenie a destainuirei;
lar interpretarea lui variaza Gu
vederile despre viata ale omului.
S'ar putea spune ca numai ma
tura a mai dat asa de multi de
gandit ca Isus. Aci zace vraja a.
cestei personalitati ca te 81
leste SO Interpreted intr un fel
sau altul. Char mari revoltati,
un Nietzche bunaoafa, au stat
viata intreaga prin contrast, sub
Isugestia aceleiasi aparitii. La in
ceput ISus fOst un invatator
pentru cercul sau restrins, de-
VENT un profet pentru jidOvii
earl aSteptau pc eel din urma
prOfet, s'a TRANSFORMED in man
tutor pentru lumea eleno-roma-
J ma care daruise acest atribut malt
, unOra din zeii sal, cand fnvat ia
tura mOrala lui Isus Sc intrepa-
trunde Gu filosofia sincretista a
Alexandriei : ell prefacut in
''fiul lui Dumnezeu'', ''Logosul'
- 81 incunjurat de bogata mi
tologie metafMica isl pastreaza
prin veacuri calitatea din urma
In veacul al XIX-lea un Strauss
81 Renan, in cOnfOrmitate Gu pO-
zitivismul vremii au incercat sa
distruga Gu pumni tari toate mi
turtle inaltate in jurul lui Isus 81
ne-au dat in schimb altele maj
putin potrivite sd lamureasca 81
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14

impacat al nostrp.
Ilinca, in serile de iarna cand
povesteau Ia gura s0hei, ii spuse-
Sc Cd de la bunicul ei ia ramas .
mie opt suite, de napoleoni si d
mie patru suite de galbini in auf,
pc care ii are ingropati in piv-
nita, 81 despre aceastA avere vor-
'besc batranii satnlui, dsr nu stis
nimeni Gu siguranta cat . de
mare averea 81 u cine - alta. Ia
spus 81 de dibacia ei cum : smuls
de Ia Ana 81 de u srsca ,siseci il
sase de mil de lei, 81 de ipoteca al
|saizeci de mil do III din care u
lea dat nici un ban, gi Sofia de
mnlte ori si.a xis fn 1inss
"Uite, badIrsnca Is ,de ayere
are! 81 Pc % palef Prin ia nds M
roc orb u prin ansslxeiuns:" 81
dupa &c = dntrat 81 pesssis mo.
siei:,
"a Y 4 susp,s)
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
lUrnarsy

La orele unu, dupa amiaza,
cand sosi Trandafirescu Gu docto-
rul Miulescu, bolnavul Isl perdu-
Sc constiinta. Doctorul, dupa &c
cerceta retetele doctorului Vasi-
lescu 81 intreba, pc preoteasa 81
pc Ilinca despre simptomele Gu
care s'a manifestat boala, spuse
ca preotul q suferit de pleuresie
Il in stares in care Sc afla e de
pris0s ori &c interventie medi-
caK. La orele doua, preotul Mia
Indosie Argeseann trecu in ceata
|etlpr dfepti resretst ii plans de
tot setp
i1e q yiata ei ma fost niei
n "a desolatS. M tipa,
~ e. ochii uinszi, sufs-
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
ABONATI ZIARUL
AMERICA
INSTIINTARE


Stunt rugati toti abonentii
nostri a obsarva urmatoarele
reguli la trimiterea pentru
schimbare de adresa.
1. Sa Sc scrie adresa veche
unde Ia mers ziarul 81 adresa
unde s'a mutat.
q. La fiecare persoana sd
Sc alature marci de Sc. S8 Sc
caute sd nj Sc des numele stra-
del 81 al orasului correct.
Cine nu observa aceste re-
gull in zadar asteapt& sa ! SO
schimbe adresa Cd M se poate.
\ Adlministratia.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
CETITI 81 ABONATI ZIARUL AMERICA

mea pentru ''dragutele's rinduri,
asigurind-o de amicitia lui sim
cera. .
Peste cateva zile s'au intalnit
la Pitesti, s'a dus sal ceara un
STAT intro afacere judiciara,. 81
Trandafirescu dadu sfatnl Gu
toata ama'bilitatea unui barbat
bine crescut. Cand s'a despartit
Ilinca Ia invitat so mai viziteze
cand dispune de timp, si, Tran
[dafirescu ia promis 81 "a tinut
de vorba, q VENT, 4 fost bine pri-
nit, si Sofia nu lea stat in Gale.
In mijloc de vara, cand ss~ par
guieste spicul graului, Trandafi-
rescu era prins tn cursa intinsd
de Ilnca, iubea Gu o exaltare
nebuna c1ntand pc toate cxile 80
|cucereasck. DIR Ilinca, dnpI sfa-
turilel Sofiei, 4 nutres nnmai en-
PM fripti Il frigare. Gu plxeinte
ii cu sperante, u Trandafirssc
|spera.
Sufletul femeei e e. marea de
sdanca, spun filosefii snrori "a
/ |inselat sarori, flee AZ h,gbiat pc
|nallnelo 1or. q su1t c1zu11, spo-
|fadice eAnd char mama insesla
& ~ 4 Rrisfs fsnie, spiditis, ! \
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14

nici odata la un STAT, 81 Sc alipi 5
mai multi de Sofia, care daduse
dovezl de minte luminata, inte-
lepciune 81 judecata dreapta de
cate ori recursese la sfaturile Ell,
ViOreanu, Stiind bine ca Ilinca,
char daca ar consimti sal ia, din
cauza dOliului pc care il va purta
pentru unchiul eli il va amana eel
putin Gu un an, avand un deose-
bit respect fata de durerea Ell, 81
temandu-se ca intr'un moment
de uitare de sine sa nu scape
vre-un cuvant nesocotit care ar
mahni pc iubita lui, q cAutat sa
Sc poarte Gu ca Gu reserv&, aproa-
pc Gu receal8. In toate scrisorile
pc carl lie trimitea, c&nd snu pu.
tea Sd vina, afara de mangAieri
81 cuvinte sect si banale, nu era
nici un cuvant dulce care sd Sc
prinza de sufletnl Ilinchei, 81
cand Sc intalneau, IL dou5. sau
trei saptamani, devenea 81 mai
timid, ndieol, cum spnnea Sofia,
care facea haD de stfnszcia 81 Sc
scrnpulele hi.
Trsnda fircscn, care yzznse IN
zius mortei preptului Arseseanu
4 uinee a mai nu1te rin1nri
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14

c0mOara rara, care nu Sc gaseste
| pc toate drumurile 81 in toa.e
zilele. S'au vazut prietenii carl
lpareau ca nu exista mimic in
Iume So lie sdrobeasca, prabusin-
du-se, adesea ori din lucru de nj
mic. Ceeace insa rupe cele mai
stranse legaturi prietenesti 9
amorul 81 banul.
Ilinca s'a fncrezut prea multi in
Sofia. Nenorocirile prin care tre-
cuse sceasta femeie, foarte inteli-
gentd, povestite Ilinchsi Gu maie-
strie 81 duiosie, q facut un econ
ad1nc in inima ei, Ia mila ei. Con-
yinsa de sinceritatea ei la spus
toate tainele snfletului eli ,ca unei
|prietene, co unui duhovnic, 81 mai
tArSiu, dupa moartea unchiului
lei, s'a llsat condusS de ca in
[toate actiunile sale, convinsa ca 0
ealauzeste pc csles cea dreapta.
6efia, eand . v6snt ca 4 casti-
gat o aptoritate aprospe absolute
asupra. stkpanei II prietenei sale
~ = <n4ta* %rsn1xs,x111 II; Hv,xS.,<1~e;
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14

nea publica. Au agitat printre
brutarii, carl in majoritate sunt
sasi, i-au determinat sd ascunda
calitatile de faina ce aveau in de-
polite 81 au facut asa ca timp de
5 zile populatiunea sa famana
fara paine.
Autoritatile carl au ramas me-
dumerite de aceasta lipsa de faina
pc plata, intrucat Sc stia precis
ca exista lipsa la aducerea noului
stoc de catra Federala, au desem-
nat pc dl Boita Spiridon, subpre-
feet de la politia regionala ca sa
cerceteze cazul. Acest functionar,
, S a dOvedit in urma, ca nu STA
facut datoria, ca a intarziat timp
de cinci zile facand ancheta
lunga in care a luat declaratiunile
tuturor brutarilor 81 depozitari-
lor de faina, conchizand la 81
tuatie de fapt nereala, ca brutarii
81 depozitarii nu au faina 81 din
aceasta cauza nu scot paine.
Prefectii de judet 81 polite 81
membrii comisiunii de aproviziO.
mare. avand informatiuni ell totul
centrarii celor stabilize eu actele
dresate de numitul subprefect de
Ipolitie, au cOnvocat la prefecture
pc brutari in ziua de 90 Septem-
brie a.. c. 81 le-au pus in yedere
ca daca pana in seara acelei zile
nu vor scoate paine, vor fl ares
tati 81 DAFT in judecata, ibrutariile
rechizitionate, brevetele ridicate
81 scoaterea painei data in sar-
Gina manutantei armatei. In ace
lasi timp comisiunea a delegat pc
dl captain Petras, membru in CO.
misiune din partea statului major
lal armatei ca insotit de un ,comi-
sar de polite sa faca cercetare
la depozitele de faina 81 la brutari
spre Sc CONVINCE daca au sau
nu faina necesara.
Rezultatul acestei masuri a
fOst ca in seara zilei de % Sep
tembrie a. c., toti brutarii din
Brasov au scos paine, Gu acelasi
pref de 5 lei jimbla 81 $50 pal
nea, fara ca acesti brutari sd ri
dice de la Federala, care adusese
20 vagoane, decat 16O kilOgrame
de faina.
Scopul grevei find astfel des-
|coperit, eel carl au agitat vor Fl
urmariti conform legii.
Credem ca, stabilindu-li-se 81
aceasta manevra, reprezentantii
kreisausschaussului Sc vor lasa
Gle apucaturi, carl nu due La nici
un rezultat bun, nici pentru po-
pulatiunea ce reprezinta, care nu
doreste decat ordine 81 liniste,
nici pentru Ell.
Lin Universally.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
De INCHlRlAT

Case Gu cinci camere 1876 Hunt
Avenue. $500, mtrebati la Far
macia Gordon Square.
6425 Detroit Ave. Cleveland, O.
(264, 65-66).
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
De VlNZARE

SALON 81 RESTAURANT la
polite foarte buna pretul fOarte
eftin cauza vanzarei este ca pie
cam in patria veche.
Doritorii a Sc adreSa la:
5401 st. Claer Str. Cleveland, o.
(1-3-5-14 Now
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
De VlNZARE

4 Farme de cate $50 de acare
fie-care, casa Gu 4 camere Grajd
pentru 40 de vite. 6 grinare, toate
de scandura. Tn rind de masina-
Ri. In ; Farme e arat 800 de aca-
re. restul sd poate ara. lnchisa
toata Gu sirma dupla, ghimpata.
o farma inchisa Gu 3 sirme pen
tru vite, la mijlocul farmei este
lsvOr de apa. care curge neince-
tat. Pamant de prima clasa )
Mile y. E. de Dysart Sask. 81,
vinde de proprietar, pretul $4,000
de AGAR, din care sa cere bani ju-
matate la facerea cOntractului.
lar restul in timp de ami. La
toti banii gaia sd face reducere
de 5 la suta.
Dpritorii sd Sc adreseze la:
GEORGE MAGDA, Propietar
Box 48 Dysart Sask, Canada.
Masina de treerat 81 vite, sd
Wind separat, pref convenabil.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-14
. MICA ~
RuBLlClTAKMk
SSR<N[v 4
ApARI N TnOARI q.
De INCHlRlAT

4 camere intr 'un apartament.
1887 Hunt Ave. $14.0O, mtrebati
la Farmacia Gordon Square.
6425 Detroit Avenue Cleveland, o.
(264, 65-66).
Evening star., 1921-08-24

Of militia. Disagreement over. this
sohsme. which would have abolished
much Of Sir SANS power. eventually
led to his retirement.
Gen. Sir Sam Hughes Was born In
pafiington. Ontario, January 8. 1853. and
received his education In the public
schools and Toronto University.
Afterward he lectured on English
literaeufD and history in Toronto
COLLEGIATE Institute until 1886. when
he purchased the Lindsay Wardef
and became its editor.
Member Of Canadian CoMmens.
Az iiberal-conservative he was a
member Of the Canadian house Of
commons from 1892 to the time OF his
death. He was always deeply
interested in military affairs and in
bringing about the closest possible
afiiliation between Canada and the
British empire, and. in many years
tefore the world war. visited New
Zealand and Australia to induce them
to prepare to aid Great Britain l.. her
wars.
During the Boer war he served in
Africa as q commander OF q mounted
brigade. AS a young man he took
part In the suppression Of the Fenian
raid Of 1870.
Gen. Sir Sam was married twice.
His second wife was Mary Z. Burk OF
West Durham, Ontario. His son, Garnet
b. Hughes, served in the Canadian
expeditionary forces as q major
general.
Evening star., 1921-08-24

In the east. as a general rule, Turks
wear yellow slippers. Armenians red and
Jews blue.