Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-04
TISTI XII GOVORE o MIRU,
DELAJO VOJNE.

Stavll angleSkega g0Vofnlka publ
XII v New Yorku in predgovoru
dejal: Zdruzene drzave In Angli-
ia Five prijateljskih odnosajih
in je absolutno nemogoce, ola bi
med tema dvema dezelama kdaj
prislo do vojne. Ravno tako je ne
mogoce, da bi Sc kdaj zapletli V
vojno Francijo, Italijo ali pa ka-
tero drugo naso zaveznico.
AngleSki lord Haldane je tudi
rekel leta 1912 da je vojna med
Anglijo in Nemcijo nekaj absolut-
no nemogocega. Lloyd George je
trdil ravno isto in istega leta V
Guidhall v L0ndonu.
Razmere, XII ustvarjajo vojne pa
so mnogo mocnejse kot pa so bla-
gorodni angleSki lordi in nemski
pacifisti in Anglia in Nemeija sta
81 bill V laseh predno je minilo Sti-
riindvaiset mesecev. Ako bi bill
kdo pripovedoval meseca januar,
ia 1914, da bo kmalu vojna med
Ameriko in Nemcijo, bi ga sma-
trail "a blazneza, XII ne INA kaj po-
govori. V TEN sistemu, katerem
danes zivimo, je vojna med dvema
dezelama, Xxi 81 lastujeta prvenstvo
Inekaj takega kar mora priti in ko-
likor dalje Sc odlasa, toliko stras-
neise so koncne posledice iste.
Zadnje case Sc zelo mnogo 60.
vori miru. Govorjenje in debati-
ranie je seveda po ceni, ampak go
vorjenje in dejanje sta pa vendal
J, dive razliGne stvari in zato je vsa
ko tako govorjenje brez podlage
dokler imamo neovrgljive pogoje
XII ustvarjajo vojne. CloveSka ma
rava Sc tekom zadnjega desetletjf
: nj prav mic izpremenila na boljSe
: Ce je sploh kaj izpremembe, po
item je ia izprememba pac ma slab
: -lse. Diplomacija je stara kot je bi
la in morda je edna sprememba
l TEN, da Sc igra bolj skrito pod klo
: bukom kot Sc je igralo kdaj po
pref.
Pred |priGetkom zadnje vojne j
1 bilo mnogo vec zaupanja med ma
} rodi, kot pa ga vidimo danes pt
vojni, katero so mnogi kratkovid
4 nj Glovekoljubi oznanjevali ko
posljedno vojno. Nobena draw;
ne zaupa danes svojemu sosedu
Francoski intrigantje mesajo svo
: ie imperialistiGne karte na Balka
nu in na Poljskem Anglia iSce "a
veznikov ma vzhodu in della skriv
ne pogodbe reakcij0narno ia
: ponsko. Ia vezbanje boja zrakr
: posilja miroljubna Anglia svoj(
najboljSe eksperte ma Japonsko
da vadijo sinove nebeskega cesar
stva, kako Sc z najboljsim uspe'
; HON potolce danasnjega prijatelja
in morebitnega jutrisnjega sovraz
nika. Pred desetimi lett so sedanjo
i: vlogo Anglije igrali Nemci. Rail-
ka je bila lie V TEN, ola so nemSki
oficirji vezbali Japonce ma suhem
in ma morju. Nemci so drago pla-
/ cali "a svoj pouk. V zadnJi vojni
so izrabili mali Japonci vojasko u
: metnost ma glavah svojih ueite-
lliev. Kaksno zahvalo dobi "a svo-
Lie ucenje postrezljiva Anglia Sc
"a enkrat Sc ne more dolociti in
treba bo pocakati, kaj nam pove
poznejSa zgodovina.
/ Kdor hoce imeti uspeha agita-
clio "a odpravo vojn, doticni mo-
ra spremeniti ljudi Xxi hocejo vol
ne. Spremeniti ljudi pa je druga-
&c nemogoce kot ola Sc pref spre-
meme tiste razmere, XII delajo ljudi
taksne, kakrSni so. Spremeniti raz-
mere pa nj TAXA igraca kot 81 ne
kateri domisljujejo. Veeina hoee
ito, kar danes obstoji in dolller bo
tako, je pacifistieno agitiranje "a
odpravo vojn brez vsakega resne,
ga pomona, brez vsakega zadovo-
ljivega rezultata. q oljem Sc ne po-
gasi pozara in S pacifisticnimi pri-
digami Sc he odpravi vojn.
DRAGOCEN BISER.