YoungstownskeÌ SlovenskeÌ noviny = Youngstown Slovak news. (Youngstown, Ohio) 1910-1940, 1921-10-21
PREDsEDNfcTvU
slov. Ligy ' Amq.i6e, v Pitts
burghu, Pa.

DfdC preQSeQa -
Racte laskave doyolit' aby som
vas zretel' upltal ma d6lezity del,
Cd ktoreho zaviset' m6ze blaho
tislcov nakich americkych bra-
tov, totiz ma parcellovanie vel
ma Slovensku.
Dosial nasi americki bratia ami
dostatocne nepochopili vyznam to-
'hoto deja, ami nesnastnili sa no Y
dostatoencj miere. A predsa ten
to del ma preporodit cely hos
.podarsky system ma Sloyensku a
podobnej prflezitosti pre- naich
americkych bratov ami pre-
tunajsfch neposkytni Wac ami
storocia.
Da tychto cias rozparcellovalo
sa tridsat 'osem vacsich-mensich
vel 'kostatkov ma Slovensku, kto-
re obnasaly vySe styridsat 'tisfc
katastralnych jutar pody. Tol'ko
p6dy rozparcelluje sa "a budl-
cich desat rokov ma Slovensku
kazdy ,rok, ponevac parcellacny
programm zneje ma desat rokov.
Tohorocneho parcellacneho pro-
gtammu americkl Slovaci zlea-
stnili sa len v malom .pocte, pre-
to ziadncno je, ably to, co z omln-
vitel 'nych pricin zameskali, ma
hradili bud1cich rokoch.
z prfhlasov ma podu, ktore
prostrednictvom brata tajomnika
Jana A. Koc1ra poslali mi ME-
ktori americkf bratia, vidlm, ze
pozemkova reforma je Amerikee
mylne pochopovana. A to je ME
div. Q pozemkovej reforme Wy
Sly M viacere zakony a ma papieri
yyzera ona mac nez praxi. Pre-
to mienim tn v kratkosti vysvet-
lit aspon tie najhlavnejsie fakta
o pozemkovej reforme.
Parcellovane sii len vel 'kostatky
Ia vel'kostatok povazuje sa ma
/ jetok obnasajnci mimo lesa 25O
katastralnych jutar pody. Kto
ma menej, nez $50 jutar, ten al '
budncnosti bude moct' pozivat
vlastnicke prayo svojho majetku
To spominam preto, ze mnohi Sc
domnievaji, ze Neslovakom mo-
zno zabrat' nize $50 jutar obna
i aaj-ce majetky. Pred zakonom
ci SH~Si my, kazdy sje arqxny.
i Parcellovanie je dvojake, a ST
ce: parcellovanie pre- domace o
byvatel 'stvo a parcellovanie pr
kolonizaciu.
Parcellovanie pre- domace oby
vatel 'stvo deje sa tam, kde vel
kostatok nestacf pre- Wac, ako pr.
domacich obyvatel 'ov. Kde j
Wac vel 'kostatkov pospolu tax
ze domace obyvatel'stvo dosta
ne prfdel pre- inych zostane pc
dy, tam sa kolonizuje obyvatel'
stvo z inokadial'.
Zakon hovori, ze parcellovan,
ho vel 'kostatku Hazdy ziadatel
moze dostat' pat jutar prvotried
nej, desat' jutar druhotriednej |
patnast' jutar tretbtriednej 'po
dy. Ale skutocnosti moze do
stat len tom pade, jestli sa m,
ujde. Kde je primnoho ziadate
l'ov primalo pody, tam obycaj
ne jednotlivy ziadatel' dostan'
hodne menej pody. Ma pr. ma ME
ktorych vel kostatkoch jednotliv
ziadatelia dostali len po tri-styr
jutra bez OIL 'adu ma jakost' re
me. Tam, kde parachute sa tt
sfcjutrovy majetok ziadatel 'o'
je dvetisic, vytr1 sa vsetci, ktor
maj1 isty pocet jutar. Vel'kosta
tok rozdeli sa medzi najnndzenej
sich, ale predsa len pre- takych
ktorf s1 v stave zem obrabat'
ju splacat'. z vel 'kostatku predo
vsetkym uspokoja 50 II, ktorf n
nom pracovali. Keby niekt
chcel prist ma p6du, ktora parcel
luje 50 pre- domace obyvatel'st
ten by nebol najlaskavejsie prija
ty domacim obyvatel 'stvom q ty
mi, ktori ma p6de pracovali.
Tam, kde sa vel 'kostatOk PAL