SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1921-04-01
Proc muzove opravdu vynikajici byvaji
v Americe tax zridka voleni presidenty


Evropane sc casto podivuii necemu, co sami Americana
stezi dovedou v~ysvatliti: Proc ye1ci "a vynikajci muzove j-
nom zfldka dosahuji V Americe stolce presidentskeho We
die papeEstyf iRte nejyvsSiho uradu ma syete.. Zdalo by Sc,
re V Amerce, kde "politicka draha otevrena je vsem talen-
tdm' a kde politely ziyot je ~neobycejne Vyvinuty, dostane
sc nejvysSi hodnosti We state vzdy jn muzi nejv6tSlmu a
neilepsimu. A zatim cd tech dob, kdy vymfeli posledni
hrdinove Revoluce - Jefferson, Adams a Madison - John
Adams 1797-1801, Thomas Jefferson 1801-1S05 a 1906
1909, James Madison 1809-1S13 q 1813--1817) nezasedi
ma stolec presidentsky az do konce minuleho stoleti krone
generala Granta (Ullysses S. Grant 1869-1873 a 1873
1879 ami jednou president, iehoz imena bylo by vzpome-
nouti V historic, kdyby nebyss tytal presidentem, a ami jedi
~ president - krone +Abrahama Lncolnr- = nezaskvel
Sc ma stolci presidentskema ~vzatnytni a obdivuhodnymi ctnost-
mi. Kdo vzpomene dnes vubec ma James X. Polka nebo
Frankina Pierce? Jedina v6c byla podivuhodna V jejch
zvote re Sc v~ySplhali tax vysoko.
Ziev tento lie vysvetlti n6kolika duvody, iez Ameri-
cane sami pripousteji.
V Americe predevsim muzove acknowledgements a nej-
schopnejsi vyhybaji Sc politickemu zivotu daleko vice nez
We statech e%vropskych. Ziev ten ie nesporny a je. vseobec-
ne znamo, re ma pr. We Francii, kde cd roku 1870 je vefei-
nv zivot neoby6eine vzruseny a snadno prstupny, V Ne
mecku, kde vzorne organisovana sprava podporuje vzrust
velikych statniku, V AnglI, ke jednak ~poitcka arena
vabi k sob6 mnoho bohatych 2 vzdelanych muza, iednak
spousta casovych otazek vynucuie 81 zaem vSech stran a
trd re vsude V techto statech venuje Sc poitice a vefej-
n6mu zivotu pom6rne daleko vice talentu nez V Americe, kde
neischopneisi muzov6 zasvecuji sv6 mysleni a badani Gin
most zcela jn6mu oboru = oboru, jenz je v Europe pfece
ien pomerne skrovn6i$i, t, j. obchodu a uvolneni vsech mate
relnch pramenu zeme.
Jinym ddvodem tohoto zievu je, re zivot V kongresu
DoIIUhS ZNot V hlHeINe NuDeC poShyIuJe poIefNe iHeHs
pTilezitosti, "a kterych lie vyniknouti a kdy lie upozornht
ma sebe velikymi myslenkami, skvevmi recmi, obdivuh6dny
mi vykony We sprave atd, nez V k~teremkoliv jinem state Ma
kontnente. ~ s~tia4 sAA lHs g&
Treti pficnou ie konecne to, re vynikaiici muzove mai
daleko vice nepratel a re svym nepratelum poskytuji dalekc
vice prlezitosti k dtokum nez Gii a nohou cinii muzovt
hezvyznamni. Tezko Sc Jim proto %kandiduie. Je ovsen
pravda, re vynikajci muzove seskupi kolem sebe take vice
pfatel, re jseu znamejsi a re mohou pocitati vSude $ vreej
Sim prijetim. Ia stejnych podminek ostatnich byl by vyni
kajici muz tedy ieSte We vyhode. AvSak V tom je prave ha
eek: ostatni podminky nejsou nikdy stein6. Vynikajici mui
is6 nesouhlasil $ nekterym vudcem sve strany, jiste svo,
Cinnosti zastjnl n6kdy uznane predaky sve strany, jse kri
tisoval nektere nesmyslne usneseni sv6 strany, a snad Sc do
pustil nekdy %chybcky, 2 ktere w lie ukouti proti neml
smrtici zbran, Nelze hYti dlouho verejne cinnym a sutast
nti sc velkych akci, a nestati Sc pr tom pfedmetem kritik,
jake do kandidau na stolec presidentsky, hledaje neimens
chybcky V minul6m ieiich zivote. Lzeli 81 vybrati mez
7nuzem yynikajicim a muzem zachovalym, padne rozhod
mutt strany iEte We prospect NIUE zachovaleho. Stran
muze 81 dovoliti, ably S ieii pomoci vysplhal Sc ma neivyss
miEto VIC state muz zcela bezvyznamnV, neni vSak vzdyck
tax sina, ably mohla rouSkou zaronneni zastfti nedopatTe
nj nebo chybu muze iinak made vSechny vynikaiiciho.
e5ech %svobodnIch stltech evropskych isou TO prave vynika
iii a skvel6 vlastnosti, resp. ispechy, jez chi 2 prislusnik
strany vudce . privadeii ie ma neivySSi miSta. Proc jc iina
prave v Americe? Ponevadz Y Arnerice strannicka prisluS
post a strannicka organisace je tax dokonala, re ten, ko j
etranou navrzen, ie take iednomyslne volen, len kdyz ieh