America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-28

lul IlJUItdZd pc UOdld luIHcd !,
toti Sc ocupa de cauzele acestei
scaderi, Gle mijloacele pentru evi-
tarea dezastrului unde aceasta
scadere ne poate duce.
Nimeni, din eel mai pesimisti,
nu crezut ca leul romanesc va
ajunge in starea coroanei aus
TRACE; fatal 81 aci; daca mai
scoborim aceasta panta, mergem
la pierre, trebue neaparat sa pu-
mem frana.
S'au scris coloane m,llte asupra
cauzelor acestei scaderi dar ele
sunt asa de multiple, in cat oricc
II am facut dupa razboi: neschim-
barea hartiei germane, coroane-
lor 81 rublelor la timp, lunga
serie de masuri 81 contramasuri
relative Ia import 81 export, sta
rea mizerabila mijloacelor de
transport, legile de expropriere
asa cum all fost ticluite, nesigu-
ranta contractelor Gu statul, ~emi-
terea nebuneasca bonurilor de
tezaur, risipa nemai auzita a ba-
nului public, atitudinea noastfa
fata de finanta straina, admins
tratianea destrabalata, spiritul
anarhic al nouilor legiuiri, incer-
Garlic bizarre ale statului de face
comert pc seamla sa, 81 multe alte-
lie, totul a. contribuit; ipeste toate
acestea culminat reformaf finan-
clara a d-lui Titulescu.
Cum altfel ar Fl fost GU putinta
ca tara atat de bogata, daruita
de Dumnezeu Gu bogatii atat de
mari, pc pamant 81 sub pamaiit,
cn colnori inepuizabile, sd ajunga
in asa hal economic, incat All in
institutiunile financiare straine,
franceze 81 engleze, cuvantul de
ordine sd fie: 'Nici q afacere GU
Romania" Cum este posibil ca
ldup6 trei ami de la incheerea pa.
cei, atunci cand am esit victoriosi
din uraganul razboiului mondial,
cand tara s'a marit atsta, din
calza indolentei 81 incapacitatei,
isetei de a juisa a conducatorilor,
tiara tsa fie in aceasta stare, fara
ca opiniunea publica sd nu Sc re-
volte, fara ca sd sileasca guvernul
tarii, oricare ar fl ell, sd la ma
surf de 1ndreptare. All cand sun
tenn pc Gale de a ne ruina, minis,
trul nostru de finante M mai,
vorbeste de aplicarea impozitului
pc capital, All cand suntem pc
Gale de pierde ultilnul credit ce
mai avem in strainatate, ultima
incercare ce nj Sc mai acorda,
uni vorbesc de moratoriu extern
L
Gle ours fortat al leului.
Train epoca in care cei ce ne
conduc par'ca si-au pierdut ca
tpul, masurile cele mai contrare
scopului ce urmarim, acele Sc pre-
conizeaza, acele Sc iau.
Nu avem decat sd comparam
Eepocele de scadere ale leului cu
diferitele ultime dispozitiuni lu-
late, pentru ca acest adevar sd
apara Gu evidenta: desi scazut,
leul Sc mentinea in primavara
cam pc la 25 cent toata lumea
astepta urcarea lui indata dupa
recolta, cand exportul cerealelor
fncepe. Vine guvernul Gu faimoa-
sa solutiune exportului cereale.
lor, adevarata acrobatie. econo-
mica, care stupefiat toate Ger.
curile c0merciale, caci O asemenea
conceptie economical nu s'a maj
Ipomenit. Statul sd provoace ami.
| hilarea ori carei energii indivi
lduale, pentru 0 1nlocui GU ne.
| fdestoinicia, incnria 81 incorectitu
dinea birourilor de care in ultimi
ami suntem inspaimantati: rezul
tatul: imediata pornire in JOS 1
lleului.
i Sc prornulgk lcgile d-lui Titu
lescu, de care 1iu Sc poate spun'
. .ltot. raul ce pot aduce economic
ltArii, mai ales Gu impozitul pc ca
lpital Noua scadere a leului. Fac,
1 a -