America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-21
Discursurile dior Begdan-D Dui.
ca, Raducanu, Adam, Ghiulea
81 Iunian.

Dumineca la orele 10 81 jun. di.
mineata s'a tinut in sala "Redu-
tel" din Cluj Rrimlll congres al par
tidului taranist, prezidata, in urma
insistentei participation, de dl
G. Bogdan-Duica senator 81 profe-
sor universitar.
Inainte de deschiderea congresu:
lni produce 0 impresie penibila a
supra publicului curioasa dispozi-
tie a prefectului de polite menita
sd apere legislatia financiara a dlui
Titulescu fntr i'm mod Gu totul ar
bitrar 81 Illegal. Un domn comisar
de polite s'a prezintat presedinte-
lui adunarii punandu-i in vedere
ca daca vreunul din orator. ar in
|cerca sa critice noile legi financiare.
pc baza ordinului dlui prefect al
politiei, va suspenda imediat con-
gres,ll.
Primul ia cuvantut I'll senator
Bogdan-Duica: Am ajuns in parti-
dul taranist, spune dsa, = fara
a avea dorinta sd servesc pc cineva,
ci numai ideile bnne.O pilda despre
aceasta este insasi activitatea mea
parlamentara. Am votat legea isla-
zurilor pentruca cram convins ca
este absolut necesara pentru tarani.
Am PRINT, ell opozant, sd flu char
raportorul JUROR legi guvernamen-
tale. Din ziua cand am vazut ca lu-
and cuvantul contra guvernului,
majoritatea incearca sd paraseasca
sala, m am indreptat spre stanga.
In afara. de taranisumul mell
m am ocupat 81 Gle interesele clasei
intelectuale care va conduce candva
aceasta clasa taranismului.
Este vremea ca in aceasta epoca
de prefacere mondiala, sd Sc faca u
nirea dintre cele doua clase, sa Sc
mature piedicile puse de admin
stratie 81 sd Sc ia clasa taranilor din
mana partidelor de gasca.
Taranismul vrea ca intelectualii
sa fie in mijlocul poporului. clasa
cea mai de mare importanta, lar nu
taranul sa fie tinnt la use ca pana
acuma.
Acesta este idealul nostru, ce la
indeplinit candva Cuza-Voda, caci
Domnilor, la Cuza- -Voda Sc putea
intampla ca un Intellectual sa ga
seasca usa inchisa I'M taran nicio-
data.
Am vorbit Gu multi oameni des-
pre- taranism, am vorbit GU oameni
carl au pus studiul stiintific mai
presus de capricii 81 pareri. Toate
stiintele moderne ne AL pus la in
demana atatea, solutiuni care ne
spun dinainte>cu approximate rezul
tatele.
Procedarea noastra va Fl exami-
narea obiecta 81 stiintifica ches-,
tiunilor. Pentru aceasta nu vol cita
texfe sau lucrari. M vol cauta sd
va apar inyatat sau mai invatat de-
sat sunt.
Vreau numai sd arat publicului
ca moi nu fantazam nu agitam pur
81 simplu.s
Intotdeauna -pentru tchestiune
este 0 singura solutie. De altfel e
imposib,i il rcand tara 6 una, solutiile
sd fe mai multe. La moi, Domnilor,
unde sunt dol romani sunt trei sau
patru suite pareri.
!. Taranul e acelas. Unul vrea sal
dea mai multi, altul mai putin. Sc
poate insa calcula precis cat ii tre-
bue lui ca. sa traiasca 81 cat pamant
ii trebue lui ca sa-si poata scoate
cele necesare existentei.
Alta intrebare care Sc pune este !:
cum sal dam? Individual sau in
obsti cum vroiau lfbera1ii?
In privinta politicei comunica-
tiilor avem alte exemple vorbitoare.
I'm ministru infiintat trenurile
navetei altul lea desfiintat 81 o
preconizat cedarea catre societati
strainc.
In fine al treilea sistem ar Fl tire
nul statulpi care pana ID vreme nu
| " -