America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-06-06
Gre$e|i po|itic!e|'. &.


Sub ttlu 'Orientarea poitica ardeenilor, Dacia -
din Bucnres pub atco foarte ntersant din punct de
veee storc, isca de d vasie Colds unu dinre fruntas
1omanor din Transvana, artcoi pc il reproduce
in Tntregime.
Dl Colds face istorc al Mareui Sat al actu1u
lnre al Consulu Drgent; arata in treaca trebuia
@ aca acest consu 81 constaa regreta dvzarea frunta
slor roman carl trebua rdme orta una in actune
poitice Zicand Chearea st0rica conducat0rlor poll
tici areeni mai presus de toae sd tina loc 81 ned
vzata ntreaga fora potica Ardealuu pentu aceasa
foa sd poata aruncaa depna greutate in cumpana ve
tel potice ORR schindare acese forte pottce ori
pulverzare Ell sa e mai presus de oce ndoaa fata
neresor ardelenest 81 nefasa pentu voul apropat al
Romanei intregite" #
Nam fericirea cunosc in deaproa1e capacatea
polca runtasor trasilvaneni Nam avu ocazia sd vie
tuesc aoaa mi pot forma convngerea daca cali
tae nsusrile unui gospodar dar din fra
mantare ior in vata naonaa carl leam urmarh
pas, mam convins sun bun roman afarx de caeva
uscaui nteresul general al neamuui predomna pese
oeresee personae am convns acesti conducstor
what situat pent1u e-stuati asa accessible
Fl volt s abzca della deaul lorc in toaa actvitaea lor
avu in vedere nteresele poporului apanu de prmej
le carl panau asupra lu 1nrntand barbate urga sta
paniri unguresti. /.
Gu mutt inaine de sari scanea rashoulu atunci cand
frumosu ideal reazat char sufeee celor mai opmst
efecta Wis, ocupanu-ma de sarea ticaoasa tara
nulu roman din Romana 81 Gle rapactatea 81 tembelismul
clae stapantoare din Romania ca aceasta taranme
scapa din ugu robe modene pana cand Translvana
uni Romna Credina in aceasta transfer
legata de unrea Transilvane Romania svorea din
convngerea ca funasii romanor din Translvana
fost in otdeauna, bun romn ubitor de neam, auis
or tot 81 cand realza deaul mutt dort prin
utofatea or morala rasurna veche rugntele ns
tuun 81 leguiri faurnd altel nou porvite cerntee
evenGheHtnlui 81 vremei - 8E
Mann mselat. Dragostea, ubirea 81 dornta de- face
hne neamuu din fac parte, sunt hoatroare
in upa democratie autocratia.
Democratic bnele obsesc, autocratia ede clasci 81
in upta ntre acese doua ide ametral reuseste d
pomaa fruntasi romanlor din Transatlantic dovedt
din prmul pas facu catre unire, ca sunt diplomat
Orce tovarasie, orce nne trebue sa alba Ia haza
teegere bine stab strasnice ntr atfel tovaras
sau unrea este facua nma in olosu celu mai tare mai
istet.
S'a facut vreo inelegere s'a dseutat 81 ss aprobat
ncar de seul executv al r in favoarea Garcia se feea
unirea hotarre Adunarei Natonale-s din acee unele in
compleete-dea Alba Iuia procamat unirea! Nm.
Teul sa facut dntr elan suetes xrx nici calcul
fruOasa spontana porniredea frate rate fxrx
tine seama 81 de romanescul 81 bar1nescu prover: Fte
frae dar branza pc ban' sd 1norese somntatea
acnlui
Deegat Adunari Rationale cand an predat scta unirii
Rcgeaui Ferdinand an multunt sal zie6. sf
MOI III qdscew Sire Esadnt strdmolor aotsv ~ tS slu,
Sd III ad.cen ssstd fsarOr omd~er trSssc 4rarG
sosia, Bdnot il Tara Unoneascd"
N urma acestu act de necendiienat6 supasere .sh
mare, in zadar mai zice d. Colds: IS
Oonstnnl 0ugant avea misiansa fsteei1 9 vo1oo 6
aOest 8U1LET al AxdAalulni q fntrs n essie q lsn
fanda1nsntals ~ noulm statRen1a. = q
DipomatA si poltciansmul din yeehiul Iseak canlft
efntxreste luare aninte asest S !, sa1e tuo
ezsn II c1ntar, il tine II caran1ink @ Il
Ae1setk &plomatie diyint q y - fstuos ~
s'1ss's n. .,gsa. - 8 ~ j