Glas svobode., 1921-08-16
MUIR NOSIJo UNIFoRME u
BITIH SPANCEV.

Gem odvzeli slednjim hilijOgrate
(aparate "a poSiljanje svetlobnlh
signalov) in jih sedaj uporablJaJo
sami. ObleGeni so tudi V mltorme,
katere so odvzeh padim spanSklm
Pisma, katera pisejo Spanci, ki
Sc nahajajo vojnem ujetnistyu
pri Murih, pravijo, da slednji ia
ko lepo postopajO z mimi.
Havana, Is, avg, - Spanel SO
bill V svoiem spopadu afriSkimi
rodovi V severnem delu drzave
Morocco porazeni vsepovsod. IL
cube. katere je imeIa armada ge,
nerala Silvestre, znaSajo Okoh
5000 MOI. Raznega blaga, katero
50 Muri zaplenii Spaneem Sc Gem
V vrednosti ma 20 miljonoy pese-
TOW. Muri so zajei dive SpanSH le-
talisei. namreG NadOr IN Zeluan,
zapleniH VISA tam nahajajoca Sc le-
taIa in vse ostale naprave In po~
trebSGine.
yisi Gastniki polagajo krivdo
"a poraz ma nepremiSljeno poeetJe
oenerala SiIvestre, ker je zaeel 2
armada brojeGo 5000 mOz prodira'
ii proti upornikom, dasi nj vedel,
kako moGne so uporniSke Sile. L
mel ie aeroplane ma razpolago m
vendar nj postal niti enega ma Po-
izvedovanje, dasi bi en- sam zado-
stoval, da bi spoznal sOvraznikoyo
moe. Poroeano je, da Sc je general
Silvestre, dasi ranjen prSa, DO
ril do skrajnOsti. Ne We Sc, ee Je
bill pri tenn ubit ali je izvrSil samo'
umOr.
(Tisti del severozapadne afriSke
drzave imenovane Morocco, h Sc
ie imenoval "Spanska zona " IN
kieg so sedaj dobili Sph-ei take
hud udarec, kjer so izgubih ma IT,
.soee vojakov IN ma tisOce kvadra,
tnih mill ozemlja, je zlOglasna OBJ
morska provinca rOparjev, h so
napadali evropejske trgOvske Ia
die, iih oropai, Evropejee pa od,
onali V suznOSt. To Sc je Seveda
vrSilo tekom prejSnjih generacij,.
Ia sedanjo generacijO je posta.
la dezela malo famozna tudi med
ameriSkim ljudstvOm in Sicer radl
operacij RaiSulia, ki je V letu 1905
uiel ameriSkega drzavljana Iona
Perdikarisa IN ga drzal V ujetni-
Stvu hoteG dobiti odkupninO. To
Sc je pripetilo "a casa predSedo-
vania ROoSevelta Tedanji drzav-
nj tainik Hay je rekel: "Perdica-
ris mora biti xiv ali pa RaiSui mr.
tev!" Ko je Raisuli to sliSal je ta-
koi izpustil ujetnika. Raisui je
danes voditelj upornikOv proti
Spancem.
.Svet razmeroma jake malo We o
afriSki dezeh Morocco, 6eprav 50
Sc tam vrSili bOji SkOzi StOletja
skoro neprestano. Ia dezela Sc ma
haia takoj JUNO cd Gibraltarja
ma severozapadnem delu Afrike.
Njena povrSina znaSa okoh 3OO,-
600 kvadratnih mill, prebivalstva
pa Steie nekako cd pet do deset
miljonov.
Dezela je absolutistiena mOnar-
hija in ina svOjega sultana ali ka-
lifa ma Gelu. Sedanji kalif Sc ime-
mule Mulai-el-Mehdi, tOda svOji
kontroli je bill re veG let sultan
samo po imenu.
Tri plemena ivijO Moroecu,
prvotno je barberskO ali gorJan-
;sko. To pleme (Berberi) je re tri'
krat osvojilo Spanijo; pOtem so
Muri, pleme, ki ina V sebi meSano
arabsko in berberskO kri in zidov-
sko pleme, Prvi dive plemeni sta
mohamedanske we're. Zidi majo VI
rokah SkOro vso trgovinO dezeleI
in prevladuieio V svoiem Stevilu
V obmorslIih meStih.
Spanska zona je ozek pas naha,
jajoc Sc ma Severnem kOncu drza'
We, tako ola Sc lahko reGe, da Span
ci MISC imeli drugega kOt morsko
obal ob SredozemSkem mOrju. Ia
pas je cd vzhoda proti zapadu
1oIr kal,ib 200 mill in ie seyern0