Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-07

konferenci Washingtonu, imaJo
mnogo smole in danes so natancno
ravno tam, kot so bill prvi dan pri
otvoritvi proslule konference. Maj
vaznejSi prepir med mimi je ia,
ker Sc ne morejo zediniti, koliko
je pravzaprav delavcev V tel deze-
Ii, Xxi ne morejo dobiti della in "a
sluzka. Brezposelnost pa med TEN
naraSca vedno boil ostrejsih O.
blikah in della resne skrbi druzin-
skim oGetom, XII strahom zreJo v
prihajajo6o zimo. Prvi znaki pri-
hajajocega mraza so re tukaJ II
gorje siromaku, XII nina della in
prazno shrambo "a drva in pre-
mog! Gene premoga so skoro ma
| Iisti visini kot so bile lansko leto In
velikih meScanskih listih vidimo
mastno placane oglase velikih
tvrdk, kjer iste oglaSujejo, da
kdor nina premoga, maj 81 nitro
nabavi, rekoc, da imajo V zalogah
samo 1870 premoga ga sedanJo Sc
zono; "a primanjkljaj 500 pa dol
ze premogarje, ker MISC delali.
Kdor nj tako Ifeumen, ola slisl
Itravo rasti, doticni zna zakaj pre-
lmogarji MISC delali. Delali MISC "a
to, ker Sc tako glasi poyelje pre-
mogarskega trusta. Gospodje MISC
kratke pameti in dobro vedo, ola
je lie takrat mogoce obdrzati viso-
Ike Gene oblakih, ako primary
kuje premoga na trgu, katerega
pa mora ljudstvo imeti za vsako
ceno. Vlada ne more TEN ozirU
storiti niGesar. Vlada bi pac lah-
ko odpomogla lie slucaju, ee bi O.
ina kontrolirala truste. Ma krmllu
Wade pa sede lJudJe, .k so prlsL
do uradov po zelji yelekapitala II
jasno Je toraj, kdo kontrolira Via
do. Zanimive pa je vsekakor opa
zovati gospodo ma konferenci, k
Sc prepirajo, zakaj delavci ne de
Ilaio. Tisti, XII ne puste deiati, Gle
Ilajo dodge obraze in zastavlJajo e
den drugemu otrocje-naivna vpra
sanja. Najvaznejsi zakljuGek, ka
terega so naredili do sedaj, j,
menda ia, da priznavajo, ola je '
tel dezeli 100000 ljudi brez de.
la in da je med temi najman.
100000 takih, XII jim nihce nec>
dati della. Mi nismo nobeni prero-
XII, lahko pa je mogoce, ola mislijc
gospodje tiste, Xxi sploh ne iscejc
della. Tistih, Xxi ne iseejo della, je
tel dezeli precej. Imenujejo sc
multimiljGnarji, millionaire, Y splo-
Snem vsi tisti ki imajo dohro ma
lbasane denarnice in tlaeiio to "a
nicevano zemljo brez vsakega res,
mega in vaznega opravka in pokli-
ca. Glavno opravilo teh nebodiJih-
treba tici V TEN, ola polnijo koIonc
mesGanskih listov s senzacionafni-
mi komedijami razporok, umorov
| in drugih skrivnostnih ljubezen
[skih dram, ki Sc vlecejo kot NOR
ska kaGa brez konca in kraja V
/" dusevno" hrano pisane druzbe.
V vsaki dezeli ma svetu, in tudi
pri mas imamo ljudi, XII so zalJub-
llieni sami sebe in 81 domisljuJe-
lilo, da imajo bistre glave. Ia pod
Ilago filozofiranja gospodarskih
vprasanjih jemljejo danasnji pro
fitarslzi sistem, pri cemur seveda
zabredejo protlsloyJa kapltall-
stiGnih interesov druge dezele. b
den teh, XII reSujejo brezposelnost
je tudi Joseph w Fordney, autor
novega carinskega zakona, ki j
povzrocil V obeh zbornicah Y
Washingtonu re mnogo vrocih de-
bat. Stalisce, katerega zavzema
gospod Fordney je sledeee: "Mi
importiramo vsak mesec IL inozem-
stva "a $3OO,000,000 izdelanih pro-
duktov V Zdruzene drzaYe. Veci-
ma tega bi Sc lahko izdelalo donna.
Vecina importiranega blaga MISC
surovine, temyec dovrseni indu-
strijski izdelki, narejeni V inoze
stvu in ne bo prevec, ce recemo,
ia ore vsak mesec iZ naSe dezele