America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-04-28
Insecte|e 81 IuIIlina

gfndaci, care, ca 81 fluturii, Sc
shat sburdnd pc linga lumina, nu
mai e nevoie sa vorbim. Poate Cd
tilcuirea navalirii acelor gindacei
negri, care in catc-o vara uln,plu |
partea nordica a Bucurestilor 81 |
mai ales gradinilc dc pc la Sosea, ;
nu este alta dc cat ca eli, icsiti de i
pc prin namolurile dc la Baneasa
81 dc la Herastrau, sunt atrasi de
lumina lampil0r clectrice de pei
sosea 81 de prin gradinile rcstau-
rantclor de acplo, 81 apoi de aici,
urmind soseaua, Sc raspindesc si
peste oras prin partile acelea.
Dar acum, omul Sc fntreaba
mirat: bine, vad ca este asa; dar
care este pricina Cd aceste ami.
male Sc invirtesc GU atata indarat-
niqio pc linga lumina care lie
or lrai &c putere, mai tare de-
cat vointa lor, lc impinge IN TO-
cul picririii
Supt multa4areri. Unii socotesc
ca nu altceva de cat curiozita-
tea (dorinta de a afla Cd ce
acolo?) 81 prostia animalelor, care
le face sa Sc apropie 81 sd cerce-
teze lucrul zee li-se pare asa de
frumos 81 de nou, 81 asa platesc
dorinta asia lor, Gu moartea.
ST asia Sc poate, mai ales la raci,
la crocodile, la pastrayi, pentruca
din multe cercetari s'a tras i'll.
cheierea, ca aceste animale sunt
intr 'adevar curioase (doritoare
de a afla ce colo orr col0), cum
sunt 81 altele 81 char in mai
mare masura, ca de pilda canele,
care intr 'un loc necunOscut lul,
toate vrea sd lie vada, sd le mi
roase 81 in fiecare sunet nou, tin
teste ochii 81 par'ca sta 81 chib-
zueste. ca stralucirea minnnata a
flacarii ademcneStc 81 Alta Gu
riozitatea crocodilului, a racului,
a lostritei, 81 ca animalul simte
placerc so priyeasca, asia lu-
cru de priceput. Dar nu de pri'
ceput la paserile care Sc arunca
in foe, 81 poate nu de priceput
pc deplin nici Ia toti fluturii si.la
toti gindacii care tind lnazuesc)
spre llmina. .f
Gu intcles mai adinc talma.
cirea acclor naturalist (invatati
cunoscatori al vietii animalelor)
care tin ca animalele acestea cad
intr'un fel de hipnotism (start
de ametire, ca vrajiti), ca nu
mai stiu de capul lor, ca-si perd
vointa 81 stunt cam asa ca oame
nil nervosi, carl cap intro stare
aproape uitat dc sine cand pri'
vcSc tinta 81 indelungat la vr' 'un
object llciu.
Naturalistul Preyer vorbind dc
fluturii de noapte, zice Cd acestia
sunt prin instinct (firca lori o
biSnuiti sd caute lucrurilc mai lu-
minoase, adeca florile albe ce sc
deschid noaptea, in potirul caro-
ra cauta hrana, 81 tot asa 81 unii
glndaci, cum 81 licuriciul eel dc
parte barbateasca 81 nesclipitor,
cauta pc Gel de parte femeiasca
a caruia sclipire din iarba, atrage
la ell pc celalalt 81 asa este ami
male 'dau deodata in drumul lor
de un lucru asa de sclipitor cum,
n'au mai vazut, care lie intoarce
spre ell toata luarea aminte, asa
Cd toate celelalte ginduri ale ami
malului, pier 81 fac loo numai
acestei uilniri eel zapaceste, il
face sa ute ce vrea 81 unde este,
il face zanatic ca 81 pc unM GU
prins de o ideie fixa.ss
Oar Si Gu aceasta tSlmacire tot
nu de priceput lucrul, caci Sc
zapacesc de lumin& gi paseri cd
@toare, carl nu sunt obisnuite sd
caute noaptea lucruri mai lurni-
l.oase, 81 Sc zapacesc 81 gindaci de
aceia, carl nu cautk hrana noap-
Tea prin flori albe. 81 apoi de ce
lm toate insectele (goangele) ST
l,u toti gindacii trag Il lumind,
ci poate Cd tocmai cei mai, multi
fug de ca in ruptul capuluif y
ciudatS, de pilda, fu2a gindscilor