America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-10-28
opuSoiul

iNici Gle export nu este buna; gra-
nntele de papusoi ocupa un spa
thu mai mare Gu o greutate mai
mica decat graul 81 nu c cautat IN
strainatate decat sau pentru des-
tilarii sau pentru hrana vitelor.
rotusi in nnii ami suprafata Sc
manata GU u<porumb era mai mare
char de cat acea graului.
In asemenca conditiuni expli-
cabila propaganda dusa in potri-
va lui ST tendinta de a semana alte
cerealc mai rentabile in locu-i.
Oar iata Cd de departe, din pa
tria primitiva rlsare o reabilitarc
a valorii popusoiului. Folosit la
moi numai pcntru hrana oameni-
lor, 81 a vitelor, mai putin indus
trial. Sc incearca aiurca Sal de;e
nsemnatatea mare unei plante
cu totul industriala.
Sc Stia de mutt ca popusoiul
contine, in anumite conditimi. o
substanta d1llce din care Sc poate
Scoatc zahar. Au fost incercali
de fabricare, dar sfecla lua mai
repede pasul, indreptand indus
1ria zaharului spre desvoltarea ce
a luat-o astizi. Ideea fost re-
luata. De data acoasta americana.
) au pus i'll minte sd 0 duca la
bun sfarsit. O societate. Gu mai
mnlte milioane de dollari. drept
capital, a mfiintat i'm Pennsylva-
MIA uzlni pentru utilizarea popu-
soulful in fabricarea zaharului.
Conform tendintei industriei mo-
dernc, de nu folosi matcri,
prlma numai pentru produsuI
principal, pc langa zahar din DO
pusol Sc scoate 81 celuloza nece-
sara fabricarii hartiei lar rama-
sltcie pot servi drept hrana buna
pentru vite. Popusoiul cultivat
lnsa in acest scop 81 pentru acea-
sta supus Ia oricare operatiuni
care-l silesc si imprastie mate
rllle Gle rezerva in strujanuI in.
trcg ci nu nnmai in boabalc din
ciocalau. Experientele prealabile
au dus la collcluzinnea ca din DO
pusolu sc poate scoate mai multi
zahar decat din trestia de zahar.
III orr ce caz mai mutt de cat din
sfecla. Dacd Sc rupe ciocalaul
cand grauntele stunt inca in lapte
.cand prin ulsmare nu "a inccput
concentrated intregii activitati a
plantel pelltl'n a ingramadi nu-
mai in fructe rezervele alimentare
acestea sc fmprastic in maduya.
putand ajunge 81 II la suta din
greutatea plantei. Schimbarea
seopnlui vietii plantei. aducc cu
SINE 0 schimbarc in structura
Strujanul ncavand nevoie sa sus-
tie greutatea ciocalailor (stiule-
tllor). nu mai aduna materii mi
nerale IN scoarta pcntru o face
rezlstenta. Celuloza din tesaturi
ramane curata, deci apta pentru
a da o. pasta buna de hartie. ST
asa sa ajlns, dupa datele cuprin-
Sc in Natural din Fcbruarie.
luate 81 ele dintr'o revista asia
tlca, sa sc capete SO la suta de sue
dun greutatea strujanului, Gu .
propol1ie de 13 la suta de sac
charoza. Greutatea unei recoltc
de popusoi find in America de
nord, cam de $50 tone la nectar.
ar capata pana la $4,000 kgr. de
zahar dintr 'un nectar de po,susoi,
pc langa spirtul ce s ar scoate din
graantele in lapte 81 celelalte
parti mai delicate, pc langa celu-
losa cam in aceiasi greutate ca 81
zaharul, pc langa alcool 81 turtele
leslte din ramasite, 0 buna hrana
pentru vite. In partea sudica a
Americei de nord, prin Texas 81
Mexico, sc pune la socoteala Cd
Sc pot scoate 2 81 char trei recol-
te pc an, ceia ce ar mari enorm
prodnctia de zahar.
81 in acest chip popasoiul Sc
ridica drept ,ln dnsman de temnt
atat in fata trcstiei de zahar, cat
mai alcs in fata sfeclei. Atata