America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-04
Sdcuii, nlinoritate
separate?
Magnatii unguri all cauzat nein.
esederea romarilor fata de
unguri. - Ce scrie un
ziar yacuiesc.

i'll CONSTITUTED federatlel Maghla-
re, Ia adunarea de constituire IT,
nuta la Cluj, un mic grup de de-
legati si-au manifestat idei mai
.democratice, formand inca de a.
tunci pc cat sc putea observa o.
.poZitie fata de aderentii magma
!ilor. Am scris ca acesti delegati
au fost reprezantantii din jurul
0dorheiului. De fapt, din acel
moment sacuii din Odorhei sunt
cei mai infocati inimici al mag
natilor Isl pc langa alte elemerte
democratice de earl mai dispun
maghiarii, eli sunt cei ce due lupta
cea mai deschisa 81 apriga contra
aristocratilor.
Ziarul 'Szekely Hirek" d. ..
aduce un articol foarte interesant
III care spune urmatoarele:
Prlmul parliament al Roma
niei unite ar fl avut nevoie de
colaborarca pacinica a dcputatilor
natlunei maghiare, fiindca il as
tepta marea munca de. consolida-
re, III care munca Sc spera ca vor
lua parte 81 maghiarii. Presa ma
ghiara a declarat char contra
riul, adica ca parIamentul roman
refuza colaborarea maghiarilor la
marea munca CONSOLIDATE. Ade-
varul este insa ca acei IA depu-
tati maghiari carl au reusit sa
Intre in parliament au fost binc
primiti. Daca eli nu all putut OBJ
tine rezultate, Sc datoreste preset
maghlare, care a continual sa fie
agresiva. Observand oamenii DO.
litici romani, ca in munca conso-
lldarn nu pot astepta de la popo-
rul maghiar nimica. din cauza
rezistentei lui an crezut ca sin
gura Gale pc care sc poate aiunge
rezultate reale in cc priveste con-
solldarea, este punerea pc baze
slgure a statului national roman
in strictul inteles al cuvantului
Spre a Sc motiva aceasta ere
ilnta romanilor sd Obseryam i
scrle zlarul - Cd episcopal con-
tele Mailath in loc sa Fl intrat in
legatura GU grecO-catolicii, con-
fratii lui bisericesti. a incheiat O
lnvoiala fortata GU reformatii 81
ceace dOar Gu intentiile
lul polltlce Sc poate explica, dar
Gu interese bisericesti.
rentruca parte intre aceste trei
blserlci din principiu deja este
lbsolut exclus.
Procedeul a fost privit din par
tea romanilor ca antipatie 81
fata de statul roman
tratati find pc urma maghiari
Ie-asemenea GU antipatie 81 nein-
oredere. Presa maghiara de 81
tlmpurile ar Fl cerut politica Gu
totul alta, ajuns in stapanirea
acelei aristocratii, fata de care
nu avut de ce sa simta nicl
odata cat de putina incredere sau
slmpatie 81 care nu este dorita
nIcl de clasa de mijloc, democra-
tlca a poporului maghiar nici de
nuncltorime, dar nici de romani.
Deciziunile din Alba-Iulia 81 alte
multe fapte de la aceasta data au |
iovedit in deajuns, ca oamenii
politici romani ar Fl dorit Gu !
multa placere sd rezolve chestiu-
nea minoritatilor in spiritul eel
mai democratic, dar au fost i'm
de aristocratia maghia-
ra care dorea sd ajunga iarasi in
fruntca maghiarilor. Acesti aris-
tocrati au fost eel ce pretindeau
pasivitatea, Sc incredeau in lega-
turtle lor cu strainatatea. Astfel
baza cat de putin
pc sprijinul maghiarilor, lar
munca de consolidate find abso
iut necesara, ca a fost intreprinsa
numai de romani.
Sacnii insa au vazut totdeauna
mai clar situatia. Oameni politici
sacui astfe! find de alta parere
in ce priveste asigurarea unui
viitor mai frumos, au pus ches-
tiunea separate minoritatilo1
a