Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-09-23
Nebezpeei v rozmachn nemeckeho
ObchOdl.

prohralo. Jeho misto zauiato ne.
viditelnym pr6mysloyym cisarstvim,
jehoz cisarem jest Hugo Stines.''
pravi John c. Distler, Glen firmy
Riggs Distler & Stringer, kter5
prave sc vratil dvoumesiS niho DO
tbytu Evrope Toto neviditelne
clsaTstvi kontroluje vice nezli 1000
bank. casopisn dopravnfch Nsyste-
NH. Distler pravi. ze Nemci
mali radost' poklesnuti marky.
ponevat Jim tax umoin6no lacin9ii
pfodati nezli kterekoliv jine narod-
nosti ze angliG'f obchodnici sc orr
ganisuji "a agen'y nemeckych to-
varnikG 20 svete ze aui 100 pro-
centove clio Americe neudrzi ne
mecke zbozl, aby do Ameriky nev-
niklo.
"Americaoe chluhi Sc svym po-
kiadem reservnim. kter1 nyni ma
shrom5zdili. = pravl dale Distler.
'IgnoruUl stale rozmach n6meckeho
obchodu. Nemeeti' spekulanti W.
dflali miliony prod<vanim marek v
Americe nasledkem klesani marky,
ktera nevratl Sc ku sve byvale Gene
po leta leta. Nemci take nechte-
il ably Sc vlatila. Toto jest proc:
Define tomu. ze 60 az 70 procent
prodejne ceny zhotoveneho pSedme-
tn. jest vydano "a praci.> Ku pfikla-
do. kosile j bavlnou stoji nemec-
kehn tovarn1ka Is cent? libra. Ho.
tove kosile prooavaji Sc po So kaz-
da. Nemec tudiz m1ze hotoviti il.
tfeba by cena suroviny byla 10 nebo
20krat v6tsf nezli zde
Strojnik prvnl tfidy dostane> v
Nemecku Z lnarek "a hodinu, cili
'podle dnesniho kursu z cent1 a
merickych penezfch. Toto jest vsak
10 krat vice nezii pred valkou. Del
nikoyi tax mono zlti lepe. nebot'
kupni cena marky Nemecku nekle-
sla hodnotou marky ma cizozem-
skem peneznim kursu. Jak zde
81 stoii americky tovarnik?My plati-
me schopnemu mechaniku 70 az so
cent? zahodinu. TAX Nemecko pro.
da v Americe svoji pracovni silu 0
desetinu meme zdejsi pracovni ceny.
Videl jsem malo Americana Rerli.
ne ale hotely tamni pfepln9ny byly
Anglicany. Davaji bankety. zaba-
Wy Nemc1m smlouvajice mimi, jak
financovati agentury prodavajfci
nemecke produkty po celem svete.
My Americana hledime tvari v tvaf
novemu stavu, kde tariff bude
miti pro mas malou cenu. Ameri-
cka verejnost m1ze dati SO anebo
sto procent na cenu tarifu, ale ne
m1ze dati 500 nebo 1000. CO by
iedine uchovalo mas pred nemeckymi
produkty.
Cena dolaru must n6jak upravena
byti nebo Amerika zavrena bude
cinskou zdi, obchodn9. zachranic
sama sore sve trhy, zatim co Eyro-
pa anglicka rise bude prospivati
svetov5mi trhy-"
Italsky kOnsul poranen antOmo-
bilem.
Giovanni Schiaffino, italsk i
konsul V Baltimore poran6n byl au-
tomobilem. ktery jej srazil ma Bal
tjmore ulici kdyz vstoupiti chtel
do Madison kary. DR.. Vino. Joska
poskytl lekarskou pomoc v univer-
sitni nemocnici.
Vini r0diCe.
Ze rodicc vetsinou ztraceji d1veru
svych di'ek drive nezli tyto dospe-
jon peti rokd, ,ze zlovyky ditek poci-
naji kliciti techto prvnich do
bach Ii, ota iejich, ze divky stavaji
Sc lehkomyslnymi a spatne vedeny-
mi nedbalosti ;ejich vlastnich rodi-
c1j. jest udanim Helen B. Paulsen
Chicago, ktera 1tery prednasela
I've zdejsim Rotary klubu hotelu
Rennert.
Bohuzel, ze Sc media popT1ti, re We
slovech jejich je mnoho a mnoh6
pravdy. Jak rodice zpivaji. zpfvaji
! vetsinou ditky! Kdyz ,rodjce mno-
hou trpkou chvili travice nasledkem
l