America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-08-26

- oi l'ssANU. va uStOHls NttllO sun
Iatat de multe chestnut la ord;
nea zilei, chestia clasicismului ar
|putina importanta, totusi acun
mai multi decat orr cand aceste
Ichestiuni trebue sd Use dea ce,
Imai mare atentie.
( In adevar astazi. cand egois
lmnl atat de mare, meat mare;
maJoritate a oamenilOr n'au alt;
| tinta de cat a dovedi milionar
lprm orr cc mij1Oace. cand mate
rlalismul coplesit aproape c1
I totul idealismul, contrast groza,
fata de eel earl an luptat 81 S a,
sacrificat pentru a ne ia Roma
mia Mare, trebue sd Sc dea ce;
mai mare atentie acelor studii
earl desvolta idealismul. Oric.
s ar zlce, Mealismul este ceeace
maj frumos in Niata, idealistii a,
nlaItat tarile 81 popoar.le, 81 a,
dus mai departe civilizatia. Intr,
i Istudiile, care deSvOalta ideals
|mul. studiile clasice stunt in pr
1 mul rind MISCAREA PENTRl
CLA SICISM Ia MOI 81 IN
HFRANTA.
/ Multi oameni distins Ia no
an prcOcupat de chestia clasi
cismului ilustrul Titu MaiOrescr
] lprofcsorii Anghel Dimitrescu. y
| Apostolescu, etc.
/ In Franta, tara idealismului $
"a miscarilor Mobile 81 generoase
Eau llptat pentru clasicism nj
numai eruditi ca Michel Breal
Joseph Rcinach. etc dar 81 mutt
oameni de stiinta. Facultatea d,
medicina din Paris find intre
bata de ministerul de instruct.
in 1891, daca crede, Cd sc 30
lprimi la aeea facultate tineri
fara studii clasice, raspuns pril
raportul intoemit de celebru
doctor Potain, bazandu-se pc ma
mu]te argumente intemeiate. C;
nu sc pot primi la medicina timer
far;r studii clasice.
Marelc poet Jean Richepin
Imembru al Academiei franeeze !;
lpnblicat in ziarul Figaro" il
lunie 1911 It'll manifest, prin care
Eapeleaza la literati. artist, !;
toti intelectualii 81 la toti car
iubesc Franta. sa aperc traditi;
franceza luptand pentru clasi
clsm. Crmarea apelului fos
lntemeierea ligei .'pentru cultur;
franceza'' pc baza clasicismului
In aceasta liga san inserts %,
langa hterati 81 artist 81 mutt
oamcni Gle stiinta. intre earl illus
trul Alfred Picard, membru al
Academiei de stiinte, care in
scr!SOare lie adesiunc arata adj.
mlratlc nemarginita pentru ella
sicism.
Argnmerte pentru clasicism. =
Mai Intam de tOate Sc 7nEitur;
Fen cea mai mare uSurinta argn-
mentnl principal al adversarilor
Eclasicismului, ca studiile clasice
|nu trebue invatate in scoala.
kflindca nu ne aduc foFoase il.
viata. Daca ar avea valoare acest
Fargument, ar trebui scoase dir
scoaE 81 alte studii, ca filosofia
Eistoria veche, etc.
Oar invatamantul trebue sa
abba i'm vedere intercsele superios,
| re ale tarei, ale neamului. Aceste
Flnterese Ger a. Sc pastra legatura
Ecu trecutul, precum exista una
organica. Mostenirea mtelectuala
a trecutullsi,, care Sc transniitc din
Igcneratie formeaza ge1iul natio
fnal, suflerul patriot. Moi avem
legatnri intelectnale 81 morale CT
flumea latina, din care ne tragem
A rlppe aceste legatlri, ca $
fcn4n unei paseri iss'aF rupe pi
cioare, sub motivnl, ca sa. zboar,
Fmai usor; tlar fara picioere ari
fpefe m-@ pot lua zborui. Evolu
/ fla unui pepper Sc face prilrtr', ;,
Fcontinua repetare uhita CIR pro
gresul.
Il Clasicisnlf singur poate pre-
EOSfn o0na n1.<S :,,A>l~>k~.cES :