Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1921-12-08

! Az eszaki Atlanti oeeant egesz nya-
ron at iegtor5 haj6k kutattak keresz-
tiilkasul, hogy az eszaki tengeren ha-
j6z6 utasok nyugodtan alhassanak es
ne kelljen felniok att6l, hogy valame
lyik ejszaka haj6juk jeghegybe itko-
zik.
Eek fantasztikus nagysagu, ha-
lalthozo feher jegszornyetegek gyak-
ran leusznak egeszen 38-ik szelessegi
fokia Portugaha napos eghajlatu f6-
varosaig, Lisszabonig vagy a Delaware
ob0l partjaig
A kora tavaszi h6napokban az At
lanti oceanon lathato jeghegyek 6riasi
megfagyott vizt0megek melyek Gr0n.
jegmez0ir6l tortek le es valamely aram
latba kerJlve, leusznak melegebb vi
zekre Newfoundland partjain mem
egyszer csoportokban talalhat6k az oda
keriilt jeghegyek. Europa eszaknyu-
gait partjainak neleg aramlatai egs
szen az eszaki szelesseg 70-ik fokaig
visszatartjak 6ket. Az eszaki Csendes
tengeren az eszakkeleti azsiai partok
kivetel6vel mem igen fordulnak el6,
A naprenyben ezer szinben ragyog6
h6feher csodapalotaknak latsz6 jeghe-
gyek Gr0nlandot takar6 jegt0meg-
b6l elszakadva nyomulnak el6re. Meg
a regi egyiptomiak epiteszeti remekei
sem hasonlithat6k 0ssze e csoda alkota-
sokkal, szivarvanyszinu oszlopaik
szebbek a marvanynal es semmifele EN-
beri alkotas sem versenyezhet tiind5-
ries, szeszelyes, bizarr jegpalotakkal.
Felileten k6k es z0ld szinek egy,
mast latszanak kergetni, szines SUI
garak lesiklanak a i6ghegyekr6l es be-
szeri megielenesiik 6s bel6lik arad6
hideg aramlat a tenger6szeket halalfe,
lelemmel t6lti ell.
A ieghegyek rettenetes nagysagarol
nemi fogalmat alkothatunk, ha tekin-
tetbe vessziik, hogy n6melyik 445 lab
nyira emelkedik ki vizb6l es, vizbol
kint lev6 resze mind0ssze egy hatod
vagv heted resze az egesz jeghegynek.
Mikor a ieghegy utjara indul, rend,
szerint magaval hoz egy hatalmas da-
rab f0ldomlalekot is, mely azonban ,ha-
marosan levalik r6la es az ocean fene-
kere kerul. Neha jeghegy oldalra
dill vagv eg6szen is fclborulhat DIVA
das altal k0zpont ulyelhelyezkedese
FL a f0ldomladel felui
keriil, gyorsan kereSztiil olvasztJa ut
iat a i6ghegyen at. miutan nap mele'
geb6l t0bbet sziv magaba, mint a jeg.
Ha pedig jeghegS oldalt dill, akkor
a foldomladek azonnal levalik r0la.
Minden esetben elreMtik f0ldr6sziket,
miel6tt messzire iintnanak utazasuk'
ban. N0venyi vagy allati elet mines
jeghegyeken, kigevesaa kis, csak ma
glit6tvegen at lattheatd tea hern!y6kat, ,.1l me-
lyek neha a honak piros STINT adnakr
A deli sarkyid6k jeghegyei nagyob'
bak, mint az 5szakiak, de mem olyan
magasak. Eek a deli sarkvideken el-
terGl6 6riasi jegfeliilet reszei, melyek
tablaszeri alakban, t0rnek lie r6la es
tovabb usznak deli vizeken. Egy
sarkvideki kutat6 haj6jar6l hatvan
6riasi jegtablat szamlalt meg, mig
messzes6gben meg ,tobb is lathat6 volt
A legnagyobb esatahaj6 kis csonak-
nak latszik jeghegyekhez aranyitva,
egy-egy oldaluk gyakran 800 inert
fold hosszusagu. A melegebb eghaj-
latra kerulve a langyos szelek kikez
dix feliiletuket, a meleg aramlatok ala
dssak 6ket, mig lassankint aprobb da
rabokra tornek szet. Sokszor eek
az apr6bb jegdarbok eppen olyan We
szcdelmesek a haj6kra nezve, mint ma
guk Macy j6ghegyek.