America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-09-23
DE DIR. GHEREO META.

| Cine calatorit in partile Mure-
snlui dc JOS, nu Sc poate sd ru fl au-
zit de Podgoria Aradului'' sau sd
nu Fl gustat din nectarul produse-
lor ell Z prea celebra in partea To-
cului pentru ca din primele zile sa
! nu efaca cnnoscllta. Daca in jul
dctul vecin al HunedOarei vile
| stunt foarte rare, mici 81 neinsemna-
| te, din cauza unui teren 81 unui
climat ne potrivit acestor planta-
tiuni, apoi in judetul Arad vile
stituesc principala octlpatiunc
a unei mari part din locuitori, ele
sunt podoaba nu numai pentru
partile ungurene ale tarei, dar pen
tru intreaga Romantic Mare.
Plecand din oraSul Arad, asezat
in campie 81 luand drumul dealun-
gul Muresului in spre rasarit, cam
la distanta de donazeci 81 cinci
KIM, te izbesti de primele coline ale
muntilor apuseni. Acest liant mum
los care lasa lei, colea, pc cOasteie
lui ahrupte, sa Sc vada scheletul de
calcar sau grant incepe din locali-
tatea Radna 81 sc intinde in semi
cerc dealung,tl localitatilor Pa,rlis,
Mines, Cuvin, Covasint, Siria. Gal
sa, Musca. Magiarat, .Pincota 81
Apatelec. 81 JOS in campie intamim
in judetul Aradului vii, dar adeva-
rata "PodgOrie a Aradului pc
inaltimile 81 in com,lnele aeestui Sc
|micerc muntos Sc intinde. Pc zeci
de kilometri, dealungul drtrmului
de fier ochiul nu vede de cat SUI
prafete imeilse de taruse infipte in
mijlocul carora stau pivnitele inca
patoare de cele mai multe orr cu IN
fatisare foarte modesto.
Cercetand in timp de primavara
dc mai multe orr aceasta parte bO-
[gata a tarei, atrlnci cand fiecare din
Etarusii decorati cu diferite semne
|albe de piatra de var Sc Imbraca in
haina verde a plantei lui Bacus,
end poti insfirsit distinge mai bine
podgoriilc de restul covorului verde
al naturei, am comparat aceste To-
curl. desi cineva II ar gasi nici 0
asemanare. cu regiHnea petrOlifera
din valea Prahovei. In PrahOva,
din dorinta de utiliza eat mai
multi darnicia in combustibil lichid
a pamantului. am vazut sOnde aSe-
zate i'm marginea drumului, dealun-
gul caei ferate, in curtile oamenilor
sau in mijlocul plantatiunilor de
arbori fructiferi. Tot asa 81 aici,
pentru utiliza cat mai mutt sucu-
rile unui pamant admirable pentru
vita de vie, nu vom vedea nici curti
mari, nici lOcuri neplantate, sau c,l
altc plantatiuni de cat vie, dealun-
gul drumului de fier sau dealungul
sOeelei. Satele Sc gasesc astazi III
mijlocul viilOr earl Sc aprOpie pa
ma in linda easel. Nici lOcurile ra-
poase II AN fost lasate sterpe. Gu
cheltueli mari 81 ell munca multa 81
presistenta s an construit terase tot
atat de intercsante ca acelea pc carl
le-am admiral in Italia; s'a adus
|pamint 81 $ 'au agatat vii acolo unde
agentii naturei lasase alta data
stanca goala. Cata evlavie, pentru
munca. flu sc naste in sufletele ace
lora earl privesc aceste terase, Gu
aspect de scarf uriaSe, chemate sia
scoata 81 din stanca arida, rece 81
neprodhctiva nectarul Impede 81
pretios care eonstitueste bogatia IL
Fnei intregi regiuni!
"Podgoria Aradulfi'' nmnara
astazi peste 5000 hcctare de vita al
ftoita. In anil seaptezeci al veacuiui
|trecut, podgoria avea aproape $500
ha. vita indigena. Pana la ivilea IT,
(loxerei in anil 1880, numartll hec-
|tarelor plantate cu vie s'a ridicat
Fla 6600. Odata aparuta. filoxera
face-in plantatiunile indigene stri-
Icaciuni lie mai pomenite. In inter
wal de trei ami de la aparitia Ell,
sunt atacate 81 distruse mai bine de
f2O0 ka. Zece ami mai tarziu, Ia 1888
fintreaga podgorie AradalHi, dc
kmii f1e hectarp. este liinicitn. Stdtlti