Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-11

farmarjem nego tudi narodu OBJ
Ge. Ako Sc bo pridelovalo krompir
V veGjem obsegu kot do zdaj, te-
daj bodo farmarji prodajali krom-
pir "a kuho cenejSe, ce bodo vede-
Ii, da bodo sprawl denar tudi
drobnega, kar jim pref nj bilo mo-
goGe. Glavno bi bilo sedaj, da Via
da pogleda ostro ma prste prekup-
cevalcem kmetskih pridelkov, kaj-
Iti ii nepotrebni posredovalci so,
ki napravijo poljske pridelke V
mestih in industrijskih okrozjih
tako drage. Gene katere farmarji
dobijo "a svoje pridelke so re i
tax dovolj mike. Dobro znamenje
je V tenn oziru to, ola so Sc zaceli
! farmarji organizirati gospodar-
Ske zadruge. To gre polagoma,
isploh prepocasi, naprej toda gre
pa vendarle. Gospodarske zadruge
so nujno potrebne farmarjem In
ziasti nasim slovenskim, kjer Jill
je veG skupaj enem kraju Ce bi
skupno kupovali potrebSeine, fla
sti umetna gnojila, orodje, stroje
in tudi semena, bi dobili mnogO
|
ceneje in manjSimi stroSki, Xxi 50
S takimi nakupi V zvezi, kot pa &c
kupujejo posamezno. Taxi zadrugl
bi bilo kaj lahko kupiti velike
stroje kakor traktorje it'd, kate
rih posameznik ne more kupiti, da-
81 Sc zaveda, da bi bilo veliko
korist vsem. Ma drugi strani bi ta-
ka zadruga prodajala in posllJala
pridelke direktno V mesta in dru-
ge trge brez posredovanja prekup-
cevalcev, XII ne producirajo nicesar
nego Sc Five najvec cd truda dru-
9th in ne lie zive, nego bogatijo ma
raGun konsumentov in producen-
Itov.
Leta 1914 Sc je pridelalo Zdru-
zenih drzavah 40 miljOnOv bus
ljev krompirja in cd te mnozine sc
ga je porabilo "a moko lie en- od-
stotek. Nemcija je V iStem letu
producirala, Njub temu, da je ia
ko majhna V primeri Z zdruzeniml
drzavami, 1914 miljonov buslJev
in cd tega ie porabila "a moko de-
set odstotkov.
Kako Sc izdeluje llrompirjevo
Imolzo? "The American Food
Journal" opisuje ia nacin, katere-
ga bi Sc ma kratko povedalo 2 ma
slednjim:
Krompir, med katerim ne smc
biti mic gnilega, Sc najpreI popol-
noma opere. Opran gre V stroJe,
XII ga drgnjenjem olupijo, to je,
da oddrgnejo tenko rjavo kozico,
pustijo pa spodnjo kozo, ki vsebu-
ie vazne mineralne soil, ki morajo
ostati. Ia process je dokaj kompli-
ciran, ker krompir mora biti po-
vsem olupljen, toda ne proved. Prl
obratovanju teh strojev so zapo-
sljeni izurjeni delavci. Sprednost
in izkusnja zelo velillo velja pri
tenn delu. Olupljen krompir gre od
tn automaticnim potion V posebne
velike posode, katere Sc trdno "a
pre- in spusti ME paro pod veil
kim pritiskom. Vroca para in MEN
pritisk kaj kmalu skuha krompir,
da postane povsem mehak. Kuha-
ME paro ina to prednost pred
vodo, da pusti V krompirju vse,
kar mu je narava dala, docim pri
kuhanju z vodo Sc raztope In osta-
nejo V vodi pref omenjene mine
ralne soil in druge snovi. Kuhan
krompir gre potem V takozvane
"meckajoce" stroje. Tam Sc diva
velika bobna = segrevana S pare
= vrtita drug prot drugemu in
krompir pride IL teh kot fini file
XII" ali kosmi, to je, tenkih list
kin kakor snezinke. Ia krompir-
:;ev sneg je povsem bel, skoro kot
sneg, in clovel<u, ki ga gleda, Sc
zaenejo re nabirati slime V ustih.
Kosmi ali fleki so S TEN re posuse-
nj. Cd tn odidejo V valjcne milne,
kier Sc jih zmelje V. najfineJso
raoko. Da Sc odstranijo predebeli
drobci vines, Sc to moko preseJe
cI,o,; cr;lno+o cita Ko 10 mOka