Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-18


mani nova kriza, ki utegne obJetl
vse panoge gospodarstva in indu-
STRIFE V Zdruzenih drzavah. Ako
Sc poslednjih urah kaj ne zgodl,
bono imeli teku nekaj dni splos-
no stavko zeleznicarskih- delavcev
skozi po vsej dezeli.
ZelezniSke druzbe so znizale me-
zdo svojim delavcem "a dvanaJSt
odstotkov. To Sc Jim Sc ne zdi do
voli nego poskusajo dobiti fede-
ralno pooblascenje, da znizajo Sc
"a nadaljnih 10 odstotkov. Vodlte-
| iii zeleznicarjev so Sc pa temu ia
koj uprli najodlocnejse. Skllcall
so stavko, ki bo = ce Sc Je he pre-
preGi = vStela vse vrste delavcev,
XII so zaposlieni ma zeleznicah,
Stavka je teoretiGno proglasena
proti ze odbitim dvanajstim od-
stotkom mezde, dejanski Sc bo pa
boi vodil proti nadaljnem zniza-
nju, to je proti znizanju mezde "a
nadaljnih deset odstotkov.
Nacelniki zelezniSkih druzb ute
meljujejo svoj namen tenn, ola Sc
i'm dohOdki zeleznic krcijo, doclm
izdatki ostajajo isti visini ali Sc
cello viSajo. Izjavljajo in dokaAu-
jejo poroGili svojih plaeanih elk
spertov, da je V oGigled sedanji ze
obstojeGi gospodarski krizi in vi
sokim davkom nujno potrebno "a
zeleznice, da zmanjSajo mezde
svojim usluzbencem drugace Jim
grozi gospodarski polom ali ban
krot.
Takozvani Cummfns-Eschev akt
ie ustvaril zelezniSki delavski od-
Dor, katerega naloga je dolocatl
| in urejati mezde, delo in delavske
razmere zeleznicariev. Ia odbor /
ma nekaterih ozirih preceJ mo-
ci. Sestavljen je IL devetih clanov,
XII Sc dele V tri skupine. Trije cla-
nj prve skupine so imenovani od
predsednika Z. D., ia skupina Sc i,
menuje "ljudska"; druga, delav-
ska skupina ie Mvoljena IL unij-
SIKH kandidatov in tretja IL Ia
stopnikov zelezniSkih druzb.
Ko so naGelniki unij in bratsllih
organizacij zeleznicarjev proglasi-
| Ii .stavko, ki Sc ina zaceti ma 30.
oktobra, je predsednik Harding
pozval ljudsko skupino recenega
odbora precise, upajoe, da Sc mu
bo pomoGjo tie posrecilo uravna-
ii napeto razmerje med zelezniear-
| il in zelezniSkimi druzbami. Ia O.
stall dive skupini predsednik hi i
mel pravega upanja, ker je mne-
MIA, da bi Sc vsaka drzala svoje
strani trdovratno. Edini up je le-
zal torej ma ljudski skupini, Xxi maj
bi posredovala med obemi stran-
kami.
Liudska skupina ie predlagala
maj zeleznice znizajo prevoznino
ma tovorno blago. Clani skupine
! so mnenja, da bi V tenn slucaju po-
stale Gene zivljenjskih potrebscin
toliko nizje, da bi smele zeleznice
znizati place delavcem. IL tega
razloga maj bi potem voditelji ze-
leznicarjev preklicali stavko.
Warren S. Stone, vrhov'ni naeel-
mix bratske organizacije zelezni-
SIKH strojevodij je izjavil, da je ia
nacrt nicvreden.
''Te sugestije je nemogoce izvr-
Siti, y je rekel. Predno D1 toVof-
no blago doseglo konsumente, bi
tisto znizanje ne bilo vecje kot
pol odstotka, Korist cd tega bi to-
rel imeli samo posredovalni ljudje
(trgovci it'd delavci sami pa me-
Izjavlja Sc, da bo stavka priza-
della vse zeleznice V Zdruzenih dr.
zavah, ne bo pa kanadskih. Zadnji
teden Sc je vprasanje place med
kanadskimi zelezniearskimi delav-
ci in gospodarii zeleznic reSilo Y
obojestransko zadovoljnost.
Veeraj, to je, pondeljek ma
II. okt. so Sc zaGele vrsiti Cleve-
landu prve konference, da Sc izde
la pravi nacrt "a sploSno stavko,