Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-11
Nova ameriska industrial: izdelo-
vanje krompirjeve moke.

G0t0V0 Je, Ga ndSl clIdtelJl Se
MISC mnogo sliSali tel nitro raz-
vijaioc6i Sc najnovejsi ameriski in
dustriji. Izdelovanje moke IL
krompirja = nekako cudno Sc to
glasi. Toda Ge vemo, ola vsebuJe
krompir veliko mnozino skroba,
XII je naprimer glavna sestavlna
pSenice, Ge vemo nadalje, ola ina
krompir razmeroma visoko kollcl-
no vitamin, katere Sc prl psenlcl
izgube otrobami in ce vemo ma
posled, da vsebuje krompir Sc pre-
ceiSnio mnozino "a prehrano zelo
vaznih mineralnih soil, tedaj Sc ne
bono prav mic jezili, cez kromplr-
ievo moko, zlasti ce vemo, Ga bo-
do jediIa IL ME prav tako okusna
in da je "a nekatere namene taxa
moka boljSa cd pSenicne. Recena
industrija je tako zelo nova, Ga nj
cello dezelni urad, ki sc peca "a
koni tiGoGimi Sc vse hrane, We
del niti toliko krompirjevi moki,
da bi io kaj oznacil in to takore-
koc sedaj, OBJ izbruhu svetovne
voine. Pomisliti moramo, ola zlvll-
ski zakoni V Zdruzenih drzavah
objemajo do malega vse vrste IL
vii. TEN zakOnom Sc mOramo "a
hvaliti, ola mas brezvestnL Avllskl
profiterji ne zastrupljajo S po-
lvarienimi twill it'd. Razlicni to-
vrstni lopovi so tekom voJne lzko-
ristili pomanjkliivost teh zakonov
V zadevi krompirjeve moke IN 50
zaceli prodajati ma vsakovrStne
naGfne zmlet krompir in kromplr-
lev Skorb "a pristine in cisto krom-
pirjevO mokO.
V American Food Journalu "
pravi Oscar j. Vogl, ola je tozade-
ven urad, takoj ko je zacela indu,
strija malo cveteti, spoznal potre-
bo, da jasno oznaci ali definira
krompirjevo moko in tako Je ma
Is. augusta, 1915 dolocil federalni
kemijski biroj, da pod ime "krom-
|
pirieva moka" Sc nikakor he sme
Steti samo krompirjevega skroba
temveG popolnoma Gist prah IL
krompirja, ki mora vsebovati toll
SEQ, vlaxnino in pepelne sestavlne,
kar vse mora priti izkljuGno IL
krompirja, to ie, da ne sme biti nj
cesar kemiisko dodano.
! Leta 1917 ie bill ustanovljen prvi
pravi Min "a krompirjevC moko.
Zgrajen je bill V Idaho Fallsu V
dzavi Idaho. Toda podjetje je ma
predovalo kaj pocasi in ko Sc Je
priblizal konec vojne je zacelo ce-
! 10 nazadovati, takO da so kmetJe
" dotiGni drzavi povsem izgubili u
panic, da bi Sc stvarjo kaJ dose
glo.
Re6eno ie, da je prva ameriska
korporacija "a izdelovanjc krom-
pirieve moke posledica sestanka
med nekim zapadnim kmetom i'll
pittsburSkim kemikom. Kapitalisti
so stvar zavohali, jo izrocili V ro-
Ike svojim izvedencem in strokov-
njakom in ma podlagi porocila sle-
dnjih 50 ii denarni mogotci kupili
pref omenjeni Min V Idaho Fall
su. uredili vodstvo, zaceli veil
KEN obsegu oglaSati in napravili
fsploh vsemogoce korake, ola poze-
neio stvar navzgor. Posledica tega
ie bila, da je industrija zacela ma
predovati in danes ina korporaci-
ia ze take milne V drzavah Michi-
gan, Colorado, Maine, Wisconsin
in Minnesota. Ia razvoj = kapita-
listi gori ali doll, sal koncem kon-
ca bo vse dospelo V roke ljudstva
- je vsestransko koristen "a deze
10. Farmarji v krajih, kjer krom-
pir izborno rodi, toda ga nj kazalo
lrridelovati, Sc nahajajo zdaj veil
kanska polja vsa zasajena S krom-
pirjem. Ma podlagi kooperacije
delujejo ii farmarji skupaj in pro
sperirajo. Izbran krompir je posi-
| Liam V vse dele ZdrHzenih draw ma
trg kot tax, kar ga preostane, to
ie droban, katerega nj bilo mogo-
ce poprej drugace porabiti kot "a
krmo zivini, gre sedaj V milne "a
| yporo1,iria1yo molx0