Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-10-07
PonesreGena konferenca.

Seno aplavdirall gospodu fordne-
yu "a njegovo modro reSitev go
Ispodarskega vprasanja.
Zlo nezaposlenosti Sc vie V vseh
drugih strugah, kot pa 81 umislju-
jejo razlicni meScanski modrijani.
Fordney bi incl s kapitalisticnega
stalisca prav lie slueajh, ce bi
Zdruzene drzave industrijske IL
delke samo importirale, ne pa tudi
exportirale. Ampak stvar je dru-
ga. Zdruzene drzave importirajo
mesecno "a $300,0O0,000, exporti-
rale pa so lansko leto mad emo mi
ljardo vsak mesec. Izvoz je bill vec
kot dvakrat vecji, kot pa uvoz. =
Potrdimo In priznamo, da Ameri-
ka izvaza mnogo surovin, ampak
fakt ostane vendarle, da Amerika
Iizvaza vec izvrSenih industrijslzih
izdelkov, kot pa jih uvaza. Zapreti
mejo tujim izdelkom bi pomenilo,
da inozemske drzave lahko store !
sto, in kar bi sledilo, bi ne bilo niG
drugega kot polom ameriSke indu-
STRIFE Mi niSmo vezani ma domac,
temveG ma svetovni trg, divja kon-
kurenca "a svetovni trg pa povzro-
ca tekmo V cenah in izdelkih in ce
ne kazejo narocila ogromnih pro-
fitov, tovarnarji necejo sprejemati
narocil, industrial postaja sepava,.
brezdelni delavci Sc mnoze in GO
spodarska kriza je tukaj.
| Prvi pogoj pri lastnikih fndu
STRIFE je velik profit. Najnevarnej-
81 konkurentje profitov so pa da-
nes Nemci. Je cisto vse emo, ce kdo
ljubi Nemce ali pa Ge jih sovrazi,
toda resnica je navsezadnje ven
darle, da so Nemci mojstri V indu-
strijskih izdelkih Pred vojno je
bila Nemcija zelo razvita indu-
| striiska dezela. Kdor nj kratke
pameti, maj kar vrjame, da je bila
zadnja vojna posledica konkuren-
ce "a svetovm trg, predvsem med
nemskimi in angleskimi kapitali-
sti. Pred vojno je imela Nemcija
vec kot million svojih najboljsih
moz V cvetu mladosti V unifor-
nah, XII MISC nicesar producirali in
lezali po razlicnih kasarnah. Da-
nes Nemcija nina skoro mic Stalne
armade. Delati pa Nemci Sc vedno
znajo in njeni nekdanji neproduk
tivni sinovi so danes zaposleni v
tovarnah in drugih industrijskih
podjetjih, vsled cesar so postal
nevarni konkurentje "a povzroei-
tev nadprodukcije kapitalistic-
mem sistemu. Europa kupuje svo-
je industrijske izdelke Nemciji,
tker so finejse izdelani in cenejsi.
AmeriSki kapitalisti nejevoljo
gledajo novega tekmeca. Cudna
rec. Pred vojno so nam bill Nemci
nevarni vsled proslulega pruskega
militarizma, danes so nam nevarni
vsled svoje pridnosti in della.
! Brezposelnosti ne bodo odpravi-
Iii sedanji zdravniki V Washingto-
nu, "a to smo lahko brez skrbi. =
Kdor nina della in nina denarja
ma banki, doticnemu drugega ne
kaze, kot da 81 trdno pripase pas
okoli ledja. Pred izbruhom velike
francoske revolucije je pripeljal
Marat mnozico lacnih pred Toulle-
rije, residenGno palace degenerira-
nih francoskih kraljev. Poslali so
deputacijo h kraljici Mariji Anto-
nijeti, prevzetni hcerki avstrijske
cesarice Marie Terezije. Maria
Antonijeta je zanicljivo sprejela
deputacijo in osabno odgovorila:
Pravite da ljudstvo nina kruha?
Ce ljudstvo nina kruha, maj je po-
tice in kolace. Tega menda ne bo-
do rekli v Washingtonu. V sluca-
| ju pa, ola bi naredili kaj slicnega,
bi naredii veliko pomoto. Zgodo-
vina je najboljSa uciteljica Glove
stva in kdor io poskusa falsificira-
ii, pogubi samega sebe. -