America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-11-16
a care eli erau supusi.

copN, ueSllfldtl Sa 1I0Dial1ZeaSc;
mania zeilor, erau considerate c,
acte Gle pietate.
In Cartagina, statuia de otel
zeului Moloch primea in bratele-
inrosite Gle foe, copii, pc care-i Ia
sa apoi sa cada pc rugul aprins Is
picioarele eli.
| Dintre popoarele vechi numai Ii
Egipteni 81 La Evrei nu Sc gasest
astfel Gle obiceiuri barbara, ci din
potriva. Egiptenii dealtfel, consi
derau 81 femeia, nu ca pc o sclava
ci ca pc tevarase a barbatnlui
ca Isl alapta copilul 3 ani;' fami
lille Mobile luau doici pentru- copii
lor 81 acestea erau inconjurate dc
cea mai mare considerable; la cur
tea Faraonilor, ele aveau fpnduri
speciale 81 puteau azista la incoro-
narea regilor. Dupa "cartea NOR
tilor' sufletul care aparea in fata
tribunalului lui Osiris spunea
Nu am chinuit vaduvele 81 nu am
rapit laptele della gura pruncilor. -
La Evrei, n1meroase prescriptii
pentru protectia femeilor fnsarci-
nate, a lehuzei 81 copilului eli, a
orfanilor, fOrmeaza obiectul unor
legi sfinte, cuprinse in vechiul Tes-
lament.
Normala conformatie a sanului
era 0 conditie pentru fata care tire
buia sa Sc marite; alaptarea era
o datOrie. Dupa Bible, Sara, la
80 de ami, a alaptat pc fiul eli Isac.
Civihzatia greaca. atat de stra-
lucita prin poetii, filozofii 81 legis-
latorii Ell, prezinta in chestia de ca
re ne ocupam un punct negru. In
Atena, fatal era stapan pc soarta
noului nascut 81 ell nu admitea sa
ia parte la riturile sfinte ale ca
minului decat pc copilul destinat
sal fie urmas, ceilalti, mai ales fe-
tele 81 debilii, erau abandonati 81
expusi unei MORT aproape sigure.
In Sparta, fiinta un tribunal de
batrani, in fata caruia erau adjust
noii nascuti; cei> earl nu erau GA
siti destul de robusti, carl nu pro-
miteau sd devina cetateni folositori
statului, erau aruncati depe num-
tele Taiget prada fiarelor salbati-
ce. Crima era acoperita de ratiu-
nea de stat. Nulnai in Teba legile
opriau abandonarea pruncilor 81
permiteau parintilor prea saraci
sa-si vinda copiii unor cetateni mai
bogati. carl Sc obligau sal creased.
Gu dreptul de Sc servi apoi de eli
ca de niste sclavi.
Scriitori ca Plutarc, Terentiu,
Plaut, pomenesc de tot felul de
procedee barbara, carl Sc intrebu-
intau fata de copii, fara ca sa ga
seasca vre-un cuvint de desaproba
re. Platon, in republica lui idea
la, recomanda limitarea numarului
copiilor prin diferite mijloace.
printre carl 81 abandonarea. Mai
milos, Aristotel recomanda avortul
numai.
La Romani, conditiile nu Sc deo-
sibesc multi. 81 la eli capul fami-
liei avea dreptul de viata 81 de
moarte asupra copiilor. Noul mas
cut era depus la picioarele tatalui
81 daca acesta Sc apleca sill lua in
brate. era semn ca trebue pastrat
in viata 81 ingrijit mai departe !;
daca din potriva, fatal isl intorcea
privirile della Ell, copiluf era luat
81 omorft, inecat eel mai adesea,
sau era parasit pc malurile vre-
unui lac. Cat de putina importan-
ia avea pc acea vreme copilul, con-
siderat ca un object Gu care se pu-
tea face orice, reiese 81 din o ma
sura pc care luase, sub Gear,
Senatul roman. Astfel Suetoniu
istoriseste ca Senatul impresionat
de prevestire care anunta ca in
cursul anului Sc va naste un copil
sortit sa devina rege 81 care va su-
pune poporul roman, hotarise ONO
rfrea tuturor noilor nascuti din a.
eel an. 81, scrie istoricul, daca ho-
tarirea ma devenit lege Gu putere