davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
MlStnl zprayy.
z krajanSkych kruhI.

- Povoleni ku snatxu vvzvedli
si Charles 7. Klipner, $50 N. Cha
pei ulice a Josefina Klima.
" sobotu vecer, 80. dubna o.
siavil pfichod prvniho Maize D9lnic.
ky Vzdel. Spolek Pokrok v Sokolov-
ne okazalym zp1sobem. Jako kaz-
dorocn6 tax letos pripavil spolek
tGastniknm veselou zabavu. Phi
mereny program hodici Sc k oslavs
delnickeho svatku byl uchystan a
hudba p. Elsnice tez sc velice "a
mlouVala obzvlast9 mladezi kteff
radi 81 zatancf. ostatni pax obecen.
stvo sc bavilo spolecn9 az do pozd.
nj hodiny.
" sobotu, 80. dubna zemfela
pi. Teresie Lisec. start 80 rokn.
Pohreb konan z domu jeji dcery Ii.
slo SIT N. Port ulice 1tery rano
do kostela sv. VaclaVa 9 odtud ma
hfbitov Nejsv. Vykuplitele.
" pondeIi. 2. kvetna zemrela
Marie Prknova start 81 rokn,
manzelka Josefa Prkny z cisIa 400
South Twelfth st. Pohfeb jest ko.
nan dnes 6 kvetna domu smutku
do kostela sv. Vaclava a odtud ma
hfbitov Oaklawn.
" 1tery 8. kv9tna zemfel Ka-
rel Hurt stari 76 rokG. manzel re
snule Antonio Hurtove eisla 4l6
N. Washington ulice. Pohreb ko.
nan jest dnes 6. kvetna domu
smutku We 2. hod. odpoledne ma
Narodni Hfbitav.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
DoktOr p0kutovan pro pfestupe
V0lSteadova zak0na.

DR.. John Turner. prvni lekaf
kterg byl pokutovan pro pfestupek
Volsteddova zakona $500 soudcem
Rosem United States Court.
Pfestupek jeho udan byl. ze prede
psal pacientovi receipt ma prodani
whisky bez prohlidky nemocneho.
Pacient. ten die udani doktora.. byl
jeden z prohibicnich stihac1. ktery
byl u nej 1radov.6, 1914 N
Charles ulice. jiz jednou pred tim
a sice lednu Kdyz Dr. Turner
byl pfedveden pred soudce. ozna-
mil ze neuznava jeho vinu ale .ku
vyfizeni te zalezitosti ponechal vec
distriktnimu pravniku Geo. E.
Kieffnerovy ku yyrzleni Hned po
ornament jeho poukty byl hotov
zaplatit neodkladne zadal stvrzen-
ku "a obdrzenou pokutu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Predbezne Uznameni zabay.
VSechna Slava pominula

Nemecti a rakoustl generaIovess
nyni bez zamestnani. stehuji Sc do
Ameriky. Vysvita tax ze zpraVy.
ktera uyadi, ze nsmecky vojevudce
gen. Lietzmann a pfedseda rak.
gen. stabu Arz vyst6novali Sc do
Jizni Ameriky. S mimi soueasne
vystehovali Sc i mnozi JIM b5vaii
dnstojnici gen. stabu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Utini kroky kn ochrane nakazi

A. F. Allen spolkovg zdravotni
engineer Spojenych Statu re zdra-
votni ufadovny We Washingtonu
meskal tyto dny Baltimore ma w.
zvu zdrayotniho komisafe c. Hamp-
son Jones by prozkoumal spnsob ku
zabraneni nakazi mysmi pfistavu.
Mysi jsou to ktere rozsifuji a pfi-
vad6ji tuto nakazu zvanou (buboric
plague) ktera panuje jiz nekolika
pfisiavnich mfstech. Mr.. Allen
prohlizel vsechny pfistavni mista v
Baltimore a odporucuie zvlastni po-
zornost pfi stavbach novych pfistav.
nich skladist' kde ponejvice Sc my
81 drSi tim zp6sobi nakazu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06

John Schisler. So rok1 star z
Putty Hill, Baltimore Co.. chteje
zastavit poulicni karu ma Belair
Road a Sinclair Lane. prave Sc.
stoupil chodniku pred pfijizdajici
automobil. ktery do nej vrazil a
zlamal mu nohu. Nehoda ia Sc
stala pol noci kdyz William Kahl
Perry Hall. Baltimore Co.. Sc
navracel domu. zraneny zavezen
do nemocnice sy. Josefa, kde Sc mu
dostalo oSetfeni.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Zpet Yo' mi do prace.

Kolem 200 delnikn vzato bylo
zpet do prace dilnach B & 0.
drahy Y Mount Clare. Diloy cav.
feny byly skorem cd pocatku bfez.
ma.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
StaI Sc obeti syeho povolan.

stare poTekadlo; jak5 zivot takov;
smrt. William McCrackan stal s.
obeti sveho odvazneho sportu. by
k smrti upalen automobilu v,
kterem jel v hodin nedeli rant
ma Frederick Road a Mrs. Emma
Moore, so rokn stara manzelks
Johna Moore. ktera Sc nalezala tei
' automobilu. lezi kr'tickem sta
WI nemocnici St. Agnes 8 pfera.
zenymi 1dy prorazenou lebkou
Ma male nad6je ma uzdraveni
McCrackan znamy We sportovnicr
kruzfch. chtel vyzkouset sv1j auto
mobil. jel velmi prudce asi 80 mil
"a hodinu, COZ sc mu stalo osudnym
kdyz pfijel ma zatackn Frederick
Avenue a North Bend O ktere asi
nevedel vrazil do sloupu takovou
prudkosti ze vyvratil tento a ma
sledkem toho automobil pravem
slova smyslu .roztfisten. ktery sc
vzfial sloup tez pocal hofeti. AL.
bert Long a Hebh Bozman ktefi
prav9 dovazeli noyiny We SVEN po-
voze. uslysevse zvuk trubKy roz-
biteho automobile. ,pfispechali ku
pomoci vyprostivse Mrs. Moore z
nemileho postaveni. ktera vsak byla
jiz bezvedomf dopravili il do
nemocnice sy. Anezky. Zaroven "a
volali hasicsky apparatus ktery po.
moci chemicke hadice ohen uhasili.
McCrackan vsak byl jiz ma dobro
upalen, an tesne vezel "a Tidicim
kolem, TAX ze museli hasici pouzit
seker a rozbft casti automobilu by
mohli jeho mrtvolu vytahnouti.
Jeho mrtvcla zavezena do umrlci
komory. McCrackan byl 35 rok1
star byl majitelem koni ns pfed-
jfzdach v Havre de Grace a bydlel
v els. S3S E. Preston u. Zanecha-
vs. zde manzelku pi. Bertu McCra.
ckan. syna a dceru. matku diva
bratry. kteri tez bydli v uvedene
residence ma Preston ulici.
- Straznik Shelito usmrcen byl
a sergeant Camp Meade. Warrick,
tezce zranen. kdyz motorcykI, v
nemz jeIi po Annapolis Boulevard
srazil sc g automobilem nedaleko
Wilhelm stance. Shelito die udani
jel po nepatfici Jemu stran6 silnice
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Francie pfipadne provede sama
blokadn nemeckych pristayl.

1
Francouzske vojsko jiz Sc nachazf
ma pochodu k R5nu. Rocnik 1910
pyi Vrade0 do sluzby. Jedin5mi
provInclemi. jez nepodili se ma yo-
'ensHych pfipravach. jsou valkon
spustosene krajiny severnf Fran.
eli. V Mohuei utvofeno bylo oa.
deleni zakopnik1, k n9muz Dr.
sseldorfu pfipoii Sc oddelenf ifzdv
Jez bude provazeti je do distriktn
Ruhr. Okupacni armada mobill;.
sovana jest pod fizenim generala
Degouttea. velitele dusseldorfskeho
ohvodu.
Francie jest take pfipravena pro
namorni akci. Jestlize Anglie ode
pre- provesti namorni demonstraci
proti Nemecku. francouzske stredo-
zemni lod'stvo odeslano bude do
nemeckych vod. Velitelem blokadu-
llclho lod' stva stane Sc admiral Du-
vaur eaux. iestlize Anglie odenfe
1castenstyi.
Nemci mali distriktu Ruhr All
$500 muz1 voiska. jez patrne o.
dejde, jakmile pocne Sc francouzske
voisko bliziti.
Ministerstvo valky upravilo mo-
bilisaci neivetsi peelivosti. Vla~
KY vojskem mali vytecne cesty Ia
kov5m sp1sobem, ze nebude to pie.
Eazeti ostatni doprave.
Francie yOla do zbrane 200, 900
mnzI.
Neivyssi Rada sc usnesla ma "a.
slani ultimate Nemecku. jimz dava
Sc mu lh6ta do IL. ketna, ably W.
hovelo spojeneckym pozadayktm..
Cd N6mecka je zadano. ably u.
Znaio sVole Zavazky We vySi 6 bilio-
| ma liber sterlingr -cili 1872 bilioni
marek We zlate, jak stanoveno bylo
Reparacni Komisi. Ponevac Spo-
jenci uznayaji, ze ie pro ne nemoz-
n5m. aby okmazite zaplatilo pln5
obnes, zadano jest cd neho iako
prvnl splatka 100 milion1 liher
sterling1 a rs procent vyvozu.
Splatky nemecke maii bvti postupne
zvysovany pJdle toho. iak lepsiti Sc
tbudou jeho hospodarsk6 pomery.
Nemecko must "a fadnost svych
splatek dati pevne zaruky. jsko jsou
celni pfijmy atd. System. jakSm
ma Sc to diti, nachazeti se bude
pod spojeneckou kontroIou. podob.
nou one. lake podlehal dosud ture.
cky statni duh.
Komise exDeft1 vypra :uie dnes
podrobnV plan ku namofni voien-
ske akci. kdyby Nemecko nevyho-
velo pozadavk1m. stanoveny N ul-
timatu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Stavku sa7eei zahajena.

/ Vice neZll oUU Sazocu vyStO v Bal
timore pondeli ma stavku. V6d-
cove pfedpov6d6li hned prvni den
s.avky, ze ialsich l. 200 muzd. zer
a hochtl nasledovati budou.
| Sazeci, knihvazaei a tiskafi stav-
kuji pro zavedeni 44hodinove prace
v tydnu.
Stavka siri sc po celem Soustati q
jistych castech Kanady.
Krone tiskarske stavky zahajena
byla stavka namornfk1. jimz strze.
no Is procent ma mzd6. Zastavenf
vypluti zaoceanskych lodi veslo v
platnost' prvnf den stavkv. We
srazce ma konci Broadway zranena
byia iedna zena kamenem. Srazka
strhla sc, kdyz stavkafi zajali lodni
posadku lodi Western King. jez od-
plouti m6la pendeli.
ZaStrelen v krejeoySke dime.
John Clark. 35 rok6 stary Fleet
ulice, stfelen byl tTikrate v krej-
covske dime Antonia Constantinuse.
ZemfeI "a kratko John Hopkins
nemocnici. Strelen byl k vnli ST.
so, ktere zadaDy byly cd n9ho "a
spravku kabatu. Kdyz Constantinus
zadal cd neho $3.50 v hadce Clark
vynadal krejcimu. Tento. kdyz
Clark chystal Sc k odchodu. vytahl
revolver kapsy a strelil tfikrate
Clarka. Constantinus prchl.
Leknnti pficinou Smrti.
Frances C. Marter w. North
avenue dala pri hTe sve osmnact
mesic1 stare vndcce pet'ak, ktery
ditko nestfezenem okamziku vlo-
ziIo 81 do 1st Kdyz pocalo Sc du-
siti bAbicka zpozorovala, CO sc sta
10. Vyskocila. vzala ditko, pocala
jim trasti n6kolikrat udefila do
zad az ditku pet'ak 2 dst vypadl.
Kdyz toto Sc stale. zarhvela Sc
Marterova. vzkrjkla a klesla mrtva
k zem usmrcena bvvsi mtrvici "a
vinenou leknutini
Zemrel ndhle We SVEN pOkOji
Frederick Scott star 63 rok1 byl
nalezen We SVEN pokoji. v dome
Will Tucke 1910 Fleet st. kte-S 81
pronajmul. Pficina smrii posud
neni znama, avsak soudi sc ze byI
ranen mrtvici ma kterou vadu 81
vzdy stezoval. v marnici, kan te-
10 jeho bylo prevezeno, policeini
ambulance yychodniho distriktu
pfihasila Sc jeho zena Mrs. Maggie
Scott cisla 1910 Hope ST. Cd kite
re odeseI pred nekolika lety.
Mrtve nemlnyne nalezeno v rece.
Novorozeny chlapecek nalezen
plavati po vode v fece zvare Jones
Falls pod Baltimore ulici kde voda
vyleva Sc re stoky. chlapcem IA le-
tym jmenem John Fitch cisla 10l5
E. Pratt st. Chlapec ucjnil ozna-
meni ma vVchodni policejni stanici
nalezu. ditko odvezeno do mar
nice.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
TelocYitna Jednota SOkOl v
Curtis Bay.

V sobotu, 30. dubna konala T9lo-
cVi6na Jednota Sokol v Curtis Bay
vyznamLoL sIavnost ka ktore poz-
van organizator vychodni zupy &c,
ske obce Sokolske vykonneho vybo-
ru pan Karel Hrbek z New Yorku
ku uvadeni elenstva do teto Jedno-
ty. Slavnoxt konala sc odpoledne
We 4. hodiny ku ktere pfipraven
bohaty program. Pc vycerpani
programu nasledovala tanecnf "a
bava. Ku teto slaVnosti Sc dosta
viii elenove clenkyn6 Baltimorske
Sok. Jed. Blesk JIM pfiznivci So
kola kteTi brali podilu ma vyplneni
programu. Pan Katel Hrbek jenz
jest znAm v Baltimore vystupova
MIN v divadelnfch pfedstavenich
byl hlavnfm Tecnikem, dale p. Jar.
Cihlar, ktefi oslovili pritomne So
koIstvo obecenstvo Curtis Bay @
vJznamu Sokola. NasledovaIo cvi-
ceni sice: prostna cviceni teniso-
va provedli Baltimorske SokoIky 9
prostna evident zastupci Sok. Jed.
Blesk. Cviceni ma bradlech. Gle
move TIL Jed Sokol Curtis Bay
Pan K. Hrbek byl hostem u svehc
bratra Antonfna, dale byl iv-
stevou u br. Frant. Hrbka a sestry
Kat. Hromadnik.
KretOYSti delnici pfijmuli srazku
Hyman Blumberg. fiditel unie
Amalgamated Clothing Worker Sc
vyjadril Qtery vecer ze d6lnici o.
ne unie jsou spokojeni pTijmout
nizsi plat 10ti procentni jaky jim
nabidl DR.. William M. Leiserson
hlavni urovnavatel delnicke otazky
v tovarne Henry Sonneborn & Co
Usneseni to pry platf i pro druh'
uzayfene dilny krejcovske v Balti
more.
Sch6ze ufadnik0 a delnik1 unio
vSch bude Sc odb5Vat We stfed,
vecer We spolkove mistnosti ma Bal
timore a Front ulic ohledne usnese
nj ktere nabidl DR.. Leiserson To
to usneseni sc zaklada ma srazce de
seti procentni vyd3lku, vsem del
nik1m kteri pracujf tydne cd ku
su. vyifmaje dfrkare a stfihaee
kterym se ma srazit pouze pet pro
cent. Sonneborn Sc vyjadfil n
srazce Is procentnf
Zpet Y"' mi do prace.
Kolem 200 delnik6 vzato byl
zpet do prace dilnach B & @
drahy Mount Clare. Diloy cav
feny byly skorem cd pocatku bfea
ma,
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Zajikayy kaSel Sc Sifi.

B9hem tydne rozmohl Sc poeer
onemocneni ditek zajikavym kas.
lem V tydnu oznameny byly l53
pfirady til 1mrti nasledp i, to-
hoto.
Tyfu podlehl Hiram Broide z
Eutaw Place. Jedna 2 pomocnic
jeho zavnde onemocnela tyfem.
Y tJdnu zemfelo $50 os ID.
Ditek narodilo Sc 3l4.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Slepec 0kraden.

Benjamin Perskey, cisla 2021
Eastern avenue nalezen toulati se
samoten DO Pratt a President ul-
cfch straznikem Vaeth. ktery se ma
bidl iej dovesti domu. an seznal ze
jest slepy. Slepec podekoval mu a
vyprav9l jak tri muzi jej zastavili
ma rohu Rond a Alliceanna ulici a
pabidly mu stejnou sluzbu. BE jej
dovedou domu. Kdyz poposli ne
kolik blokn. najedncu zastavili o.
kradli iei hodinky Gene $50 q
81 80 Y penezich. ktere u sebe mel
nacez iej zanechali samotneho blou-
diti. Policejni straznik jej zavedl
domu ucinil oznameni kradeEi.
Hoch stfelen sondrnhefn.
Dvanactilety hoch. Raymond Hill
w. Beverly ulice postfelen by
ctrnaciletym soudruhem SWIM, G.
Debusem. Hosi Erali 81 ma konci
ulice Leadenhall uzivse pfi hfe ma
le rucniee.
Srazka kary truckem.
Curtis Bayska kara srazila Sc
truckem ptaTicim Johnu Lingen
feIderovi ma Light Ostend ulicich
Vedle dyou cernoch1 poranen by
We srazce namornik William Kirby
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
CviCeni diStojniki.

Voienske cviceni civilnich obeana
zapoch l. srpna taboTe Camp
Meade Hznameni toto pfjslo wee.
ra Washingtonu. ktere zni nasle
dovne: Uchazeci pro vycvik sc bu-
dou pfijimat cd l6 do 35 rokn sta
ri. Vlada "a ,patrl kazdemu stej
nokroj a vyplati iiZdn6.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
Upalen k smrti We staii.

v Camp Meade po ohni. ktery znlcil
staj 1tery noci.. zcela upalene
Mimo to shorelo 10 koni a 4 mezci
ktere omen clovek chtel zachranit.
' mrtyole poznan byl Daniel Mazen
z Guilford, Md kter5 byl zamest
nan pfi stavbe Camp Meade. Zfi-
zenci vojensti nejprve mysleli Re o.
men muz. kdyz jej vynasli Sci Sc W.
spat do stale. Pozd6ji vsak bylo
zjisteno zpravou kapitana hasicske
stanice v Camp Meade Harry T..
Pottse. ze omen muz se snazil "a.
chranit zvifata We staii se nalezaji-
Ct pfi tom uhofel. Vybor ku w.
Settle. / priciny ohn9 zvolen, ktery
ma ma sta1osti Vse vysetrit a OKLA
nit. Plokovnik Lott a velitel ha.
sic1 Potts jsou toho nahledu. ze
ohen povstal kfizenim elektricke-
no proudu v zasobe sena. tax ze
oheh se siril dzasnou rychIosti a
nez hasici se dostavii .mohli zachra.
nit pouze jednoho kon9 neb vse
byl, jiz v plamenech.
I Banker poruSiI pfistehoyalecky
zakOn.
solomon Blaustein a H. Nathf-
mel Blaustein 82l E. Baltimore St.
p rusili pristehovalecky zakon tim,
ze vybizeli cizozemci ku prijeti do
Spojeaych Stat1 coz jest proti "a
honu. Soudce Rose United
States Court naridil pokutu $1,000
Blausteinoui. Receno jest. ze tim
to zpGsobem by Sc jea otevfela ce-
sta vsem nezadoucim pfist9hoval-
cum. Co ddkaz llozeny post
karty. ktere uss8dcovali Blausteina
ze vybizel migrant do teto zeme
ohledne obchodu.
MeSto zakonpilO poZemek.
Majetek Coastwise Shipyard.
ktery hranicf 9 McComas ulici "a.
koupil City Solicitor. Marchant "a
$z1. 500. Tento. pozemek ma byt
upraven ma mestskou prlstavni sta
nici, ktera ma byt vystav6na nakla.
dem $4,000. 900. Poztmek ma roz
lohy 429 stfesic1 Silky u vody asi
l400 stTevic6 hloubky. Pozemek
ten jest povazovan "a neilepsi pfi,
stavnf misto ma Key Highway 9
McComas @ulic. Pfistupn6 iak z
vody tax drahou a r6znym nakla-
dem.
Cvitenf dlStojniki.
voienske cviceni civilnfch obeanG
zapochs l. srpna v taboTe Gang
Meade aznamenl toto pfislo wee.
ra Washingtonu. ktere zni nasle
dovne: Uchazeci pro vycvik sc bu.
dou pfijimat cd l6 do 35 rok1 sta.
ri. Vlada "a ,patrl kazdemu stej
nokroi vyplati jizdne.
Predbezne Uznameni zabay.
- Divadelni predstaveni ''Zt
vet" sehraje Ochotnick5 Spolek o,
sady sv. Vaclavske v pond9li, l6
kvetna osadni slni ma ColI,ngtor
Avenue.
= Clenove byvaleho ST eleckeht
spolku "Svornost" budou poradas
pfatelsky vecirek We stredu, IS
kvetna Sokolovn9. Listky to
NUT vecjrku jsou k dostani So
kolovne aneh cd k1zelkaf skehf
spolku "Vrana."
/
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1921-05-06
zabit eleyat0rem.

j. N. Wheatly zachycen byl ele-
vatorem ma sestem poschodi apar-
tmentu Montreal cislo 13 West
Mount Royal avenue nedeli rano.
Joseph Wheatly byl ma navsteve v
Baltimore ubytovan " hotelu Bel
vedere. Jeho domov jest Belvoir,
Virginii. Wheatly ob6dval dome
Mrs. Marguerite White odtud o.
DIESEL DO p1l noci do. apartmentu ].
Fred HEAVIER. Jeho telo bylo MALE
zeno vise+i ma elevatoru panem
Brook Birdem Wheatley byl 80
rokG star a pred casem Sc nechal
zapsati do sluzby namoTni. Cd to-
no casu Sc dopracoval ma hodnost
kapitana Po vaIce vsak sc 1radu
sveho vidal. Wheatley si umfnil
navstiyit Annapolis a byti pfitomen
basebsllu Navy-Georgetown ktera
Sc mela odbyvat sobotu. avsak o.
hledne pocasf hra odvolana; tn 81
uminil uvedomit telefonicky Mrs.
White ze il pride navstivit. Pc
! odchodu do apartmentu byl nest 'ast
nou nahodou zachycen elevatorem a
! zabyt.
Ringing Bros BarnDm & Bailey
Nejvetsi zv9finec ma sv9te pfibu.
de do Baltimore We dnech 49,. l9.
a 20. kvetna bude davat dve pred
staveni kazd5 den. Znamy pred.
stavitele kazdym rokem pfedv adj
nova nova pfedstaveni We velke
-arene. slibuji ze letos pfivedou
sebou evropska zviTata We velKem
poctu, ktere svymi vykony pfedci
vse ostatni. Mimo zvirat budou
jine krkolomne vykony pfedvedeny
divak1m neb velky pocet herc1 jest
vybran pro tyto predstaveni ma KITE
re sc test jak mladi tax start.
Zdeuvidite r6zne vykony vsech moz.
nlch zvirat cd nejmensiho holubs
az do neisetsiho slona kteTi svou
dovednosti uchvati pozornost diva.
ka Ctyfi zelezne klece divoky.
mi zviraty. provadi sve reje hlav.
MIN stanu, sest set muz1 divek
nejlepsich predstavitel6 konaii sv6
r1zne vykony jak ma konich tax
provazech. vykony takove. Re sc
duch zataji pri pohledu ma ne. Jsou
to vesmes umelci ktere m1zete spa
Tit nez iednou do roka a to cirku
su Ringling Bros. & Barnum Bal
ley.
Utim kr0ky kn 0chrane nakazi
A. F. Allen spolkov5 zdravotn
engineer Spojen5ch Statu re zdra
votni ufadovny We Washington,
meskal tyto dny Baltimore ma w
zvu zdrayotniho komisafe C. Hamp
son Jones by prozkoumal spnsob XII
lzabraneni nakazi mysmi pfistavu
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-06-28
PoLICIJA IN oGNJEGASCI MA
STAVKI.

Quebec, 81. jun. Tukajsnje
mesto je sedai brez pozarne BRAN
be in policijske sluzbe radi skup-
ne stavke policajev in ognjegas-
cev.
Battalion milice ie pripravljen
in 3S novih policajev Sc je zaprise-
glo. s
Pc mestu vlada precejSen ne
red. Razni zlikovci razbijajo ulic-
ne svetilke in ma vee policijsllib
postajah so neznanci zdrobih vse
sipe v oknih. Ma stotine laznjivih
pozarnih alarmov je re bilo pesla-
nth odkar traja stavka. Stavkujo-
.ei zahtevajo, da Sc Jim poveea te
denska plaza "a en- dollar in pol.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-06-28
MA STOPNICI KAPITOLA JE
"CVRL" JAJCA.

Silna vroeina je bila zadnje ca
Sc raznih krajih Zdruzenih DIR
zav. Zlasti je solnce mocno palilc
V glavnem ameriskem mestu Was
hingtonu.
Kongresman John w. Langley
il Kentuckyja je stavil 2 repre-
zentatom Josipom G. Pringey IL 0.
klahome, da so stopnice kapitola
dovolj vroce cd solnenega pripe-
kanja, da je mogoce ma njih Gcvre
ii jajce.
Langley je dobil par jajec Y
blizniem restavrantu in jih razbi'
ma stopnico. Resnicno, cvretje"
Sc je vrsilo jako poeasi, toda Ian
gley je dobil stavo, jajca SO bila
ocvrta.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-06-28
OKoLI NEW YoRKA JE
PLAVALA.

New York. q. jun. = Dvain-
dvajsetletna Miss Amelia Gade je
preplavala vso daijavo okoi polo
toka Manhattan, ma katerem Sc ma
haja mesto New Yorka. DalJava
znaSa Stirideset mill in Miss Gade
jo je preplavala petnajstih urah
in 81 minut. To Sc je zgodilo zad-
MO nedeljo. Ona je druga zcnska,
ki je izvrsila ia Gin. 4"
Miss Ida Elionsky je preplava-
la isto daljavo leta 1915 teku e
najstih ur in 35 minut. Miss Gade,
h je dospela AmerikO IL Danske
pred enim letom, je prominentna
plavalka V svoji rojstni dezeli. Bi-
la je radi dolgega plavanja re od-
likovana kraljevsko dekoracijo.
Svoje sedanje plavanje je tako
da sta il pomagala pima
in oseka. Vsekakor je .morala ma
nekem mestu plavati okoli wee ne
90 emo uro, ko je Gakala vodnega
toka. Ko je dosegla cilj, je izjavi-
la, da ina Sc sebi moei, ola pre-
playa nekaj mill. NajnevarnejSe
mesto "a plavalko je bio, ko je
priplavala do velikih vrtincev V
He'll Gateu ali peklenskih vratih.
VSekako je rezala vodo sEozi brez
vSake zamude.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-06-28
KAKo JE TREBA UCITI OTRo-
KE "BoZJE BESEDE".

Neka "'pobozna matt v Bosto-
nu, Mass. je uporabljala izredno
prakticno metodo, ola je svoje o.
troke ueila bozje besede ali bibli-
je. Vsak We, da krseanska vera
blazi dobra cuvstva cloveku in
to je re marsikdo britko izkusil.
Tudi tenn slucaju velja to. DO
bra matt je zelela, ola znajo ME
nj otroci "svete biblijske resni-
ce". Otrokom so bile "resnice
najbrz zoprne. Matt je imela nava-
do, da je svojega lastnega otroka,
Xxi Sc nj hotel uciti bibliie zavezala
v vreco in ga odnesla k bliznJi re-
| XII. Tam je drzala yreco mad vodo
| in zagrozila otroku, da ga yrze
Inotri, &c Sc ne bo ueil. Groze tre-
petajocega otroka ie seveda takoJ
obsla "bozja milost", da Je IL
pregledal". Sosedje 50 Sc mad dlv-
jaskim postopanjem fanaticne
matere zelo zgrazali. Koj pa kop-
emo takozyana matt" vtaknila Y
Ivreco Sc svojega stiriletnega" O.
|troka, so sosedje poslali pritozbo
ma druzbo, XII preprecuje neclove-
Sko ravnanje z otroci (Society for
the Prevention Of Cruelty to Chill
dren). Druzba je podvzela korake
| in prisilila mater, da Sc je zaveza-
la nikdar vec poskusati kaj take
ga. Sodnijsko Sc nj nastopllo protl
njej, kajti ona ie vendar vrsila bo-
goljubno delo. Seveda, ce bi kaka
svobodomiselna matt poskusala
vlivati svojemu otroku prve poi
me obcega bratstva v srce ma tax
naefn, bi dobila par let zapora, to-
da "a sveto vero...-.! Sploh Sc cudi-
mo, ker nj dobila medalje od sko-
fa in lastnorocno pismo od pred
sednika Hardinga.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-06-28
oRGLJICE IN oPERACIJA.

Boston, 81. jun. Oscar j.
Kelley je velik neprijatelj omotil-
nih sredstev. Svoio lastno godbo
ina mnogo rajSi kot uspavalne
strupe, eter in podobno, kar re ra-
bio zdravniki pri operacijah. =
Zgodba je TAXA: Med Kelleyem In
njegovim pastorkom Frankom
Tattoonom je nastal prepir, tekom
katerega je poslednji "a kratek
cas- izprozil revolver Kelleyu V be-
dro. Krogla Sc je V stegnu zarila
nekam h kosti, kier je bila povsem
odvee. Kelley je odsel V bolnisni-
co, kjer so Sc zdravniki pripravi-
Ii, da mu kroglo izrezejo. Hotel
so mu dati omotilnega sredstva
6emur Sc je Kelley odloeno uprl.
Prosil pa je "a orgljice. zelji Sc je
ugodilo in takoj je zadovoljno zle-
Eel ma operacijsko mizo. Medtem,
ko so zdravniki neusmiljeno me-
sarili njegovo nogo je Kelley igral
vesele poskoenice in koraenice.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1921-06-28
MoRILEC DEsETIH oSEB IN
SEBE.

Mayfield, KY, 81. jun. - O.
krajne oblasti delujejo danes ma
teoriji, da ie Ernest Lawrence u
smrtil zadnjo soboto ma svo]l far
mi V tukajSnji blizini deset oseb,
namoGil notranje prostore S petro,
lejem in oljem, zazgal in potem u
smrtil Sc sebe.
Dosedanje preiskave so dognale,
da je pred lett Lawrence zadel ne
Ei policaj kolicem po CLAW, ker
Sc je zoperstavljal aretaciji. SoSe-
die izpovedujejo, da Sc mu Je od
casa do casa po onem dogodku O.
mraGil zacasno um. Policija sedaJ
sodi, da Sc je ia mentalna slabost
razvila nenadoma besno blaz-
most, XII ie povzroGila, da ie Law
renee pomoril svojo lastno druzl-
no, druzino svojega svaka Olsa
Drew in brata SlednJega DelmerJd
Drew.
Trupla zrtey so bill tako zelo
ozgana, da Sc jih nj dalo spozna-
ii. Med mimi so dve zeni, trije mo-
'zie, pet detet moSkega spola, enc
zenskega. Kot reGeno, tako zelo Sc
bill sezgani, da zdravniki MISC bill
niti V stanu povedati kako so bill
pomorieni. Oh neki zensH Sc 1t
naSlo sekiro, po eemur sc sklepa
da je bila ia smrtno orozle. ' raz
valinah Sc je naSlo revolver Sc
stimi izStreljenimi patronaml, low
sko pusko in pa puSko ma krogle
emo prazno patrono. Policija We
rule, da je gotovo bilo vsaJ neka,
zrtev ustrelienih.