America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-03-03

In momentul cand intelectualii
Sc pregatesc sd intre in miscarca
politica a tarii, socotim Cd este de
un deosebit interes sd recapitulam
invatamintele pc care experienta
de pana acum nj lie da asupra ra-
portului dintre omul de stiinta sill
politica.
In lumea oahenilor de stiinta,
politica nu este tinuta in prea mare
cinste. Omul de stiinta imputa po-
liticei practicarea unei mentalitati
invechite. Deprins sd Sc intereseze
de realitatea obiectiva a lucrurilor
81 sa intrebuinteze rationamentul
desinteresat, ell este isbit de multi
mea iluziunilor 81 falsitatilor vol
te care misuna in viata politica, 81
Gu deosebire este rau impresionat
de uzul care Sc face in politica,, de
logica sentimentala in dauna lOgi-
eel rationale. Omul de stiinta Sc
asteapta la studiare 81 la. Q discu-
tare metodica problemelor politi-
ce, 81 in locul acesteia ell gaseste in
politica pasiune 81 afirmatiuni in
comfortable. In lumea cOlegilor
sal, ell ar fl descalificat daca pen
tru impunerea unei convingeri ar
face APPEL la vanitati sau ambitiuni
personale - cine STAR inchipui un
savant, aparandu-si ideile prin in
vective personale aruncate celor
carl il discuta - in lumea politica
insa, reusesc tocmai aceia carl pro-
cedeaza in felul acesta. Omul de
stiinta pleaca la munca Gu mintea
liberia de orr 81 ce prejudecata, ga
ia sa primeasca aceea ce experienta
ii va dovedi ca adevar; pc cand
omul Gle politica pleaca Ia propa-
ganda stapanit de un interes per
sonal, national sau de clasa, pc ca
re sc trudeste sal justifice prill
orisicc mijloc.
Prin urmare, doua atitudin
mintalc deosebite. Omul de Stiin
ta, inclinat spre munca desintere
sata, stimand toate rationamentel,
care au la baza realitate obiectiv;
adica realitatea primita dc toat;
lumea; 81 omul polite, hotarit dil
capul locului pentru apararea u
nor anumite interese, intru cat i
poate aduce succesul.
Din cauza acestei deosebiri fun
damentale, omul de stiinta nici n
jucat pana acum un rol apreciabi
in politica. Cand el Sc amestec
|! totusi, era un ratacit, usor de re
cunoscut. Ratacirea lui Sc trad
prin afirmatiuni 81 fapte inopor
tune. Ell, deprins Gu practica ID
gicei objective, era vesnic in con
flict Gu psihologia patimilor 81 va
nitatilor omenesti. Rezlltatul
fost, Cd Ell nu s'a putut impune nj
caeri in politica unei tari.
In schimb, ell s'a impus in pla
nurile de reforma politica pc car
idealistii le-au facut in toate tim
purile, incepand Gu Platon 81 sir
sind Gu Karl Marx. In republic
lui Platon, locul de conducator q
cetatii era rezervat omului de ST
inta, in special aceluia care cunos
ste adevarata realitate q lucruriloi
adica filosofului. In organizare
u
socialista q lui Karl Marx, condu
cerea avea de asemenea omul d
stiinta politica, politica fiin'
pentru el bazata pc determinismu
faptelor naturii, intocmai ca si &C
lelalte stiinte experimental. Re
formatorii utopisti pun pc sMul d
stiinta in fruntea organization pc
litice, fiindca ei Gu totii vad i
politica problema de logica, adic
Q ocaziune de . alege adevarul IN
latnrand eroarea, In aceasta pr
vint1, Marx nu se deosebeste a
Platon. Unul q altul pleaca del
pQstulatul, " oaaul este > fiintx =
Il ~ s