America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-07-15

l sociale 1ntreprinse de ziartll nostrtl
Esi carl au adus un folos real yietei
.Eeconomice teritoriilor alipite. arm
cerut cateva informatii d-lui 8.
4 Dobrovicescu, directorul Bancii
Rationale din Timisoara, asupra
situatiei comertului 81 industriei
din Banat.
Comertul 81 industria Banatului,
ne spune d-sa-sunt in plina
stagnare 81 inca catva timp nn Sc
[intrevad sperante de nona acti-
ware. Il
| Cauzele ce-au determinat ,aceasta
stagnare sunt foarte 'mplte, dar
fprintre cele mai principale pot hu-
mi: lipsa mijloacelor de transport,
de unde 81 greutatea aducerii ma
teriilor prime, apoi lipsa de nume-
rar 81 ii IN fine raporturile dintre pa
| troni 81 lucratori.
Orasul Timisoara este unul din
cele mai industriale 81 comerciale
orase din Romania- Mare, avand
peste 20 fabrici 81 aprorimatsU
i 2, 900 ateliere indWstridle. In le-
Il gatura Gu aceasta frumoasa desvol-
tare ifdustrala, au luat un mare
avant 81 plata financiara, astfel ca
putem numara in Timisoara peste
40 de banci fntre carl multe Gu ca
pital de milioane.
/. Pana inainte de rasboi,. aproape
ftoate aceste banci erau in legaturi
| financiare Gu bancile din Budapes-
ia 81 Viena. All aceste legaturi
banatene s'au fndreptat inevitable
spre Bucuresti.
! Puterea financiara> Capitalei
este insa prea slab& pentru pa-
tea a1imenta indeajuns marea in
dustrie 81 comertul acestui oras 81
a intregului Banat.
| Nesiguranta preturilor constitute
deasemenea o cauza importanta
pentru stagnarea vietii economice.
In general tendinta de scadere a
preturilor face ca att clientela eat
81 micii comercianti sa Sc abtina
della cumparaturi. De ambele parti
Sc asteapta Gu infrigurare urcarea
valutei 81 astfel timpuri mai priel-
nice pentru cumparaturi.
/ Totusi pentru viata comerciala o
brusca urcare a valutei ar avea ur-
mari dezastruoase. Stunt mari ne
T|gustori angrosisti,% carl au cumpa-
rat mari cantitati de marfuri Gu
\ pretnri mari 81 pc valuta fosrte
scazuta. Urcandu-se valuta, toti
acesti hegstexi STAR vedea averea
redusa la 5dikatate saa la un sfert.
H Din aceasta cauza institutiile de
credit Sc tin in cea mai mkn re
zerva, asteptand cat de mica linn
pe.;'e 9 sitase1t lluIslll
c6nd va incepe sd se limpezeascS
4 aceasta situate, exasperanta prin
/ iaparenta de liniste GEO prezinta.
4 S AN fncheiat 81 sunt in ours de in
cheiere conventiuni comerciale GU
i statele yecine, abba cand Sc va in
j tensifica exportul pc baza acestor
conventiuni vom avea un incepht
de clarificare.
Il Statele vecine iilsa nu sc grabese
q ne inlesni transitu1 san char de,
buseul pc proprifle for piete, de
teama unei acaparari economics pc
lviitor.
Il Primul articol eel avem moi ifne.
dat disponibil pentru export stunt
"A u. - S
4 4vitele. Oar 81 Jugoslavia 81 Unga.
ria 81 Cehoslovacia au IN progts.
n1ul lor economic intensificarea ex
portnlni dc vite printr'o cultuti
nal ationala.
Aceste tari, pc alscdror terftoriu
trebuie "a treeem ca 81 ne puteit
4 yalorifica prod1sele noastre, an ce
mai mare interes de : ne face idi
ficultdti q ne fine ii loc. ma
mnlt fnca, cnmp8ilnd della nj a
pretnri rednse, fsalizeaza Gle cls
itigul o. hi s'ar 4 cnyenit.
u ri III acAastx 6ntAn1riA cA6 mn