America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1921-10-27

- 1aA1n1u1n
acestei judecati asupra zilci de cri
Nh cred ca Sc poate aduce. nici dir
tari en- gospodarie verhe. ME
char din America pima de mi
iMni, mute eXemple Gle o mai re
pede brefacere a unui oras. cum
este Constan!a. Ce-a fOst aicea
1ral fnalnte, ne-o spun c;ilat0rii
Tn mic port dc pescari era pc vre-
nea caatoriei lui Molte. Mai tar.
zln ceva. spiritul intreprinzator al
englezllor n an putut negliia insl,-
la Gle Crane della gurele sDunarii
pretuitil mai Inainte Gle Romani ca
81 de Genovezi. Iii all eonstfuit IL
nia ferata Cernavoda- Constat1ta.
pentru ca SCI pompeze MI flumai
graul dobrogem. dar 81 ccva din
spre Romania. Constanta devine
astfel un slab port de inearcare.
ASA lam gasit in 1877; era un mic
port rldimentar, ctt I'M cheiu de
lcmn, nu mai lung de 200 m.. ST O
nlagazle ell : etaje, cladita in 1864.
pcntru depozitarea graului. Valu-
rile bateau GU furie stancele de
langA loeul unde s'a construit O.
telul Carol. asa in eat multe co.
fabll. atrase de curentul nestapa
nit, Sc zdrobeau de coltii asc1nsi
sub apa. Asa era cand Dobrocca
'nc-a revenit, mai putin de jumata-
te de veac in urma. Daca pana a.
tuncl Constanta era numai Do
brogel, dc atunci ca deveni singu-
rul port de seama al belsrlgului dc
Crane din Romania toata. Era &C.
reastra prin care putcam respira
acrul de libertate. 81 ne-am pus
pc munca. Della 1881 an facut
studri. lar della 1895, abea un sfert
de veac III urma, $ 'au inceput con-
siructiile. Ca din pamant r;is;i-
nit un port modern. al doilea de De
intreeul tarm al Marei Negre, We
mind imediat dupa Odessa, con-
strnit en- Alta vreme mai inainte.
stiintei 81 destoiniciei romanesti
caci inceput sub inginerul Canta-
cuzino. cl fost conceput 81 adus
la fndeplinire nnmai de eatre in
1lnerii romani. Compare cineva
planuI Constantei din 1896, Gu acel
de All. Nici .ml de reornoscut.
Nechinl golf dinsprc sudvest, a
devenit pcrtul pin de viata de a.
cum. I'm dig lung de 400 m. il
adaposteste de valurile dinspre
Nordest alte diguri mai mici III
chid dinspre sud, bazinul de GO ha.
in care pot intra vasele cat de mari.
caci adancimea apei este de Q m.
Char lu'iasele transatlantice au IN
ceput s;l intre in el. Pc cand mai
nainte farul vechiu MI arunca sem
ne decat la 9 mile. eel de All asc-
zat a1$nc in mare, la capatul di-
gulni, @ vazut la - mile. In port
sc malta, ca niste cladiri asiriene
silozurile, enorme magazine ee poi
adaposti pana la 10000 tone de
cereale, pentrik construirea carora
5 a cheltuit peste II mil lei. La
marginea marii stunt insiratc 40 de
rezervoare. ca niste baloanc, Gu un
volum de aproape 100000 mctri
cubi, in care stunt depozitate pro
dusele petrolului, obstinate expor-
tului.
In interior stunt anumite cheiuri
pentru carbuni. pelltru ccreale ST
vite. . ramura de drum Gle fier.
trecand printr 'rln tunel. Sc despair
te III numeroase alte ramuri mai
mici, resfirate in jurul portulni,
tot atitea artere &c varsa bogatiile
iloastre in vapoarelc care asteapta
sa le duca in lumea larga. Peste
tot s'au cheltuit pana n 1916, a.
proape 20 milioane lei. Portul in.
s; ar ii fost mort, daca nu era in
legatura ell restul tarii, cum a.
cum, adorTnit, din cauza intreru-