Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-08

nesbyrd som jeg mine, er jeg like halsstarrig men
skal gerne bekende min Vildfarelse og Uvidenhed.
Men endnu er jeg o~verbeyist ON, at jeg vii kunne
opretholde mine Paastande ganske enc Mand over
for ii af Europas lerde."
Dronningen (spidst) DE mener altsaa, at
jeg sidder paa Tronen med Urettel''
Knox ,,Deres Majestet maa betenke, at lerde
Folk til ale Tider har haft Meninger, der like
deltes af Verden / Diet hele. De har ogsaa k~undgjort
dem baade mundtlig og s%griftlig, uagtet de selv
levede Diet almindelige Samfund og rolig bar
yildfarelserne og Ufuldkommenhederne, eftersom
de like kunde afskaffe dem. Filosofen Plato skrev
en- Bog ON Staten, / hyilken han forkastede mango
Ting, som da fandtes Verdens Alligevel levede
han under de da ~gRldende Love uden at angribe
Staten. Og jeg, Madame, er rede til at gore ligesaa
med ct ~oprigtigt Hjerte og en- god Samvittighed.
Jeg har forelagt Verden min Mening. Men naar
Kongeriget like tager noget Anst9d af en- Kyindes
Regering, vii ieg like tale imod, hvad allie billiger.
like engang indvendig nit Hjerte, thi jeg vii lge
saa gerne leve under Deres Naades Herredomme
som Paulus under Neros, og jeg haaber ogsaa, at
saa lenge De like p%letter Deres Hander med Guds
helliges Blod, skal hverken jeg eller Bogen gore
Deres Anseelse Skade, thi Bogen, Madame, var jo
ganske serlig skreven mod den u~gudelige Jesabel
England"
Dronningen MEN De taller ON hylnderegl-
mentet Archaeological.
Knox: ia ganske visit, Madame. Men det fore
kommer mig, at Deres Made burde vare klog nok
til like at yppe Strid af den Grund, eftersom def
lhidtil hverken har skadet Deres Naades Person eller
Deres Anseelse. | den sidste It'd er mango Ting,
man for ansaa for giyne, bleven dragne Twill
og angrebne. Men dog er jeg Wis paa, at hyerken
nogen Papist eller Protestant, Madame, er / Stand
til at paavise, at Sp6rgsmaalet ON Deres Ret til
Tronen er bleven fremsat offentlig eller prlvat.
Dersom jeg, Madame, havde haft til Henslgt at
angribe Deres Ret, fordi De er en- Kvinde, Wilde jeg
visselig have valgt ct mere passende T%idspunkt end
nu, da De selv er Riget. Men for nu at svare
kort paa de andre Anklager, Madame, saa priser
leg af Hiertet Gud we'd Jesus Kristus, fordi Satan,
acknowledgements Fjende, og de ugudelige denne
Verden like kan legge mig andre Forbrydelser
til Last end %saadanne, ON hyilke den hele Verden
we'd. at Diet err falske og t~aabelige Beskyldninger.
| England har jeg nemlig kun opholdt mig fem
Aar, nemlig Berwick, hvor jeg var to Aar, og
derpaa lige saa lenge Newcastle og eet Aar /
London. M vel, Madame, dersom nogen kan Devise,
at der paa noget af disse Steder var Strid, Opr9r
eler Tumult, medens jeg var der, vii jeg ~bekende,
at ieg selv var Urostifteren. Men jeg undser mig
like we'd at paastaa, at Gud v~elsignede mine svage
Anstrengelser saaledes, at der i Berwick, hvor Folk
almindelig anses for stridslystne, hele Tiden, med
ems jeg var der, var lige saa roligt som nu Edln-
burgh. Og naar man beskylder mig for at drive
Magi, Djavlebesvargelse eller andre af Gud for
budte Munster, har jeg foruden mine Husfeller
allie de Menigheder til Yidner, som har hort, hvad
leg har sagt imod disse Kunster og imod dem, der
over dem. Men siden denne Verdens u~gudeige sag
de ON min Mester, Herren Jesus, at han var besat
at Djavelen, kan jeg rolig bare, at jeg arme
Synder uretferdig anklages for Ting, som jeg SAN
delig aldrig har tenkt paa at give mig al med"
DEonningen Men DE har lert Folket at an
tage en- Religion, som Fyrsten like kan billige.
Hvorledes kan Deres Lare da vare af Gud, siden
Gud dog befaler, at Undersaatterne skal lyde deres
Fyrster.''
Knox Madame! Saa visit som den rette Reli-
gion aldrig har haft sit offspring fra Fyrster, men
alene fra Gud, saa visit er Undersaatterne heller
like forpligtet til at indrette deres Tro efter deres
Fyrsters Onsker, thi Diet handler ofte, at Fyrster er
de NEST uvidende med Hensyn til den rette Reli-
gion. Derom vidner Historien baade for og efter
Jesu Kristi bod. Skulde allie Abrahams Efter-
kommere have antaget Faraos Religion, fordi de
var hans Undersaatter / lang It'd, saa sp0rger jeg
Dem, Madame, hvilken Religion der ola nu Wide
vare Verden. Eller hvis allie Mennesker Apost-
lenes Dage skulde have antaget den romerske
Kejsers Religion, hvorledes Wide Diet da nu Sc I'D
paa Jorden? = Daniel % hans Veneer var Nebu-
kadnesars og Darius Undersaatter, og dog, Madame,
Wide de like vide noget af deres Religion at sige,
thi de ire unge Mend sagde: wi f~orkynder dig,
u I - III II H. 1t a.