America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-05-12

| Lupta II are Sc vina, ca a ince-
put deja. Englitera deja ne-a in
laturat de pc pietele Ell proprii mai
multe articole 81 comoditati pc carl
le producem. In fie care din colonii-
lie eli are scoala de politiciani ca
re prOpovadueste pc fata relatiu-
| nj comerciale mai strinse Gu tara
muma, in paguba rivalilor Ell. Ea
controleaza astazi pc lInga altc lu-
cruri, cauciucul 81 lima lumei. Ea
urmareste stapinirea petrolului de
care va depinde viitorul mijloc de
transport. Prin controlul eli asupra
cablurilor 81 sistemul Ell de permite
81 pasapoarte inlaturat pc comer-
ciantul american de pc mai multe
piete ale lumei. De present ca mer-
ge pima acOlo cit Sc simte in stare
sa-si permita 81 mai tirziu pima un-
de ii va inlesni puterea sc mearga.
Ea umplut tara noastra GU agen-
ii de schimb. redactori, cOnferen-
tiari, preoti, professor 81 propagan-
disti Gu scopul de a lie maguli, a
he amagi 81 a face poporul sd nu
Sc pazeasca de ea. Aceasta null 0
nOua nascOclre pentru ea. Sc lup-
ia Sc slabeasca 81 Sc distruga, ca 0
dusmana Americei, pc eel de aici
earl sunt protivnicii Ell 81 nu Sc pot
amagi orr constringe ca sd impair
taseasca vederile Ell i'll toate che
stiunile earl sunt in interesul eli. Ea
e bine servita aici nu numai de cei
ilnportati dc. cnriad 81 de visitato-
rii eli ocazionali pc plaiurile aceste,
eli 81 de grupul Fondului Carnegie
al eli 81 cele similare, de des-
cedentii Toriilor (Conservatorii
din Anglia.) earl cred in onestita-
tc, ca Statele Unite II ar fl trebuit
nici odata separat de Englitera, 81
earl ar jubila so vaza din nou uni
ia Gu Imperiul Britanic.
o crisa grava infrunta pc oame-
nil de stat al tarii noastre.
Nici odata problema mai mare
II "a apelat la curajul, la prevedc-
rea 81 la iscusinta unui ON de stat
ales de niste oameni liberi.
Suntem la incrucisarea drumu-
lui. Dupa ami de razboiu singeros
care distr1ls milioane de vieti 81
miliarde de bogatii, sperantele o.
menirii 'au 1ntors catre oratorii
tarii noastre, earl All aparut in Pa
ris, ca sd puma capit razboiului, sa
distruga tirania 81 sa aduca liber
tatea tutulor popoarelor asuprite
de pc pamint. Isprava acelei con-
ferinte pline de intimplari, este u
na din greselile cele mai mari al
istoriei. Fortele insiruite a privi-
legiilor speciale au triumfat inca
odata, 81 Ii s'a mai dat celor carl
le-au avut. Musca intrat i'm pima
paianjului. Novicele ingenios a in
vatat lcctia veacurilor, ca amatorul
trebue sd Sc incline dibaciei profc-
sionistului, 81 amabilul Wilson a
sucombat la siretlicul 81 viclenia
artistului Lloyd George 81 la arbi-
trariul salbatec al practicului Gle
menceau, 81 GU arta unui politician
experimental, presentat lumcl
umbra ispravei sale casiclnd ar ii
promisiunea lui 81 incercat sc con
'stringa Senatul sc adopte fara a
mendament orr macar examinarc
Liga Natiunilor prcparata de En-
glezi, care ar da Engliterei, sub un
alt hume, suveranitatea suprema a.
supra lumei, rcducindu-nc pc moi
intro positiune de servitudine u
militoare care ar distruge indepen-
denta noastra 81 ar sleii puterile
noastre.
Tara noastra ell un an inainte
salutata ca frutasul moral al lu-
mel, Gu prieteni in toate partile, a.
0im este batjocorita ca ipocrita 81
vazuta, de mai multe natiuni Lu-
mel Vechi, ca 0 dusmana lor. |
MOI, carl am cistigat razboiul 81 am
distrus militarismul, suntem acum
in primejdie de stabili stapini-
rea navala asa ca sd Sc intronezel
din nou forta ca un arbitru pcstc
tOate chestiunile disputate printre
iia}inni.
Numai Senatul poate prevent al