davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening journal., 1920-01-30
CHARMS AUDIENCE
WITH FOLK SONGS
Emma Roberts Proves High
ly Entertaining Artist in
Recital az Hotel dupont
NEGRO SPIRITUALS,
THEN FRENCH OPERA

Three groups OF songs, mostly OF the
folk type, and an operatic aria com
prised the offering Of Emma Roberts,
coniralto. at the second Of the series OF
Thurs-llasss.. lay afternoon musicals III The
bali room Of the Hotel dupont yester-
day. Miss Roberts proved herself fin
ished artist not only vocaliy, but by
her inierpOlated descriptions Of the
numbers sung and the warmth OF ex-
preston and yivacity with which she
gave them.
In the hands Of any less capable a
singer the recital would have lost half
its charm. The msot bitter disputant OF
program music" would have been
compelled to admit that there Is al
most.as much in The telling OF a folk
song as in rs singing, As an example OF
Miss Roberts piqquant method one
number may be cited for the benefit OF
those SO unfortunate as TO be absent.
This number was entitled "Chattering
Squaw' Cree Indian meOdy) arranged
by LoOmis. Miss Roberts smiled cheer
ingly in The face Of an audience COM
posed very largely Of palcface femi-
ninity, and said:
"The Cree squaw chatters too much
So her Big Chief draws his big knife
here she acted the part and paused
while the responsive shudder crinkled
the spines Of her auditors "The Big
Chief draws his big knife" she repeated,
adding quickly, "and Sits her tongue"
Before her hearers could finish their
sighs OF relief she had nodded to her
accompanist and was singing the har-
rendiis tale.
Miss Roberts FIRST group OF songs
might have been those Of the Allies. for
they embraced Serbian, Russian, French, |
Belgian, English and Italian. She em- |
phasized their differences In nuance !
and style admirably. Her second group |
consisted OF "Chanson Espagnole." by !
Auhert; 'Colombine," by poldowski; |
''The Clock" by Sachnovski, and Il /
Loved Him So by Balakireff These
Evening journal., 1920-01-30

could be excused for hardening to the
.allurements OF Della with so appeal
ing a voice.
The audience was larger than at the
first recital of the series and more men
were present II also was enthusiastic
insisting upon three encores. in re-
sponse to which Miss Roberts sang two
additional Negro spirituals and Years
Of the Spring" by Mrs. Beach. One OF
the splrltuals. yLordy, Didn't 1t Rain p
gem Of mimicry.
Special mention is due the excellence
OF the piano acc0mpaniments, which
were done by Florence Harvey.
Evening journal., 1920-01-30

Camp Dodge, Ia, on October i2, 1919
according to the records at that post
and since that time his parents have
received no Information as to his
whereabouts.
After being discharged from the army
Sergeant Lowe has seemingly disap-
peared leaving absolutely no trace Of
his whereabouts
lie enlisted al Des Moines, Ia, in May,
1917, and served overseas with a medi-
cal supply depot at COsaes France,
and Treves, Germany. He returned TO
the United States with a casual com
pany, arriving about October 1. 1919
The last word his parents received
from him was a telegram from Camp
Merritt, New Jersey, on October 4.
Evening journal., 1920-01-30
SHE DIDN'TBUY
THAT new DRESS
She "Diamond Dyed All Her
Old, Faded Apparel Just
Like New.

Don't worry about perfect results.
Use 'Dlamond Dyes" guaranteed to
give a new, rich, fadeless color 10 any
fabric, whether It be wool. silk. linen,
cotton or mixed goOds,-dresses,
blorses. stockings, skirts, children's
coats, feathers. draperles, coverings.
The Direction Book with each pack
age tells so plainly how to diamond
dye over any color that you can not
make mistake.
To match any material, have druggist
show you Diamond Dye" Color Card.
Evening journal., 1920-01-30
TACIFC plan TRIp

Between 80 and 200 members OF VIII
mington Aerle, No. "a, Fraternal Order
Of Eagles, are expected to go to Phlla-
delpha Sunday, February %, TO attend
of Philadelphia Aerie, No. AZ. The local
lodge has appointed a committee to ar
range the trip, consisting OF William
F. Hayes, Joseph B. fjierman. Hugh C..
Evening journal., 1920-01-30

Boettger, James F. Henry, James r.
Burke and William Abberger.
The celebration will consist OF a big
demonstration In one Of the philadel-
phia theatres and win be addressed by
city officials and heads OF the Eagles,
including Frank L. Herring, editor OF
the Eagle Magazlne.
Evening journal., 1920-01-30

Following the initiation OF the new
candidates a new council was formu-
lated known as the Imperial Palace
Lodge, which will attend the Imperial
Palace Convention in Chattanooga,
Tenn. in 1921. A drill squad Of sixty
members Of the newly-organized temple
will be formed.
Evening journal., 1920-01-30

1919. asking for $500 which he ha'
saved and sent home during his serV-
Ice abroad. He stated in the Telegram
that he would write and explain.
Any information as 10 his where
abOuts should be sent 10 his father W
S. Lowe, lii North Main street Chari-
ton. Ia, or John H. Darrah. Chairman
Of the American Red Gross, Charlton, La
Evening journal., 1920-01-30
NEW Y or p. COUNCIL.

Forty-three candidates were initiated
into the Habib Temple, No. 205, Lodge
OF the knights Of Khorassan' at Pythlan
Castle last night The HabiD Temple
No. 205 lodge, was assisted in the IN
itiation by 100 members Of the Adelphia
Temple, No. 229 lodge. Of Philadelphia.
Evening journal., 1920-01-30
EnR CIIRTAIN non

In inserting a rod in certains II a
thimble is placed over the end OF the
rod it will run easily through the head
ing. This eliminates the possibility Of
tearing, and saves a great deal OF time
and patience.
Evening journal., 1920-01-30

Wall ana rrl one order. E1IIed y
Evening journal., 1920-01-30
SEARCH ON FOR
LOST EX-S0LDIER

CHARLTON, Ia, Jan 3O-Sergeant
first class, Clarence f. Lowe. serial
number "a S9i, was discharged from
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17

1SdAd1 AC1uJJOAASOOe o
lelkem,, mikor a regi jo
emlekek felfrissiiltek ben
mem. A budapest szege-
nyeknek juttatott adoma-
nyaert koszonetet mon
dok. ARA kerem, hogy
karolja fel a magyar iigyet
.ott kiint, minden vonatko-
zasban. Higyje Ell, sokat
tehetnek ez arva es bUszke
nemzetnek, a mely jogai
es igazsaga ontudataban
lit ALT. Mem k0nyorgok
senkinek, bar Magyaror-
szag kettos idegenseg6nek
szomoru sorsara keson eb-
redt.
Bizony, bizony. oh, de
most erezzuk, mi mindent
kell tennink es kit::por-
nunk a foldbol es idegen-
segbol. Ada listen, hogy
e rengeteg dragasagot all
lux es birjuk. Gondo,om,
hogy a legkozelebbi jSvo-
ben a ruha kerdese is oria-
81 gond.
A vetesi kilatasok biz
tatok; a rozs gyengebb, de
a tobbi paratlanul szep.
listen segitsen jo termesre.
Aianlom b. figyelmebe a
Kispesten epitendo ma
gyar Beke templom"
ugyet. Ha itt-ott tehet
valamit erdekeben, akkor
tegyen."
A levelet foleg azert k0zoltiik
e, inert Or. Prohaszka Ottokar a
arsadalom minden retegeben
lepszerii es nagyrabecsiilt f6rfiu,
| kinek irasai az igazsag ereievel
.snek megiteles merlegebe AIT
ria a nagytudasu piispok, hogy
Saroljunk fel minden magyar
igyet minden vonatkozasban,
merit ezzel sokat tehetiink az ar
va magyar nemzetnek. A youngs
1oni magyarsag felekezeti es elvi
1iilonbseg nelkiil partolt addig
nemes magyar iigyet es a
iovoben is EFT fogia tenni, inert
\ szive es lelke diktalja AIT. hogy
segitsen azokon, Xix ARA rea
vannak szorulva. Prohaszka piis
o0k levele csak meger6sitette AIT,
1ogy az 6hazanak segitsegre van
sziiksege es ez az iras megIyug-
Eat benniinket abban, hogy adoma
nyaink nemes es becsiiletes celt
szolgalnak.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
AGYONvERTE a FIAT

Basa Gabor k0zsegi cs6sz volt a
pestmegyei Tura kozsegben. Evek
6ta rossz viszonyban cit mostan;
harmadik felesegevel es AZ asz-
SONY tavaly nyaron ell akarta
hagyni. A fey; sokaig kerlelte,
de Basane csak ,lyan feltetellel
akart az uraval kibekiilni, ha Ba-
sanak els5 hazassagabol val6 "a
ewes fla elmegy a hazt6l. Basa
Gabor, hogy megszabaduljcn a
fiat6l, multi ev augustus Glen,
eiiel, a mikor a flu az udyaron
aludt, egy k6t0r6 kalapacscsal
addig iitotte fianak fejet, anlig az
meghalt. A pestyideki t0ryeny-
seek most felel6ssegre vonta Ba-
sa Gabort.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
NIT Err EGY PAR CsIZMA-ELEI
MISZERBEN

A moStani valutaris viszonyo-
kat jellemz6 kis hirt olvasunk a
K3szegen megjeleno Giinser lei
tung cimii politikai hetilapban. A
vasmegyei alispan nagyobb meny
nyisegii csizmat szerzett, me-
lyet a hat6sag csakis elelmiszerek
elleneben ad ell a lakossagnak.
Egy par csizmanak hivatalosan
megallapitott ara 450 kilogram
burgonya, vagy 300 kilogram ar
pa, vagy ugyanannyi morzsolt
tengeri, de elfogadnak erte 100
kilogram zoldbabot, vagy 10 XII
logram zsirt, s6t ha csizmara
vagy6nak mindez mem volna, 400
liter tejet is.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
A MUNKAvIszONYoK
Is1n6t javult a helyzet. - A mum
kashiany egyre nagyobb lesz

A het folyaman ismet 0rvende-
tes javulas tapasztalhat6 gyarak
iizemeben. Miutan Macy tele.
pek most mar elegend6 mennyi-
segii szenet es mas myers anyago-
kat kapnak, az iizemet felfokoz
tax, ugy, hogy a volgy leghatal-
masabb telepe, Youngstown
Sheet and Tube Company mac
teljes erejii iizemet jelent. A
tobbi nagy telepek sincsenek hat
ra munkaval. A legkisebb iizem
jelenleg a Mahoning v0lgyeben a
teljes IS szazaleka. A gyarosok
jelentese szerint osszes embereik,
akik mem mentek haza vagy mas
varosba, visszatertek munkaba
es hogy bizony nagy sziikseg
volna munkas kezekre.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
vERHovAY GYttLEs


Vasarnap tartotta a Verhovay
Segelyegylet rendes haxi gyiilt
set, amelynek egyik f6targya a
delegatus konvenci6 jelentese lett
volna. Azonban a nagy vihar
Matt csak igen csekely szamma7
ielentek msG a tagok a gyiileseh
es ICY reiidkiv;il fontos jelent.'s Is
megtetelet a iov6 gyiilesre halas7
tottak. A tisztikar marSmost Ike
ri a tagokat, hqgy. a j6v6 st-'i
lesre teljes sMRban ielenientk
meg, inert a delegatusi jflentesen
kiviil ezen gyiilssen ferjesz' il,
elo a felevi szamadkstI
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
Prohaszka puspok
levele.
A nagytudasu pispok levelet in
tezett Mihok Sandorhoz.

Szekesfehervar nagy t,ldasu
r6mai katholikus piispoke, DIR.
Prohaszka Ottokar, kit kivalo
munkai reven az egesz miivelt
vilag ismer, napokban lcvelet
intezett Mihok sandorhoz, a lnely
ben t0bbek k0z0tt a kovetkezo-
ket irja:
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
NAGYB1zoTTsAGi GYttLEs

Tudatjuk Nagybizottsag osz-
SECS tagjaival, hogy = no 19-en,
azaz most szombat este 8 oral kez-
dettel fontos gyiilsst tartunk a
Kossuth K0rben.-
A gyiiles targyat kepesi julius
4-ikenek msgiinneplese Is az egy
hazak es egyletek altal koz0sen
rendezett piknik iigyenek vegleges
elintezese. Miutan a szobanfor-
90 ugyek halasztast mem szenved
hetnek, azert keriiik, hogy a Ia
gok lehetoleg teljes szamban je-
lenjenek meg gyiilesen.
Tisztelettel
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
sOK NYELvEN BEsZELNEK
NEW YORKBAN

A bcvandorlasi hivatal egyik
f5tisztvisel5je megallapitotta,
nogy New York utcain kiilon-
b0z6 hevandorlottak 80 kil0nfele
nyelven beszelnek. Egy mask
megallapitasa szerint pedig New
Yorkhan olyan 100000 egyen
tll alki alland6an idegen nyelven
Deszel.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17

A enthusiastically tovabb
fogja erezni bHn0s rendszer
kovetkezmenyeit, mint pol
gari osztaly. De mnnkasosz
talyt6l gazdasagi rendszcriink
felepitese fiigg - tevtanaiert
ne bintessiik ct, hanem emel-
iiik fel magunkhoz. lElenk
helyesles.)
Regebbi kijelenteseit idezi,
amelv szerint csak nemzeti alapon
er6s0dhetiink 'meg gazdasaeilag,
felekezeti szempontok azanban
mem mem jatszhatnak szerepet.
A terror idejenek esemenyeiert
Budapest 0sszesseget mem szabad
felel6ss4 tenni. A mulasztasokat
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
HANY GEPKOCsI
VAN HASZNALATBAN

Howard Greene, k0zlekedesi
osytaIv vezet6je jelenti. hogy ez-
ld5szelint az Egyesilt Allamok-
ban 100000 kiilonfele gepkocsi
van haszn6latban.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
Beszao Iigazsagok.
LEGERDEKEsEBB LEVEL AdELY BEszAoI
MEM TUDTUNK

dig. Ha egys higgadt, okos to-
/ meg hallgatta solna ezeket a nep-
amitokat (akik kes6bb annyit
loptak gazdagoktol, hogy mar
AIT sem tudtak, hogy mi az ovek) ),
kozbekialtottapa, volna egy par
szor, hogy hazhdik, de agyon vert
volna engem hiztosan az a felre-
vezetett, fanatizalt tomeg. Hat
inkabb csak neyettem magamban.
Es LATHAM es hallottam, hogy mex
kora gazemberek vezetik felre q
pesti munkasnepet es ezek hagv-
tax is magukat. 4
Nit mondjak neked - hogy mi
csoda nepiinnepelyt vagy helyp-
sebben "proli'a iinnepelyt rendez,
TEX Pesten a kommlnistak. Hogy
fogalmad legyen, hat megirom,
hogy tizenhat nilli6 koronaba ke-
riiltek a diszitSsek, a miket az ut
cakon latott az ember. V0ros
volt Pest!
AIT orditotak a prolik, hogy
Minden a mienk !" De 0vek is
volt minden- Ne hidd, hogy tul-
zok, de egy verklis volt Miskolc
"varparancsnoka, Bohm elek-
trotechnikus f'hadseregf6paranos
nok" lett, egy badogos vezette az
osszes bankok iigyeit, egy tobb-
szor0s rovottmultu betor5 volt a
rendorssg parancsnoka. A gaz-
dagok 1872 napig remegtek, hogy
meg az utcara sem mertek lemen-
nj. Hust, zsirt es mas elelmiszert
csak a proletar kapott es ehetett.
A gazdag, a burzsuj, az chen do
! g0lhetett. A'gyarosokkal, BAN
4 fkafekkal es Sbnafokkal ntcaka.
s0p0rtettek es alig adtak nekib
enni.
Altalaban Budapesten a leg
t0bb ember 1872 napig tok0t evett
A vendegl6k ele mar 10 6rakor
| delelott alltak az emberek, hogy
ebedet kapjanak. Vacsoranal
minden vendegl0ben es kavehaz.
ban verekedtek az emberek az en-.
nival6ert, olyanq keves volt Pes,
ten. Csak a s0predek zabalt. az
"elvtars,' a proletar, komml:
nista.
] A gazdagokat kidobtak lakA.
sukb6l es "elvtarsakat" helyez
TEX belle, akik azutan olyan van
dalizmust csinaltak lakasokban
ho9y azok ugy neztek XII a kom
munizmus utan, mint egy diszn6
81 es poloskas is volt persze.
A csillarokon hintaztak gye
rekek, a parkettara koptek, Letter
tick a tapetakat es a draga mil
becsil kepekkel betiizeltek a hi
res, Interchangeable" kommu-
nistak.
Voltak lit Pesten terrorcsapa
tok. Borkabatos gyilkosok, akik
ugy oltsk a magyar parasztot
inert mem akart kommunista len
nj. mint repat. Nemelyik ia
luban 80 parasztot Is felakasztat
tax. Egesz Perten (1.5O0. 900 Ia.
kos) egy reqyc]dalas vor5s nj,
ssr volt. Es inert papirosuk mem
volt, csomagol6papirosra nyom.
tax. Olvasni alig lehetett.
| Az emberek ugy click a kom.
min alatt. mint az 6riiltek. AIT
sem tudtSk, nit csinalianak. a
reri hivatalnokolxAt elbocsatot-
TAX felvettek uiakat. Voltak a
miniszterfslmokban olyan osztaly
vezet6k (parancsolt 200 ember
nek), skik ket elemivel birtak
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
Zdill Andrasnet
felnentettek.
A ferje meggyilkolasaval megva-
dolt magyar asszonyt az eskid-
TEX hatarozata alapjan a bir6 fell
\ mentette a vad al6l.


Olyas6ink bizonyara emlekez-
mex ARA gyaszos vegii csaladi
dramara, a melynek hose Zdill
Andrasne volt, XII nehany ho-
nap elStt a ferjet 0nvedelemb6l
megl3tte.
Annak idejen reszletesen besza-
moltunk a tragediar6l es megir
TUX AIT is, hogy Zdill Andras ne.
hany hetig fekiidt a Scent Erzse-
bet k6rhazban, hol azonban
leggondosabb apolas dacara Is
belehalt golyo okozta serilese-
be.
Kedden kezdte meg ennek az
iigynek targyalasat az Anderson
bir6hoz beosztott eskiidtszek. Az
els5 napot a vadlott Zdill Andras-
ne kihallgatasa kot0tte le.F Zdi!l-
ne tolmacs segelyevel mondotta
ell az egesz tragedia tortenetet Is
artatlansagat hangsu]yozva je,
lentette XII. hogy kizar6iag 6nv"-
delembH l5tte meg ferjet, a Ii
8 rea rsvslvert fogott.
A megyei iigyesz mem gyilkos-
saggal, hanem emberolessel va
dolta, es igy a bir6 ezen cimen
vonta felelossegre a vadlottat, a
kinek Friedman Jozsef, kitiinG
magyar ugyved volt a ved3je.
Friedman iigyved az igazolo er-
vek es d0nt6 tenyek egesz ESQ.,
portjat hozta 0ssze annak igazo-
lasara, hogy az asszony kenytelen
volt fegyyert az ura kezeb6l XII
csavarni es vedekezni vele, mer..
ellenesetben egesz biztosan Zdill-
NET 1Stte volna le az ura.
ssssAnderson bir6 a avad Is vedelem
meghallgatasa utan feltette a ke;,
dest az eskiidteknek, a kiknek
megmagyaraz TIA, hogy mir6l van
$40 es teljes lelkiismereti sza-
badsagot biztositva nekik az itelet
meghozatalaban. ARA kerte 6ket.
hogy az itelet meghozatalanal
csakis a meggyGz6desiikre hall
gassanak.
Szerdan deli II ora elGtt
mentek XII az eskiidtek szobajuk-
ba es 10 perccel IL ora utan ter
TEX vissza. Az eskiidtek f6n0kc
irasban adta at verdiktet An
derson bir6nak. a XII felolvasta
AIT. Az eskiid$ek egvhangulag
ngy dont0ttek. hogy Zdillne nem
hiin0s. ICY tehat azonnal szabad-
lsbra helyeztek.
Munkatarsunk beszelt ZdillnS-
vel az itelet kihirdetese utan IS
tobb kerdest intczett hozza. A
szabadsagat visszanyert asszony.
aki hangos zokogasban tort XII
felment3 itelet hallatara. kiielen-
tette, hogy a Zdill-fele hazassag-
b6l szarmaz6 ket gvermek gon
dozasat NIAGARA vallalia. azonban
a Zdill els6 hazassagab6l szarmaz5
k6t gyermeket mem gondozhatia
q legiobb akarata mellett sem,
inert st nagyon betegge tette a
horton Is neki okvetlen pihenesre
van sziiksege.
A Xix taroyalas filtanui VOL
TAX. egyhangulag annak a meg
ov6z5desiiknek adtak kifejezest.
hogy Friedman JOSEF iigyvad
mesteri m6don vegezte munkaiat.
amelylyel csak AIT igazolta. hoev
tudasnak meg q legnehezebb
esetekben is megerdemelt skier:
van.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17

Mem sokat foglalkoztunk La
punk hasabjain magyar lSepvi
|'selohaz' targyalasaival. Az or
szaghazan diihong az egyettrtes,
a felekezeti izgatas, d szemalyesk
kedes. Komoly munkat mem veg-
zett ez parliament, mely mar hoE
va-tova negy honapja, hogv 0sz-
szeiilt. Mem is vartunk munkat
ett6l parlamentt6l EFT megir-
tux negy honapja.
Idokozonkint azonban megis
mondanak erdemeset a magyar
kepvisel0hazban is. Neha neha
felall egy ember azok KOHL akik
tenyleg ertenek valamihez, azok
KOHL, akik szakertelemmel rem
delkeznek. ICY alabb k0zoljiik
bar6 Szterenyi JOSEF beszedet,
amelyet maius Glen mondo.t
nemzetgyiilesben, a Budapest koz-
| igazgatasar6l szol6 t0rveny.;s. vas
lta targyalasa alkalmaval
Erdemes elolvasni, nit mondott
Szterenyi Aki gondolkoz,k es
i figyelmesen elolvassa beszedenek
kivonatat, az megalkothatja ma
ganak a mai Magyarorszag ke-
pet es lathatja szerencsetlen Bu-
dapest tragikus helyzetet.
Szterenyi JOSEF baro: A ia
vaslatot altalanossagban azzal
a feltetellel fogadja ell, hogy a
reszletekben m6dositasait ell
fogjak fogadni. A multban
Budapest az .orszag szive volt.
Ma a bolsevizmus Matt Buda-
pestt6l megtagadtak magyar,
nemzeti es, kereszteny jelleget.
A volt regiemekkel nem volt
osszekottetese, bizottsagi tag
sagar6l evek elott egy halyte-
len f0polgarmesteri kinevezes
Matt lemondott. FL kell SINH
tani az ellenteteket f0varoS
es videk k0Z0tt. A f0yaroS-
nal a legnagyobb baj tisztvi-
sel6k r0vid id6re valo vaIasz-
tasa volt. Ez hozta be kor-
rupci6t. A kozgyiiles felekeze-
ii 0sszeteteleben elsosorban
azok a hibasak, akik at en-
gedtek. A fovaros lakossaga-
max passzivitasa eredmenyezte
ezt. (Zajos helyesles a keresz-
teny parton } Ha osszealltunk
volna, let0rhettiik volna de-
Struktiv elemeket. A bolseviZ
mus Matt f6varos lakossa ga.
mem lehet felel0sse tenni. Fried
rich Istvannal egyiitt voltunk
gyiijt6foghazban, de ugy-e
oft voltak zsidosag vezeto
egyenisegei szinten9 (Friedrich
Istvan helyeslon bolint.l A
bolsevHmus vezet6i Al f6varos
| sopredekeHol keriiltek ki, de
ezekiel mem lehet biinos Buda-
pest jelszoval az egesz f6varos
lakossagat felel0sse tenni. Fe-
lel0sse kell tenni azokat a radi-
kalis elemeket, akik ellen mem
leptek fel eleg erelylyel. En-
ezekiel szemben allottam, epp-
ugy, mint a felrevezetett mum
kast0megekkel. amely aldnzata
lett a nemzetk0zi kalandorok-
max.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
Oszinte $40 a kepviselohazban.
A fovaros es . magyarsag.
Rezeek bar6 sztereny bezedebo amey nemzetgy
les elo mondott Ne okoak Budapestet, hangozatta SITE
renyi.

az allamhatalom koteles magto-
rolni, de a fovarost magat bin
tetni nem lehet. A fovaros ma
ga osszeteteleben, aranyszamanal
fogva multban is kereszteny
volt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
LELKIGYAKORLAT

F6t. Varlaky plebanos h6tleg-
nagyobb reszet Clevelandban toll
ii, ahol piispok altal elrendelt
papi NEUTRALITY-SUSPICIOUS. vesz r6szt.
Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-17
Mem tudas volt a fontos, hanem
a meggyoz6des es hogy az illet5
politikailag megbizhat6 volt. -

a meggyozodes es hogy az illet5
politikailag megbizhat6 volt. -
Macy miiszaki gyaraknak a We
zet6jHkke egyszerii lakatosokat
vagy asztalosokat tettek meg.
Aztan, ha egyszer egy ilyen
"proli'' vezet6szerepet kapott,
akkor parancsolt, mem dolgozott,
de parancsolt, de ugy, hogy mar
tobbi elvtars (pl. a kivel egyiitt
hordta piszkot a talicskaban)
megsokalta a garazdalkodast es
lepofozta az elvtarsat" a vezet6
szereprol. Eek voltak az "ellen-
tforradalmarok." Ha pl. valaki
AIT mondta, hogy Kun Belanak
nagy az ORA, az ellenforradal-
mar volt, ha valaki AIT allitotta,
hopy Kun Bella ORA klasszikusan
g0r0g, az egy veszedelmes kom-
munista volt.
A kommunistak "v0r0sek"
voltak, az Observation-Disclosures
fehereknek neveztek. Ha valakit
Fehsr Gyulanak hivtak, annak
!egjobb volt, ha eltiint Pestr0l.
Ha valaki egy bicikli kormany
ra hangosan AIT mondta, hogy
rossz, es ezt egy voros meghallot
ia, hogy "rossz a kormany y AIT
vittek a forradalmi torvenyszek
ele oft agyonlottek.
Kulonben ez egy zsid6diktatura
volt, mondjak ma, amikor keresz
teny kurzus van.
| A v0r0s0knek a hadsereget a
romanok alaposan elpuffoltek &c
a romanok szepen bevonultak
! iPestre. s amilyen furcsa pest
ember,, hat megeljeneztek mi el-
lensegeinket, a romanokat.
Mem lett volna szabad ICY TO-
gadni 6ket.
| A bocskoros roman katonak
"agy urak lettek Pesten. Minde.
~ oveke lett. Az Andrassy ut 81
kos asztfalt jardajan rakasra dill
tex hanyatt roman katonak =
mem tudtak rata jarni.
! No, most kezd6d0tt csak az iga-
ii cirkusz Pesten ahg volt nit
enni es meg ide j0ttek a romanol:
zabalni Mondhatom, szep napo-
kat eltiink at = etleniil. 10, hogv
viziink volt, legalabb AIT nyelhet-
tiik a gyomrunkba. Minthogy &
kereskedok kiilfoldr6l arut be
s2erezni mem tudtak, mindcn rel
tenetesen megdragult, alkalmazo'
takat elbocsatottak, kommunista
kat clfogtak (vagy $1,000 en-
berD es elvittek 6ket mindenfeli
: dolgozni, Romaniaba es Alba
uiaba.
| Aztan, hogy a romanok kivonul
ak az antant hatasa alatt. beyo-
lultak a feherek, nemzeti had
sereg. Jol fel0lttM0tt, marcona
lunantuli gyerekekb6l all6 had
'ereg vonult vegig Pesten.
| Kesobb Friedrich Istvan (volt
hadiigyminiszter) kezdte a zsidG
',szita-t, ami egesz szepen kifej-
lodott. hogy mar szegyslhetjiik
IS magunkat a kilfold el0tt.
Igaz, 8 zavarta XII Pestr6l az 4,
dragit6 galiciai zsid6kat, de e2
meg nem ielenti AIT. hogy a be
csiiletes zsidokat is verni kell.
| A zsidoktol az aiandekokat el.
fogadiak, de szidjak a zsid6kat
De hogy szidiak!
| A mi koronank a vilag legrosz
,zabb penze. Most rebesgetik
aogy valami mas magyar penz.
| kapunk. de en- mar mem bizok ben.
ne. Merit tudom en-, hogy nit fog
az erni!
A mostani vilagr6l "keresz
teny kurzusr6l' is sokat tudnek
nnked irni, de hagyom, inert ms
kinyitni szaiat ep oily veszelyes
mint mem is helyen valo.
Az emberek Pesten fantasztikl,
san elnek. Pl. egy iobb hivatal
loknak 1900 1900 korona fize
i (Folyt. a 2. oldalon)