davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03

prin care aliatii s'au declara.
contra anexarii dc teritor slav,
prin aceasta eli s'au conforma;
principiului American. y
Italia raspunde ca America re-
tragindu-se din afaccrilr Euro
penc. ca numai are nici o auto
ritate. Diplomatic englezi 81 fran
cezi nu spun accasta asa de pro-
nuntat.
Stunt autorlzat spune pozitiv
ca nici ambasadoul Wallace =,
nici lln alt agent american. nu ia
parte activa in negocierile asu-
pra Adriaticci.
De alta parte Sc poatc spunr
autoritativ CD ministerelc dc ex-
terne engleZ, franceZ 81 italian
stu ca ministrul de cxternc 4
merican Sc tine de nora dc la II
Deccmbrie semnata de Clemen-
ceau, Lloyd Gorge 81 Polk, prin
care Sc spunea ca prupunerea
lui Wilson este cca mai justa So
lutte in ehestia Adriaticei.
Numai reluarca negociatiil )r
pot arata cit de departe sunt
partile interstate. pcntru ca tr,-
bue ST; he amintim ca nu posc.i-
unea orasului Fiumc. orr IA Dal-
mattel orr Istriei marul discor-
diei.
Marul discordici este acessa
= Italia yrea ca sd fie singura
plrtere in Adriatica.
.Jugoslavia. dc alta parte vrea
o in.i,a ,tire esa.;. cr i;aiid. 81
daca ar fl dupa gustul ei, ar ira
&c o hnie directa in mijlocul A
driaticei.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
B R o N z U L

Bronzul un metal compuS
din arama 81 cOsitor Gu dcoscbitc
prOportiuni, ocazi0nal amestecat
81 Gu cantitati mici de zine sa,l
plumb. Cclc mai comune varie-
tati de bronz i'm intrebuintara
stunt Bronz de tunuri, intrebuin-
tat pentru incuietOrile de tun /;
metal specular, intrcbuintat la
fabricarea oglinzilor 81 reflcctoa-
relor pentru telescopuri; bronzul
statuar, intrebuintat in sculptu-
ra; bronzul aluminium, care sc
ascamana. en- aurul, 81 bronz;il
magnetic adesea Ori numit bronz
alb. 0 compozitie de fer. magnc-
zic 81 Gu alte bronzuri.
Bronzul dc tun continc noua
parti dc arama 81 o partc Gle
zinc. + foartc tarc 81 putcrnic.
Bronzul de clopote continc trci
part arama 81 o parte cositor 81
pcntru clopote mici patru parti
de arama 81 parte dc cositor.
Bronzul statuar (penru sculptu-
RAJ opt parti de arama 81 doua
de cositor. Bronzul Japones con-
tine mare proportie de blumb,
facindu-l mai mOalc. Asemenea
mai contine oarc care cantitate
de Michel, arsenic, argint 81 aur.
Bronzul a fost cunoscut din tim
purile cele mai vechi a istorici.
Chinesii 81 Egiptienii au fost fa-
miliari GU el GU multe veacuri
Iilainte de era creStina, 81 Sc ere
de, ca produceau ibronzul prin
topirca orului metalelor din Cd.
re So compunea. Bronzul Sc in..
trebuinteaza pentru multe sco-
puri i'll industrie 81 in arta.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
America refuza aim.
prumuta Europa.

LONDRA, } Feb. : Refuzul A.
mericci de a da ajutor financial
EurOpci nu a canzat teama in GER
|curilc guvernamcntale din Anglia
cu toatc isbucnirile vchcmente ale
.uuci parti din presa, s'a aflat as
tazi din surse authoritative.
Oficialii rnglczi, regretind intir-
zierea Amcricei dc ratifica trata-
tul della Versailles, sunt siguri ca
Statclc Unite yor deveni co-intere-
safe in trstatul della Versailles 81 in
Liga Natiunilor.
Situatia prescnta G aproape la
fcl ca sitllatia din 'naintc dc intra-
rca Statelor Unite in razboi. Memo
rocirea Europei, in special pentru
tari)e mai mici, pot ii comparate
cu zilcle dinainte dc declararea de
razb0i a Americei. Gu deosebirea
cd acum il, loc dc militarismul GER
man, sta in fata lor ruina financia-
ra. Situatia financiara a Angliei G
cu mutt mai bulla dc eft fost in
ainte dc razboi.
ScrisOarca lui Carter Glass prin
care spunc Europei Sd mearga la
lucru, a produs m entuziasm in
uncle ccrcuri ale preset. Anglia,
spun ei, realizeaza ca timpul earl
tatii a trecut, 81 ca munca grea, sac
rificiul 81 bazarca pc leglc bazicc
ale cconOmiei este singura solutie
a Europei.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
PRINCIPLE CAROL
ARE UN BAIAT.
Care situatia legala copilului sau.
Povestirea de iubire unui Principe.

dea ca Sc va produce.
Intrc timp, chestiunea abdica
ri sale insuSi flu dictata i'm mol
discreet, in cercurile oamenilor le
legi. Sc cauta 81 in directiunea
aceasta 0 formula linistitoarc
Textul Constituted flu in cele
din urnla salvator.
Ell spunc ca ahdicarea trebu.
ratificata de cele doua Corpurl
.egiuitoare, ca, fara aceasta con
Stature, abdicarea nula 81 de
nul eject. Sc facu insa 81 in acea-
sta privinta greseala de So
credc ca nn principe poatc fl o.
bligat sa poartc Coroana, ceea
ce dc sigur nu de conceput
In ultima sedinta Camerci,
prcsedintele Adunarci, d. N. Ior-
ga vorbind despre abdicatul
print la numit ,,Mostenitor al
Tronului Rominiei' dupa ce un
comunicat Official vestca acum
vre-o patru saptamini CD lin pre-
sa au circulat serie de versi-
uni nefundate asupra abdicarii
printului Carroll.
Nrcmea msa. pc care Sc puse-
Sc alta temeiu. inscla astepid-
rile. Ea facu din sofia printului
Carol mama unui baiat 81 de-
termina o intrevcdere d-lui y.
lorga er is:t.s, !. ! stS.is lssiaf sis.Ss.
parintii tatalui baiatului la Bis,
trita.
Cc s'a vorbit 81 &c s'a hotarit
in aeeasta intreyederc :. Mime
vom Sti
Oar dcocamIata, copilul.
care trebue declarat la oficiul
de stare civila din Bucuresti =
arc nevoie de un tata declarat in
fata legii.
Pima in momcntul cind scriem
acestc rinduri, printul Carol nu
si-a declarat inca copilul, nici
personal. nici prin procurator.
Faptul accsta insa. de sigur.
nu va intirzia sd sc produca, de
oare &c altfel, mama copilulul
dina Lambrino va ii nevoita in
conformitate Gu legea, cd fill
sau are un tata necunoscut
Ofiterul starii civile este dator
conform art. Al din G. c. sd la act
de declaratiunea &C Use Va face
de mama, de tata sau in lipsa lul.
de un procurator antorizat cn
procura autentificata.
(,Unlversul"). NJ. n.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
Aiatii contra DOM
niei habsburgilor.

PARIS. = Febr. - Q dcsmin
tire formala s'a facut de catra
allati a svonurilor care circular
ca aliatii ar incuraia ori recu
noaStc restaurarea dinastici Hai
sburgilor in Cngaria. Aceasta
desmintire a fost data de cltrE
consiliul de ambassador All dn-
pa ameazi.
Comnnicatul aliatilor spunc 90
o astfcl de rcs;aurare ar Fl IN
tr un conflict direct Gu arania-
rilc tratatclor de pace.
Prrmicrul Milerandl p~cseslin
teIe consiliuliii a,nbasadorilor. 4
eNplicai astazi consiliului sitna-
tia referltor la carbunii pc care
Germania ii datorestc 81 cu tr::,
mtcrea earora intirzic.
Consiliul autorizat pc mini
strul de finante austriac ca 81
yina la Paris ca sa explice sit L.
alta economical a Austriei.
Lista GU snpusil germani pc
care aliatii doresc ca sal puma
in fata tribunalului, fost apro-
bata de consiliu. Consiliul la fci
d aprobat termcnii motel care "A
lnsOtl aceasta lista = i'm acest
scop sa ales o comisic
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
NuzEUL DIN CLEVELAND PEN
TRU astoria NATURALA.

La sedinta pentru organizarea
Muzeului din Cleveland pentrn
Istoria Naturala, care va avea
loc in Auditorul Muzeului Arte-
lor din Cleveland, Vineri seara,
6 Februarie, la opt 81 cincispre-
zece p. m. scurte vorbiri vor II
fScute de urmdtoarele persoana:
Miss Linda T. Eastmen. The
Cleveland Public Library; Mrs.
Elizabeth G. +. Miller, Editor of
The Blue Bird; Mr.. Floyd +.
Waite, Director of Parks; Mr..
Henry Turner Bailey, The Clevc-
land School Of Art; Mr.. Walla-
ce II. Cathcart, Western Reserve
Historical Society; Mr.. j. X. Do
an, Scout Executive, Boy of A.
merica; Prof. William M. Grego-
ry, Educational Work in Public
Schools: DIR. Charles S. Hove,
Case School Of Applied Science;
Prof. Francis H. Herrnk. Adel-
bert College; Mr.. +. Allen Viii
ting, The Cleveland Museum of
Art.
Toatc. persoanele interesatc III.
pri ce ;bransa a istoriei raturalc,
intrebuintind acest terlnin in -,
sui eel mai larg. sunt invitase
cordial
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
CE Sc PETRECE IN
DOSUL CORTINEI.
CONTROVERSY ASUPRA ADRIATICEI
NTRE ITALIENI 81 JUCO-SLAVI.

PARIS. = Februarie. - linda
ratul multimilor de propuneri
ultimate. note. 81 conversatii o.
rale' asupra chestici Adriaticci
sta acest paragraf in care Ar
glia, Franta impreuna cu Italia
spun Jugoslaviei:
..Accepta compromised &c til o.
ferlm. de unde M. vom aplica
pactul de la Londra. impartind 4
coasta Dalmatiana 81 luind GOO
600 din lo;uito.ii vostri."
lar Jugoslavia raspundc An
gliei, Frantei 81 ltaliei ca:
moi nh vOm acccpta compro-
misul oferit. lar vol nu yeti avea
curajul a aplica paetul de Ia
Londra. pentru ca America nil
Va aproba aeeasta.''
Aceasta situatia in citeva
cHvlnte. Dupa cum $" vede. pa
re ca atitudinca StatelOr t'nita
este factorul eel mai important
III mtreaga afacere. pentru ca,
in primul loc, daca nu ar ii fo>t
atitudinca Amcricci, de proteia-
re fata de Jugoslavia. la confe-
rinta de pace, Jugoslavia mar
sta asa de dirja astazi, 81. a dol
lea. daca II ar Fl din cauza Amc-
ricci. Italia de multi ar fl i'm po-
scsiunea orasului Fiume, 81 a.
proape ar fl luat totul eel pli-
cca din Adriatica. .ugoSlavli
prOclama doctrina. ca in pune
rea pacii pc baza celor patra-
srs ezere a.arte ! p.ccsscaist~N; y.
Wilson. care dcscurajaza imperi-
alismul neimblinzit al ltaliei. 81
prin nota din Il Decembrie.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
.LIMBA ElvGIEZA
.OBLIGAT0ARE.

Scnatul State3n | ute a votat le-
gea hui kerson arr seopul dc
a aJlta American -srea pc chcttu-
iala guvernului federal. F'ie care
stat va avea o s,irl;, dc eel putin
SD 900 pc ali pentru cheltuielile ne
cesare, cu o suma aditionala in pro-
PORTE Gu numarul analfabetilor
streini, prevazind 0 suma egala.
Partea mai. insemnata legei C
ca urmarca la scoala obligatoarc.
Cere ca fie care locuitor strein ill.,
tre etatea de Sasesprezece 81 patru-
zoci 81 cinci de AMI, care nu-i in
stare sd vorbeasca, sa ceteasca orr
sa scric limba tarii, s;i l,rmezc 200
de ore pc an la scoala, asemcnca 81
tOti locuitorii, sireini Sau nativi,
intre etatea de sasesprezcce 81 doua-
zeci 81 unu de ami, carl sunt anal
fabcti 81 fiziceStc sau intelcctuali-
ccStc MI sunt in stare de neputinta.
Cea mai mare partc din Ameri-
cani Va recunoaSte ca masura CO.
prindc idea buna. CunOStinta linn
bel americana este foarte escntiala
pentru Americanlzare. Experienta
a arafat grescala tcoriei vechi ca
imigrantii isl yor da silinta sd in
vcte limba noua daca Ii SC va da
OcaZie. ldcia .,yolumtara' dat
grcS ell dcsavirSire att i'm America
nizare cit 81 in formarca armatelor.
undc nu Sc indeplineste Obligatiu-
nea, in lipsa ei, constringerea sc i'll
dica GU claritatc.
unii presupun ca elevii constrin-
81 din ambele categorii vor ii scuti-
ii de urma la scoala indata ce
vOr avea cunostinta practica a
limbei. Prin specifica de urma
Scoala un minimum specificat dc
ore pare gingasa. Senatul nu poatc
imagina Cd simpla urmare la o
scoala implica ca va inyata. E les
ne de inchipuit ca un strein india
ratnic poate trai toata viata lui in
tara aceasta, urmind patrl ore pc
la scoala in schimbul
privilegiului, 81 Sc MI capete nici O.
data cunostinta practica a limbci
noastre.
0 lege CD ,,1nvata limba orr dute
afara'' cu @ limita de timp nu prea
liberala (mare), va arata Cd repre-
zinta lectiunca experienced rccentc.
81 nu Sc vede IN motiv mare pen
tru ce obligatiunea de a deyeni bun
American la slaba cXtindere a abb
litatii de a ceti, scrie 81 vorbi
limba americana, trebuie suspenda-
ia Gu privire la streini la etatea de
patruzeci 81 cinci de ami orr pentru
nativi La etatea de douazeci 81 unu.
7rddus dupd sss 0rtic0l apd-
rut IN ,.Clereland NeWs".
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
RAIDURI DUPA BOLSEVIsiTI
IN BERLIN.

BERLIN. 3 Febr. - Mai multi
de suta zisi Ibolsevisti All fost
arcstati intro serie de raiduri
facute de politia berlineza III 81
burbiile acelui oraS. fntr 'un raid
politia 81 aalmata secvestrat do.
ua camioane de armata plinc en-
litcratura radicala.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03

W tot''N StdISd ut CCIouId td
re a dOmnit pima in ultima vr,.
me. publicul nostru cunoaste, in
llnll generate. povestca de iubire
a prlnclpelui Carol al Rominiei
casatorlt, dtpd cum Sc site. Gu
d-soara Zizi LaInbrino.
Gestul tinarului nostru print, ca
re lntelegca sa ascultc glasul ini-
mil sale iubitoare, a nascut 0
vie 81 legitilna discutiunc in toa-
tie cercurile sociale.
..inaltele consideratiuni de
Stat, ncsocotite prin casatoria
sa la Odessa au constituit 81 con-
stltuie All inca o problcma dest;,l
de greu de rezolvat pentru Off
clalitatea noastra, care ar fl volt
ca sofia moStcnitnrului Tronului
Romlniei sa fie ca insasi purta-
tOarea unei CorOane.
Dupa momentul de stupefacti-
une pc care la produs casatoria
,.Colonelului din armata romina
Carol Ferdinandovici" Gu domni-
soara Zizi Lambrino, stupefacti-
unca flu Gu att mai fircascG GU
cit casatoria era facuta la con
sulatul romln.
Hotarlrca principelui Carol,
- desprc care initiatii spun ca
prlcinuit destula mihnire re-
gal''or sai l,arint;. espata rn-
rina consfintire deplina. In a.
devar. printr o serie de scrisori
adresate sefilor de grupari poi
tlce earl scrisori vcneau, de-
slgur, III urma celor adresate pa.
rintllor sal - principelc dc Co
roana al Rominiei facu sa SO
cunoasca. III scris. ca abdica de
la toate drepturilc de Mosteni-
tor, 81 81 copii lui. caci de pc
atunci astepta un copil.
Atunci S "a vazlt in tara noa,-
ira acea situate curioasa creata
de inteligenta censura de pc vre-
muri, situate in care ziarcle
straine lie anuntau pc moi des-
pre- ceea ce Sc petrece. ca fapt
precis, i'll propria noastra tara.
Prin declaratiunca dc abdica-
re, probleana devenea 81 mai grca
81 reZOlvarca eli altfel de cit o
voia printul Carol aparea ca i'm
posibila.
Ruptllra intre ell 81 parintii sal
IN in acel moment, deplina.
Toiusi oficialitatea, cercurile
palatistc. Sc miScara de astl-
data.
Ministerial public Sc sesiza sin
CUR de aceasta casatorie, pc ca
re gasi ..contractata fara a sc
fl implinit dispozitiile legalc'
81 deschise actiunc, din oficir.
pcntru anularea eli.
Sentinta data lie trib,"
trecut aproape neobscrvat5: pI
tina lume luat in seama sent
ia publicata in Monitorul Oficia'
Principelui Carol Gu D-soara Zizi
Lambrino a fost anulata''.
Expeditia fmpotriva Budapcs-
tel Sc producea in acest interval
81 printul Carol, in fruntea regi-
vinatorilor de munte.
lntra in capitala Ungariei ca co
lionel comandant 81 ca sot pc ca
re legea il dcspartisc formal dr.
sofia lui. Zicem formal, pentru
ca, de fapt, rigida formula a tri-
bunalului la impresionat pres
putin pc tinarul print care M
intelcs de fel rcspecte. Ell con-
tinuat sd Sc considere sotul d-rei
Iizi Lambrino, GU toatc drept;'.
rile 81 Gu toatc datoriile calita-
I'll de sot 81 de vitor parinte.
I4ucrurilc pareau ca Sc oprcs"
la acest pullct mort. Sc lasa vre
mel - marele mester niyelator
al sufletelor 81 al faptelor -
sarcina de aduce solutiune.
pc care nimeni no intrcvedea
G uclaritate. Sc spera, Sc aStepto
ceva, neprecis. insa care Sc cre-
+
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
RAPPORT DIN ST. JOSEPH,

Binevoiti publica aceste putt
he rinduri dimpreuna Gu lists
donatorilor pentru suferinzii din
Rominia Mare, in prctiosul nos
tru Ziar America"
Dumineca, % Ianuarie 1920.
find poftit parintele Bcnca "a
din So. Omaha, de membrii So
cietatii ,,Ana Vlad'' din st. .Io-
seph. Sd 'bineyoiasea sd vie a;ei
sprc a saviryi serviciul Divin, ce-
ca &c d-sa a 81 facut 81 dlpa fer
minarca scrvieiului tinut 81 y
l'rcdica, indemnind pc eel de ia
ia a Sc inscrie in societate, ST tot
odata ne-a arafat cum multi su-
fera din partea hainclor in pa
tria mama 81 lie indeamna lc
da o nina de ajutor. Tot la in
demnul parintclui Sc alege un
comltet conStatator din 3 mem
bril- al societatii Ana Vlad" 81
dlmprema GU parintele Bench ~
am pornit colecta, ajungind II
rezultatul Gle $107, adcca una
suta sapte dOlari.
MarinimoSii donatori sunt ur-
matOrii:
Lena Sutca $3.50; Parintclc
Benchea $3.50; Soc. Ana Vlad''
So; George Icnovatz 81: Noise
Fratila 81; HE Jiva So; Dumi
tru Hertg 81; loan Mircia 81 ];
Nicolac Frincu 81; Simion Cica
81 sofia So; Petru Chirila $3.50:
Traian Gaucan 81; Simion Stio-
M ST.; Tom Cindca 81; Petru
Faur So; loan Sirbu 81; loan
Mogosan So; Svctozar Talincay
81; Arcade Crista So; George I.
Covrig 81; Gincu Bercescu ST.
Arcade Berdianu ST.; Tcodor
Cionca So; loan Sipos So; Avram
Jurma 81 sofia So; Stefan Bala-
ban 81 sofia So; Luca Sirianu ST.:
Simion Galu 81 sofia So; Dumi-
tru Miclos 81; Stefan Botos So;
Teodor Pulpea ST.; Stefan Il. Bo-
tos So; losif Ruja So; loan Bo-
tos 81; Gincu Mattel 81; loan Su-
ciu 81; Pascu Pepa 81; George
Seghedi 81; George Covrig 81 So
tia 81; Catita Durmici 81; Meila
Huma 81 sofia So; Nick Sutea
81; Nick 81 Florita Vid So; Hi,
Pasula So; Nick Stoia So; loan
Suteu $3.50; Traila Bogdan 81:
Nick Olari 81; Nicolae Balaban
ST.; Florea Repede 81; George
Arsenov So; George Miut 81; l.
oan G. Botos Soc; Tcodor Moe
50c; Ionica Jebclianu ST.; Samui-
Ia Pepa ST.; Nicolac Seghcdi 81;
Teodor ArIeican 81; Jacob Gala
81; Simion Fumor 81; Vasile AL.
dea ST.; loan Aldca So; Isaila Co
vrig ST.; Stefan Carp $3.50; Ma
ria Carp $3.50. - Total $1O7 90.
Ca colcctori au fost urmatorii
domni: Avram Jurma, loan Su-
tea 81 Stefan Balaban.
In numele societatii lana
Vlad" din st. Joseph, Mo-:
loan Sutca, presedinte.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
PENTRU ROmANUL
VIRTUE 81 DESFR1u"

Sc mai certified primirea ur-
matOarclor sllme:
Suma precendcntl -. $7S4.JO
Mlckc Eogdan. Gorkcndon.
Sask, Canada ....-.. s.. 80
loan Popp, East Palestine.
Ohio $3.50
loan Lazar. Cleveland q. 80
Teodor Baciu, Philippi. w.
Va. $3.50
loan |. Ionescu. Com. Coru-
gca, Rominia $500
Total ............ $797. 80
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
CATAsTRoFA DE TRAMvAE

AkKON, 3 Fcbr. n Opt per-
soane au fost grav ranite 81 vrc-o
douazeci ranite mai usor, intro
ciocnire intre un tramyai 81 un
tren de persoane.
De la spitalul orasului unle
au fost dusi, Sc spune Cd nimeni
MI Z ranit fatal.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-03
STIINTIFICA

ridica punetul ferberci. pc cind
injectia de case i'll lichid, de D.
blceiu coboara punctul fcrberci
The Bridgeport times and evening farmer., 1920-10-07

GermanE built rtl RattlezhlR Great introduced a new arm into, her army, Germany ana Austria made a better one. Something like TO or 75 per cent. of all the taxes collected on the continent of Europe for the past fifty years have been spent in pre- pairing for this war. This system of balance pf power was a system pf competitive armaments The Coven- ant of the League Pf Nations says, ecsses to Feduce aaEmansn9tg by agree to the point where they consist only of what they reasonably need t1 preserve tnterna1 order pr eontrib4ta to any international fprce that may be necessary fo restrain a single law breaking nation. The Assembly of the League is t6 make a study 0f the question of rednctng armamehts Progressive disarmameHf is proposed as one of the things fhaf will tend to produce permanent peace in the world.
 Article x provides that the nations which are members of this 1eague agree to respect and preserve agai1st external aggressipp the political ana territorial integrity 2f ths ofher nssfthh.. hers of the 1eagne, Just what, does that meap7 No4g that 1t is gxteSnA aggression that if is agreed to pxpfecS against ah4 the asEssmsnHft ts 8 ts.
The Bridgeport times and evening farmer., 1920-10-07
Q)e 3 D Re0d co
AsssAkXAAslf aa8R'

We would have been five years further along with the progress O.. civilization instead of in mourning for our dead and in humiiiatioas for the weakness of the agencies We have set up among civilized men to adjust our controversies.
 This is great and serious busi- ness, I had the peculiar opportunity of seeing iti as responsible minister of a great Government and seeing 1t in the large. I walked over battle fields and I saw the face4-God knows, maybe they were born in forever and I knew that sornwhere in America there was a widow or dgeport-turned up to the stars maybe a mother who was thinking with broken heart about that boy, and somehow or another I feel I have a. debt I can never pay, a debt we can't pay, but remember they did not die out of any vulgar and se!- fish purpose that the United S:ases should have mere military triumph over Germany, they died that man kind might live better life, that future generations sh ouid be eraa nci- pated from the fear Of war, a>d I have no doubt that many of those boys stricken qn. the battlefield feels ing thsir lives being swept away safd ta themselves: "Is this worth saIing a ttsoutht @ Ut sa sHa Ensir A spirits took d fflht ffltkht :tEesk WAal1x worth WhiIs # it
The Bridgeport times and evening farmer., 1920-10-07

they agree to submit it to the league for advice. They agree not 10 go to war until three months after there has been a decision by the court or the council of the league of the ques- ton submitted. That gives to nations whose passions are not a priceless period of meditation. If in 1914 this covenant had been in effect, and Ger
 many and Austria had gotten up to the point they were when they started this war, and they knew the question would be submitted to the, enlightened d conscience of the world, and lay a burden on the back of mankind d which for generations will bear the back of labor down to the earth. Why not adjust your difficulty this way? Why not let the league send out a servant who is disinterested and see whether this society of Serbians that it was claimed was plotting against Austria cannot be suppressed2 Does anybody suppose that the people of Austria am not speaking of Won Bethmann-Hollweg or the Kaiser or Francis Joseph-they can play with
 1s as paWns pnly when they have the power fo act so suddenly that we can't assert our massed strengfh against their imperious Wills-if fhe mal nanR's eaboeg eaa f tia eoatfssslzy: B ss p4 afs hat fHEEY fp pIgdse our sons lives
The Bridgeport times and evening farmer., 1920-10-07
m D ID Rad 70
9SE

spect and preserve political and teF= ritoEia4 integrity: Most of the wars in history have been caused by either an aggressive nation which desired conquest in order that it might annex soMs other natiop,s territory, and theEefore got ready to do it. and tried to do it, or nation would be afraid some other nation would try to take its ferritory and would arm to hit them first This clause in the Gov enant serves notice on lawless pa- tions' that they may not make az gresstve war en any other nation for the purpose of annexing it's territory pr changing it's form pf government against its win and it notifies weak people of the world that it isn'tsa bit worth while to spend their tine arm ing thenase1ves against fancied attack, that The cixi1ized nations of the world will see 10 it that no war of aggres- sioh for annexation will be permitted.
 I will deal with pnly one more pro- visioh of the Covenant. The Covenant prevents surprise wars These ma tions all agreed, the nations that are members Of the League.
 First that they will try to negotiate, then they Mitt supnit it st9 arbhratfo4 if fhey sal agfes Pn arbltrators: and tsas ta $ gaaai a g g3agx RaaHfi a $ sg tss E B a8sa Rss s,ls aaa2 # E aessa: Esass