America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-10-18

In spriinirea mare propretat in arcolul d-lu " "
Pietraru pc Pam pubicat aaer reprodus dua zaru
Universal care nu nsusese idee dlu Petraru d punct
de vedere economc'' auce urmatoaree argumente:
Proprietatea mare rura ost 81 trebue sd e un labo
rator practice pentru imbunaarea sennteo pentru lntr
masnelor nou perfecionae penru varlaunea
planeor de cultural pentru nerea de bum e'c
'Acesta de evident lnct In ultllnul tp cd ro
lu social al marer propreari scazut penru motlvele ara
tate mai sus, ace economic ramas 81 s'a desvoitat
"Proprieta mari Sc daorese Romnia de er 81 perfec-
tunea semnteor de cereale 81 cultur mai lngrta 81 IN
toducerea masneor de ara de semana Gle secera de tree
rat etc., cultura de fere spete Co gru porunD
rosu pomb nte de CAL ovas lvogno, ozoaca rapl!a pei
gian soareui ritn, musar, pane furagere ca: %
cerna, trfoi etc.
Daca mar fl ost marii proprietary ranii nostr, ruti
mari 81 inculti sun ramas tot cutura grluul 81
porumbuui rominesc, ovasului degenera cepel pehr
nevoe casnice Numa prn exempu dat de marea propne
tate tran bun dor de au inceput s cuuve
81 ae pante della propreari samina buna; s cum
pere ccolo masni; s mbunatateasca rasa vtelor
prn foosina producatoror della propretate ETC.
Afrmatunile dui Pietraru corespund adevaruiu de
cit in pare Marea popretate maJorltate fd a.
renda nu Sc expoata ctus de putin in mod stmtiflc, h
oare ce arendas majortate, mutt mai putlne GU
nosnti agronomice decit aranu romln Srel de munca
cmpuu ps de orr cunostnti teorece practice in
agronome fos blcan, circumar paclnarl, bruarl sau
zaraf Isl angaau ogofa mai multi dntre ranll DIN
Acest ogofat sau logoe eau adevara conduca-
tori al agronomie eli indicau boerulu trebue sa Sc
munceaca pamnu; cnd trebue aat semanat cnd trebue
spat porumbu cnd ebue secerat rul orzul ovasu 81
toata cmpuu dua stnta prlceperea
Tor 81 boierului care, spu nu Sc prlcepea la
nmic caru preocupate de capetene cum Sc poat
expoata mai bine taranu.
Cea mai parte diu mose sc lucra III dma Gle catra
taran ici dupa prceperea 81 cunosnee u ale boeru
ui Gu plugu 81 boil lu taranul el semna pamlntu
munct in dma mai bucata de pmint pentru nvo-
iala tot vtele 81 unetee ui de munca Gr5a bolerum
era numa faca la mp cit poae maj
bne upa sfaul logofau! 81 al ranior mai batriD 81 mai
prceputi carl ii consua carl ca sa ctge bnavonia
81 mla boeruu' il sfatuau Numai restu1 mosiei nemun
cita de taran ma nvoala de arendas prin
arga mai in toae parile re6ucea La un sert 81
char 81 mai putin din eritorul mosiei 81 ma
sin de arat'' ci Gu pluguri primitive de nina 81 boi.
81 tot in feul acesta lucra in maoritaea casurilor 81
mose nearendate carl dupa arafat in numrul pre-
ceent adminsrau de administrator carui capacitae
agronomca reducea site masura pamnul in asa fe
pogoanee pc carl trebua lie anu pentru bo
Ter s fe cit poate de mari lar cele carl au tranlor
in nvoala char 81 in dma fe cit poate de mic
Masni de arat (pluguri abur motoare de ben
zna orr gas) oare putne sau nrodns in Romna Puteai
cutreera udee nreg ra sd vez mcar proprietari
lor s'ar puea numara pc degee Numai mosie mari in
tnse unde psa absolute de brate putea vdea cteo
masina de arat
Masni de serecat9 Masine de secerat privite
de catre marii proprietari 81 arendasi.
"Nu sunt bune, domnule. Iii omoara vitele. Trebue
patru oamen la masna fac risipa Lasa spice 81 scuur
grul Nina saraca' trguirea boeror, greu
tate fost nroduse numai acolo unde pseau bratee
numa pentru seceratu hodelor lucrate prin argati.
Masni de semanat 81 grebe penro fin oultivatoa-
re- pulverizatoare aval e3te agFic0e modene 9 de
folos nici cnc Ia sua din mar propretar au e
fnrebuineaza le folosnta. I'm farmar din Ca
nada care nna 6O de pdt are mai nlte unelte
agcole ecit boier din Romna culiva d po-
goane.
Numai masinile de tueerat foet favorzate Ma-an-
producta tari pa innnzsa tazaniler muno dspasa