Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-19
Ebertova vlada jest chladne
vitana.
privrzenei stareho rezimu odvraeejf
sc zady k zbabeIc1m; Spartakev-
ci nabyvajf rapidne moci.

skova vlada prijela sem pondeli Cd
poledne, ably zde rozbila svuj hlavnf
stan, a ministr obrany Noske vydal
k americkemu ypravodaji, jenz zpra-
WI tuto zasfla, prohlaseni, nemz
prayf, re vlada nestrachuje Sc boje.
"Jestlize DIR: Kapp a general Luett-
witt Sc domnivaji, re Sc jich bojfme,
slime Sc mylf," pravil Noske.. "Jsme
hotovi pustiti sc mimi do boje
zivot a ma smrt. Jestlize prfstfch
nekolika dnech nebude povalena dix
tatura v Berline, dojde k bojum -
roztrpcenym, krvavym bojGm. Stra-
ny vetsiny nesnesou vojenske diktatu-
ry, podporovane pouze hrstkou lidi, a
jakkoli strany pravice nynf mlcf, 1e
jisto, re take ony pripojf Sc zahy k
podpore konstitucnf ylady." Ebertova
vlada po uteku Berlina odjela nej-
drive do Drazd'an cfmz Sc vysyetlujf
prvni zmatene povesti, ale tam byla
nepohodlne blfzko jevisti prevratu a
proto odjela sem, do hlavnfho mesta
Virtemberska. Ale mfstnf sprava pri-
pravila prchajfcfm clenum vlady
chladne prijeti. Kamkoli Sc starry ka-
binet obratf, nemGze Sc vyhnouti
pocitu mraziveho chladu, ba opovrze-
nj, k Wilt Dbabelemu zpIsobu, jakym
prchl Berlina, aniz by sc postavil k
boil "Jsme dosud prateli, ale nebu
deme nikdy vice titfz," mono cisti
mezi radky.
President Ebert jeho ministri
jsou 81 toho dobre vedomi, jakkoli Sc
pokousejf staveti Sc srdnate a vnuk-
nouti dIveru stranam vetsiny, zvla-
ste socialnfm demokratIm pravice.
Prohlasili generalnf stavku, kterou
jeSte nekolik dni pred prevratem
prohlaSoval Noske "a velezradu a
hrozil il potlaciti strojovymi puskami,
ably Sc pomocf nj dostalf zpet k Wade.
Ale nynf Sc zda, re stavka obratf Sc
jako bumerang proti tenn, kdoz il pro-
hlGsilh Stavkujici idelnfci snazf Sc
nynf zbaviti Sc pomocf stavky nejen
Kappovy diktatury, ale rovnez Nosko-
Wy vojenske policie, a zrfditi svou
vlastnf ozbrojenou straz, "rudou gar
du." Radikalnf zivly nabyvaji zvolna
ale jiste vrchu Tfzenf stavky,
heslo, vydane poprve sobotu We
Frankfurte n. M, "Odzbrojte vsecky
vojaky," naslo ozvenu Drazd 'anech,
Essenu, Stutgarte, V Ruhrskem dis
triktu a We vsech ostatnfch prumy'
slyovgch huste zalidnenych pasmech,
poyede snad "ste5nS jake v Drazd'a-
mech Ike krvavgm bojIm mezi Nosko-
vymi vojaky stavkari. S jiznfho Ne
mecka jevi Sc byti situace TAX vaz-
nou jak pro Ebertovu, TAX pro Kap'
povu vladu, re drive nez tento tyden
uplyne, podle vseho zadna mich ne
bude vesla, ma jejich mfste boise
vicka vlada povede snad osudy Ne
mecka. Jiz nyni Sc zde pravf, re No
ske Sc nevrati do Ifadu, at Sc stane
cokoli, a re president Ebert odevzda
svou resignaci jeste pred koncem ty-
dne. "Nebudeme nikdy vyjednavati 8
Kappovou vladou," mi do omrzeni We
vsech prohlasenich, ktera vydavajf
Ebert, Noske a Bauer kazdem Wy.
dani vsech casopisI jiznfho Nemecka
" techto dnech.
Frankfurt n. NJ, 16. brezna. -
Kdyz jsem sem prijel vcera rano DO
slednfm vlakem Berlina, pravi Geor-
ge Witte, americkS zpravodaj, shle-
dal jsem, re obyvatelstvo / votsko
mfstnf vlady jest naprostem od-
poru proti vojenske diktatufe, usta'
vene Berline drem. Happen jeho
baltickou brigadou. Frankfurt, jenz
byl minute soboty jevistem divokych
poulicnfch bojd mezi radikaly a vo-
jaky, kdy vseobecna stavka byla pro-
hlasena a Sest lidi zabito a pres 100
zraneno, poskytuje dnes typicky O.
braz mesta, kde ami kolo sc nehne.
AMI jedina poulicnf kara nejezdf.
vsecky tovarny a skoro vsecky OBJ
chody jsou zavreny a ttsfce zahalejf-
cich muzu prochazf sem tam po ulf-
cich, dosud pokojne, ale kterf kazdym
okamzikem mohou Sc zmeniti dravy
dav, kdyby nejake nevitane zvesti
prisly. Policie Noskovy straze, po
zuby ozbrojene, patrolujf ulice We sku-
pinach nebo ma truckach, ma nichz
jsou namontovany strojove pusky.
Frankfurter Zeitung, jediny casopis,
jenz vcera vysel, prinesl ma dvou
sloupcfch ma predni strane Gvodnfk
ga republiku a demokracii," nemz
Happily coup d'etat jest charakteriso-
van jake zlocin. privadejfcf Nemecko
poznovu tvaff tvar zkaze.
"Berlfnsti rebelanti,' pravf casopis,
'dva dny po SVEN nasilnem cinu ida
il Sc byti blize padu nezli vftezstvi."
Casopis vita jako nejlepsf zbran proti
move Wade generalnf stavky, ktere
byly prohlaseny a uvedeny cinnost.
Casopis prinasf souhrn situace v j.
nych eastech zeme, nehoz vysvfta,
re jiznf Nemecko jest cele proti Kap-
pove Wade. V Rynskem Vestfalsku
jsou tovarny zavreny mnohych
uhelnych dolech byla tezba zastave-
ma. v Hamburku presla cast vojska
ke Kappovi, a totez plati Stetfne.
President provihcie Slezska preset
patrne Ike Kappovi, ale hlavnfch
mestech stavkujf delnici do Jednoho.