Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-11-26
Novi na6rti suhacev.

"malenkosti" in We, da so "cis5i
Amerikanci" ma jugu vedno pri-
.pravljeni boriti Sc "a vpeljanje
suznosti kot so Sc nel1daj borili
"a ohranitev istega. Pobozni ocer-
'je Sc brigajajo "a civilizacijo pro
1leto malo. MIN je cato, da Sc "a
klenejo in zapeGatijo OBJ nedeljah
vsa yrata, samo cerkvena moraJo
biti ma stezaj odprta, Gledalisca,
kinematografe, drustvene veseli-
ce, cello voznja z automobile In VIA
Xxi, 0se je treba cez nedelJo zapre-
ii ali prepovedati in YES denar,
Ikaterega meni kdo V nedeljo "a
praviti, Sc mora zbirati potem V
farSki bisagi, drugace pojde civil
lizaciia k zlodju.
la delavce bo to jako l1rasno.
Yes teden delati kot zivina, nede-
lilo pa preklecati V cepl1vi, to Je
kar zeliio danaSnji bisagarjl In
Isuznjedrzci. z vlakom Sc ne DO
lmogel peljati poletnih dneh na
dezelo, ola Sc vsaj "a par ur resi-
Ivecnega dina, kinematografi bo-
do zaprti, gledaliSca tudi in dru-
go vse, samo cerkev, "dobra ma
ti", bo vabila k sebi vse, ki bodo
imeli kak dollar zepu Ce BIO to
Ikdaj sprejeto, kar nam dobrosrt-
nj gospodje obljubujejo, tedaJ bo
naslednii korak ta, da ne bo smell
oh nedeljah nihce ma cesto, ce ne
bo incl pri sebi legitimacije, ki
DO dokazovala, da je namenjen V
eerkev. Ta.ko Sc izpopolnjuje svo-
lbodo V Ameiiki.
Gee Dinwiddie Sc bahia S prohi-
Fbicijo. Kje pri zlodju je danes
prohibicija? Cd presidenta Beli
hisi pa do poslednjega vagabun-
da, vsa.k pije danes, ee lie ima de-
mar, ola plaGa in ce ga je VOLTA.
Pref smo imeli po mestih V vsa-
KEN blolul EN- salon ali Sc ne, da-
mes je salon v.vsaki prlvatnl hlsl.
Zdai ie V vsakem bloku morda- T.
ana hiSa: kateri sc ne dobi opoJ-
nth pijac. "Pijanih ljudi Sc danes
he vidi veG toliko kot pref nam
pojasnijo suhaci. Seveda, po ull-
cab jih nj vec toliko, ker salonih
so place danes drage in cato Sc
ga rajsi vsak donna "nazlampa F"
&c ga je ta.ka VOLTA in pijanost po-
TEN prespi donna. Kdor je pill
pred prohibicijo, Pile tudi danes
in ce Pile mani, je vzrok ia, ker
mora "a "pozirek placati deset-
krat wee nego je plaeal pref.
Vsak clovek, ki prelamlja de-
zene ali dlzavne zakone je V O
ceh postave kriminalec in danes
lahl1o povsem varno recemo, da Je
" ZdrHenih drzavah petmdevet-
deset odstotkov krimmalcev, Xxi
izdelujejo, prodaiajo IN kupuJelo
opojne place. Tihotapstvo Sc je
tako razvilo zadnje leto, ola so 81
nekateri napravili re miljone pre-
imozenia. Tatvine likeriev in vim
Sc vrSe. kar ma debelo vsak dan -
to SO vse sadovi prohibicije. Lesni
all1ohol je sprawl grob nekaJ
sto l.judi = hvala prohibiciji. In
vlada.? Vlada vse to jake dobre We
kot vsak drugi ali pomagatl 81 ne
more. Kako pri zlodju! farji, sod
niki, policaji in prohibicijski u
radniki sami, vse pie!
Kdor misli, da Sc ola takimi
prisiljenimi sredstvi izboljsati
svet, je norec, Xxi ne pozna nitl sa-
mega sebe. In danes Sc dobiJo be-
daIzi, ki hoceio Sc boil poseci V @
sebno svobodo ameriskega drzav-
LLAMA in ga prisiliti da bo ma edmi
prosti dan tednu l1leeal v cerkvi
in zijal V strop kot tele.
Upamo, da ina ameriske l]ud-
stvo Sc toliko razsodnosti, ola DO s
prismojenci .obracumalo ma KRAFT
|ko. Ce ne bo, tedaj nj vredno Sc
lzdai ngovoriti linen Washingtona
in Lincolna, XII sta Sc borila "a ma
rodno in osebno svobodo.
Oni, XII trdIjo, ola je svobodoml-
selno gibanje nepotrebno, imaJo V.
,,r;Snion,. ,,oroSi111 IL Washing