America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-08-28

s sAui fAllyV1SdHt kEHUAIlEi
St,e care era .bazata tcoria coli.
ss-llHllor steaafe este aparitia ac
a.Iele noua @ stea noua Cum,
DE cefDe unde9..:Q llme intrea-
lga LIN SCARE teribil !..Din nj.
snic (vizfbil ochnilui) La cea maj
lfmlncasi stea depc cerllri. Mi.
ntea omnlui statea nedumerita
S'au totul i'm lume nesigur, sa,l
trcbuie se existe ceva ce moi nil
cunoastem inca.
Cea dintfiu coneeptfe ce s'a
oferit intelectnlui cil aeest soa.
re nou a fost intunecos ,stfns,
81 s'a ciAcnit Gu altul 81 din ace-
asta cioenire s'a nasctat i,tmina
81 caldlira .Formularea 81 susti-
nerea teoriei grRivitatiei unive-
srsale a fost Ipr0fund infiuentata
ale aceasta Mee. Tot asemenea ts
Fnria llndulara a lumini fost in
Faientata de aceastii idee. 81 lar
anschim|b ,tcoria colisihnilor ste
lare primit support della aceste
dcorli. Dar aceasta fOst 1ntr 'un
.tllnp cind legea induetiei mis-
scarca elicala a anchor ,actica J,
nnatenismnl ,trapelia ,relatiunea
Fdintre mediu 81 mateni ,relatlu-
nea dintre perpetuare 81 repre-
sentar 81 inertia, etc. nu au fost
scunoscutc .Asemenea lipsit q
conceptia despre atrgaere, re-
sspingere viata, memori sieredi-
Htate.
Teoria. colisiunilor stelare Q ne
gata din urmatoarcle puncte de
vedere
1 Nh are baze.
,Inhata ce teoria gravitatici
-alnivcrsale 81 teoria undulara .
hummer ,cad, necesarmente tire \
Nbue sc cada 81 teoria colisiumilor
'stelare Daca teoria colisiunIlcr
stelare voicSte sa sc maj sustina
de sigur ii trebuiesc formulate
alte haze, dar accasta inse mt
sSe va pntea face.
2. Este ilogica.
Daca lin SCARE sc Stinge 81 e
neceSar a sc ci0cni cu altul spre
a reveni la viata, aturci de siga-
r 81 acesti dol sori, ac,an impre-
.unati vor avea tot aceasi soarte.
Ell wOr forEla o nebula pentra
scit-va timp, apoi vor straluci pc
Ger ca un SCARE pentru alt timp
III In nrnla Sc vor stange 81 va fi
siaccesar sc reciocni .cu un al
freilea soare pentru a reveni la
TNiata. 'Dupa aceasta far vor a.
,vea acclasi Joe 81 vor necesita
a sc ciocni- din nou scu un al pa.
.trilea SCARE, apoi Gu un al Gin
cilea, al saselea 81 asa mai depa-
rte pima cind ,.o.l sorii din uni
vers wor deveni sillgura gra-
madalDar dece nu asa? La acc
.asta MI e obiceiu a sc raspunde.
Cea ce Obiceiu !. sc spune ell
ca aceasta searte de sigur Sc va
ihtampla. Numai timpul Sc treca.
I'm anumit numar de milioane
tle ami 81 aceasta soarte de 81
CUR ne wa aj,lnge. Toti sorii dir
.spatiu de sigur vor forma unul
singur. sMassa care Wa aveaaee-
iasi soartestin|gerea 81 mpartea.
Dcci ca mai fundamentals baza
pentru aceasta timp. Timp de-
stul 81 resaltatuls e sigur. Oar
timpul e atit de lung in cit nu-
mai din trecut li-se pOatc ida tot
:ce doresc.' Timpul este tot de "a
calitate 81 aceasta Sntfmplare nu |
1poate avea afinitate speciala
Igsentru viitor. Deci lie dam dir,
frecut. lie oferim cit doresc, pin
4 ce nu mai doresc, pima ee ii oh
0sim 81 in restanta vom avea ill.,
imaginabil de unuN. 81 tot.asi soa
rtes prezisa nu s'a amplinit. Ne.
veraoit9tea acestei teorii este +
carte aparenta. M Sc intentio-
neaza Sc zice ca dol sori dupa
!ee s'au ciocnit odata Sc desfa,
81 sc ciocnesc din noui
!. 3. Nafura materiei este altcnm
Rrecnm aposcle. (atosmii) unei
materii nu Sc pot compresa apre
lolaatS Zen limitatic) tot asa 81
beposclc (totalitatea unni sisten
solar este Q lcpOsa) mn Sc pot CD
srnrrcsa spre olalta, 81 Gu mutt
mai putin p0sibila colisiinea.