Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-11

kirke underviste han sine Clever i Troen.
En- Mengde str6mmede til disse belerende
Timer, fremfor ale Byens evangeliske Pradikant
Johannes Rough.
Denne talte med de NEST indflydelsesrige
Mand ON, at Knox burde blive Predikant. De
var enige med ham og trengte flere Gange ind
paa Knox.
Men han syarede stadig oJeg vii like trenge
mig frem, hvor Gud like har sendt mig
Dette havde varet nogen It'd. Da skete der
en- Dag, mems Rough predikede, noget meget mar-
keligt.
Rough br6d nemlig af midi sin Pradiken og
sagde til den intet anende Knox, der sad blandt
Tilh9rerne
u Guds og hans Sons Jesu Kirsti Navn og j
ale deres Navn, som her er forsamlede, forma-
ner jeg dig til like langere at undslaa dig for
at overtage Ell Pradikants helige Kald. Du skal
~overtage dette Embede af Kerlighed til Guds
ERE og hans RIGGS Tilkommelse, og da vii Guds
Made mere og mere forherlige sig paa dig. Og-
saa jeg beder dig ON at wise mig denne broderli-
&c Kerlighedstjeneste, thi jeg er nar we'd at seq
ne under Byrden af alt Diet, der paahviler mig
Derpaa vendte Rough sig til Menigheden og
spurgte: ,,Er dette Kald like stemmende med
elders Willie, og er DIET like ogsaa eft af elders In
d~erligste 0nsker?'
oJo,' svarede den forsamlede M@ngde stort
Alyor, ,,det synes os godt saaledes.
Knox bley ganske overvaldet af denne uimod-
staaelige 0pfordring. Han rejste sig og Wide tale.
Men Graaden kvalte hans Stemme. Han ilede nd
og lukkede sig indie paa sit Yerelse.
| nogle Dage saa man ham slet like. Han laa
paa sit Ansigt fer Gud. Han syntes selv ganske
uskikket til Diet hqje Kald. Men da han endelig
viste sig, var han rede til at overtage Gerningen
som Roughs Medarbejder.
Og der var nok at gore st. Andrews. Blandt
de h@jlarde var der mango, der var fjendske mod
,den nye IApre." De disputerede imod den, og
Rough havde like altid havt let we'd at klare
sig, men Knox var baade lerdere og h~urtigere
i Tankegangen. Hans Ord fGjede sig let og villigt
efter hans Tanke. Han forstod at hugge igennem
allie Modstandernes Spidsfindigheder og drew dem
saaledes til Vpgs, at Diet like varede lange, linden
de var nodte til at opgive denne Kampmaade.
Smart fandt de dog ct nyt Vaaben. Medens
Knox til at begynde med havde kunnet pr9dike,
saa ofte han Wide, kunde han nu pludselig like
komme til. Den enc efter den anden af de lar-
de Modstandere havde paa cen Gang faaet Trang
til at pradike, saa at Kirken var optaget nesten
hver S9ndag. Og disse Predikanter rettede sig eff
ter Tidens Fordringer. Deres Predikener var Diet
NEST mulige eyangeliske. Knox MATTE saa pradi-
Ike paa S9gnedage. Han udtalte en- af disse Uge-
dagspr9dikener: ,Det gleder mig, at Kristus dog
oliver %pradiket, og at man har holdt op med Of
fentlig at l@re lige silk imod Sandheden. Skull
de der virkelig indsnige sig noget af den gamle
Surdejg, beder jeg eder vente med at tage Shilling
dertil, indtil | ogsaa har hort mig
| Lobet af faa Maander vandt Knox like blot
Fpstningens Garrison, men ogsaa Ell stor Del al
Stadens Indbyggero for Eyangeliet. For forste
Gang fejredes nu Nadveren efter deres egen Over
bevisning ON den rette Nydelse, idet Legfolk fix
baade Brodet og Vinen.
John Knox var en- ildfuld Predikant. Han
havde en- forunderlig Veltalenhed. We'd sin ub@n-
dige Voldsomhed rev den allie med sig. Hans Vii
lie var ub9jelig, og Menneskefrygt kendte han
like. Der var noget af Diet samme over ham som
tie ogsaa ofte Diet samme kraftige Sprog som de.
Han gledede sig over Menighedens Vakst, men
hayde ogsaa ofte Anledning til Sorg, naar Raahe,
den br9d frem, og der blev ovet Void og Uretfer-
dighed af Soldaterne, thi de haarde Halse var
endnu like bpjede, og den gamle Natur brGd ofte
frem hele sin Kraft.
Kardinal Beatons bod skulde havnes, og de
evangeliskes Fremgang %standses, mente Frankrig
Den skotske Enkedronning Marie af Guise,
som var franskfodt og gerne Wide regere sin Ill
lie Datters Navn, hayde vel ogsaa sin Hand med
i Spillet.
En- fransk Flaade med Belejrings-Materie og
Landgangstropper ON Bord viste sig Juni 1547
nd for st. Andrews, og Byen blew belejret baade
fra S9siden og fra Landsiden. Rough havde for
Belejringen set Lejlighed til at flygte til Eng