davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Bogalusa enterprise and American. (Bogalusa, La.) 1918-19??, 1920-06-24

This corporation may De hquldateu
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
REvOLTA IN GUATEMALA

MEXICO CITY, 4 Aprilie. =
ziarele locale publica stiri alar.
mante din repubiea Guatemala,
care spun ca un regim de teroare
domneste acolo. -,
Suite de arestarF sc fac zilnic.
Tn mare nulnar de studenti car;
favorizeaza unirea celor cinci re
publici din America Centrala al
fost arestati din ordinul preSedin.
telui Cabrera.
Sc raporteaza ca foarte multi
au fost executati in inehisOare. Tn
numar de revolte ce s'au facut
prin oraSele mai mici au cauzat
foarte multc cazuri mortale.
In Quctzaltenango, .un centru
important pcntru comerclul d.
cafea, trupelc au tras focuri asu.
pra manifestation, ranind 81 Q.
morind suite de persoane.
La San Jose, un port pacific
luptele intre popor 81 trupe a ii
nut mai multe ore.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
Rovo|te in ITIanda,

BELFAST, 5 Aprilie. - Gu toa
tie ca nu s'a produs rcvolta &C.
nerala in ziua de PaSti = dupa
cum Sc astepta tulburari 81 a.
tacuri 'au dat, in acelaSi timp, a.
supra casarmelor de polite 81 asu-
pra edificiurilor guvernului, ia
cind conditiilc fl foartc sinistrc.
Sasesprezece birouri unde Sc
stringea darea de la popor au fost
distruse, lar recordurile au fost
puse pc foe.
Treizeci 81 cinci de atacuri an
dat asupra cladirilor politiei, spun
oficialitatile.
Distrugerca rccordurilor pentru
dare este numai un rau pentrn
insurgenti pentru ca costul recor-
durilor Va ii adaugat la darca
pc care va trebui acestia sa 0
.plateasca.
Sim Fcin-erii all pus foe la mai
multe cladiri de lie guvernului,
Iinsa au fost stinse inainte de a
cauza pagube mari. Firele de te-
lefon 81 .tclcgraf au fost taiate.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
CRIZA DIN DANEMARCA A
PROAPE TRECUTA.

COPENHAGA. 5 Aprilie. :.
Criza politica din Danemarca, Cd
re a fost precipitata de dcmisia
fortata de reggie Christian a Gu
binctului premierului Zahle, in Il
parenta pare ca trccut, GU toa.
to ca ici-colo Sc intimpla cite .
iSbucnirc de rcvoIta.
In Copenhaga ordinea fosi
restabilita, in urma isbucnirii dc
ieri cind multimea inceput sc
faca demonstrate radicalc. In pia.
ia Operei politia fost ataca:a
Gu pictrii. A urmat o lupta gene
rala. Unsprezece persoanc au fost
duse la spital. Observatorii va.l
in accasta situate yictorie pen
tru socialist 81 democrati, decla
rlnd ca amenintarea ell greva
nerala a facut pc rege a ceda La
toate ccrerile accstora, intrc care
81 formarea unui ministru libral
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
fEanta va Ocupa orase gernlale
Foch gaia a ocupa Frankfort daCa Ger
manii COntinua Sc inainteze in Ruhr.
ALTE DOUA DIvIZII PREGATITE A OCUPA DARN
STADT, HOMBURG 81 HANNAH, DACA GERMANIA NU
Sc sUPUNE IMEDIAT TRATATULUI DE PACE.

este ca Vineri seara Herr Mayer a
inStiintat pc Millerand ca inainta-
rea trupelor regulate germane in
districtul Ruhr "a facut datorita
.unei neintelegcri pc care guvernul
german regreta.
Accasta declaratie fost facuta
intro nota formala 81 Sc potrivcste
Gu declaratia facuta de secretarul
ministrului de extcrnc Won Hanicl,
insarcinatul ell afacerile franceze
la Berlin.
Teri tirziu Herr Gocppcrt, seful
delegated germane la Paris, in-
stiintat pc Millerand ca trupelc
germane inainteaza sub Ordinul di-
rect din Berlin 81 ca guvernul ger
man Isl ia toata responsibilities.
Dupa accia ccrut lui Millerand sc
aStcpte pima cind sc va afla in ia
ia unui fapt 1ndeplinit.
Raspunsul lui Millerand a fost
o nota aspra in care arata falsita-
tea guvernului german, 1nstiintin-
|du-i ca au comis un act de ostilita-
te, trimitlnd trupe fara a primi
permisia aliatilor 81 lea spus ca
decisia pc care va lua guvernul
francez Ii Sc va face cunoscut mai
| tirziu.
O ora mai tirziu, a avut con.
vorbire ell Maresuhll Focll. Deci
Isia luata a fost ca planul rccoman'
dat de Foch sa fie dus la indeplini.
re, 81 acest plan prevede ocuparca
la patru orasc germane.
Dupa cum vad francezii situatia
acum G ell totul dcoscbit de ceea-ct
a fost pima acum. Acum numai cs
| te chcstia cu districtul Ruhr, ci in
tregul tratat in balanta.
! Gcrmania fortat Franta ca 81
intre in actiunc, crczind ca greu
ca ca singura sd ia decisiune, de
ci intentia Francezilor este a arata
determinarea lor.
Scopul gllvernului francez este i;
forta retragerea trupelor german'
din districtul Ruhr, dupa aceia +;
stabili forta intcraliata care S;
pazeasca ordinea 81 sc asigur
transportarca de carbuni Frantei
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
FRANTA F HOTARITA SA-SI APE
RE SINGURA INTERESELE Fl.
AImatck gcranc din dstEtl Ruhr shiga Trdsea kasdu|

PARIS, 5 Aprilie. Ocuparea
orasclor gcrmanc din districtul
Ruhr dc catre trupclc franceze ca
o garantie ca trupele germanc carl
all intrat in IONA neutra, violind
tratatul della Versailles, vor ii re-
trasc, MI sc va inccpe inaintc de Z
Aprilic, s'a afirmat astazi aici i'll
ccrcurile oficioase..
Aceasta dccisiune "a luat intr q
conferinta intre Millcrand 81 Gen.
Foch.
Fruntasii francezi au decis ca
|trupele franceze sd nu fie trimise
in orase ocupate de trupe germanc,
|nici i'll acele districtc din valea
Rnhr in carl au patruns trupe teu-
tone, ca sd le curete de comunistii
REVOLUTIONARY.
+. clar Cd Franta, nu are inten-
Itiunea sd rischeze 0 posibila ciocni-
re intrc trupcle sale cu trupele lie
Reichswehr.
Reprczcntntii Engliterci au ex
)plicat All lui Millcrand ca intirzie
rca raspunsului Marei Britanii |;
comulicarca franceza ca Franta
hotarita sa ocupe anumite orast
din IONA ncutrala Sc datoreste fap
tulni, ca cea mai mare parte dill
membrii guvernului au fost afar;
din oras cu prilejul sarbatorilor d,
lPasti.
Sc zice ca trupele germane au 0
cupat Homburg, Dortmnnd 81 Rec
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
MOARTEA LUZ HARALAMB G
LECCA.

Dupa suferinta indelungata
a incctat din viata ieri la orele
II Haralamb G. Lecca.
Poet, autor dramatic, director
de teatru, actor. Haralamb Lecca
a fost una din energiilc miscarii
culturale rominesti din ultimele
doua decent.
Piesele lui: Suprema forta, Gil
nil, Casta-Diva, Jucatorii de carti
Isl Cancer la inima all facut multa
.vremc succesul repcrtorului orig;-
nal modern al tcatrelor noastre
rationale.
Volumele sale de versuri sunt
81 astaZi cetite cu tot caracterul
lor de un romantism care III mai
9 la moda. Schitele sale de o eau
sticitate intensa, dcsvaluie un colt
amuzant, dar dureros al moravu-
rilor noastrc.
Inmormintarca ramaSitclor pa
mintcsti ale lui Haralamb G. Le-
cca va avea loc milne dupa a.
meazi. Cortcgiul va porni la orele
3 p. m. de la locuinta defunctului
din strada Slyenir No. 8 (prill
strada Romana).
(,,Renasterea ROM IA Martie)
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05

klinghausen.
Telegramele zic ca trupele ger
name cinta: ,,Hoch de KAISER.
DR.. Wilhelm Won Mayer, insarci-
natul dc afaceri al Gcrmaniei in
Paris, All TRIMS note guvernului
cnglez 81 American, facind APPEL la
influenza guvernelor respective i'm
potriva masurilor carl ar pune Ger
mania in pozitiune de a Fl refuzata
sd trimita trupe in districtul Ruhr.
Millerand 81 notificat guverncle
aliate dcspre intcntiunilc Frantci
81 a cerut cooperarea lor. In ori &c
caz el facut cunoscut Cd Franta
a decis definitiv de urma calca ei
81 pregatita so urmeze fara con
siderare- la atitudinea cclor l'altt
puteri aliate sau Statele Unite.
B U L E T I N.
PARIS, 5 Aprilie. = Minis.
terul afacerilor streine q fost
informal CD miscarea trupelol
'germane in districtul Ruhr 8
continual astazi.
Ministerul afacerilor streins
|zice CD pima Ia orele z p. m. noal
tea trecuta o trupa teutona d
40, 900 oameni a intrat in zons
neutra. Aceasta trupa, q fos'
estimate, ca coprinde doua trei
mi din fortele generalului Vol
Waiter, concentrate sa Sc rlis
te lmpotriva commission dil
'Westfalia.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
ISBfNDA DEMoCRATIL0R
fMPOTRIVA REGELUI.

COPENHAGA, ) Aprilie. = Ca
binctul Liebe demisionat. Regelc
a chemat pc Friis, insarcinindu-l
Gu formarea unlli nou minister 81
greva genarala care ameninta, Sc
crede ca va ii conference.-the.
Ca o concesillnc aditionala CO
muniStilor "a anuntat ca s'a acor-
dat amnestie gcperala tuturor a.
cuzatilor politici.
Desfasurarile aceste sc considc-
ra ca victorie distincta pentru
Democrat, III urnla dcmonstratiu-
nei de Simbata 81 de chemarca con
silierilor orasului de regc ca sd I
ceara inlaturarea greyei.
Delnisia cabinetulni Liebe a fost
Iceruta de rege.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
ROSII AU FOSTRES-
P|NSI De POL0NEzI

VARSONIA, } Aprilic. - Sc
raportcaza ca in lungul riului
Slutzk polonczii au cistigat uncle
succese, unde un atac ,bolSevist Z;
fost rcspins Fortelc Generalului
Litowski au capturat 800 de bo!.
scvisti, patru tunuri 81 multa mu-
Mite 81 alt material de razboiu.
Rosii au atacat in tinutul mo-
cirlos din rcgiunea Slaweczna, ca
re g la sud-vest dc Morhyz. Intr .
lupta care tnut toata ziua, bo'.
sevistii au fost impinsi sprc ra-
sarit.
Pc fronul de nord in regiunea
laculuf Woron, care la sud de
riul Dvina, rosii all dat un alt
atac. Lupta aci continual.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
fNTfMPLARI IGNORATE in A.
MERICA.

L de mirat Gu clta uSurinta o.
PIMA publica ignoreaza lntlmpla-
rile din Ungaria. Nu numai pen
tru ca guvernul prezent al ace
lei nenorocite tari a inaugural
un regim de teroare comparable
numai Gu cea mai rea perioda a
Tarismului orr ororilor turcesti
in Armenia. NJ numai pcntru ca
sub dictatura amiralului Horthy,
care acum a aruncat maSca ,,ca-
binetului de coalitia'' a lui HUI
szar-Friedrich, Ungaria este see
ma uciderii 81 tortured la suite de
| Evrei inocenti, unei persecutii
fara seaman, a liberalilor, a IL
nei veritabile Inchizitii Sfinte, ca
re calca sub calciiul eli orr ce
| scinteie de liberia vorbire orr o.
| pinie, 81 recurgerea la distruge-
rea de biblioteci intregi.
Cit de revoltatoare sunt aceste
- ori ar rebui sd fie = pentru
sentimental umanitar American,
persoane Gu yederi scurte, un
I ,,Americanism4 1nsular poate vd
argumenta ca aceste sunt chestii
domesticc cc privesc numai I'm
garia, 81 nu afecerea Americei
Bunele persoane care prlvesc asst
fel, uita lectlunea puscaturli de
| pistol, care in % Iunie 1914 a
sfilsit viata unui Archiduce Au-
striac 81 a pornit eel mai mare
razboiu din lume. Gu sase ami
inainte nici un American dintr D
mie II a banuit ca politica dome
stica Austro-Ungariei va origi-
an un conflict European in care
viata a mai mutt de doua milioa-
he de Americana, prosperitatca 81
fericlrea poporului American, G.
rau sd fie sacrificate. La fel, te
roarea alba din Ungaria, daca "a
Fl lasata in pace. Inevitable va re-
zulta in alta eXplozie in Sud-Os-
tul Europci, 81 inca odata Va ii
pusa in cumpana pacea 81 siguran
ia Amcricei.
| Inainte de arata compllcatll-
lie internationale ale Terorismu-
lul Alb unguresc, este necesar Cd
Sc privim i'll fuga la posomoritcle
rczultate din Ungaria, pentru ca
Ipolitica domcstica furnizeaza ce-
lie mai bunc doyezi despre psico-
logia fruntasilor eli.
| Guvernul prezent al Ungariei
este baZat pc asa numita armata
Rationale a amiralului Horthy,
un Otter din fosta flota a Aus
tro-Ungarici care sa distins in
razboiul lumii. Nucleul acestei ar
mate rationale este formal dc un
numar de unitati organizate de
ofiteri contra-revolutionari, fosti
ofitcri in armata imperiala, or.
ganizate in dosul liniei de demar-
catic sirbesti 81 romincsti, pc cind
Bella Khun Sc afla la putere in
! Budapcsta. Dupa rasturnarea CO.
munistilor, accstor unitati nu Ii
"a permis de comanda francczi
ca Sc intre in Budapcsta, atunci
ocupata Gle Romini. In loc, eli au
trecut in tinutul trans-dunarean
unde numarul lor a fost MART
de alte corpuri de yoluntari re
! crutate de tineri ofiteri aristo,
craft. Toate aceste unitati au fost
pusc sub comanda amiralulul
Horthy, care STA infipt cartierul
: la Si0fok, un resort balncar lin
ga lacul Balaton.
, Pc cind partea principala a
cestei armate ramasa la Siofok
| asteptind plecarea Rominilor dill
Budapesta, un nuanar de detasa
!. 'mentc, conduse aproape lumai d,
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05

nobili: contele Eszterhazy, Szeche
ny, Way 81 Salm, baronii Pronay,
Pongratz 81 Nopcsa, si-au luat
munca de curati tara de comu-
nisti 81 simpatizatori Gu comu-
nistii. Va sd zica, aceasta era
pretextul Official care degene-
rat in omorirea in masse a Evrei-
lor, cum nu S a mai intimplat din
'1vul Mediu in nici tara din T.
uropa, la vest de Russia. I'm deta-
Sament, condus de un tinar Off
ter nobil intra intro comuna 81
punea pc Evrei in sir. Atunci, in
uncle cazuri, nenorocitii erau I'M
tpuscati, loviti GU baioneta orr
spinzurati, fara nici un prelimi-
mar, in alte cazuri Sc da ,,exem-
pie" numai Gu citiva, restul fl
ind lasat sa fie rescumparat pc
bani grei orr spre a Fl biciuiti.
Uncle victime erau fortunate pi-
na la moarte In toate cazurile
casele Evreilor erau secatuite, 81
ofiterii din familii mobile, luau
partea leului din prazi. Pima
chiar 81 corpurile victimelor G.
rau dcspoiate
Arbeiter Zeitung din Viena,
un ziar de malta considerable, or
ganul anti-bolsevist al drcptei
social-democratilor, recordat
| dupa marturisirile martorilor
oculari cd banda Alba care
opereaza in vcstul Ungariei
asasinat douazeci 81 cinci de G.
vrel intr 'un mic sat numit Mar
czali. Noua au fost executati la
Lengyeltoti, opt la Csurgo, pa
tru la Fonyod. Atrocitatile de ne
deserts au fost comise la Simon
torny, Dunafoldvar, Paks, Janos-
haza, Czelldomolk 81 in alte
part
Tn grup de A. continind la fel
citeva persoane, banuiti ca SIM
patizatori socialist (nu bolsevi-
stiD, au fost luati din satele din
apropiere de catra ofiteri 81 dust
intr,o o padure, afara din lagarui
amiralului Horthy din Siofon.
Prisonierii au fost intiiu siliti
Ca sa-si sapc mormintul. Find
aceasta gaia, companie de sol
dat, armati GU cutie de transee,
"A fost slobozita asupra lor. Numai
dol au ramas ell viata. Accsti dol
raniti grav, all fost ingropati de
VII, Gu celealte patruzeci de ca
davre.
Aceasta intlmplare fost spu-
sa de un sergent din vechea ar
mata, ell numcle Stefan Hayden,
care fost pus ca temnicer de ca
ira Capitanul Freisberger, care
avea grija de inchisoarea de In
s'iofok. Dupa ce a vazut ororuri
!. de nedescris, Hayden s'a dcsgus-
tat de acest post 81 a cerut sd H.,
cllbcrat. Freisberger la spus cd
, ,,Stie prca mutt ca sc fie lasat VIII
Sd paraseasca lagarul' dupa a.
ccia a fost aruncat intro celula
find amenintat Gu eXccutia. A.
jutat de sofia lui, ell a putut SC
flIga la Budapesta, de undc q
fugit, prin ajutorul unui Otter
Cehoslovac, la Praga. Aci STA po-
, vestit experienta, ziarelor. Intr o
cclula la SiofokLel vazut fnrt q
noapte cum OPT barbati au fost
tintuiti in perete, lar trcizeci 81
: dol zaceau jos, injunghiati. La
fel a spus cum fost slit ca Sc
aslste, intr'un loc numit Csibe-
tclep, la uciderea Ia treizcci 81
sase de prisonieri. Baionetele ],
: rau intrebuintate ca Sc sfirseasca
, cu acesti nenorociti a caror cor
q puri all fost jefuite de tot &c
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
.UN APARATOR Al.
CAUzEI NOASTRE.

Simbata dupa amcazi Prof.
Charles [ .,son Clark, fost profc-
sor la academic Americana din
Roma, tinut o intercsanta con-
ferinta, in sala de conferinte de
la Adelbert College, un dcsparta-
mint al universitatii Western Re-
zcrve. Subiectul tratat era Arta
81 Architecture Romi11a. illsa &c
era mai interesant pentru ca
era dc actualitate era partea
cuvlntarii lui i'll care atingea con
ditiilc din Rominia in prezcnt.
Gu ajutorul unor filme arata
tlnutul devastat dc hoardele Hu.
nilor, carl au lasat in urma lor
numai pustiu 81 jale, cum au rui
nat totul, case, poduri, cal ferate,
pc linga faptul ca au despoiat ia
ra de tot ce putea ii de ceva TO-
los. Gu toate acestea Rominia q
lnceput munca de reconsruire, a
facut cum putut, fara ajutor
extern 81 char in fata unor dus-
manii manifestate din partea u
nor prieteni al nostrii.
Caile feratc romine, care, din
tre mijloacele de communicated orr
artera comerciului, au fost mai
gray lovite, 81 care sunt de cea
mai mare necesitate la reconstrui-
fea tarii, opereaza asa cum pot,
81 din putinul ce mai ramas ne
luat de dusman, Rom1nia face fata
nevollor, asa cum poate, fara a.
jutorlll nimanui.
Ar ii cuminte, 81 char e in in
teresul marilor puteri, spune u
Clark. ca rse ajute Rominiei es
La suprafata cit mai curind, pen
trU ca ca va forma o bariera con
ira idcilor anarchice care vim din
spre nord cautindu-si drum sprs
occidental Europei, la fel pril
intarlrea Rominiei hegemonia ger.
mana 81 ingilnfarea ungureasca
| Sc vor potoli.
STA epxrimat d. Clark parerea
de rau, ca Crlcea Rosie A~meri
cana s'a retras prea curind dir
Rominia. Laslnd munca grea il
spatele Crucci Rosie Romina, ca
re natural nu are fonduri destu
de mari ca Sd duca aceasta opers
nobiIa la rezultatul dorit de toti
Gu toate aceste, spune d. Clark
Crucca Rosie Rolnina a recruta
oameni din toate clasele sociale
81 ell toti muncesc conStiincio
ca sc amelioreze sufcrintele celol
ncpastuiti.
Joi dupa amcazi d. Clark a ii
nut confcrinta in Muzeul Artc
lor din Cleveland, dcspre cele G,
a vorbit aci, dam in numarul d
milne, in englezeste, mica dar'
de seama, rugind cctitorii nostr
a da americanilor sc vada ce spu
ne un Prof. American dcspre Ro
minia 81 poporul Romin.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05

(Continuare pc pag. 81
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
PROHIBITIA A 1MPUTINAT
NEBUNII.

Legca prohibited a redus nu-
marul ncbunilor carl sc inter
nau in fie care an in Asilele de
Ncbuni al Statului, a declarat
All c. 0. Darke, la Probate
Court din Cleveland.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05


francez dccis ca sd ocupe cu tru-
pc franceze orasele Frankfort,
Darmstadt, Homburg 81 Hannah
prccum 81 vecinatatea de pc malul
drcpt al Rinului ca masura re-
presala pentru invazia bazinulul
Ruhr, cunoscut ca Zona neutrala,
care a fost invadata de trupele gu
vcrnului german, fapt ce constitute
violarea tratatului della Versailles.
S'a spus sem-oficial ca aceasta
oc,lpatic sc fie aSteptata din mo-
mcnt in moment.
Premierul Millerand instiintat
pc guvcrncle aliate 81 associate de a
ccasta decisiune 81 lea cerut ca sa
participe la aceasta operate. Insa
sc spunc ca guvcrnul francez, nu
va aStcpta ca aceasta chestie sa fie
pusa la dcsbateri, 81 pregatit ca
singur sd duca la indeplinirc dcci-
siunea, daca e nccesar.
Ministrul de razboi franccz, la
sfatul MareSalului Foch, sc spune
Cd a dat ordin Generalului Degou-
cite, care comanda armata france
"a dc pc Rim, ca sa pregateasca ime-
dat doua divizii spre a fl gaia a
inainta la ori ce moment. Daca s'a
dat acest ordin ori nu, G un secret
binc pazit.
Circulan svonuri ascara in Paris
ca Frankfort dcja este ocupat. Mi
nistrul dc riizboi rcfuza sd dea vre
III comunicat, dcci posibil ca aces
tc svonuri stunt premature.
Aparc sigur ca numai prom
ta 81 imediata actiune din partea
guvcrnului german, 81 0 supunere
Il trupclor carl inainteaZa in dis
trictul Ruhr, poate parven inain-
tarca Francezilor in Gcrmana. Sc
crcdc in general ca ordinul Gle in
aintare va Fl dat milne.
in accst timp ministrul de exter-
ne raporteaza ca trupele germanc
inainteaza Gu iutcala i'll acest dis
trict, lar lucratorii sc conccntreaza
da luptc in apropicre de Dusscl-
dorf.
Herr Gueppcrt vizitat pc Mil
lerand dindui doua copii a unci
note, una adrcsata lui ca preScdin-
tc al confcrintci, lar una ca pre-
micr al Frantci.
In accasta nota guvcrnll german
sp,lnc ca facut accasta numai ca
sd rcstabileasca ordinea, 81 ca Fran
ia da prea mare importanta aces
tel actiuni. Millcrand a raspuns ca
parcrca lui alta.
Este evident ca gcrmanii grabesc
ga sd silcasca pc lucratorii armati
ccda cit mai mutt inaintc de d
inccpc Francczii sd inaintcze, asa
casa poata spune~ ca sc retrag ime-
dat, deci I'LL este nccesar de ocu-
patia Francezilor.
Gu toate acestc schimbari, 81 il
fata duplicitatci gcrmanc, avind in
vedcrc opinia publica franceza, pa
re foarte sigur ca Francezii vor ia
&c noui ocupatii spre a convingt
Germania ca Franta decisa in
forta tratatul de pace.
In comunicatul dat All dimineati
de ministrul de externe franccz 81
spune:
,,Masurilc militare pc carl gu
vernul francez vrea ca sa lie ia, al
ca scop fortarea Germanici ca S;
rcspecte Art. AZ 81 A din tratatu
lie pace, care oprcste ca Germani
sd intre in zona de cincizeci de kilo
metri spre rasarit dc Rim
Il dificil a exagera efectul situa
tiei produsa in opinia publica fran
ceza.
Duplicitatea guvcrnului german
de trimite trnpe in districtn
Ruhr incitat Franta, solidarizin
do Gu prcmierul Millerand att d
multi, III cit daca Millerand ar d
indarat acum, foarte sigur ca i
cur1nd nu va mai fl premier.
&c a incitat pc Franta mai nul
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-05
|ORC|A ALBA" DIN UNCAR|A--
|DA NASTERE UNU| ALT REzb0|.
De: EUGENE S. BEGGER.

Nod: In No de Simbdd al arului reprodus
co dupd revista Dearborn Indpenden All
face lumnd sdlor din Ungara
Uadd yultura' ungureSacd
si lui Arpad.
The Chesterfield advertiser. [volume] (Chesterfield C.H., S.C.) 1884-1978, 1920-03-18
"A SPLENDID TONIC "
Says Kixson Lady Who, On Doc
tors Advice, Took Caydui
And Is Now Well.

Hixson, Tenn.-"About 10 years ago
] was..." says Mrs. j. B. Qadd, of
this place. ~ suffered with a pain in
my left side. could not sleep at night
with this pain. always In the left
side...
My doctor told me to use Cardui. 7
took one bottle. which helped mo and
after my baby came, was stronger
and better, but the pain was still
there.
at first let 1t 90, but began to get
weak and I'm a rundown condition.
30 | decided to try some more Cardui.
which | did.
This last Cardul which I took made
me much better. In fact, cured me. II
has been number OF years, still I
have no return OF this trouble.
feel 1t was Cardui that cured mo
and | recommend It as a splendid fe.
male tonic"
Don't allow yourself to become
weak and rundown from womanIv
troubles. Take Cardui. 1t should sure.
iy help you. as 1t has so many thou.
sands OF other women in the past 40
years. Headache. backache, sideacbe
nervousness. sleeplessness, tired-out
feeiing. are all signs Of womanly trou.
bic. Other women get relief by taking
CsrduL Why not your All druggists.
NC113