America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-01-15
.DUPA SEMNAREA TRATA-
TULU|> DIN ST. GERMAN.

sd pfoblcmele romincSti M sumt
inca rczolvate toate Milne Sc vor
dlscuta = daca cumva consiit;l
suprem revine la metoade noui
- frontierele noastrc sprc Tn
garla. Dupa hotarlrie legate Il
conferlnta pima acuna, frontier
lie noastre sunt departc de pune
telc indicate in tratatul din 1916.
All, END delegatia americana M
mai are rolul sau de alta data.
putem sd scOatem din noI ace,t
tratat 81 de s'ar intimpia Sd r.
nuntam i'm mod dcfinitiv la a
ccst tratat, rcctficarile earl Sc
lmpun. trebucsc rcclamatc impr-
rios. Cererile nOastre nu sunt In
splrate de spiritul imperialist pn
care nil atribuiesc toti nataraii
carl nu ne cunosc 81 carora lc
mai usor sa rezolvc problema az
virllndu-ne accst calificativ ig-
nobil pc care il rcspingem cu
SERBIA, ci numai din dorinta d
dreptate, dreptate facuta Sirbilor
fara multa precupetirc.
Dupa hotarul vcstic 81 norl-
vestic al Transilvaniei. vom mai
avea de rezolvat in fol.ma chestiu-
nea Basarabiei care rczolvata
in fapt: apoi chestnut economice
81 financiare carl Ger din partca
allatilor nostri gesturi de reald
prietenie.
Banatul msa Mise pare perdut.
Acolo s'au aseat Sirbii 81 orr carl
ar ii interventiile 81 presiunile
diplomatice earl $ ar produce. 81
tuatla nu Sc maj poatc schimba
Hotarul de All Mise pare dcfiui-
~ ulii Hcioio ocllt. 81 rama ttA
mai adinca de care suferr trr1pul
rominesc va Fl aceasta.
Din punct de vedere mill II
moi nu ptuem intinde Si'bilor .
nina prieteneasea de cit de pe
malurile Dunarci 81 Tisei. Din
punct de vederc economic 81
mai gray. Fiecare bob de gria
sau de porumb rominesc. ficrare
trunchiu de arbore pc pamint
romInesc de mimi rominesti. fie-
care bucata de fer extrasa din
sOlul Banatului nu Sc va Seurpa
sprc drllmurilc intrebuintarei sa-
lc fara sd plateasca tribut dive
sclor companii de navigate. sau
altele stabilize in punga pc care
constitute Torontalul fata Gc
Banatul intreg 81 care sta deschi-
sd sprc a inghiti fatalmente o
parte din produsul solului sau bra
tclor din Banat.
Companiilc accstea vor fl SIR
bcSti. americana, vor putea Fl err
gleZe. italicnc sau frantlzesti;
cOnvlngerea noastra cd vor +
mai Gil scama gcrmanc, austriace
81 unguresti; dar he grcu sd era
dem, ba he char imposibi 81
crcdem cd vor Fl vre-odaia con
cesionate intreprinderilor romi-
nesti.
81 problema care Sc pune G
mai ingrijitoare deceit ne-o putcm
inchipui. In cautarea une sol,-
tluni, care nu poate ii razboiul,
fiindca Rominii nu trebue sd faca
razboiu poporului sirb, aliatul Sd
de pima Teri, nu Sc arata posibiia
decit fantastica solutie, lu-
crare gigantica pentru care a"
cere vointa unui intreg popor ST
colaborarea yoluntara a milioane
de brate rominesti. mutarea ape
lor din marginea Banaului.
Egiptenii au inaltat piramide-
lie. pc carl Sc culca soarele spre
a uimi 1nchipuirea omului 81 spra
eterniza gloria unci civilizati-
uni disparutc; Rominii vor tala
TN canal care va adllcc in pl-
mint rom1nesc 81 gurile Murasu
lui 81 apele Tisci Gu ale Dunar,i
spre a dezrobi cconomiceste Ro-
mlnla 81 spre eterniza ca M
invatamint greselile faptuito CO
aeropagul lnmii ciyilizate in cen
mai malta clipa a istoriei eli.
Il0eia6\ Hoh,.sa9 MAN,