America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-12
SitBaaa economical.
= CRIzA Sc MANIFESTEAZA.
CE 3 DE FACUT? -

Toate statele carl all luat par
to la razbOiul mondial. att cele
invinse, cf 81 cele invingatoare. a.
fara de Anglia 81 Statcle Unite,
Sc g;isesc intro criza economical
iacuta.
Sfortarile oamenilor politci 81
ale cconomistilor, pentru a inn
pelieca dezastrul economic al T.
nropci sunt foarte laulabi:e, lar
rezultate nu >simt.
La moi. principalelc callze ale
crizei economiee sunt dezorgani-
zarea productiei 81 dezechilibrul
financiar.
Prin declararea razboiului in-
trcaga actiyitate a tarci noastre
$ a irpdreptat 1nr'o singura direc-
tie, aceia pregatirei militare.
absorbind aproape cu totul pute-
raa noastra de munca. Marea ma
joritate ostasilor mobilizati III
ind tarani; ocilpatia straina -seca-
tuind economic rurala 81 abun-
denta de bani, au facut ca pri-.
mul izyor de productie al bogati-
ci rationale sd fie dezorganizat.
Aceasta dezorganizare a adus
dupa sine inposibifitatea cxpor-
tului cerealelor 81 ca urmare scoa.
terea noastra din rindul furnizo-
rllor celui mai calltat articol pc
plata mondiala.
Petralnl, al doilea mare izvor
al bogatiei nationale, nu a putut
fl valorjficat din aeeiasi imposibi-
litate a exportului, ne putem deci
explica situatia economical in ca
re he aflam.
Dezorganizarea productiei 81 ne
,cesitatile inerente ne-au silt ia
un import mai mare, care de-
VENT excesiv in ceea &c priveste
arti.olele de lux atingimd fabuloa
sa suma de trei miliarde, care a
z1runcinat cu desavirsirc credi-
tul nostru in strainatate aducind
deprecierea valutei.
Cheltuielile enorme cerute de
razboiu 81 acelea necesitate dc
noua asezare a tarei, sporirea ex
cesiva salariilor, valorificarea
exagerata a muncei 81 sabotajul
taeit al celor earl in loc sd ma
relsca. micsoreaza productia, au
ilus afluenta fs1uciara care "a
SPORT eno1n prin recunoasterea
h7rtiei Blneci Generate, a.coroa-
nelor 81 a rublelor.
AceIasta afluenta fiduciara, de-
preciind yaloarea monedei hirtie,
adns scumpirea extra ordina-
ra vietei, producfnd dezechi-
librul financiar,
Pentru rcintrarea in normal,
care Sc Wa putea face fara stabi-
Urea, unui budget sigur, in
care cheltuielile sd nu depaseasca
sub nici un motiy venitllrile, tre-
buiesc lIate masnri radicale.
Trebuiesc reduse la minimum
cheltuielilc statului 81, particula-
rii, dbicinuiti a consuma maj multi
de cit produc in urma fmbogati-
rel fara munca, sd sc valda obli-
gait sa faca productiv capitalui
nobiliar pc care sunt stapini.
Productia trebue intcnsificata
in asa fel, incit 81 contribute in
cea mai larga masura la reyeni-
rca preturilor nor7pale.
Importul trebue redus numai
la ceea ce este ahsolut necesar
lEconsolidarei econonlice, materia-
lele prime, prohlAindu4se pc cit
! este posihil tayifpl ya1Yal.
Exportul trebue intensificat a.
stfcl ca sd poata ajuta Ia ridica-
rca yslatci noastre ii strsinatate
81 atr8geFes de valori straine.
/ Aceasta problen,a insa nu poa-
te ii rezslvsta fara a Sc face mai
intiiu restabilirea 81 marirea mi
jlcscelor Dc comnnicatie prin in.
4rtptarea ceIor actuale 81 crea.
rea DC noai c6i ferate fi deschidc
rca de n0ui chi maritime.
n .scsaatt dirse3ic tre0uicsc
facute ceIe mai uzsri sfort6wi j
~