America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-15

81 puterea nOaStrA, prin
munca noastra. Aplauze cntuzia-
stel. Numai printr'lm rcgim demo-
cratic putem intari tara noastra ro-
mai ales cind trcblie sd
tinem seana de cerintelc vietii mo-
dcrne de stat. Nnmai avfrfd nm re-
GIN de drepturi 81 libcrtati fnlaun-
trul tarii, vom avea tarie sa validi-
tam cauza noastra in afara. Depli-
na iibertate a tuturor straturilor
socialc, Q. garaptie pentru BIZ
nclc tarii. De acceas sls,arelc STAT na-
t;onal romm a pus in proicctul lui
dc resolutie acel pnnct care vorbe-
ste de infaptuirea regimulni demo
cratic.
MOI sunttm I'M popor de tArani.
Tot &c vedcm 1naintca noastra, in
haine negrc 81 Gu fr,lnti luininatc,
a iesit din popor. Nici unul M poa-
te zicc cd obirsia hi nu este della
plugul romin, della pamintul romi-
nesc. de undc 1si scoate credinta lui
in viitor. De aceca marclc STAT ma
tional cere o rcforma agrara radi-
Gala ca s;i Sc imparta pamint tara
nilor. ca aceasta clasa taraneasca,
izvorul nesccat al foltclof nations
lie, sa fie puternica.
Tn neajuns in strnctura .natiu-
nci noastrc este Cd industria 81 CO.
nu ne sllnt desvoltatc.
Trebuie sd cautam sd avem nu
numai independents natonala,
ei 81 o independents economical, sa
avem toae din puterilc 81 munca
Sa dam dar toatc libarta-
tile acelci clase care va contribui Ia
desvoltarea industrici 81 ccmerciu-
lui nostru. Sufcrintei induratc de
clasa meseriasilor /. 81 muncitorilor
in apus, luptele ce le-au dus. - he
pun in pozitie sd stfm &c masuri
trebuiesc luatc de cn vrcme, pcntru
lnaintarea acestei clase de meseria-
81 81 muncitori. Trebue sa profitam
dc experientile altora. Trebue sd
he slim ca structura sociala nea-
Inului rominesc So coraspunda ce-
rintclor moderne.
Trcbuc sa tinem apoi seafnt de
yreutatile unei tranzitii la umire.
De aceea marele STAT national ho-
harit ca pima la intrunirca consti-
tuantei, sa Sc dca tinuturilor noa-
sire autonomie provizorie, ca a.
,easta tran9itie sd Sc faca fara grcu
tati. Caci nu in 23 zile Sc poatc
'ace perfecta unitate in organiza-
ia administrative 81 judiciara.
Natiunca noasts nn poate lasa
lpoi din vedere ia ocmirca genera
d viitoare omcniTci. Trebue sd ne
punem dar cuvfntul 81 in accasta
hestiune, cerind ca in legaturiIc
mari internationale sd nu domneas-
a rigiditatea unci suzeranitati, eli
"a Sc aplice fratietatea univcrsala,
ar printr r'un juriu international
a Sc impcdece in viitor colisiunile
II arme.
Salutam pc bncovinenii, frati ca
i all suferit acelas jug 81 S 'au unit
lcum Gu Rom1nia.
Gu moi, rominii, au suferit iugul
leamuri intregi:. cehii, slovacii, po-
onii, etc. (
Trebue sa constatam eli lupfa lor
ara preget pentru independents 81
lesrobirea lor nationala a fost o.
'ilda luminoasa pcntrl moi. (Stri-
,ate Insufletite: Traiasca cchii!)
Sxperientcle lor, faptele lor, eroicc
n fost pcntru moi momentc Gle in
ltare 81 lntarire, CO So mergcm 81
~
loi pc acea carafe, ca sd ne infap-
nim 81 moi idealul national, Cd sa
aergem 81 moi pc aeea carsrc PEN
I'll realizarea visului nostru.
Trebuc dar sd ne aaucen acum a
ninte de ci 81 Sd le trianctena un dull
e salut, dorindu-le intreaga ferici-
c. (Aplauzc indelune repetate).
Avem sa mai mnlt6naim armate-
or glorioase ale atantei si diploma
ilOr eli.
Z 0 datorie q noastr& q salutam
ceasta atlanta ! natiunilor antan-
Ell. (Aclamad entuziAstel.;' Is
Va rligam s. primiti ,pnanim
'roiectul nostru de rezolutie. Acest
'roiect arata cararea be care mer-
ind inaintc, ne vom pntea atinse
dealul 81 sd punem temelia unei
lomlnii mari 81 unite care ia vcci
re sd fie, ca ii u s& p inf fantuias-