America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-10-21
PaT1aIr1eY1i|tul

ivirea de dificiiltati multi mai mari
decit cele existente.
!. Partidnl national liberal intele-
&c ca aceastx mare chestiune pri-
vitoare la claSa muncitoare sd fie
dcsbatuta fn colnplectul ei@prin-
tr'o legiferafe colnpleeta in care
sd Sc statorniceasca in acelas tinpI
81 contractul colectiv de munca si
Gu participates la beneficii mum
citorilor, stsbilindu-se atunci ca
urmare a unei asemenea lcgiferari
81 organelc reale carl sd reprezin-
te att. capitalnl cit 81 munca 81 ca
re sd alba dreptul 81 chemarea de
a aplana in mod echitabil 81 legal,
conflictele de care sc ocupa legea
de fata.
PNnctML de tcdere al 0p0zitiet..
D. DIR. COLTOR: MOI nu avem|
mimic legiferas in domeniul munci-
torcsc. Cele citeva dispozitiuni ras-
lete sunt simple masuri de. oprima-
re libertatilor 81 drepturilor pa
turilor uvriere, inspirate de siste-
mul Observation-Disclosures al scoalei
clasice din economic politica
"Laisser faire, LESSER passer, le
monde va de glui-meme. Statul
dupa acest principiu nu intervine
dccit. in cazurile urgente 81 inexo-
rabilc.
Antagonic csl accasta. Scoala Sc
ridica conceptia socialismului revo-
lutionar, care tinde la schimbarea
radicala baxelor societatii, pre-
gatind domnia proletariatului, pc
calea colectivismului sau socia-
lismului agrar.s Intre aceste doua
extreme avem de ales calea de mil
loc socialismului de stat 81 a So
lidarismului social: nationalizarea
81 socializarea capitalului, admitind
participarea muncitorilor la benc-
ficii in intreprinderile industriale
81 cointeresarea 81 cooperatia in
domcniul comercial. Trecind la
legea in discufie, d-sa arata Cd ts-
te- un compromis intre doua con-
ceptii: cea a libertatii muncii 81
cea a opresiunii muncitorilor. Le-
gea pare Fl Mcuta mai mutt de
teama decit ca 10 necesitate tim
pului. 81 jud<cind dupa modifi-
Garlic abuse insscctiuni, Sc pare Cd
conflictcle IN ciirs grevelc din
Capitala in dcosebi- -au cam inta-
ritat spiritul deputatilor din majo-
ritate, earl atl fnasprit legea mai
mutt decit urmarea insusi autorul
eli. Exemplu: art. 3, care in proec-
tul original prevedea Is zile ca ma
ximum dc pedeapsa, corectat in
scctiuni prcvede acum minimum
Is zile 81 maximum 6 luni. Lcgea
are un aspect politist pronuntat,
care lasa imprcsia ca este insusi
scopul eli.
I, Legea prevede conciliatia 81 ar
bitrajul - toata lumea este de a.
cord - dar lasindu-se insipirat de
sentimental temerei legiuitorul
prevede in anumite cazuri 81 arbi-
trajul obligator, care frustreaza
muncitorimea dc libertatea munci
Greva care, pima la art. 4 implicit
era admisa 81 in alte cazuri deci,
in ,revendicarile de salarii, fost
exclusa in sectiuni, }, in cazul cinG
provine din orice alt motiv desi1
salariul. In nici tara nu Sc in
tfmpla acest precedent 81 regre
tabil cal creiem moi in momentu
cind .inanguram inceputul legisla
tiunii noastre muncitoresti..
- Legca mai are 81 marele cusu1
de a fl inoportuna, alta timp eli
ca legifereaza 81 prevede sanctiun
pentru raporturi 81 situatii, car
n 'au fost ele, mai 1nt1i, legiferate
Maven legi anterioare, earl sa re
glementeze de pilda dreptul |,
greva, ocrotirea muncii, libertate;
asociatiilor professionals, acordare;
pcrsonalitatii iuridice acestor aso
ciatiuni, etc.