Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-01

1dlede allie Undefsadllef db nolue uen lofestddeu-
de Paaske paa katholsk Wis. Hun erklerede, at
selv ON de protestantiske Predikanter end kunde
predike som selve Paulus, Wide hun dog jage dem
nd af Landet.
Man mindede hende nu we'd en- Deputation
ON hendes L6fter; men hun syarede:
,Fyrster maa man kun minde ON deres Lgf-
ter. hvis Diet er Dem b~ehageligt at holde deml"
,Saa maa Deres Made undskylde," svarede
Deputationen, ,dersom Vi skulde gaa hen og glenn
me wort Troskabslofte til Dem"
Dette giorde hende lidt mere f~orsigtig, men
hun var like desto mindre fast bestemt paa at
udrydde Reformationen.
Staden Perth havde lige indf6rt den. Dron.
ningen befalede saa B~yfogden, Lord Ruthyen at
udrydde den.
.Jeg kan bringe Deres Made Borgernes Lee
gemer; men jeg har ingen Magt over deres SJa-
le, " syarede han.
Dronningen blew opbragt og befalede Mes
sen genindfort overall, hvor den var afskaffet.
Saaledes stod Sagen, da Knox landede. N@p-
pc var han kommen i Land, f9r en- Karmeliter-
munk opdagede ham. bet var en- yigtig Nyhed-
Munken for afsted til de Konsilium forsamlede
Pralater, styrtede ind og raabte snappende efter
Vejret:
Knox er kommen, Knox er kommen!'
Presterne kunde nappe v@re bleyen mere
banee. ON de havde hort, at Huset brendte over
Hovedet paa dem. De sixties storste Forvlrrlng.
Erkebispen sendte qjeblikkelig en- Kurer til
Dronningen. Knox er kommen! Hvad skal VI
dog g6re!"
bet gik som en- L9beild gennem Katolikker-
nes Rakker over hele Landet. Man vidste like
bedre Udyei end at lade den Dom staa we'd Magt,
der engang var faldet over ham, og erkl@rede
ham fredl9s. bet r6rte like Knox. Han havde
selvfSlgelig hele Tiden vidst, at Diet gJaldt mans
Liv, hvis han fadt Fjendens H@nder.
Pradikanterne var lige nu bleven st@ynet TIL
Stirling for Dronningens Domstol. Knox beslutte-
de sig til at fglge dem. Han blew modtaget med
uhyre Jubel, da han viste sig iblandt dem.
Efter forskellige I~ntriger, we'd hvlke Dron-
ninoen som sadyanlig br6d sit Ord, endte alt med,
at Predikanterne blew stillet udenfor Loyen, og
def blew forbudt Undersaatterne under Strat 1or
H6iforrederi at huse nogen at dem.
Knox toy smart efter til Perth og prad1kede
mod Afgudstienesten, Messen og Billeddyrkelsen
Han tenkte hermed aldeles like paa at optordre
til Billedstorm, men Ordet blew taget alvorngt l
de Tider. Folk havde Mod paa at gore etter oet'
ofte oosaa eanske bogstaveligt. We'd denne Lei
lighed blew de desuden op@ggede.
Straks efter Knox Pradiken kom der nemlig
on katbolsk Priest for at holde Messe. Endog det-
te kunde maaske vare spendt rolig al Men paa
Veien Cd til Altret stillede EN- unge hnegt sig
foran Prasten og spottede ham. Pr@sten CAV zen
moe Fvr en- rigtig knaldende Lussing mldt paa
Kirkeonlvet. Drengen blew forbitret borrower, grep
en- Sten og sonderslog ct Helgenbillede. tYEss
Og nu brgd Stormen los. I faa Minutter var
Kirken ber9vet allie sine Prydelser; Mengden
voksede, Lediggangere og daarlige Personer slut
tede sig til den. Toget gik til de andre kirker og
til Klostrene og vendte OPP og ned paa alt. bet
var umuligt at standse disse rasende Mennesker.
0vrigheden stod magtesl9s.
Dette CAV Regeringen en- velkommen LeJlig-
he'd til at erklare de evangeliske for Opr6rere. bet
truede for Alvor med Borgerkrig. Dronningen sam
lede en- Har og drog imod Perth, idet hun erkl@-
rede, at hun Wide jevne den med Jorden.
Men ogsaa de evangeliske Perth samlede EN-
like lille Her. De andre evangeliske fra Nahola-
get kom dem til Hjelp. De havde f9rst samlet sig
Craig for at raadslaa ON, hvad de skulde dem
ne Sag. Meningerne var delte. Da sagde GrevW
af Glencairn:
,Enhver maa folge sin Samvittighed, men
jeg vii med Guds Hjelp gaa til mine Brodre i
Perth. Og selv ON ingen vii felge mig, vii jeg dog
paa Nakken, thi jeg vii helere do sammen med
dem end leve efter dem"
Disse mandige Ord rev ale de andre med
sig.
quo tr9stede dem, thi de haabede paa Sci
rem like alene we'd ders egne Krafter, men me-
get mere we'd hans Magt," siger Knox.
M blew Dronningen betenkelig og CAV igen