Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
lLDSTOTTEN
eller
ISRAEL l FREEDOM.
AT Pastor I. M. Ingraha m,

get hende til at holde dem under strengt Opsyn,
for at de like skulde bringe Riget Fare. Saa
vidt som Diet err fOreneligt med de to Kroners Six
kerhed, mildner hun deres Bod, og har, som De
herte for, forbudt, at Kyinderne s~traffes med Psk
eller settes til haardt Arbejde. Dog er Diet natur-
ligvis y~anskeligt at fore Kontrol med de enkeltes
Demanding, hvor der er mango Tusinder af OPP
~synsmand og Myriader af SLAYER. Men saa smart
ct Tilfelde af Uretfardighed kommer til vor
Kundskab, oliver Diet haardt s~traffet. Hebreernes
Shilling hyiler som en- tung Byrde paa min ed-
lie Moders Sjel Og stod Diet hendes Magt at l9-
Sc dem af deres Treldom uden Fare for hendes
eyrige Undersaatter, ola Wide Diet ske Morgen.
Men Statshensyn fordrer ct skarpt Tilsyn, en-
streng Disciplin og uafbrudt Arebjde; saa smart
de var ubeskeftigede, Wide de p6nse paa Opr9r.
Adskillige Gange er der blandt dem opdaget AZ
sendinge fra Kongen af Ethiopian, vor naturlige
Aryefjende, men hvem vi nasten altid ligger i
Krig; og Vaaben er bleven uddelt mellem dem af
Dronningen af Arabiens spioner. Der findes till
&c imelem dem Mend af utyiylsomt Mod og Ia
lent, 9gte Efterkommere af den ~krigerske Fyrste
Abram og den wise Minister Josef. Saadanne Mend
immelem SLAYER maa frygtes, og der vii vere
N9dyendighed for en- Wis Strengshhed, eller, som
De rimeligvis vii kalde Diet, en- Wis Undertrykkel-
Sc for at holde cnhver farlig Bevegelse ~tilbage.''
uDisse Hebreeres Byrder synes at vere me
get tunge, Remeses, " sagde je.
,Vistnok er de Diet men deres Shilling er dog
langt bedre end |tidligere. De faar anvist bestemt
Arbejde eftcr deres Krefter, og naar de har I'D
fort Diet, STAIR Resten af Dagen Ill deres egen Raa-
dighed."
Men hvis de nu fprst oliver sent ferdige?''
DE maa skaffe Diet f~astsatte Antal Sten til
Vee, med mindre de err undskyldte we'd Sygdom.
Menderne faar like Pisk, med mindre de er ste-
dige og ulydige. En- Gang ON Aaret besoger Dron-
ningen allie Hebrperne Egnen ON Avaris, afI
hyilken Goshen err en- Del, og afskaffer mulige
Misbrug. Hebreerne har altid Ret til at appelere
til Provinsens Governor ,hyis deres Opsynsmend
behandler dem grusomt.'
,Dette hebreiske Folk, . sagde jeg, da han
herte OPP at tale, ,er en- mork Sky paa 4Egyptens
klare Himmel. Jeg forndser Farer for Dynastiet
som Fplge at dette Forhold.
,Jeg har forgeves tpnkt over, hviken Politik
jg burde f9lge, hvis Diet behager Himlen, at jeg
skal oyerleve min Moder, hyem Guderne skanke
ct langt Lily. Min Klogskab strrkker like til her.
Naar jeg o~vertager ~Scepteret, vii Hebreernes
Traldom forvandle Diet til BY mine Hender.''
Hestenes utaalmodige Stampen Jorden erin
dredc ~pludselig Remeses ON, at Vi forlrngst bur
de have varet paa Tilbageturen ill On.
,Kom, Sesostris, udbrpd han, ,Qad os si-
ge til Yogns og vende tilbage; jeg lovede min Mo
der at spise til Middag med hende og Prins No
rs Dag, og Obelskens Skygge wiser, at For
m%iddagen nesten er forbi."
vi steg OPP den p~ragtige Vogn, Remeses greb
Temmerne af Leopardskind sin venstre Hand, og
gjorde ct Tegn til Tjenerne, der holdt Hestene,
hyorefter de ~pludselig slap dem, og vi for afsted
stryggende GalopI hurtig Rakkefslge gensaa jegl
de Steder, som jeg tidligere har beskrevet, den u.s.
lie Bandsby af Hytter, Josefs forfaldne Haver,
Kilden, hvor jeg havde talt med den gamle Ven
Isak og hans S9n, Mendene, der lavede Sten, ogl
Kvinderne, der samlede Straa.
Idet vi kSrte over ct aabent Rum, saa jeg
en- sort Masse liggende foran os paa Jorden, ON
hyilken der havde samlet sig en- Flok Gribbe, som
~langsomt og uvilligt fjernede sig we'd vor Narve-
relse. vi opdagede nu, at Diet var Liget af en- He
breer, der var styrtet under sin Byrde we'd Vel
kanten.
Jeg saa like paa Remeses; men jg vidste
godt, hvor pinligt Synet var for ham.
Han standsede Hestene og befalede to af 81
ne Tjenere at bGve tilbage og begrave Liget.
,S~esostris,' - sagde han, da vi k9rte videre,
,hvad kan der gSres2 Menneskeligheden, BarmhJer-
tigheden og enhver adlere Felelse Sj@len OPP
rerer sig mod dette ulykkelige Folks Skebne. Jeg
tanker undertiden, at Diet Wide we're bedre at
sende dem Massevis til Arabien og f9lge dem
med EN- Har, for at forvisse sig ON, at de kom u
denfor wore Grenser. Men hvorfra skulde F9den
komme paa denne REESE til h~alvterdje Million Men
nesker? Tusinder Wide do 0rkenen af Mangel