America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-04-17
UnifiCarea BiSeriCei
Romano.
- kEZOLUTIA CONGRESULUI
BISERICESC.

,msficarii lbisericii.
Raportorul comisiei organiza-
toarc, DR.. s. Dragomir, a elaborat
un project care cuprihdc urma.
tOaraa introdncere:
Dupa ce Gu ajntorul provedin-
tel dumnezeiesti, sub conducerea
inteleapta a gloriosului nostru Re
ge Ferdinand |. 81 prin vitejia
fara seaman armatei Sale, a.
proape toti fiji neamului rominesc
s'au invrednicit Sc uni fntr 'un
singur stat national, biserica ioa-
ftra scutnrindu-se de jugul robiei
81 al nmilintei de mai multe seco-
le, si-a recdstigat deplina libertate,
spre care a nazuit totdeauna.
Avihd in vedere traditia isto-
ric;. in telHeiul Garcia vechea mi
tropolie ortodoxa a Balgradului,
n toata tara Ardealului 81 a cc-
lorlalte pafti anexate avut strin-
Sc relatii Gu mitrcpolitii din I'M
ero-Vlachia. adevaratii erarchi al
plainrilor noastre. de la care We
nea deodata Gu indreptarea duhov
niceasca 81 lm statornic 1mdemn
pentru a patsra curata credinta
OrtodOxa;
avfnd Sn vedere, ca unitatca BIZ
sericeasca poporului rominesc,
desi sfasiata din vremYri vechi 81
pima astazi, prin granite politice
ma incetat o clipa dainui, nici
sub loviturile cele mai grele ale
dusmanilor, ci continual sd pro
duca acea stralucita opera, din
care in mod fircsc avea sd isvo-
reasea 0 desavirsita rnitatc sufle-
teasca 81 renasterea noastra ma
tiohala
avnd in vedere totusi ca i'm
prejurarile politice, in care s'a de
svoltat tbserica noastra au dat na-
stere unor forme deosebite de or
ganizatie 81 au slit poporul ell
rivna pentru credinta sa a cauta
Gale de mijioc intre vechiul ab.
solntism ierarchic 81 6ntre nouilc
principii de constitute demOcra-
tica, pc care la aratat-o mintea
luminata nemuritorului nitro
polit Andrei Saguna;
avind in vedere faptul, cd prin
cipiul autonomiei ibisericesti, asa
cum sc realizeaza i'm Statutu! cr-
ganic nu desfiinteaza notiunea
bisericei de stat, care in confer
initiate cn traditia, trebue sd ri nj
ma biserica noastra drept maritoa-
re, ci mai virtos scuteste biserica
dominanta a statillui de o situa-
tie de inferioritate, ce s'ar pro-
duce prin faptnl, ca celclalte con-
fesiuni vor avea. deplina libertate
a-yi aranja chesfiunile inferno, Da
| cind cea ortod0xa ar ramfnea tot
supusa influentei politice a par
tidelor de IA putere;
81 in fine. awfnd in vedere fap-
tul ca organizatia bisericeasca
constitute haina, in care Sc infa,
| tiseaza 81 tindc Sc rcaliza aae-
varil etern al credintei dunno
zeiesti 81 ca prin urnlare gasi
fofma cca mai potrivita, nevoio,
ca factorii bisericesti sd discu.c
intro colnisie i'm cadrc mai largi
accasta chestinne, angajfnd pc
toti fiji credinciosi al bisericei, a.
tit din cler, cit 81 din popor, csca
ce IN s'ar pl,tca face prin anchcte
restrinse.
Cong,sul national tbisoricesc,
care in conforlnitate Gu paragra-
fnl 154 al Statuthlui organic re-
prezinta intreaga provincie mi
tropolitana, declara 81 Aotareste /:
Mitropolia romihilor ortodoxi
din Transilvania 81 Costa Ungarie
sc uneste pentru vecie Gu |biserica
vechiului Regat, a. Basarabiei 81
Rucovinei, alcatuind o singura BIZ
serica ortodoxa remina autocefa-
Ia, insa asa, ca pima la crearea u
nei organizatii bisericesti unitare,
biserica din provincial noastra mi
tropolitana Isl sustine in fntregi-
me actnala sa organizatie auto
noma, calauzita de constiinta, ca