Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-16
Hoover vypravuje o potrebach
Eyropy,

Washington, L. ledna. - SnemOv-
nimu vyboru ma cesty a prostredky
podana byla dnes zadost sekretare
pokladu Cartera Glasse, ably kongres
povolil castku S150,000,000 We spuso-
bu pujcky pro nektere zeme evropshe
ma zakoupeni potrayy. Vybor sc roz-
hodl. re drive nezli We veci te neco
udela, vezme do vyslechu Herberta
Hoovera, nejlepSiho znalce evrop-
skych potravinovych pomeru. Pujcka
tato, ktere by nebyla dodana pene-
zich, ale primo v potravinach, ma BY
ii poskytnuta hlavne Rakousku Pol
sku, kde jsou pomery nejhorsf. Jak
Glas tax Hoover vyslovili presvedce-
nj, re je treba rychle pomoci, nema-
Ii dojiti k uplnemu spolecenskemu
shrouceni, hlavn5 V Rakousku, Xde je
situace velice wanna. Pravi, ze Angle,
Francie a Italie uGinily jiz pro zeme
tyto vsecko co molly vice sc Od
Mich media ocekavat. To vsecko jest
malo, hrozi vazne nasledky, ktere
by stihly nejen tyto zeme, ale ostat-
nj kraje stTedni a zapadnf Evropy
take Spoj. Staty, i kdyby sc tn ami ne
jednalo ohledy lidskosti. Glass ma
plan. ably Sc penfze tyto pujcily obil-
nj korporaci Spoj. Statl fondu jedne
milliardy dollarI, jimz vlada ruci "a
cenu pSenice. ale zustaly by zemi
do Evropy by Sc poslalo jen obili,
pri cemz by Sc hledela dostati cd vlad
onech zemi nejaka zaruka, re duh je-
dnou zaplati. Americky hospodarsky
spolek pravi. re Amerika musi pnj-
citi penfze Europe, kdyz ne ohledtl
jinJch, tedy re sobecklch, pudu Sc
bezachovani. Pujcky vsak mali sc dl-
ii cestou soukromOu a nikoh rukama
ylady. Vybor tohoto spolku, ma nemz
jest rada nejprednejsich ame1ckSch
financniku. zpracoval zpravu, nfz
pravf mezi jinym: 'Bez potravy
surovin Europa upadne chaos
zmatek. ktery Sc pomsti ma mas pr1-
myslove a bezpochyby politicky. F.
vropa potrebuje naseho zbozf k to-
mu je il treba, abychom j je davali
ma duh. My il musime pujciti. kdyz
ne z ohledu jineho. tedy pro svnj pro-
speech vlastnf. Abychom vyrovnali
syoii mezinarodnf balanci, to. co dlu-
hujeme a CO name dobru, musfme
umensovati svuj vyvoz a ziskavati pr
voz anebo pIjcovati. Umenseni nase-
no vSvozu IDA Sc bSti nevyhnutelnSm.
Kdybychom vsak pfestali vyvazeti pr1-
lis nahle, bude to mfti "a nasledek
yaznuti naseho prImyslu a nedosta-
TEX prace v mnoha odborech, i kdyz
je pravda, re nektere zbozf. urcene
pro cizinu. dalo by Sc upotrebiti do
ma a vedlo by ku snfzeni cen. Cd E.
vropanii nemuzeme pax kupovati pro-
to. re oni sami majf mnohem meme
nezli mivali pred valkou nemohou
vyrabeti. Musime Jim tedy pGjcovati,
COZ jest jediny prostredek docasny."
V dalsim pravf vybor, re by nebylo
radno, ably pIjcky provadela vlada,
ponevadz yerejne mfneni Americe
je proti tomu a take proto, re ma Via
da jiz dnes veliky duh, ktery jest jed
nou z hlavnich prfcin vysokych cen
a vseobecne drahoty. Vsak pomery
Europe, ktere nabyvaji hroziveho ra-
zu, mohou smysleni americkeho lidu
zmeniti. Poklesnutf ceny nasich penez
a toho vznikajici drahota neni pro
Al, 81, ayaA II
primyslova tisen Evropy. zvlaste kdy'
by Sc k nj pripojily nepokoje politi-
cke. Pravi, re by vlada mohla pomoci
neprimo prostrednictvim valecne II
naneni korporace, ale plan ten ma tn
slabost, ze "kdezto vyvozu ma pro-
speech celia zeme, dnesni neobycejne
risiko dopadlo by vyhradne jen ma W.
voice. Nejlepsi by tudfz byly pujtky
eanErOrnni