davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Chicago whip. (Chicago, Ill.) 1919-19??, 1920-08-14

Upon Information obtained, Officer
Braxton on various occasions had
befriendcd the family OF Mrs Topp.
which included Mrs. Tops mother
and two brothers.
Upon Investigation ii was learned
that The slorg aRpearlng. IN. tbs daily
intimate relationship existed between
Mrs Topp and the officer was abso-
lutely without foundation. Mrs. Brax-
ton, in an interview with a WHIP
representative, made the following
statement: 81 am confident that my
husband went to the Topp home on
business purposes. He had known
the family several years, and had on
several occasions gotten Mrs. Tops
two brothers od OF trouble lie told
me before he lett for the Iopp homc
that when he returned he would bring
with him some money which Mr.
Topp owed him and which he woul2
collect while there
Shot in the Dark
The shooting is said 10 have oc-
CURED after the officer had repeatedly
knocked Al the door OF the room in
which Mrs Topp and Smith we're
Repeated knocks from the officer
brought warnings from Smith 10 leave
the premises, which were not taken
seriously by the officer. who con
tirued TO knock on the door. In the
m santime Smith had hurricdly
dressed, and snatching his revolver.
he threw open the door. simultane-
ously with which he fired one shot
through the officers breast with un-
erring aim. Making his escape for
the time being he was later captured
at 1923 Walnut St.
Smiths Statement
When Smith was arrested he stated
10 the arresting officers that he did
not know whom ne was shooting, but
he only saw the uniform. and that he
fred the shot fearing he was about to
be arrested for some alleged offence.
Smiths record is said TO be bad with
the police, and he is alleged to have
served time before.
Officers Record
Officer Braxton has been for many
years a member OF the Chicago police
force. and his record for efficiency
has on numerous occasions brought
him the commentator of his superior
officers He was travelling from the
Harrison St. Police Station, under the
command of Captain LAWN. Last re.
ports from Provident Hospital indi-
Gated that his recovery was only a
matter OF time.
The Chicago whip. (Chicago, Ill.) 1919-19??, 1920-08-14

Policeman Geo.
Braxton, who was
shot down by
George Smith at
2134 Federal st.
Officer Braxton's s
wounds are not
said to be fatal.
The Chicago whip. (Chicago, Ill.) 1919-19??, 1920-08-14
Community Hires Watchnan

community Hires Watchman
Several weeks ago a number of
property owners, fearing the red
propaganda, employed J. d. Hardi-
man., an ex-soldier and retired regu-
lar army sergeant, 435 E. 18th St, as
watchman. Hardiman, who is prop
erty owner in the same neighborhood,
made the following statement: Il was
patrolling the alley so as to cover
both 48th ST. and 48th Pl. when a
Ford touring car began cruising along
18th Pl. My suspicious were aroused,
and | advanced toward the car. Evil
IDENTIFY the occupants saw me, for an
object was hurled from the car, but
in the excitement and hurry not
enough force was given il to land it
on the entrance to the house, or even
on the lawn. It fell on the parkway
between the pavement and the road.
The car sped up and | fired several
shots. | was a good shot i'll the
army and | believe | hit somebody" "
Only Slight Damage Done
The object hurled, which turned out
10 be bomb, exploded without do
ing more damage than breaking out
the windows in the houses along 48th
Pl. More damage was done to the
houses on the opposite side OF the
street occupied by whites than in the
house for which the bomb was des-
tined.
Authorities Inactive
The increased destruction in prop
erty is due to the inactivity OF the
law enforcement bodies in Cook
county. 1t was no difficult task to
convict William Bross Lloyd and his
type of reds who has destroyed no
property, but it seems to be beyond
the jurisdiction Of the Cook county
prosecutor to ferret out and apprehend
this particular brand of "reds,' who
are not only destroying property, but
endangering lives.
The Chicago whip. (Chicago, Ill.) 1919-19??, 1920-08-14

The Watchman S Bull
let Probably in
the Back of the Ame-
nican "R e d., Who
Hurled the Black
Bells Latest Bomb.
The Chicago whip. (Chicago, Ill.) 1919-19??, 1920-08-14
BOMB
DOES LITTLE
DAMAGE
Hoodlums' Bomb Does More
Damage to White Than to
Colored Homes.

The American reds who have for
several months been destroying prop
erty owned in wealthy residential dis
tricts of our people are still at it.
The latest attempt occurred Sunday
night at 1880 A. NJ, at 440 E. 48th
St. The building is owned by a Mrs.
Brinkley who still resides in the South
and occupied by Mr.. and Mrs. ].
Jackson, who moved into the pre-
misses on Tuesday last.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
eoje zid1 S Turky v JerusaIeme.

Kahyra, 4. dubna. - Podrobncst1 o
srazkach mezi Moslemfny zidy v
Jerusaleme dosud schazeji, coz pro-
zrazuje uvalenf censury britickymi
autoritami, ale poukazuje Sc ma to.
ze Moslemini, zidi krest'ani slavi
nynf svatky, a procesf pfi techto pff-
lezitostech konana jsou vzdycky pro-
vazena esrazkami. Drive byla vina
svalovana ma Turky, ale ii byli zba-
veni moci a nyni zavdavaji ke kon-
fliktum pricinu zidi, jak sc zda. Ce-
stovatele vypravejf. re antisemitske
smyslenf rozsfrilo Sc poslednf dobe
mezi Araby, ale zadne znamky ne
pratelstvf neobjevily Sc mezi Mosle-
miny a kresta'ny. Kdyz prdvody kre-
st'anu a Mosleminu Sc potkaly dne
9. dubna, ami jedine nepratelske slo-
vo nebylo proneseno, ale tehoz dine
doslo Ike srazce Jaffske brany mezi
tlupami Mosleminu a zidu, kdyz tito
vrhli Sc ma "neverce" pokrikem:
My CD vydobyli teto zeme mecem
a mecem il uhajfme!" Nastala sar-
vatka, We ktere nozu kamend bylo
uzivano. Briticti vojaci prispechali a
rozehnali rvace, ale pozdeji dochaze-
10 k srazkam pri prIvodech iizkych
ulicich mesta. a eide byli prepadani,
kdekoli Sc objevili. Cestujicf vypra-
veji, re pocet zabitych zranenych
neni urcite znam, ale ztraty jsou roz-
deleny asi rovnym dflem.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
Denikin V Carihrade.
UtekI sc ma angliekou lod'. Jeho stab
nj naceinfk, Romanovsky,
xavrazden.

Carihrad, Z. dubna. - General Denl-
kin, byvaly velitel protibolsevicky ch
sill v jiznim Rusku, prisel sem vcera
vecer jakozto uprchlfk nyni dli ma
briticke valecne lodi pod anglickou q
chranou. Hned po pTfchodu odebrai
SO Ma ruske (protibolsevicke) vyslane-
ctvi v prIvodu generala Romanovske-
no, kdysi nacelnfka stabu jiznf arma-
dy. Ia nejakou chvili byl tam Roma,
novsky zavrazden. Ami Denikin nebyl
ma ruskem vyslanectvi bezpeten ma
sledkem velikeho rozhorcenf proti ne
mu mezi ruskymi Iredniky, dal sc
pod ochranu AnglicanI. Kdo zabil Ro'
manovskeho, nenf znamo o zjisteni
vraha nebyly cineny valne pokusy'
Ma vyslanectvi sc rfka re ho nikdo ne
videl. Denikin a Romanovsky po prf'
chodu Ma vyslanectvf rozmlouvah S
vyslancem a nekolika jinSmi Rusy
prednfm pokoji vyslanectvf a Roma
novsky pozdeji odesel, ably opatril po-
voz, ktery by mu privezl zavazadla z
lodi. Ia nekolik minut bylo slyseti
vystrely a general nalezen, umfraifc
billiardove mfstnosti, umfrajfcf.
Nemohl mluviti, mel prostreleny hr.
tan a srdce a zemrel nekolika mi
nutach. Panf Denikinova, ktera byla
take pritomna, odesla hned ma lod
pod ochranou britickSch vojaku. Prf'
pan ten vyvolal nesmirny rozruch.
Romanovsky byl velice neoblfben u
vojska u lidu, bylo ma neho podano
mnoho stfznostf, ale Denikin jej chra'
nil a nechtel propustiti. Jemu Sc hlav'
ne dava vina toho, ze Sc lid cd Deni
kina odvracel. Ufednfci ruskeho wy
slanectvi projevujf nevoli mad tim, re
Denikin prisel do budovy pod ochra
nou britickych vojaku, ktefi vsak mu
sell zIstati venku, pred budovou
podle diplomatickych zvykl.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
Ceskoslovensky kapital v
newyOrskych bankach.
Teehnieke prfeiny zabranuji uvoInenl
zabaveneho kapitalu 10 milliond
dollari.

New York, z. dubna. - Dovoz W.
voz mezi Spojenymi Staty Cesko-
slovenskem znacne ziska tim okamzi-
KEN, jakmile spravce nepfatelskeho
majetku uvolni kapital ceskosloven'
skych zemi, kterg jest ulozen V new
yorskych bankach. Tento kapital. KITE
rS obnasi s39,555,557, jest nynf bezd-
Gelnym nasledkem Irednfch formalit
cred tape"). ktere prekazf rozvinutf
obchodnfch styku mezi touto zemf a
nasi republikou.
o teto dulezite pro mas veci, pri'
nasf newyorska Evening Post" We
sve obchodnf priloze zahranicnf tyto
podrobnosti:
''Zastupci Ceskoslovenska prohlasu-
il, re jejich zeme Sc nenachazf We
valce Sc Spojenymi Staty, ktere jen
po STRANGE technicke jsou We valecnem
stavu Rakouskem, jehoz castf kdysi
ceske zeme byly, re valka byla skon-
cena jiz vice nez pred rokem. Zalezi-
tost Sc projednavala We Washingtone,
aniz by vsak bylo byvalo docfleno ne
jakeho v!sledku.
"Obnos 40 millionu dollarI, ktery
nyni lezi laden, pomohl by okamzite
velkym vgrobnfm podnikim ceskym a
uvedl by do pohybu pill Gtvrta MILL
onu tkalcovskych stayu, jez nyni "a
haleji V brzku by zeme mohla VIVA
zeti spousty zbozf, kterym by platila
"a luzne produkty We Spoj. Statech,
ktere nutne potrebuje a je ochotna
platiti "a tyto jakoukoli cenu. z kaz-
d6ho zorneho bodu Sc IDA, re tento
kapital, jenz je drzen jen divodil
technickych. mel by bgti uvolnen.
"Velikost obnosu, ulozeneho new
yorskych bankach, lie lehce vysvet-
liti. Ma pocatku valky, pred vstupem
Ameriky, zdejsi bavlna hojne Sc potre-
bovala Ceskoslovensku a Jeff cena
byla velice vabivou. Penize. ktere dri-
We byly deponovany Lond!ne. byly
poukazany do New Yorku "a prfcinou
nakupu. Dnes tyto penize Sc nachaze-
il V rukou spravce nepratelskeho ma
jetku neprinaseji zadneho uroku.
"velka cast tohoto kapitalu nalezi
ceskoslovenskym obcanlm, kteri jsou
vysoce vazeni We Spoj. Statech, acko-
liy technickych pficin jsou jeste ne
prateli. Mezi temito Sc nachazi take
proslula operni pevkyne, ktera pred
nedavnem zpivala We Washingtone.
"zdeisi zastupci ceskoslovenske re-
publiky zretelne poukazuji k tomu
re onech 40 millioni dollaru, LEFT
cich laden new yorskych bankach
mohlo by koupiti 200 tisic zokI bavl'
ny. Toto mnozstvf by bylo poteSitelne
ably uvedlo cinnost pfadelny pfi-
neslo okamzitou jilevu move republi-
&C."
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
AnqIie pry svedia Bulhary X vaice.

Sofia, :. dubna. ODSazenl Carl
hradG Brlty vyvoill3 velihe vzruseni
Ma celem Balkdne. ;ednim razem roz,
triSten byl tradicni sen Ruska z dob
Petra VeHkeho i aspirace Recka ma
obnoveni Byzance. Vzdor tomu, Reko-
We vitaji prfchod britickeho vojska do
Stambulu jas6ji p.d 'yhlidkou, re
celia Thra kie az + Cataidli 5ude zdhy
patriti Recku. V Bulharsku jest tato
udalHst poor )ran1 sc Sl1iSenymi po-
city ulevv I guGh,asu. Bulhari 0hri-
till Sc prot Rusku, protoze sc stra-
cho"ali vpadu RUSu ma IiI:y Ron.
Mfstnf Panslavisti nemaji ovsem ra-
di. re briticka vlajka byla yztycena
rad BoS, ,oreT, az I'D vSeobecn3 We
ri. ze britick4 valeCne lodi, Zakotvene
y Dardansilach, H.i;ti Mr. ra Bliz-
KEN Vychode. Jest zajimavo slelova-
ii. iak Velki Britanie obchrala 20
stupne vseck; sv6 sGrpere V. hre 0
ylastnictvi Caril,&ju. Lide 81 zde Hy-
nj pripominaji, jak Bi'itanie nejevila
zadne chuti K, tomu, ably Balharsko
vstoapilo do vallly Ia stran3 spojen-
eli. DR.. TaSev z RaGc s.ayova kabinetu
pravn nedavno, re ArSl.. naopak po-
vzbuzovala vsemozne Bulhary, ably
vstoupili do valky ma strane central
mich mocnostf Ia uc;lem zabraneni
Rusku, zmccniti Sc Carihradu Cetne
tureck6 obyvatolstvo BIlharska 4
Thrakie jest slime poboureno nepra-
telstvi proti Anglii Recku jest hlu-
boke. Bulharsko ovsem jest rozhne-
vano dychtenim Recka. zmocniti Sc
cel6 Thral.e. Mo- Iii Souditi vyro-
XII Francouzu Y Sofil rosledni britt
cky akt tomt, dr2 n:.,r poboufil 4
rozcaroval Francii. Francouzove cho-
vail Sc nyni h BI'cardm Turknm
pratelsky. ale il. jest pozic. Nena-
sytny brit3ckS Imperialism opet
triumfoval a Anglicani jsou dnes do
slovne pdny Carihradu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
Cesi postrleni JapOnci We
VladivOStOku.
Depese cd ameriekeho konsula poda-
va podrobnosti nahlem 1toku
vetreIcl ma sibirsky pristav.

Washington. Z. dubna. Americky
konsul We Vladivostoku zaslal sem o
obsazenf mesta Japonci deSpese, v
nichz jest lfcen tento utok nasledov-
ne: LIME japonskeho vOjska byly po-
stupne roZsirovany k zabranf pahor-
XII, ovladajicich Vladivostok, druhe
polovine brezna; japonska vlajka by
la vztycena Ma Tygrim vrchu, odkud
kontrola nadrazi byla MONA, 1. dub
Ma: opevneni byla pfiprayena; dine 2.
dubna japonske pozadavky byly pred
lozeny provisorni Wade We Fladivo-
stoku a okupace mesta pocala 1O
hodin dne 4. dubna vecer, kdy japon-
ske vojsko pritrhlo ma nadrazi "a
vseobecne vymeny strelnych ran me-
ri Japonci a provisornimi silami. Az
do II hodin dnes rano zadny Ameri-
can nebyl zranen. Vetsina ruskych
vojaku. kterf byli We Vladivostoku, u
nikla do hor Asi 100 Koreancu bylo
pozatykano. Kdyz japonska vlaJka by
la vztScena We ctvrtek, vojaci vybudo-
vail zakopy pro pechotu. umistili
tam tficet osm strojovych pusek a
iedno polnf delo. hojnosti streliva.
Japonske silly byly pod velenim gene
rala Takyanagiho, ktery vyzval vladi-
vostockou provisorni vladu X splneni
naSledujicich pozadavku: Dodatf stra-
WI. dopravu a kasarny pro Japonce;
potvrditi vSecky smlouvy mezi ia
koukoli ruskou vladou veliteli Gy-
ce Sc KolGakovych a Semjonovovych
koncessO q Japonci; beztrestnost pro
vSecky. kdoz podporovali japonske
vojensk6 zakroceni; vyhnuti Sc ja'
liymkoli protijaponskym kroknm. "a
hrnuie 10 jakekoli hrozicf demon
strace vzhledem X Mandzursku a 10
reji: potlaceni vSech protijaponskFch
publikaci. a ochrana japonskych pod
danych. zahrnuje to jejich zivoty.
majetky jind prava.
V nedeli 4. dubna zaStupci obou
straG mluvili techto vecech. aniz by
doSahli nejake dohody, i nedeli ve-
Ger okupace poGala prfmou strelbou
re strojovych puSek na hlavni stan
ruske provisorni ylady. Mnozf Cesi
byli zabiti Kazda strana vini druhou
re zahajeni strelby. Japonci tvrdf, re
iii jejich strany byli zabiti. Hlavnf
stan ruske vlady byl znovuotevren
RuSy. kteri nalezli sve papiry rozha-
zen6. Rusove trvajf ma tom, ably utok
Ma mesto byl yysetren spojeneckou
komisi. ably zatykanf prohledavani
Japonci bylo zastaveno, ably zbrane
strelivo Rusu byly Jim yraceny a
ably budovy byly vyklizeny Japonci.
Rusov6 tryaji na SVEN pravu Ma Wy
svGtleni a omluvu. Americky mfsto-
konsul Cite. Zabajkalsku, oznamil,
re ono mesto bylo dne 3. dubna Oble-
hano mistnimi bolSevick!mi silami.
ktere yyckavaly posil cd pravidelne
bolSevicke armady Irkutsku. Proti-
bolSevick6 mistni autority Cite pro-
hlasily. re ocekavaji posilu Cd Japon-
GU. kteri tahnou cd vychodu, re
bitya na zapad cd meSta jest prede
dvermi. Japonci vysvetlujf, ze utok ma
Vladivostok byl podniknut nasledkem
drfvejSich prepadani japonskych stra-
Ii podel drahy bolseviky.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
CHICAGO ILL, v PAIEK, FRIDAY) g. DlBM (APRM) 1920
Angli6ane znepOkojeni.
Pohlizeji ma okupaei nemeckyeh NEST
Francii obavami.

Londyn, T. dubna. - Nenf neJmen-
81 pravdepodobnosti, re by chtela An
glie sucastniti sc ma podniku francouz-
skem a poslati sve vojsko ma meme
cke uzemi k zabranf dalsfch NEST, ma
opak ylada shledava, re byla tfmto
francouzskym krokem uvedena do ne
prfjemn9ho postavenf. Pred kratkou
dobou mluvilo Sc techto planech ma
schGzi velvyslancu a tn Sc tomu Velka
Britanie Italie vzeprely, pri nej-
mensim aspon radily, ably Sc vsecko
dobre promyslilo jednalo Sc opatr-
ne. Proto Sc neocekavalo, re Francie
provede vec tuto sama, bez formalnf-
ho schvalenf svych spojencu. Vsak
schvalenf toto nebylo dano, ba ami ne
bylo zadano, pouze bylo oznameno, re
Sc TAX stale, a anglicka vlada byla
nemalo prekvapena. Tyto zpravy ne
jsou potvrzeny Iredne, ale povazujf
Sc "a spolehlive.
Casopisy jsou V teto veci rozdvoje-
ny. Daily News. list pacifisticky pova-
zuje jednani Francie "a rozhodnou
chybu, ale vyslovuje nadeji, re to ne
povede k zadne roztrzce mezi Parfzf
a Londynem. Times naproti tomu
soudf, re "Francouzi postupovali jedi
ne spravnou cestou po vsech tech va
rovanich, ktera NemcIm DALI Eve
ming Standard klade veliky duraz ma
protest, ktery prisel do Parize Wa
shingtonu. Pise. re francouzsky po-
stup vyvolal velike znepokojenf nej-
vyssfch kruzich nekolika vlad. Ured-
ne nebude dosud tom mic receno a
vec bude odkazana projednanf nej-
vySsi rade velvyslancu. Situace je ta-
kova, ze muze mezi Francii Spoj.
Staty dojiti k ostre srazce, coz by
umoznilo Anglicanlm umyti 81 ruce a
postaviti Sc stranou V. nadeji, re to
Spoj. Staty vybojuji.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
italske obehodni poseIstvo ma Rus.

Atheny, Z. dubna. - Italske obchod-
nj poselstvo pribylo do Athen ma ce-
ste do Ruska, aby vyjednayalo Sc So
vetskou vladou koupi surovin pro
italsky primysl. Poselstvo veze Sc
bou mnoho milionI rublI ma hotovo-
sti.
Stockholm, z. dubna. - Rusky boise
vicky komisar obchodu Krasin Erik
Palmstierna, ministr zahranicnich
zalezitostf We Svedskem kabinetu, do
sahli dohody obnoveni obchodnfch
stykI mezi Svedskem a Ruskem,
predpokladaje, re Velka Britanie a
Francie zrusf blokadu v Baltickem
mort. Vyjednavani Sc sovetskym Ru-
skem bude smefovati predevsfm X
methodam obnovenf obchodu, jakoz
nahrade "a svedsky majetek, soukro-
my korporacnf, konfiskovany BOZ
sevickou vladou. Krasin dal zde uji-
stenf, ze sovetska vlada povolf sada-
nou nahradu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
Britove boji T.rky Male ASH.

pTttoVc UoJi o'Hf "G'S NS"'
Cafihrad. Z. duina. Sarvatky "
dehravaji Sc me Al Brity Turky A
natolii, Male ASH. Jakkoli naciona-
listicke handy Mustafa Kemala pasi
nejsou dosti slime, k zahajeni often
sivy. jest mozno. re budou slouceny
a sorganisovany radnOu armadu,
"a Britove. ably Sc vyhnuli prekvape-
nj, buduji defensivni linii, tahnoucf
Sc cd Ismidu, Sc mil jihovy cd
Carihradu, ma mofi stredozemnim, k
mestecku Sile. ma Cernem mofi, 3S
mil severovychodne Cd Carihradu.
Denni najezdy britickFm vojskem V
carihradskych predmestich provadene
ukazuji. re obyvatele jsou hojne opa-
trent zbranemi, Il patrolni cluny caste
konfiskuji lodi, pokousejici Sc dopra-
viii zbrane a strelivo tureckemu ma
cionalistickemu vojsku. Zpravy z Bull
harska prozrazuji, re Bulhari jsou
rozliceni zpravami prideleni Thra-
kie mirovou konferenci Recku. Tato
politika posuzuje Sc jako jista costa
k vyvolani trvalych konflikRtu ma
Balkane, protoze vychodisko X mort
Egeiskemu jest pro Bulharsko zivotnf
otazkou. Vyrozumfva Sc, re pres una
venost a vycerpanost zeme. handy
bulharskych dobrovolnik1 byly utvo-
reny k zahajenf guerrillov6ho valceni
re tri divise byly sorganisovany k
prepadeni reckeho vojska. jakmile
zpravy prideleni Thrakie Recku Sc
potvrdi. Bulhari jsou presvedceni, re
najdou ochotne pomocniky mezi ne
spokojenymi Turky.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
Je tfeba pfistehovalcI?
Co tom soudf mezi.narodnf rada '
New Yorku.

diilezitost ma zasedanf mezinarodnf
rady, ktere bylo praye zahajeno v
New Yorku. Je to asi peti letech pr
vnf vetsi pokus, postaviti Sc proti No
rozumnemu stvani proti "cizincGm"s
ktere zachvatilo celou Ameriku o.
nejvySsich osobnostf nejntzstm.
SchIze svolana byla provolanfm, v
nemz Sc mezi jinym pravi:
"V Americe name dnes vice nohou
nezli strevfcu, vice krkl nezli lfmcu,
vice hlav nezli klobcuku, vice ust ne
Iii potravy, vice tel nezli oblek1, vice
kamen nezli uhlf, vice rodin nezli do
mti a vice domovI nezli nabytku. VI
Europe majf vice pozemku nez hospo1
dafskych stroju, vice tovarnich budov
nezli kol a materialu. vice zeleznic|
nezli vozI a lokomotiv a vice lidf
nezli prace. Europa potrebuje uyeru,
Amjrika potrebuje pracujfcich lidi.|
My name 11O,0OO,0O0 obyvatelI, ale|
vyrabfme jen pri 60,0OO.000. Vysoke|
ceny budou trvati. pokud Sc nebude|
vyrabeti tolik, kolik lide potrebujf. Al
hlavni prfcinou tohoto vaznutf vyroby|
jest nedostatek lidi ma tezkou dem
nj praci."
"Polovina delnikI pasem zaklad.|
MIN primyslu jest ciziho rodu. Valka|
zarazila pristehoyalectvi, a tovarnam
zeleznicfm a dolum Sc nedostava tri|
milliony delniku. A jeSte aspon mill
lion delnfki nam odjede zpatky do e.
vropy. Vice nez desetina bilych pra,
covniki ma farmach jest ciziho puvo,|
du. Nejmene jeden peti pristehovalI
eli jde ma farmu Dnes jsme ohrozeni
nedostatkem potravin, ponevadz nal
farmach neni delnikI. Ale otaZka pri|
stehovalecka nenf jen otazkou prumy|
slovou, otazkou pouhe kapsy. kazde
nu zadoucimu pristehoyalci, ktery zu
stane V Americe. melo by Sc poskyt
nouti pomoci, ably uskutecnil sve cfle
Nell bychom mu pomahati, ably 81
mohl neco uspoIiti, domoci 81 domo
VII ukladati penize v dobrych anne
rickych jistotach.'
"Amerika musi miti jistou narodn
politiku pristehoyaleckou. Dosud ne |
name mic nezli zdkony pfipousten1
obmezovani pi'istehovalcu. Musime
Sc starati jejich vyber, rozdileni q
assimilaci."
Schiize byla zahajena predsedou ra
dy Williamem Fl. Barren prvnfn
recnikem byl general Coleman d.
Pont, predseda sboru feditelu, kterJ
pravil: "Americe zarazenim pristeho
valectva nasledkem valky schazi ctyry|
milliony lidi. Tisfce vystehoyalcu sd
vraceji zpatky, jine tisfce sc stehuj
do kanady. jizni Ameriky a Australia
Jine zeme pracuji systematicky, ab!
pfistehoyalce ziskaly.".
me tax Spoj. Staty. V kongresu lie
III pres 200 predloh. jejichz cflem ne
nj mic jineho nezli uzavrfti prfstavA
pred pristehovaleckymi delnfky, COZ
by melo "a nasledek rozrusenf nase
no prumyslu a iyeru. Proti lidem
cizine rozenym stve Sc bezohledne
cele Americe, a to ma "a nasledek
re houfne re zeme utfkajf. Take L
vede k nedorozumeni mezi domacfm
cizine narozenymi obyvateli
V celku to demoralisuje spolecensk
prlmysloyy zivot.' Take sekreta
orby Merdith postal do schuze dopis
nemz vyslovuje souhlas tendence
mi jejimi a pravi, re schyaluje kazd
legitimni pokus, ukazati, jak by s
mohlo pomoci pristehovalci, "aby
stal dobrym Amerikanem."
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
Bill prehli pred rudymi do ciny.

Londyn, Z. dubna. - Times zvfdajf
depesi Pekingu, re 5000 vojak1
1000 dIstojnfkI. zbytek to sill ge-
nerala Dutova, generalnfho inspekto-
ra jizdy v armada Denikinove, pre-
krocilo mongolske hranice Cugu-
caku dne 26. dubna, jsouc v patach
stfhano bolseviky, souhlasu do
hodou cinskymi autoritami byli od'
zbrojeni. Prchajicf bile ruske vojsko
bylo prbwazeno 10000 civilnfmi u
prchliky. Depese dodava, re bolsevici
zastayili sc ma hranicich Ciny.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09
MiIitarisnus nema valne vyhlidky

Washington, Z. dubna. - Felky b<
proti vseobecnemu vojenskemu v!
cviku byl zahajendnes odpoledne
senate, a znamky nasvedcuji, ze p
konecnem hlasovani, podle vseho z
ira, vycvik bude zamitnut. Pravf s.
re ctyricet demokratu trinact n
publikanu jest proti zavedenf VS.
obecn6 branne povinnosti, trebas S
skryvala pod vsemozngmi rouskam
Hlucna debata byla dnes vedena
tomto subjektu, tim vysledkem, Z
navrhovane datum ma zavedenf bra
neho vycviku bylo odlozeno +. 49,
ma 1922, ale toto usneseni Sc stal
"a pritomnosti sotva pouheho tuct
senatoru. Senator Wadsworth z Ne
Yorku, kterT ma ma starosti tut
predlohu, urcenou X natpani mladez
do kasaren, pravil, ze pravidelna a
mazda nebude nikdy dosti velikou
hajeni teto zeme.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-09

Kdyz stavka nebude ukoncena be-
hem tydne, zastavf Sc v Chicago We
skera primyslova cinnost pro napro-
stS nedostatek uhlf a materalu. Fir
ma Consumers Comp. cd patecnfho
vecera nedostala ami libru uhlf. V jat-
kach Sc neporazi zadny dobytek, po-
nevada SO sem nem1ze dovazeti. Pou-
re 80 kar ziveho dobytka sem vcera
prijelo. Ty pfivezly 1000 kusu hove
ziho dobytka, 1000 prasat a 1000
ovcf. Pravidelne sc sem denne priva-
II 10000 kusi hovezfho dobytka, 20,-
900 veproveho $4,000 skopoveho. -
Dnesnfho dne Sc sem ocekava pouze
80 kar, ktere sem jedou po draze Illi-
nois Central, ktera jeste nebyla STAY
kou postizena. Vzdor tomu vsemu Sc
ujist'uje, BE nehrozf Chicagu nedosta-
TEX potravin v dobe nejblfze prfsti.
Ackoliv zasoba cerstveho masa by
mohla byti vycerpana "a kratko, v
jatetnfch chladfrnach a skladistfch
naleza Sc zasob, ktere by vystacily ma
sest mesfcI.
vazne nebezpecenstvi hrozf zasobo-
vanf mesta ml9kem, jak vcera doznal
zdravotnf komisaf Robertson, ktert
je pfipraven postarati Sc dovazeni
mleka ma motorovych vozech, kdyby
doprava po 8eleznicich byla sastaye-
ma. -