Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-01-07

godkendte, saa Wide dog denne mode ModstanC
hos Tilhengere af de andre Anskuelser.
Efter en- gennemgaaende Unders9gelse beslut
tede han da at valge Nolans og Seyffarths Theori
ola denne Diet hele taget har den storste Sandsyn
lighed for sig.
Men dette Arbejde err dog aldeles like ell
bog ON Hgypten". Den giver sig like nd for al
have mere at gore med H1gyptens Forhistorie, enc
Indholdet: ,,Israeliternes Tr@ldom Hgypten' Ii
gefrem krever.
Planen, som Forfatteren har fulgt, err den sam
me- som ,,Fyrsten af Davids Hus', nemlig gennem
en- Rekke af Breve fra en- Person, der antages al
have varet 0jenvidne til Begivenhederne, at give
en- saa levende og anskuelig Fremstilling af disst
som muligt. Denne Person err Diet nerverende Til
felde en- ung Fyrste fra FSnicien, der sit ottt
og tyvende Aar rejser til Egypten for linden sir
Regeringstiltradelse at studere Lovene, Videnska
berne, Kunsten og Reigionen Diet Land, som paa
den It'd regnedes for Diet m@gtigste og NEST oply
ste Kongerige paa Jorden.
Prinsen, hvis Navn err Sesostris, kommer ii
Faraonernes Land med Anbefalingsbreye fra sill
Moder den regerende Drowning Tyrus ii
Drowning Amense af I3gypten, og oliver modtaget
we'd dennes Hof som Ell k@r G@st. Mellem HgyR
ten og F6nicien eksisterer der nemlig like alent
ct yenskabeligt Forhold, men Fyrstehusene var en-
dog beslngtede. Kun faa Aarhundreder var hen
rundne, siden en- Konge FGnicien i Spidsen fol
en- uhyre Arme af Syrere drog ind i.H1gypten, ero
brede Memphis og o~prettede ct nyt Herskerdyna-
SIT Nildalen.
Under denne Kongeslegt af Erobrere kom Jo
sef til Styret Landet, og Jakob opslog sin Bo'
pal der med hele sin Slegt, thi Kongerne, der sely
var Syrere, saa med Velvillie paa de flittige jGdi
ske Indyandrere.
Men efter Josefs D9d hengik der like mango
Aar, for den tidligere Kongeslagt, der havde holdt
sig / Theba Ovre-H1gypten, tilbageerobrede Mem
phis, fordrev de fremmede og o%prettede ct nyt by
nasti af indf9dte Herskere, der like kendte 10
sef" og Ell Wide taale Abrahams Efterkommere SON
Borgere i Landet. Tyartimod betragtede de der
nu talrige J9destamme med Mistro og Uyillie, da
den var Slegt med de ~forjagne Herskere, og der
nye Farao, Amosis, gjorde dem straks til Livegnt
og Tralle for Kronen.
Denne Undertrykkelse vedblev under de fol
gende Konger, indtil den omsider efter halvfjer'
Aars Forl9b kulminerede Diet blodige Dekret al
Amenophis den f9rste - Faderen til Drowning A
mense h~vorefter ale nyf9dte Drengeb9r skulde
drebes.
Hvorledes Moses, der netop fpdtes paa dettt
Tidspunkt, undgik OGDEN we'd Herrens direkte Sly
relse og voksede OPP til at blive sit Folks Befrier
er Diet Opgaven at fremstille i de paafplgende Bla
de paa fyldigt som muligt, uden dog at trade der
hellige SKIRTS B%eretning for n@r.
Den Theori med Hensyn til @gyptisk Tidsreg
ming, som er fulgt her, fremstiller Drowning Amen
Sc som regerende Egypten, da Moses var vok
sen, og da Sesostris kom Diet for naynte Besog
Hun tiltraadte sin Regering, da Moses var tolv Aar
eller omtrent Aaret 1860 f. Kr. Hun hayde her
sket en- og tyye Aar, da Sesostris foretog sin Rel
Sc.
bet 0vrige, der er forn0dent at vide for at for
staa Gangen naryarende Fortelling, vii Laserel
faa Teksten, efterhaanden som Beretningen skri
der frem, og Diet er derfor overflodigt at frems@t
te Diet her. FOrfatteren