davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The St. Mary banner., 1920-08-21
FOREIGN NEWS.

Bolsheviki at Odessa seized the
French steamers Batavia and Eigrette,
which landed Russian prisoners there
from France, and refused to release
them until the French battleship Ed
gard Quinet, with three destroyers,
was rushed from Constantinople and
threatened to raze the city unless the
steamers were released
The St. Mary banner., 1920-08-21

Sn,lrely s vegetable and j.
take and is a perfect ~
ealolnel. 1t is guaranteed y
llVeF without stirring ysp !
ana can not salivate /
Don't take ealomell nj
trusted any more than ii
a wild cat. Take Dodso,, n
which straightens you ts'|
makes you feel fine. Ge
children because it is peal
less and doesn't gripe-,sl
The St. Mary banner., 1920-08-21
Cuticura for Sore M

Soak hands on retiring in n
OF Cuticura Soap, dry and \
ticura Ointment. Reuss
ointment with tissue pas|
only one Of the things CutJ
If Soap, Ointment and TaI,,l
for all toilet purposes.-Aa
The St. Mary banner., 1920-08-21

and pale rose tones, the ribbon being
catStitched together with lavender
silk thread. This underskirt was per-
fectly straight, and about half an inch
shorter than the lace skirt.
The St. Mary banner., 1920-08-21
Brown Summer Wear.

Brown continues to be one of the
most fashionable colors. We might
have expected 1t to be entirely super.
seded by the lighter colors In mid
summer things, but 1t has not.
The St. Mary banner., 1920-08-21
Took All Precautions.

"Yes, my house is fully covered by
Insurance." said the proud new owner.
It's protected against everything
imaginable, including explosions of
home brew."-Kansas City Star.
The St. Mary banner., 1920-08-21
Mioht Prejudice Him.

"Does your fiancee know that you
are a poet?" "Yes. but l am trying to
keep it from her father"
The St. Mary banner., 1920-08-21
HUGE Flowers Used.

Huge flowers plastered fiat against
the brims are much seen In Southern
hat models.
The St. Mary banner., 1920-08-21

Fawn coIored duvetyn with French
blue ribbon and embroidery on the
! brim.
its top. A hat Of black velvet has a
round crown and rolling brim. Flow
ers and fruit made Of white kid are
appliqued with silver threads to the
under side Of the brim."
The St. Mary banner., 1920-08-21
A Past Joy.

Pa. what is alcoholic c,J
Alas, my son, II is ~,
to be felt"
The St. Mary banner., 1920-08-21
49,
Cut on Sport Lines.

A great many Of the new suits for
TALL are very simple and cut on the
popular sport linea
The St. Mary banner., 1920-08-21
Was II LAUDER

81 hear that Harry has
golf" remarked one cron!
at the first tee.
"You don't tell me! M
man who has been a g
years. ...
Yep, that's the chap |
whats the matter? Is f
"Oh, no; he lost his soh
The St. Mary banner., 1920-08-21

Some men don't want % 7
iustice after they get IL
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1920-07-12

over road right Of way was settled
In favor OF defendants.
T. II. wiikerson and r. w. wiik.
erson vs. Grovener Minard was de-
cided in favor Of plaintiff who is to
get 5000 with six per cent. from Feb
ruary 16. 1916. and costs.
Yank Lobert was given judgment
against Albert Jackson In q collec-
tion suit.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1920-07-12

Thomas Hardy. the eminent Eng
iish novelist, has a habit Of invari-
ably wearing two waistcoats. In
deed. in = severe winter. he has been
known to don m many as four. but
svsa on the hottest summer day he
sticks to his two. the outside one be-
Ing generally Of the old-fsshioned
knitted sort.
Most people would be puzzled to
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1920-07-12
MARKET REPORT

PORTLAND. July ~. - a 10
firmer. choice grans steers 3iOsaad
5000: hogs firmer. 3is.26 ahd
Sis.76: sheep firm. spring iamb( oi0
and 5000: east mountain lamb In
and $3.50: butter. steady and I'm
changed; eggs firm. buying pri@ 30
cents.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1920-07-12

Medford Grocery company vs.. p.
C. knight and Ora NJ. knight was
dismissed.
Louie IsClair was granted . d.
virce from Eveleen Moore Leclsir.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1920-07-12
COURT NOTES

The following judgments were
made the last OF the week by Su-
preme Judge ID. v. Kuykendali:
First State and Savings Bank w.
Herbert +. Moeik was dismissed.
having been settled out OF court.
Horace G. Shidler against A. y.
Gale and Klamath county. Q dispute
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1920-07-12

For upwards Of half century r.
J. Giackmeyer has served continu-
ously a. ssFgssnt-at-arms Of the On
tario provincial legislature.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

fire Floder, navnlig naar de for
enes j den enc: Jordan, o. for
ener sig med Daabssymboler, som
hyppigt er Tilfeldet.
Men saa meget er visit, at de
forste fem Aarhundreder sogte
den kristne Kunst til de helli-
&c Skrifter og I'll dem alene for
Motiyer, like saa at andre Mo
liver var forbndt, men den krist-
ne Fantasi folte sig fuldt til
f~redsStillet we'd at dy9le linden
for den hellige SKIRTS Enemer-
ker, og den fandt ogsaa her jk-
Ike blot Motiver, store og meg-
tige nok sely for de hejeste
kray, men den fandt fprst og
fremmest Inspiration, at sige da.
naar Diet var Mennesker, der sely
troede paa Guds Ord.
Den Inspiration, der greb de
hellige F%orfattere vii ogsaa set-
tie Kunstneren i Stand til paa
sin Wis at tolke de evige Sand
heder, der er aabenbaret de
hellige Skrifter, og som i Pro
feternes hole Tale, Herrens Lig.
nelser og Aabenbaringens sly.
ner har fundet Udtryk / Diet
skonneste Billedsprog og de
megtigste Ord, der er givet
Menneskene.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

Stillingen / 0jebhkket Verden
over.
AT Sogneprest FIR. Schepelern.
Slagelse.

Den ]. August 1914 afslutte-
DIES den fSrste virkelige Verdens.
missions Periodic. Dens Devise
havde veret: Mellemfolkeligt og
mellemkirkeligt Samarbejde in
denfor den protestantiske Mis-
sion. Dens anerkendte, ledende
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05
Den Lutherske KirKe i Paris
og
,,Dansk Kirke i Udlandet".

Cand. theol. Elmer Poulsen,
som har yeret Sekreter we'd
Croix Rouge Danois a Paris,
er nu igen i Danmark, hyor han
bar hcnvendt sig til ID. X. U.
og gjort opmarksom paa, at der
i Paris lever ca. 1000 Danske
nden at have nogen, som kriste-
ligt drager Omsorg for dem.
Til Katolikkerne s6ger de jo TX
Ike og nogen serlig Forbindelse
med de lutherske Menigheder
Menigheder har de hidindtil TX
Ike haft. bet er dog muligt at
dette nu oliver noget anderledes,
idet Cand. Poulsen har henledet
den i Danmark kendte franske
Prgst Scheffners Opmerksomhed
paa yore Landsmend j Frankrigs
Hovedstad.
Scheffner, ON hvis Arbejde
Cand. Peulsen udtaler sig med
storste Anerkendelse - Diet dri-
yes j egte luthersk Aand med
sterk fremheyelse af Sakramen-
terne har beredvilligt still
let sin Kirke til Disposition for
Afholdelse af dansk Gudstjene-
ste.
Sp6rgsmaalet err nu, ON Diet
vii blive muligt at skaffe de NOD
vendige Midler. Den forrige dan
ske Prgst i Paris hayde Stats
underst0ttelse.
Men hvorledes Udfaldet end
vii blive, saa maa Diet i alt Fald
'hilses med Glede, saafremt wore
Landsmend i Frankrig kunde
trede j nermere Forbindelse
med den fransk- lutherske Kir-
Ike, hyor Herrens Sakramenter
foryaltes i same Aand og Be
tydning som herhjemme.
| Paris har den lutherske Kir-
Ike II smaa kapeller, som under
TRANCE Kaar fors6ger at slaa
sig igennem. Eft az disse blew
under de tyske acknowledgements
skndt sammen. bet laa i ct Ar
beJderkyarter, hyor der var
haardt Brug for Diet. Nylig har
Professor j. p. Bang gjort OPP
marksom paa N9dvendigheden
at at st9tte de lutherske Menig-
heder i Paris. Wore lutherske
Brodre j Frankrig err i Nod
Lad os like glemme dem. Mend
fra disc Menigheder har dog vac
ret med til at blede- ogsaa for
Danmarks Sag. Og endeligt: de
har nu g&stfrit tilbudt at aab-
ne deres D6re for wore Lands
mand i Paris. Poul Erickson,
Sekreter.
,,Kr. Dgbl."
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05
KUNSTEN I ORDETS
TJENESTE.
At II. P. Hansen.

lem Religion Og hunSt. Det I'LL
bedende Menneske har til ale
Tider sogt at give sine dybeste
Lengsler og h9jeste Idealer ct
sk6nt Udtryk enten ! Sang eller
/ Udsmykning af sin Helligdom.
Hos Joderne gay den. religi-
9se Folelse sig Udslag i en- Digit
ming ON alt Diet store og herli-
ge, der hayde sat deres egne
Sjele / Swinging, de CAV de
res religi6se Idealer Udtryk /
en- national Litteratur, hvis Eyig-
hedstoner har fundet Sangbund
j Hjerter over al Verden, og
hvis himmelske Syner har aab-
net Menneskenes Dine for en-
Herlighedens Fylde, son like
er af denne Verden.
Jesus hayde i fuldt Maal til
egnet sig denne Litteratur, og
han este / sin Undervisning uaf-
ladelig at Diet Rigdommens Valid,
der str0mmer fra Guds Ord i den
gamle Pagts hellige Skrifter, og
hans Disciple fulgte Mesterens
Eksempel, naar de este af de
samme Kilde og paaviste den
inderlige Sammenhang mellem
Low og Eyangelium.
Disse Skrifter, som ale Veg
ne fulgte de Kristne, har visit
sig at sidde indie med en- In
spirationens Evne, som der like
findes Mage til, og det blew
Kristendommens Opgaye at err
static den hedenske Kunst, der
i sin Forfaldsperiode ganske
manglede Inspiration, med en-
Kristen Kunst, der stod paa
H6jde med Sions Heltesang og
Profeternes m@gtige Visioner.
Hvor holt end den hedenske
KunSt naaede i sin Glansperio-
de, dromte den dog aldrig ON
den Notwithstanding, Kun
stem i Gudsordets Tjeneste skull
de l9ftes til.
Siden Diet skrevne Ord like al
It'd kunde rekkes Folket i Hen-
de, MATTE def forst overspt-
ties paa Billedets Universalsprog.
og hvor ringe denne Begyndel-
Sc end kan have vwret, saa dan
ner den dog Grundlaget for Ell
Herlighed j Kunstens Yerden.
SON Menneskene aIdrig for hay-
de set.
| Diet gamle Grpkenlands By
or var nRsten allie storre Loka-
Ter mere eller mindre smyk-
ket med Malerier eller Udskprin-
ger.
Det er derfor sandsynHgt, at
Oldkirkens Menigheder var vante
til Synet af Billeder af rent
dagligdags Karakter paa Vegge-
ne i de Dokaler, hyor de hayde
deres Sammenkomster
Saa selv ON en- egen kriste-
lig Kunst maaske overhovedet
slet like fandtes i de ferste to
Observation-Disclosures var de krst-
ne fuldt nd fortrolige med de
yndefulde, ofte dog ret menings-
lose og undertiden groteske
Blomster-O rnamenter j den gre-
ske og romerske Udsmykning af
Bygninger.
Bet er derfor fuldt forstaae-
ligt, at man i de eldste krist.
ne Katakomber finder hedensk
Kunst med kristeliet Indhold,
og Diet er muligt. at man har
gjort dette Skridt forholdsvis
tidligt, saa meget mere, som Diet
jo MATTE falde ganske natur-
ligt at give de Billeder en- ny Be
tydning, som man hidtil havde
betragtet som meningsl6se, og
man har rimeligvis her Begin
delsen til de kristne Symboler
i Kunsten.
/ Steden for Blomster og Land
skaber, Dyr og Figurer af al
lie Slags, som de Kristne var
want til at Sc paa Veggene i de
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

CO
3. internationale Missionskonfe-
renee var bleyen holdt i Juni
1910, og hyorfra Samarbejdets
Fallesorgan international Re
view of Missions udgik.
Dens Varighed havde, bort
set fra de 300 Aar, hvor Sam
arbejdstanken langsomt Yandt
frem blandt Yerdens evangeliske
Missions-Ledere og -Lerde og
-Venner, vgret meget kort kun
fire Aar, men hyor lykkelige, og
hYor rige paa Arbejde og Haabi
Mott berejste Europa og fix
Foling med og traf Aftaler med
Missionsledere i Norden, Tysk-
land, Schweiz, Frankrig, Holland
og Storbritanien rejste derefter
I'll lndien, Kina og Japan og fix
oprettet Observation-Disclosures og
ordnet Samarbejde efter en- hid
I'll ukendt Maalestok og hayde
store Planer ON nye Reiser,
til den mare Orient og til A.
frika. Verdens kristelige SUDDEN
terforbund og den kristelige ing
domsbevRgelse skulde leyere Ar
bejderne til en- yirkelig Verdens-
mission; Og ACKNOWLEDGEMENT
sen for ydre Mission, som a~llere-
de hayde fordoblet Americas
Missionsbidrag skulde skaffe
Pengene. Kirkelige Modsatnin-
ger syntes oyeryunden, og natio-
male talte man like ON Den
gamle Krapfske Plan ON en-
RHkke Missioner fra Mombasa
Ill Senegambien fertes fremad
mod sin Virkeligg6relse dansk-
%forenet Sudanmission, nye tyske
Missioner i Togo og Kamerun
var Led deri; og samtidig for
st9rkede man paa en- LIME fra
Victoria Nyanza til Sambesi Ke-
den, iser med Tyskere, for paa
begge disse LINER at standse
1slams Fremgang fra Nord og
0st blandt Afrikas hedenske
Stammer.
Saa kom Krigen. De tyske
Missioner bley straks afskaarne
fra deres Basis hjemme, kunde
hverken faa Penge eller For
stprkninger nd; efterhaanden
som Krigen skred frem, og En-
tenten fix Magt, standsedes de
tyske Missioner i Indien, Afri-
ka paa Sydafrika ner (hyor Be-
erer-Indflydelsen var sterk) Au-
s%tralaerne og K~iautschau og da
den omSider endte, havde den
tyske Professionalism KNAPP Halv-
delen az sit Missionsarbejde og
kun Halvdelen af sine Missio-
narer; de 9vrige var faldne, in
ternerede eller hjemsendte. Og-
saa observation-disclosures led I'M
der Arbejdermangel, kunde nap
pc holde %gammelt Arbejde gaa-
ende, endsige tenke paa nyt;
og de neutrale Missioner haYde
usigelige Vanskeligheder at over
vinde, %navnlig paa Grund af de
b~esyerlige og usikre, til Dels
ganske svigtende Forbindelser.
Endelig kom da Vaabenstil-
stand og Fred. Den skulde betty
de Solskin for Missioner; men
hvilken Situation lyste Solen
Overt
Observation-Disclosures og
Hjalpearbejdet blandt de for
komne 9sterlandske Kristne j
den mare Orient saa godt som
tilintetgjort; Hundretusinder af
Krisne j Afrika, paa Sydhavs-
6erne og i Indien uden deres ty-
ske Tilsynsmend og tilvante aan-
delige Ledere; Arbejdermangel
n@sten overall, Foretagsomheden
lammet af Valutamiseren, og saa
et brendende Had mellem ty-
ske og engelske. Missionsvenner.
Og Fredstraktatens s 438 ind
sattes son ct synligt Tegn paa,
at Diet var forbi med den It'd,
da den evangeliske Mission Md
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

Billedsprog. ALE we'd, der er en-
Modsetning mellem Faa-
rene og Bukkene, men Ordene
faar en- dybere Indhold i Fanta-
sien for den, der har set Ma
sareths gronne Hole som over
saaet med hyide Faar og sorte
Geder - saa hvide og saa sor-
te, at Faryemodsatningen maa
tiltrpkke sig Diet NEST ligegyl-
dige Ole og give Herrens Beskri-
velse af Dommen Virkelghe-
dens sterke Farver.
Paa Vejen fra Jaffa til Jeru-
salem vii man endnu Sc Fare
hjOrdene vandede fra dybe Bron-
de lig Jakobs Brond we'd Sikar,
hvor de leyende Vande, skjult
under den haarde Kalkklip-
pc V9ldef frem til L1y.
De gamle Vintreer, der endnu
bekl@der Oliebjergets Streaming
genkalder Lignelsen ON Vintre-
ct, som bley fremfort her. Hyr-
den og det vildfarne Lam ses
allie Vegne mellem de gruskled-
te Bjerge, ligesaa Sademanden,
der saar sin Sed, Fiskeren, der
kaster sit Net i Genesarets So,
Figentreet, der STAIR fuldt at
Frugt, alt wiser hen paa den
store Mesters Brue az Diet, der
a ct dagligdags Syn i hans I'm
dervisning ON de Ting, der he-
rer Guds Rige til.
Disse og flere andre Symbo-
Ter var vel kendte for enhver
Kristen, og Diet laa ner at an
yende dem som Vegdekoration
sammen med andre Symboler,
de Kristne selv havde opfundet,
saasom Ankeret og Lyren, eller
hentet fra Hverdagslivet som
Olietreet OF Paafuglen.
bet symbolske Billede af Vim
tract eller af Hyrden, der ba-
e det fundne Lam hjem, er
ganske simpelt en- Billedskrift
af de Ord: Jeg er Diet sande
Yintre' og ,,jeg er den code
Hyrde". De skal tjene til at
fremkalde Forestillingen ON
Frelseren og henlede Tankerne
paa hans Corning.
Han selv talte j Lignelser paa
Grund af ,,Hjerternes Haardhed''
og Diet er paa Grund af Meme
skesjalens Sl9vhed til at fate
de Ting, der angaar Guds Ri
&c, at man tidligt lerte at 60
re Brug af Billed-Symboler som
ct Middel j .Undervisningens Tie
neste.
Der kan dog ingen Twill var
re ON, at den gamle j9diske
Frygt for Billeder som for en-
liver Form for Afgudsdyrkelse
var til Stede j Olldkirkens for
ste Aar. Tilb6jelighed til enten
at gore Symbolerne til Genstand
for Dyrkelse. eller at erstatte
dem med skonne Personifikatio-
ner eller Billeder af guddomme-
lige Prisoner.
Skellet mellem symbolsk In
dervsning og Billeddyrkelse er
draget fra Begyndelsen i Nose
@loyen, = Keruberne paa Pag-
tens Ark i Tabernaklet og sene-
re j TempIet err Symboler - der
udg9r Grundyolden for al sene-
re kristen symbolsk Kunst.
Kun Presterne havde Lejlig-
he'd til at Sc Keruberne, efter-
som Aiken altid var dekket ire
dobbelt, for den flyttedes fra
Sted til andet. Mar Josefus for
taller, at ingen kunde forestil-
lie sig, hvilken Form Herlighe-
dens Keruber havde, saa er Diet
tie ct Udtryk, der referer sig til
Keruberne paa Aiken, da de
st9rre Figurer, som Solomon lod
dame, saas baade af Levitter og
af Folket.
Sk6nt der altsaa stod Bill
I - T 1T
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05
bet, der bliver.
Herrens Ord bliver evindelig.
q. Pet. |, 24.1
RENHED.

Mt. ), 81.
Renhed er en- skon Pryd for
ethvert Menneske, Mand som
Kvinde - lige meget.
Sely Il gemIig Renhed,
huslig Renhed SETTER de fle-
ste stor Pris paa, men sac d e
Zig Renhed 10, den yerdsettes
hojt i Guds Rige, men i Yer
den - Gud alene kender, hvor
megen sedelig Urenhed der fin
DIES / og blandt Menneskerl
Merk Davids Ord: ,,Gud skab
mig ct rent Hjerte.' Han var
falden i sedelig Urenhed. Men
han var tillige gaaet i sig selv
og hayde erkendt Diet. Og nu
beder han sarlig ON ct rent
Herte. Han erkender, at Lii
vet, som Hjertet er. HrBFcl fl
vet udgaar fra Hjertet," og der
for oliver Livet, SON Hjertet er.
Str6mmen oliver Kilden lig.
Hvor meget urent mon der
har yaret i Davids Liv og Ord,
for han faldt i den store Synd !
vi we'd Diet like, men han err
kender, at Urenheden, der har
besmittet hans Liv, er flydt I'D
af Hjertet.
Og cen Ting mere ser han =
han formaar like selv at ON
skabe sit Hjerte, der af Natu-
rem er urent, saa Diet oliver
rent. Gud maa gore t,
derfor beder han ham derom.
Jesus siger i Saigpris MIN
gerne i Bjergpradikenen: ,,Sa-
lige ere de rem af Hjertet, thi
de skulle Sc Gud." Ogsaa her
er Diet Hjertets Renhed, der lpg-
ges Vagt paa.
De rene af Hjerte pirses sa-
lige eller lykkelige. like saa-
dan forstaa, at Saligheden eller
Frelsen bestaar i eller beror paa
Diet rene Hjerte. Apostelen Pc
ter siger om Hedningekristne :
Gud rensede deres Hjerter we'd
Troen.
Hjertets Renselse skier we'd
Tro. Men saa at vere rem af
Hjertet maa jo bero paa Fort
settelsen af den Tilstand, eft
Menneske er kommen i we'd Tro-
en-.
Men der err stor Fristelse selv
for Gnds Born I'll at besmitte
baade deres Hjerter og deres
Liv med urene Ord og urent
Forhold.
bet er for Resten underligt
eller hvad skal vi sige =
hvor Folk kan skamme og undse
sig we'd at BRUCE urene Ord i Wis
Sc Menneskers Nerverelse, men
blandt deres lige kan de lade
en- Strom af uren Snak flyde
nd af deres Mund.
Saadan hendte Diet for lenge-
re It'd siden, at Redakt9ren sad
j en- Wis Forsamling. Talen gik
s9mmelig, ingen Banden eller
skiden Snak h9rtes. Men saa
kom en- Mand ind, som rimelig-
Wis like kendte Presten. Over
hans Laber kom den enc Ed eff
ter den anden.
Man undser sig for Prester,
vel ogsaa for andre bekenden-
de Kristne og Acknowledged for
Kvinder, men man bryder sig
like ON, at Gud er nervarende
og Jaeger Merke til ethvert util-
bgrligt Ord.
bet handte ogsaa for nylig,
at ct Par Prester og andre
Kristne, var til Stede i ct For
retningsm9de. Der hSrtes kun
rem og sommelig Tale. Men da
Prasterne og flere andre havde
fjernet sig, og der fortsattes
med Blanket for lukkede Dgre
(saa Kvinder like kunde kom-
me ind umeldt), gik Diet lbs
med skiden Snak, saa man maat-
ties vmmmes derived.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

Billeddyrkelse ligger deri, at Be-
skueren fuldt nd forstaar, at
Symbolet like fremstiller for
Diet, hvad def drager frem for
Sjelen, Diet er ct synligt Tegn
for Diet usynlige, ct Tegn, der
peger op til ham, stedse lerer
ON ham og stedse minder ON,
at Diet like er ham. Dette err den
kristne Symboliks Princip, gan
ske svarende til Diet, der var
geldende i Jodernes Gudstjene-
ste.
Ingen Wide nogen Sinde ten-
Ike paa at tilbede Vintraet eller
den mystiske Fisk, selv like den
code 'Hyrde, der altid er afbil-
det som den, der tjener andre,
like som den, der modtager Til
bedelse. Han er stedse optaget
al Arbejdet for sin Hjord, leg-
ger Lammet paa sine Skuldre ell
Ter berer Diet i sine Arme. Billie
det er blot en- Genfortelling af
den Lignelse Mesteren fremsat-
te ON sig selv som sit Folks
Konge.
Den kristne Kunst skal med
de MidIer, den ejer, vpre en- For
kyndelse af Sandheden j Jesus
kristus. Den er altid en- Appel
fra Malerens Aand til Tilsku-
erens Aand, har han ypret OPP
taget af ct inderligt 0nske ON
at forkynde Guds H~erlighed, vii
den, der beskuer hans Verk, og-
saa faa en- Folelse deraf, han vii
forstaa, at den Mand, der har
malet Billedet, har strabt efter
at tjene Gud med sin Kunst, OF
denne Egenskab giver Billedet
Sit stGrste Verd, ON like diets
storste Skonhed. Dersom Kunst-
neren har stillet sig i Gnds Tie
nestle, saa vii han paa en- eller
anden Made i sit Arbeide lag-
&c dette for Dagen, at hans
Eyner og Krefter er viede Gud.
Han vii have ct bestemt For
mail og en- klar Ide, hvori han
giyer sin Tro Udtryk.
Et BiHede, der kun er malet
som ct godt Stykke Arbeide.
kan vel yare smuket nok, men
DIET vekker ingen Folelse, Diet nd
over like Indflydelse af nogen
Art, fordi Diet mangler Diet hole
Motiv og den besjalede Inspira-
ton.
Videnskabelig Stolthed og
halyt ubeyidst Kappestrid med
andre Kunstnere nedsatter Nj
chael Angelo i ale hans store
og straalende Arbejder, i Diet
mindste er Diet egentlig kun i
florenz, naynlig i de store Ar
bejder i Diet Mediceiske Kapel.
hVor Kappestriden like forstyr-
rede ham, at hans h9jeste aan-
delige Krgfter udfolder sig i de-
res Renhed.
| mango Billeder, naynlig af
den hellige Jomfru og Johannes
ofres allie h9jere Hensyn til Sken-
heden med 6deleggende Virk-
ming, Maleriet oph6rer med at
yare helligt, selv i den NEST uvi-
dendes 0jne. Maleren har 9.jen-
synligt intet religi9st Formal
med Diet, selv ON Motiyet er nok
saa meget rleigi6st, og det for
di han like er i~nspireret af
Guds Ord - hans Arbejde Bill
yer like engang neutralt. men
irreligiost. bet err vel Diet, der
forklarer Goethes kendte Ord !:
wunderthetige Bidder sind meist
nur schlechte Gemelde.
Mar de ferste Kristne gjorde
'Anvendelse af nogle faa og simp-
lie Symboler paa Veggene j de-
res Samlingslokaler, enten i Ka-
takomberne eller i Husene, saa
var Diet for at mindes Evangeli-
cts Fortallinger eller Ord fra
Herrens Mund.
Foruden de nevnte Symboler
Us
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

9erne OF i Indien uden deres ty-
ske Tilsynsmend og tilvante aan-
delige Ledere; Arbejdermangel
n@sten overall, Foretagsomheden
lammet af Valutamiseren, og saa
ct brendende Had mellem ty-
ske og engelske Missionsvenner.
Og Fredstraktatens s 438 ind
sattes som ct synligt Tegn paa,
at Diet var forbi med den It'd,
da den evangeliske Mission Md
Regeringens Tillid.
Uklarhed er der stadig nok
af i Missionssituationen Til Dels
hanger den sammen med Uklar-
heden ! den politiske Situation.
Hyad vii Tyskland formal j de
nermeste Aartier, og dermed.
hvad vii Tysklands Kristne for.
maa? Skal den tyrkiske Misre-
gering ~fortsettes i den nare ORR
ent2 Eller hvem skal overtage
Arven efter Tyrkiet2 Kongen af
Hedjas, England, Frankrigi
Hvornaar faar Tyskere Loy at
arbeide i Afrika og Indien9 Hvor
stor vii Japans 1ndflydelse BIZ
We / 0sten, og hvorledes vii Diet
BRUCE sin Indflydelse9 Diet er