Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-03-24
10 tito missionaii byli vlastn6 sku-
,ecnimi objeviteli Amcriky.

ItecnSmi objeviteli Ameriky.
Nyni pfichazeji zpravy 2 Mexi-
|ka o neddvnem objevu hieroglyfM
M aakladnich kamenech pyramid
v San Juan Teotihnacan, dyacet
sedm mil severovyehodne Cd Me-
yiko Mesta, ktere isou znacne po-
Idobny symbolhm, kterych jeste
nyni Sc uziva v cinskem iazykw.
die prohlaseni Fong Tsiang Khan.
ga, sprdyce cinskeho vyslanectvi
v Mexiko Meste.
Gmsky diplomat prayi, Re slo-
va "slunce.' "oko" q "m6sto"
dali Sc snadno %,.iistiti ma move OBJ
|jeyenyeh hieroglyfech. Tento no
W nalea podporuie theofii profe-
sora Frycra, he tinsti ssionafi
byli V Americe dlouho pred Ko-
mmbem. Cinsk6 historicke dokn-
menty take zdaji Sc nasvedcovati
tomu, re pfedpoklad, Re Amerika
byla vlastne objevcna cinskymi
missionafi, je spravny.
Stopy pc ttto navsteve cinskych
missionafii nelson Size cetne, a.
vsak dosti jasne, ably omyl byl
vyloucen. Stara tinska literature
md2e take do znaGne mlry slouai-
III ku z.iisteni skutetnosti, re pod
nikayi m~issionafi zaieli do move
no sveta a zde delsi domu mezi ru-
dokozci ptsobili. Y klassickych
dilech cinskfch, historickych, ze-
mepisnfch i b~asnickych, casio cini
Sc zminka o kontinente daleko ma
vyehod cd Giny. Zeme tate jme-
nuie Sc v einske klassicke litera-
jtufe Fusang anebo Fusn.
Json take zaznamy 0 navsteve
Fusangu v casne historic a ty ma
I!eza.ji Sc V archivech Liang dyna-
site. Zaznamy tyto prohlaseny by
" "a aptenticke slavnym cinskym
ihistorlkem, Ma Tuan Linen. Y
zaznamech techto mluvi Sc o Hui
senovi. rodaku 2 Cofene q Cabu-
la, ktelezto wisto bylo .iiz V dav-
nlch dobach strediskem missio-
nafske prace. jake velkem horliv-
ci, ktery "simd viry prave' chtel
zanfsti i do novFch dalektch sve-
lti.
Tento budhistickv knee, jak
zaznamy sdeluji, prisel V roce
s99 po Kristu, "a panovani cisafe
Yung Yuana, re zema Fusang do
King-Cau, kapitolu dynastie Isl,
kteryz nalezal Sc ma fece Yang
Ste. Zeme v te dobe nalezala Sc v
plameni revoluce, tax re teprve v
roce SOP Sc mu podafilo dostati Sc
ku dvoru cisare WI Ii 2 move dy-
%nastie LiangG. Cisaf pfiyftal mis-
sionafc jake w%slance re zeme
Fusang a nafidil jednomu a ctyf
hlavnich feudalnich pand, Yr
K%ie-ovi, ably vyptal Sc no ma po-
merry V nezname zemi a vysledky
svtho patrani sepsal.
Hui Sen, die techto zaznamI,
vypravovaL re obyvatelstvo Flu
sangu nevedelo drive zcela niceho
0 uGeni budhistickem, avsak "a
panovani cfnskeho cisafe Tia Min
ga z dynastie Sung, eli V roce
45S pc Kristu, pet biksusI. Gill
hudhistickych mnichI. z Cabulu,
odebralo Sc do t6to zeme, ably hla-
salo uGeni Budhovo a sirilo knihy,
iakoz j zpodobeni yelkeho zakla-
datele teto viry.
Hui Sen uvadi mnoho podrob-
-~Inosti a y mich da Sc souditi, re
missionari tito navstlyili Pacifi-
.Ick6 pobfezi a Mexiko hlavne w
! volili "a misto sveho pfsobeni.
Professor Fryer soudi, re mnoha
: imena, nabozensk6 zvyky a povs-
{ ry v Mexiku, Yukatanu a, Stredni
: Americe ukazuji ma asijsky vliv.
: V Mexiku je mono nalezti velke
mnozstvf stop pc budhismu. So
{ chy, ornamenty, chramy a pyra-
mildly a napisy nj nich svedci 0
tomto asi.iskem vlivu.
Budhova socha n~alczena byla v
lPalcnque a ia slime podoba Sc po-
l. dobnvm socham. iez mono nalezti