Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-10

n6k. "Ha nem volna egy kis megta-
karitott penzem, amelyet Amerikaban
gyiiit0ttem ossze, akkor mar regen
cs5dbe kerultem volna.''
Rusinia lakossaganak tobb mint so
szazaleka irastudatlan. (Ebben teved
az ir6. Szerk.) Mem hasznalhattak a
rendes szavaz6cedulakat. ZsatkoviIs
eln0k ere egy nj rendszert hozott be.
Az amerikai szavazocedulat hasznalta,
lie a jel0lt neve helyett annak fenyke-
pet tette cedulakra. Ha szavaz6
ncm ismerte szemelyesen jel0lteket,
akkor AIT valasztotta, aknek area
egnagyobb hatassal volt rea. Ha $40
.ialista 6rzelmu volt, akkor a legva-
iabb arcot valasztotta.
Zsatkovics eln0k kijelentette, hogy
2usinianak t0rvenyhozasat es alkot-
nanyat egy amerikai allan alkotma-
lvara mintazzak. Megk6rdeztem tole,
logy melyik allamot valasztotta pei
danak.
"Azt hiszem, Pennsylvania va
qsztiuk, ez az egyetlen allan, amely-
elk alkotmanyat alaposan ismerem, de
,ppen exert meg sem szeretnem uta-
,ozni," fe1elte Zsatkovics.
A Rusin kormanyban OF MINISTER
an: k0zoktatasigyi, belGgyi, penz-
igyi, igazsagiigyi es vegiil kereske-
lelmi 6s vallasiigyi. Ez az utols6 igen
kilon0s kombinaci6nak tint fel elot-
tenn. Eszembe jutottak a penzvaltok
templom el6csarnokaban. Megker-
leztem az eln0kot es egmagyarazta,
hogy vallasiigyi miniszternek mem
volna egyedul eleg dolga es ICY csa-
toltak AIT a kereskedelmi miniszte-
iumhoz.
A Rusin f6varosnak rend0rsege is
van. De miutan a ruthenek jo resze-
ben, a rend6roket is beleertve, Macy
hajlam mutatkozik az irant, hogy meg
naradjanak Magyarorszagban, abe
yeti, hogy Csehoszlovak allan tag
iai legyenek, minden rend6r melle egy
sch katonat adtak. Megkerdeztem az
elnok0t is ezirant.
Zsatkovics vallat wont es r0viden
'gy felelt: "Az elso biztonsag.
Safety first.) ~
Maid hozzatette hogy a magyarok
'r6s propaganda folytatnak azirant,
hogy Rusinaa szakadjon ell CsehQszlo-
yakiat6l. Emlitette, hogy a falakon
mindenfele nagy plakatokat ragaszta-
lax XII, amelyeken ait allitjak, hogv a
magyarok uralma alatt sokkal jobb
slelmezesben reszesiilne nep, mint a
'sehek alatt es AIT is, hogy csehek
lem biznak a ruthenekben.
A HATARoK HELYTELENsEGE
Azert foglalkozom lily hosszasan Ru-
,iniaval, inert ennek az orszagnak hely-
1etc megokolja AIT, hogy miert szokik
K0zep- Eur6paban id6z6 amerikaiak-
uak az arcadia yer, ha a beke konfe-
-enciat emlegetik. A bekekonferencia
onkormanyzatot adott Rusinianak, a
nelyr6l egyaltalaban nem tudott sem
nit, volt rutheneknek, jelenleg ameri-
Sai polgaroknak kerlemere ,akik vi
Zont evek 0ta mem tudtak semmit a
uthen viszonvokr6l. Enek kovetkez-
teben a helvzet 1920 februarban a k0-
,etkez6 volt:
A ruthenek tudatlansaga es szegeny-
'ege oily nagy hogy Rusiniaban telje-
zen keptelenek az onkormanyzatra. Ru-
,inia azel6tt Magyarorszag egg resze
7olt Ma cseh katonak altal 6rzott
'0veszarkok es szeges drot s0venyek
valasztjak ell Magyarorszagtol. A ha
aaron legszigorubb utlevel vizsga
latot allitotak fel A ruthenek mem
gyakorolhatjak regi szokasukat es mem
nehetnek t0bbe aratasra magyar al
foldre, hol tisztesseges munkav u
negkerestek esztend0re val6 elelnlii
Eet. A ruthen hegyek kozott ehsegt0
)usztulnak ell az emberek azert, inert
beke konferencia az hatalmas es
'elelmet gerjeszto bolcsesegeben uj ha
,arokat allitott fel. Rusinia szalfe
ny0i mar mem usznak lie v0lgyek fo
'yoin termeszetes piacra, Magyaror
izagba, A csehek pedig mem gurit
1atjak fenyot hegyeken at Szlo
| yakiabt.
Az American Relief Administration
| /Amer;kai Segelybizottsag kiild elel
misze,t Rusiniaba a gyermekek szama
a, de tobb helyen gyakran megtort6
nix, logy feln6ttek maguknak tart
jak az elelmiszereket, hogy kip6tol
| iak sovany z0ldsegekb6l es zablisztb6
G!lo kosztjukat. A ruth6nek mem tud
nak segiteni magukon Is helyzetiik re
lnenytelen.
. 4
De tsrjunk vissza. Csehoszlovaki;
minden tekintetben hasonlit az Desk;
| tenisz cip0h0z. A nemetek altal k0