America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-11-18
Din cuceriri|e fizied eafasti

praStiata. in nesffrsit, predomina
spectrnl hidregenului, ca acolo un-
de incep Sc injgheha sori, apare
spectrul heliului, de 4 orr mai gren
ca hidrogenul; lar in sorii mai bine
formati, mai in .virsta, Sc gasesc
mai toate elementele din sistemul
nostru solar. s,f
Spectroscopia a deslegat, cum
am mentionta mai sus, problema
apropierii orr departarii stelelor in
directiunea razei noastre vizuale,
miscare pc care nu ne-o poate prin-
de plaza .fotografica..
Daca, comparind spectrul unei
stele Gu spectrul unui metal ,incan-
descent, constatam ca spectrul ste
lei sc abate cit de putin catre ros
sau catre violet, avem siguranta ca
astrul Sc misca spre moi, orr in di-
rcctie contrarie.
Sa presupunem ca avem notate
pc ambele spectre scara vibratiu-
nilor 81 fixam gradatiunea 600, a.
dica locul unde vim undele eteriene
ell ritmul de GOO trilioane oscilatii
pc secunda, la limita dintre verde
81 albastru. Daca cumva astrul Sc
apropie de moi, ell oarecare iuteala,
atunci In loc de 600 trilioane de
vibratii ne sosesc $50 trilioane, deci
o deplasare a regiunii luminoase
spre ros. La linioara 600 albas-
tru. Della steaua care Sc depar-
teaza ne sosesc, de pilda, $50 tril.
in loc de 600 tril., deci la linioara
600 avem verde lin loc de limita
dintre verde 81 albastru).
Dupa mArimea acestei deplasari,
care, trieste, nu Sc poate observa
decit Gu microscopic, Sc determina
iuteala stelelor, char cind acea iu-
teala n ar fl decit jumatate KIN.
pc secunda in directia razei noas-
tre vizuale. =
In loc de a privi spectr,l Gu mi
croscopul, Sc fac fotografii spectre
scopice, care dau rezultate de o
preciziune indiseutabila.
La controlul rezaltatelor obtinu-
te prin spectrosePpie serveste 81 unI
ingenios mijloc de mssurat varia-
tia caldurii, &c lie vine della astru.
I'm american, Langley, a inyentat
TN aparat termoelectric, numit bo-
lon,etru. De atunci s'au inmultit
aparatele de felul acesta 81 s 'au
perfectionat. I'm asemenea aparat
poate pune in evidenta 81 rhasura,
difefinte de temperature de- o suta
milionime de grad centigrad (Cel-
sius). Daca steaua, della care bo-
lometrul primeste raze de caldura,
vine spre moi, aparatul noteaza un
spor de caldura; daca Sc departea-
"a, aratatorul lui noteaza scadere
de temperature. Aceste variatiuni
de temperature nu Sc pot masura
Gu termometrul, pc care-l folosim
moi. Pentru a ne folosi de un ter
mometru obisnuit ar trebui sd fa-
Gem 1ntre cele doua linioare, ce
inseamna lin1itele unui grad, 100
milioane de diviziuni si sd putem
citi dilatarea mercurului la fiecare
sutime de milioniine de grad.
Multumita intrebuintarii I spec
troscopului 81 boleanetrului, astro-
nomii pot calcula char. miscarile
stelelor departate II 100 ami lumina
de moi 81 au sigurant4 c6 mn fac
greseli mai mari de. / KIM. pc, se-
cunda. Adevarat& minune!
tsGfnditi-va, moi vedem deasu-
pra noastra; pc fondul cerului,
| punete mici, care char in cele
mai mari telescoape nu ~ schim-
b., nu se vad mai mari. De cind
omul cunoaste 'csrul, aceste pnncti-
soare stau tintuite pc loenl lor cc-
resc, atfrnate @ niste lampioane.
moi stim astazi, nu numai q acc
Ate punete sint sori, easi '1oarele
nostrn, q ei sint depxrfati de 100
lhai lanaipa Dc llqi q int inecnju-
|rati AZ planete, caeii a %ele npstru;
lnu, npi ne dFept3m lAnets
spre m asems,ii pahs ppnea IN
|anarat Gu ioriznA III OcularHi sau