Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-08-11
VYVOJ UMEl.EllO O.
SVETlOVANI.

1911 MH% A#HtHt No.
- Abraham Lincoln pil ye stud.
nicc we'd pfi syelle hoiirihn dfcyu
v krhu, budc NJ %ncpoehyhns diyii
proc ncsap6lil Il plyn aneho ne.
pouiil rlckiricktho syetla. Nh Ia
kovon myslenku ysak ncpfipadne
s%cdcs6inik, ktcry byl hschem Y
dobe, kdy Lincoln naltzal Sc V
Pine muinc silc. n ktery scznamil
SO popryt : umalSm osyatloydnim,
hdya ro2aaia byla loioyd svitka
anebo namnozc iekte loue.
Neni tomu TAX ddvno, kdy
syitky poulivdno bylo vseobecnd
We mtstecb k osvetlov6ni, Pc svit.
&c nastal umell plyn, jeho2 matnd
sv6tlo p%ovazoyano bylo IA skyelt
pred padcsdti roxy, kdy knihy
iako New York pii plynovtm
svctle' byly poslednim sloycm
podrobnosti veseleho noeniho III
vota We vclkych mdstech.
Tcprve V rocc 1865 doslo v jiho-
yfchodnim Ohiu a jistgch castech
Pennsylvania k vyvoji petrolejo-
vSch zdrojn. Petrolcj byl zndm
jake "uhelny" olej v tech dobach
ma ro2dil cd sadloytho oleje, KITE
reho pravidelne uzivano bylo V
svitilnach u jinych pfenosnych
Iampach, Uhelny olej pred zdoko.
nalcnim cisticiho procesu nebyl
prdye idcalnim prostfedkem k svi.
deni. Sviceni 3 MIN bylo vclice
riskantni, poneyadz take Tampa
~nalezala Sc We SVEN vyyoji. Mnoho
katastrofalnich pozarn V tech do.
bach Avineno bylo %vybuchy lamp.
Aysak v naslcdujicich patnacti
ancbo dvaciti letech nhclny ole.j,
pcbo kerosin, jak pozdeji byl Evan,
byl Y u2ivdni pc cclt zemi a dosud
Sc no u2iya v ~n6kterych venkoy-
sk.ych distriktcch. Pc uhelntm o.
leji pfisla clektiina a teto uzivd
sc k osvetlovani dnes vice nezli
ktcr6hokoIiv jineho p%rostfedku.
Nebylo doposud nalezeno zddneho
Iepsiho prostfedku k osv6tlovanf
mad eIektfinu a n~epochybne ne
Dude, lee by sc nekomu podafilo
vynalezti nejaky piistroj k la
chycovAni u kondcnsovani slunec-
niho sy6tla, COZ zda sc vymykati
Y mezi moznostf. Take elektfina
mela pozvolny vyvoj.
V roce 1876 ma yelke vystav6 v
Philadelphia celia clektricka vy
stavka byla sm6stndna ma rozlohu
asi deset ctverccnich stop. Ma sv6-
tov6 vystave Y Chicagn v roce
1893 vsak vystava elektrickh byla
jednon y nejpozoruhodnejsfch a.
trakci % nkhzala, do jake mfry
doslo k vyvoji moznosti elcktricke-
no osvetlovGnf. V to dob6 jiz kazdt
yetsi americke mesto uzfyalo k o.
svttlovdni eIektfiny a dnes elck.
tfiny k osvetIovani uzivd sc netoli-
ko We mestcch vclkgch, nybrz | V
mestech venkoyskych.
Asi V stcjnt dob6 dostal sc do
ponzivani take pfirodni plyn, kde-
koIiv doslo k jeho o%bjeveni, k o.
svetloyacim ! vytap6cfm 1celhm,
u doposud jc nzfvan V n6ktergch
mistech, kdc sc da rozyadeti trnb.
kami Tento pfirodnf plyn posky-
tovaI 2 pocatku take jenom mat.
ne zIntavf svetlo, ale vyndlcz
WeIsbachdy, znAma puntoska, u
mozniI, he pIyn poskytuje tax jas
ne syGtlo ,iakO timkf cIcktfina.
Avsak pIynu MONO pouziyati jc.
nom We ynitf = 1spichcm u nikoliy
jake elcktfiny ! yenku bez ohIcdn
ma po6asf.
Historic nmelfbo osyttloylni je
znafnt podobnou jingm pokro.
kim, nfinenym v rizngch oboreeh
|B1skibo snazenf. CIov6k SNAIL ~
stale ziskati Iepsi u lepsi, M stanul
u koncfnh mety, Dnc5ni scdcsat.
nix byI by ztraecn, kdyby mel nj
20 yykopat = primitiynfmi nAstro,
j, ktere byIy V nziyani v jeht
dftstyi Jenom tG p~odstatne yEc
pasebo Myota ~neneiniIy Mdnlit
pfekyapujicib0 pokrokn Pred he
desa6 roxy ~potraviny, nApoje
%satstyo byly prdys TAX dobre jak.
dues u p1sIEze jmenOyang