Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-16

dnes vydana proklamace, oznamuJf-
cf. ze nemecka risska vlada presta-
Ia existovati re moe prechazf ruce
generalniho spravce Slechtice Kappa,
ktery Sc stava kanclerem ustano-
vuje generala Luettwitze vrchnim ve-
litelem armady, jak sc sem TELEGRAPH
cky oznamuje Berlina. Proyolani
oznamuje, ze Sc narodni shromazdeni
rozpouSti. kapp zatim sestavuje novou
yladu.
Strany sociaIisticke vyhlasily vseobe-
cnou staVku.
Revoluce byla podporovana vol
skem, ktere Sc nedavno yratllo Po-
balti a bylo umisteno kasarnach v
Doeberitzi. Ma predmesti. Vojsko dnes
Gasne rano yniklo do Berlina EMO
emilio Sc vladnich budov Ma Wilhelm
strasse. Tim spusobem byl sesazen
nejen president Ebert, ale kancler
Bauer. ministr narodni obrany Noske
d celia vlada.
Revoluce jest ciste monarchisticka,
a kdyby Sc zdarila. dostane Nemecko
noveho panovnika. at uz jest Jim vi
lem anebo kdokoi jiny. Lide. kterl
il stoji V cele. jSou znami, diva
Get ctyry hodiny pred tim bylo ozna-
movano. re Sc vlada dovedela jejich
piklich a ze ministr Noske narfdil Je-
itch zatceni. Nezli mohlo byti zatceni
provedeno. spiklenci 81 pOspiSili uka
zali Sc byti rychlejSimi a silnejsimi
nezli vlada sama. General Luettwitz.
velitel pryni brigady narodni obrany,
sesazen byl nafizenim ministra No
ska vCera, ktere ySak patrne Zustalo
neprovedeno. NOSke Zaroyen naridll
setnika Pabsta a Slechtice Kappa. ma
celnfka VSenemcu. kteTi oba jsou
zndmym oSobami stall Sc promi-
netnimi revolucnich Zapasech ode
dne uzavreni primeri. zatknouti. Dr..
WoIfgang Kapp jest byvaly junkersk!
poslanec rfSskeho snemu Il reditel ne
meckeho agrarnickehO Spolku. Ma po-
Satku roku 1918 stal sc povestnym
SWIM natlakem ma vladu, aby 81 pospi-
Sila Sc stavbOu ponorek. ktere mely
rozhodnouti valku souCaSne pripra-
voyanym obrovskym itokem ma Ia
padnf fronte. PAX Sc Stal predSedou
strany Fatherlandu, povestne vSene-
nemecke organisace, ktera nalehala
ma to, aby Nemecko bojovalo do po-
sledni kapky krye. General Luttwitz
byl ma poCatku valky vojenskym gu,
vernerem Belgii pax velel ma YER
dunske froute. kdyz Sc cervnu mi
nuleho roku jednalo o podepsani mi
rove smlouvy, vzpiral Sc il Luettwitz
re vSech sil.
Vldda posledni dobe mela mnoho
duvodu h pJdezrenf mad udalostmi.
ktere il rostly pod rukami d vSechny
svedGily o tom, &c Sc il kOntrola mad
VSen6mci yymyka rukou. Byly to
udalosti spojene procesem Heltfe-
rich -Erzbergerovym ohlaseni. re mar,
presidenta utok ma francouZske du-
stoiniky hotelu Adlonu. podniknuty
princem byvale ciSarSke rodiny, jine
ntoky ma cleny spojeneckych komisi
Bremach a We Vratislavi. M0Darchi-
ste, oznamujice kandidaturu Hinder
burgovu. ukvapili Sc. pustivSe do We
rejnosti Zpravu, re marSal pred ohla-
senim kandidatury yyzadal 81 svole-
nj sveho nejvySSfho pana, byvaleAo
cisare Vilema Amerongenu. Berlin
SKY Tagblatt X tomu piSe: "Nikdo ne
mIie mic proti tomu namitSti, SmS-
Sli-li ctihodny marSal monarchisticky,
ale pod republlhanskou formou neni
pripustno. ably jeho cinech rozhodo-
val Vilem H." Jinym neLezpecnym
zpatetnicktm krolem je navrh zako-
Tia. podaneho tGcht1 ineeh MIR.
shromazdeni, sby sc president volil
primo lidem Ia dneSni nalady V Ne
mecku zvolen by byl nejen Hinden-
burg. ale ka2dy jinl dGstojnik by
valeho cisarstvi obroyskou vetSinou.
Dosud wolf presidenta narodni shro-
mazdeni.
NemecAa viads byla o5iabena pro
cesem Erzbergerovfm. Erzberger, MI
stokancler a ministr financf, zaloval
bvvaleho cisarskeho mistokanclere
Helffericha pro ma cti utrhani. Hell
rferich mu yerejne vytknul, re okradl
stat dane a olupoyal yerejnou po-
kladnu jinym spIsobem. Soud sice
Helffericha odsoudil X pokute 800 ma
rex, ale jinak uznal, re mel dplne
pravdu ze Erzberger skuteCne spa
chal to, echo byl obvinen.
Daily Telegraph Londyne prinasi
interview S jistSm nejmenovanym
statnikem, ktery tvrdi. re byvaly CT
sar Vil9m jest We spojeni monarch
stickymi ziyly V Uhrach Turecku.
Pravf. re poslednf dobe baron Kuhl-
mann, byvaly nemeck9 ministr zahra-
nicnich zalezitosti, mival byvalym
cfsarem "a noci v Amerongenu roZ-
mluvy dvakrate tydne vzdor domne-
le bdelosti holandskych straznfku.
Admiral Horthy Pesi a Mustafa
kemal Male ASH pracuji jen X to-
mu. ably ma vychod odlakali co nej-
vetsi pocet spojeneckeho vojska, tax
aby nemecke hranice zustaly bez vo-
jak1. Nemci nell vazne dIvody s
timto prevratem 81 pospisiti, nebot'
techto dnech pocala Sc provadeti
klausule odzbrojovaci a do dvou me-
sicu mela byti armada znaene snfze-