Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-08-25

Wv NNFfHI 'HNfffftN
rantu, g%uvrrnir ,eto oblasii take
mhlc prohlAsi,i, H. ic mcsickS m
nvcmim, ale mite 80 phi tom "
smh,i A tcn,o 0smey moeno Il
vyklkda,i rngnych sphsohem ru
ics, poslednich let Es,aban Can
~ IL vuvcrntfem iohoio 6remi q
ma ~ gasiupoyaii prcsidcnia Me.
xika We skuteenosii nlc president
Mexikn ma TAX malo 90 einiii "
sk%ntecnou spr6you iohoto 1aemi,
jako sekrctaf Lansing mol 90 ~.
nit! W %zpracoydnim smlouvy q
Svazu nhrod0, Plukoynik t'antu
odpiral uznaii kt~erthokoliv n6ecl.
nikn Mcxika cd tas6 Diazoyyeh n
odpirh take uznaii novou mcxiekot
vladu, jiz y tele sioji president
DE In Hnerta,
President CarranN pfi ncko.
lika pfileSitostcch pohrozil bran.
nou invasi tohoto distriktu, stejnc
jako nyni president De Ia Hncrta,
ale CnrranM nikdy ncuskuiecnil
sve brozby pro urciie pficiny Ne
pochybn6 stejne pfitiny zamezi
take novtmu mexickemu rczimu.
ably uskutecnil syoji hrozbu, J0ky.
koliy pokus 0 napadeni knpitolu
Dolni kalifornic, ktcrS pred ne.
ddynem p~fcstehovdn byl do Me-
xikali pfi americktm pomezi, Wy.
iadoyal by budto poslhni yojskn
Gzcmim Spojcnych stain anebo
pc posldni jich do San Filipe pc
dyou anebo tfcch delovych lodi.
cich, ktere ma mexick6 yldda
disposici, pochod obtiznou ccstou
nekolik set mil dlouhou pres pis.
cite pustiny n kostrbate hory, Pc.
del ceIt toto cesty toto yojsko Wy.
staveno bylo by mnohym ncbczpe-
elm, zvldste zdkcfnym 1tokdm 2
rdznycb 6kryth. A pred McxikaIi
toto vojsko byIo by postaveno
pred nejltpe yycviccnon armadu,
ink1 ~ dnes v Mexikn nnltzA.
Pr6mtrny mexicky vojdk nejcyil
by ocbotu yykonal takQyy dkol,
Je slime pocbybno, NJ mcxickt
federdlni vojsko ziskalo by doyo-
lenf k prdchodn Gzemim spoj
Stht6. ] kdyby vlada We Washing.
tone daIa X tomn svt svoIeni, ne.
zda ne pravdepodobnym, 2e oby.
vateIstvo Kalifornie by dogolilo
cizimu vojsku pocbodovaii jeho
st6tcm. Prdplav, ktery opatfuje
yodn yclktmu Navoddovacimn ny.
sttmu v Imperial 6doli y fcky Co
dorado, vcde distriktem %guverne-
ra CaDtn, u pres 10. ~ %glfvernrr
%ncucinil nikdy takoyt hr0zby,
farmafi v b0hattm tonic adolf do
bfe vGdf, 10 j. v jeho moci prora.
ziti hrGz ma occanske strant kama.
III q ncchati yody plymouth do Pa
cifiku, TAX M Imperial GdoIi stale
by NO opttne obIastf nezavod6o.
vanou, anebo mohl by ~zphsobiti
prorazenim hrhzi pfi pevnine ~
plavu techto drodnych poll. n u
p1ciny obyvateIstvo KaIifornie
ncchtelo by 81 nitim guycrntra
znepfAtcIiti
Gnyerntr Cantu sam jc yojh-
ken kazdym coulcm. Jc gradnan.
TEN mexickt yojcnskt ACADEMIC Y
CbapnItcpccu. slouzil pc ntjakotl
dobn na osobDlm Mlbn presidcnta
Diaze n byl majorcm ' jizdcckcm
pInku ' dobc, kdy jmenoyany
mcxicky diktdtor jmenoval jcJ
vojensky I'm pfidtlenccm move jme
noyantbo sivcrnfra DoIni Kali.
yornie. 20 syrzenf Diazove quyer.
nfr zhstnl loyhlnim jeho nhslcd
nik6m, ale Chntn zfstal y6rngn
Uiazoyi
Pred Msti roxy ~ vzbonh1 q
ncchal yrhnouti guyerntra do W
zenf. 20 nekoIika dnech jej mn
ystIyiI u nabidl mn, ably We bndt'
odebra1 DO San Diego anebo jint
no mfsfa stejnt zDhmtbo pro Wy.
sokou temperatnru Uyszneny ~
werner rozhodl W pro San Diego
Cantn, tebdhz ~ roxy stary, MA
~ sprayy 6zemi . byl uznhn VII
dou v Mexik0 Mhstt.
IN jeho sprhyy distrikt probu
al W. y Ictbargie, kterA X jeb'
ygyoji nikterak pHspfyatj memoir
IL, Nikde nebyIo tax pobodJn@eJ
Iidf jako V DoInim Mexjku, kd'
ykechna price ~ odkihdaIa m VI
at NIyz Taaft NAL ~ hDrhvI