Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-10-06

Knox bragte derfor Sagen frem for General
synoden. Han tog til at begynde med aldeles
ingen Del ForhandIingerne. Da man spurgte
ham ON Grunden, sYarede han, at han like Wide
tale, f6rend der var bIeyen DON'T ON, hyoryidt han
hayde tiltaget sig en- uberettiget Magt eller like.
Hoffolkene satte sig herimod, alt hyad de
kunde men SYnoden tog Sagen OPP.
Knox gik nd, og da han after kom ind, er,
klarede de ale, at han hayde handlet paa deres
yegne og ingenlunde tiltaget sig nogen uberet
tiget Myndighed.
Knox havde after sejret.
Men den reformeYte Kirkes Udsigter blev stadig
ringere. Dronningen a~rbejdede al Hemmelighed
Hun skrey til Payen og de Koncilium forsam-
lede Kardinaler og Bisper for at tilkendegiye sin
Villighed til at udrydde Ketteriet og tage imod
code Rad og Hjelp dertil. Hun betragtede
Udryddelsen af Kptteriet som sin hojeste Opgaye
Predikanterne yedblev efter bedste Eyne at
predike mod Livet yed Hoffet, og Hoffet yedbley
efter bedste Evne at leyere dem Stof dertil.
Dansere 90 G9glere blev ansete Folk. Man sYpl-
gede i Foster og Drikkelag. Dronningen gjorde
Fest for den hoje Abel, og den h6je Adel gjorde
Fest for Dronningen. bet var ct oyerdaadigt Lev
net sus og Dus.
Den reformerte Prpdiken var dem ale Ell
hoist ubehagelig Paamindelse. De ponsede derfor
paa at faa denne Prediken forbudt. Lexington
forlangte, at det skulde forbydes Predikanterne
at eaa saa meget i Enkeltheder, naar de revsede
Synden. Men man syarede ham, at naar Folk Wide
yogte sig for at give %offentlig Forargelse, Wide
Predikanterne ogsaa opgive at eaa Diet enkelte,
men saa lange Protestanter like skammede sig
we'd at gaa imod Kristi Eyangelium, saa lenge
Wide Guds Tjenere heller like ophpre med a.
yidne imod dem.
Der kom stadig Stof nok til Forargelse. En-
fransk Kyinde, der var Kammerpige hos Dron-
ningen, fix ct Barn med Dronningens Apotheker.
Barnet kyalte de. De bley begge h@ngt. Men paa
Grund af de lose Spder, der h6rtes ON fra Hoffet'
og de liderlige Sange, der fra Hoffet naaede nd
til Folket, faldt Skammen for en- stor Del paa
Dronningen.
Fri os fra denne Horekyindes Tyrann, skreV
Knox sin Reformationshistorie
Juni 1864 skulde der after holdes en- Ge-
neralsynode. Hoffolkene s6gte da forst at faa Ell
Forhandling med Prpdikanterne alene. dette blew
dem indrommet, men paa B%etingelse al, at DER
like MATTE %afstemmes ON noget.
Paa dette Mode begyndte Lexington at tale
ON allie de Velgmrninger, Dronningens Regering
bagde bragt. og den Frihed, de hayde religi9se
Sager. Han fandt derfor, at det for Pr@dikan-
ferne gialdt ON at bibringe Folket en- god Menins
ON lJfDHHl0RtIl. Hal HbHfNiiNAtb SIP 49, -"
90 giorde ham med megen H9flighed opmerksom
paa. at man 6nskede, at han skulde v@re forslg-
figere. like fordi han sely kunde komme I'll at
size noget upassende, men fordi ale de, der var
mindre kloge 90 dannede, let kunde misbruge hans
Eksempel 0. S V.
Knox gjorde opmerksom paa, at Tllstandene
ingenlunde var sa code, som Lexington mente,
og at han for sin Del var rede I'll at staa I'll
| Regnskab for alt, hvad han predikede.
Lexington angreb MI Knox for hans BON
for Dronningen. Denne l9d nemlig saaledes: W,
HERE, hyis Diet er din Vile, saa rens Hendes Ma
iestnt Dronningens Hjerte for neutrality-suspicious.
Gift 90 fri hende nd af Satans Striker og Brand
bviIke hun err opvokset, og hvilke hun endnu
af Mangel paa den rette Indsigt forbllyer osV.
[ wore Dage Wide en- saadan Bon for en- Regent
like eaa upaatalt hen noget Land, men l Skot7
land kunde man paa den It'd like ramme en- Pre-
dikant. der like gk udenfor det Omraade, paa
bviIket han kunde finde Medhold Skrlften.
Lexington r6rte derfor heller like iprst yea
def man wore Dage snarest Wide falde over, men
havde ganske rigtig fundet de to NEST saarpare
Pnnkter Bonnen.' Han b~egyndte med at angrloe
Ordene .hyis Diet err din Vile Hvor fandtes der
vel Skriften Eksempler paa en- saadan bpn'
spurgte han.
Knox mente, at enten der fandtes Eksempler
eller like. MATTE han bede efter den almlndehge
Reeel og sige ligesom Kristus: ,Ske din VlJe!
Ellington: Men | bibringer Folket Tviyl ON,
hyoryidt Gud vii omyende Dronnlngen eller IKE.
Knox: Like jeg, men hendes eget FJenuS-