Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-26
Sp0jenci neObsadi Ruhrsky
distrikt.
Mirovs konferenee kIonf sc k nazoru,
neehat Nemce urovnat 81 sve spo.
ry; Francie pro okupaei.

Londyn, "a. bfezna. = Mfrova kon-
ference, jak zde bylo dnes oznameno,
kloni Sc zvolna k britickemu stanovi-
sku, re Nemci NELL by byti ponechani
vyrovnati 81 sve vlastnf zalezitosti,
pokud mirova smlouva nenf otevrene
porusovan. Francie jest jedina dy-
chtiva vyslati vojenskou silu k oku-
paci Ruhrskeho basinu, dovozujic, re
mfrova smlouva byla porusena. Media
Sc byti pochyby, re prisne vzato, mi
rove podmfnky poruSeny byly. Ale
Britove zastavajf MAJOR, re tato poru-
SEMI nebyla duleziteho razu nebyla
provedena do takove mfry, ably to
odivodnovalo vyslani spojeneckeho
vojska X okupaci distriktu. Jeden z
vladnfch officialI poukazal ma to, re
vyslanim vojska mohli by Sc spojen-
ci pripraviti do podobne slamastiky,
v jake sc ocitli vyslanim vojska do
Ruska. Konference neuzna pravdepo-
dobne "a nutne, ably projevila sve sta
novisko teto otazce. die mineni bri-
tickych vladnich zastupcG, kterf SOU
di, re situace vyjasnf Sc zahy sama.
(Nektere vcerejsi zpravy udavaly, re
lCeskoslovensko podalo protest proti
zamyslenemu vyslani spojeneckeho
vojska do Ruhrskeho distriktu. re
spojenecka konference uvazuje o
tomto protestu Czech. Zprava musila
Sc zrejme zakladati ma omylu, nebot'
nelze videti divodu. proc by cesko-
slovenska vlada misila Sc do situace
v Nemecku. Ostatne jest .jisto, re by
spfse podporovala stanovisko Fran
cie.)
Pariz, "a. brezna. Francouzske
Iredni kruhy jsou rozruseny zpraya-
mi re ozbrojenf Spartakovci obsadili
cast neutralnfho pasma, utvoreneho
Versaillskym mirem. Oznamuje Sc, re
tento fakt mfrova situace We Spoje-
nych Statech sesilily odhodlani mar
salka Foche premiera Milleranda,
primeti nejvyssi radu k prijetf planu
spojenecke vojenske okupace Ruhr-
skeho basinu. Francouzove tvrdi, re
hnuti Spartakovcu dokazuje, re neu-
tralni pasmo nenf vice respektovano
a re system vojenskych zaruk die
mfrove smlovy prestal existovati. Po-
ukazje Sc rovnez ma to, re Francie
nema vice prostfedkl, ably prinutila
Nemecko, dodavati uhli z Ruhrskeho
distriktu, tax ntne k RECONSTRUCTED
francouzsaeho prumyslu, jestlize sro-
jenci nesvoli tazenf do Nemecka k
vynuceni smlouvy. Angle ltalfe
vzpfrajf Sc houzevnate jakemukoli
vojenskemu postupu do Nemecka a v
tom jsou podporovany Spojenymi Sta
ty. Ale francouzska vlada jest odho-
diana, udusiti doutnajfcf plamen IL
doveho rozhorcenf Francie proti an
glo-italskym intrikam.
V nejvysi spojenecke rade vyslehu-
j plameny nesvarI mluvi Sc doxon-
ce otevrene roztrzce mezi vcerejsf-
mi spojenci. Znamy politicky pisatel
Pertinax varuje zrejme inspirova-
nem clanku Echo de Paris, re bud
kabinety v Rhine, Londyne a Parizi
dojdou ke shode zakladech meme
cke otazky, nebo skoncf definitivnf
roztrzkou ententy Europa bude u
vrzena chaos bezprikladny deji-
mach" Nynf, kdyz mfrova smlouva
jest mrtva v senate Spojenych StatI,
jevi Sc beznadejnost stanoviska We
francouzskych a spoJeneckych kru-
zich. Vypoustejf ze svych vypoctG ak
tivnf icast Ameriky v teto vsech
jinych otazkach. Jakkoli vSeobecnym
minenim jest, ze nelze pocitati ma ak
tivni lcast Ameriky v evropskych
zalezitostech, vyjimaje snad teprve
DO presiientskych volbach, Ired-
Mich kruzich nejevf sc zadne nalady
pro novou mfrovou konferenci.