SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1920-05-31

Do presidentske kampane satu Nebraska bya byalo-
1 soupenci otzka vyucovan cizim azykdm na
reinvch soukromych skolach poslednich dnech kampa
bya il vnovana Zacna pozornos ma fecnieke tribune
tasopsech Podnet tomu zavdaa ia okolnos re 5eden
vudcu kampan6 senatora Giberta NJ Hchcocka, Arthur
Mullen vedt vrchnrn soudem BOZ prot SmanoVu zako
nu enz zapovida uzvani cizch azyu Zakon byl tax p
sny cizim azkdm nemoho byt vyucovano am GO mno
f:dnym piedmetlm. krone neJvyssleh trdach pSeho
yaym obcanm ami dokonce nebyl0 dOvoeno mluVt ma
gefeinych schuz jech matefs1em jazyku Zakon VyFo
ar celem satu znacnou poseze byy u6in6ny
soudn kroky dokzan jeho nedstavnos docieno rozhod
mutt vrchnho soudu, vyuGovan czm azykum nemuze by
ii zapov6zeno Zrnneny pan Mullen, jenz byl pfayhkem
duleztem pripadu to jest nyni neho htoceno
snad proo dobrym Ameritanem Wee ktera by
inak moha byt pokladana obyGejny polcy argument
jakych chpou Hde, obavac porazky ale ava "a
jmavou tm p casopisy. Vivny omazsky list World
Herald pfinesl obsiny redacn clanek vfeIe
stava pTst6hovacu a mezi jinym pravi:
PAN Mullen ami zadna jna zodpovedna osoba neprote-
pro zakonu jenz by emil angtnu zakladnm iazy
vyucovani Skoach aySak legislature sa mnohem
Ch6la uprati rodcGm pravo uciti ditky n6m ia
zyu vedle angickeho zapoyidat TO dokonce scukro-
mIch Skoach Odvazila zasad$m azykove prohbice.
Chtela zapov6de nejen vyu6ovanf nym azykum Sko-
ach ale zakaza ejch uzivani vefenych schu
Pfmula zakon ktery by uGinl zlotncen generala
Focha kdyby pfse do Nebrasky ch6l promluyt idu
azku naSich saetnych poencu Francouzu Takovou ne
snaselvo Worlderad odsuzova vrchmi soud Spravne
znal cast Zakona jez cn anglcky jazyk Ia
kadn vyucovac ale Zaroven take stejn6 uZna
re byt odemuto prlvo n6 jazyk
Stene spravnym byo take rozhodnut rodce maj pryo
poskyovati svym dtkam nabozenskych nstrukc soukro
mych Skolach reel kter6 rodice neepe rozum.
Slouzi to ku ct dobremu jmenu Nebrasky re vrchni
aoud tax lberne zakon vykada. Jinak by byla Ne
braska ednm mala bodu celem civlsovanem sv6t6
zavada ncemn doktrna jazykov6 prohbce Jsou to
z%sdy nenavist nev6domos Zasady kter6 byly
Erope upatneny prusactvim jeho utacovani Ce
choslovaku Poak. Ma svobodne pude amerk6 nemai
koye zasady mista. | Angi Franc suduii
ditky nemcnu, nkoi nahradu angtnu nebo ran6nu
ncb to byo nemytene nybrz vyznam aky ma osvoie
81 vice azyku. Zdravy yychovateske zkuSenos
dokazuL jakou duleziost osvoen 81 vice iazyku re
takov6 zdeani nejsnazeji nabyti Stanovsko
naselvos spravedlnosti jake t6to otazce zaunme
teinG, Jake zauia president Wilson dob6 vally Jake
sud zachovaVa narodni admnistrace WashingtOnu.
THE United States Buehu' vychazejicim Washingtonu
Jest elsie D. brezra uVedeno " fadnm pafetu
odboru vZdelan cn Fred C. Butler byyay fdte amerka
nsace prvni vyzvu istym satum aby yvSkry syych
zakonnku predohy nespravedve vuci czne nar0Zen6mu
2iVu sveho obyvaelstya Pan Butler soynsi
uzk0Vah neiterych msech valecne prijmui "a
konu ktere mel byt podpoou ejich hela Amerka
Amercany Neudava mena satu kter6 dopustiy akov6
chyby, avsab proJevue nadej, zdraVy Gsudek
americkeho du zasad odvolani takovych zahon tere
byy nspnovany pse vaecnou vasn nez ozvahou
Jest prot zsad6: Amerika pro Ameany Donevadz
nlsto zadnou epSho obcensvi IT, KITE
ii nahodou narodi teo neisou neiiepm A
mercany - cizin6 ziVly oblVatestva sta
rasky celych Spoenych Satu sou Vel6. pocest-
ne kazdy tahovy obcan e dobry obcanem stejn9 "a
douclm ma stena prava zvot, syobodu asti
can zde narozeny InoZ prs do teto ably uniki
t's'i ne''3Tt rosnase~3st, Pcnahah vvdrzcv8 ra.
y"cu vldeldvg naSi pldu boiovat yaky iech
ia by!a zatvm prikadem ZaSlouzi aby byo ne poh
zeno GO M nraye Amerlcany prav&m americl6n duchu