Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-16
Nechejte RuskO S pokOjem,
pravi Gorky.
ProsiuIy spisovateI apeIuje k Ameri.
&C, ably sc vzdaIa boje proti sove-
tnm, jez pracuji pro lid.

Washington, IA. breZna. - Kdyz
jsem dlel v Petrohrade, navstivil
jsem Maxima Gorkeho, jeho skrom-
nem prfhytku nedaleko Petropavlov-
ske pevnosti, vypravf Isaac Mcbride,
ktery Sc nedavno vratil Ruska. Cor
ky jest typickym prfkladem velike
tridy intelligentI. Prede dvema roxy
byl roztrpcenym protivnikem boise
vismu. Byl gnechucen zabfjenfm S
obou stran. Cd te DOLBY stal sc pew
nym zastancem soyetskev lady. Byl
jsem prekvapen, kdyz jsem jej shle-
dal telesne statnym. Stal prede mnou
vysoky a mohutny, lehce sehnuty v
ramenou, Sedivym vlasem knirem
pridavajfcim k jeho individuelnfmu
zjevu. Smutek byl jeho hlasu v
jeho sedych ocich, kdyz mulvil u
trpenf Ruska. Ale teprv kdyz mluvil
o budoucnosti Ruska, jevil Sc byti
prayym Rusem. Gorky mne rekl, re
veri nepremozitelnost ducha ru-
skych mass a jejich odhodlanf, ha-
jiti "jejich revoluci." Prodleval Sc
zjevnou hrdostf ma vykonech jednotlt
vych delnikI, jejichz vrozeny genius
osvobodil je cd stareho nevolnictvf.
v jedne tovarne hned pred Petro.
hradem, vypravel, destillujf cukr pi
lin jisteho druhu dreva, procesem,
jejz objevil jisty delnik. Sc stejn!m
nadsenfm vypravel mne delnfkovi,
ktery zdokonalil methodu, jak cinitl
rybarske site trvalymi, take jejich
trvanlivost byla zvysena 400 pro-
cent. Potom fekl. re bude zahy wy
dan k svetu manifest, pochazejfcf cd
mnoha ruskych ucencI zalozene pove-
sti, nemz budou vypocteny vedecke
poznatky, docilene "a sovetske vlady.
Pravil, re "a diva roxy sovetske vlady
bylo ucineno vice objevI a vice po-
kroku v Rusku, nezli "a dve predesla
desftileti carismu. Gorky zalozil O.
sobne pod rfzenfm vlady museum pro
anglicke q americke prGmyslove W.
robky, obsahujfcf vsecky druhy zbo-
II, jez lze dostati techto dvou ze-
mi. Tyto artikle, pravil, budou zacho-
vany pro budouci generace k svede.
ctvi primyslovych vykonG dneska
Nejvetsf radost naleza Gorky We sve
praci pro sovetskou vladu We SVEN
nesmirnem 1kolu, zachovati umeni
stareho Ruska a vytvoriti umenf no
We. Pod jeho rfzenfm bylo zalozenO
museum v krasne budove, shlizejicf
ma Nevu,' We ktere jest ulozeno tisfce
umeleckych pokladu, posbiranych re
voluci.
Mnozi re stare burzoasie prchli do
Scandinavia a jinych zemi, zanechav-
Sc sve domy neobsazeny, ale pine
krasnych predmetI. Sovetska vlada
prestehovala cenne umelecke predme-
ty do musea. X verejnosti byl vydan
manifest, apelujicf k zachovanf vsech
obrazu, soch a budov, ktere patrjly
uprchlikIm. ALE bylo nemozno Ia
chraniti vsecko," pravil Gorky. "Byli
de vojaci a sedlaci, kteri nikdy ne
dostali prilezitost, spatfiti nekterou
techto krasnych vecf minulosti. Ne
mohli chapati cenu prace, kterou nj
kdy nepoznali, a jedine horlivostf u
melcu soucinnosti vladou bylo
skoro vsecko zachraneno. Lide ne
prali 81 zniciti tyto veci. Zahazeli
pouze to, CO Sc Jim zdalo bezcenn!m.
Jedna malba nesmfrne ceny byla ma
lezena v nadobe ma smetf. Ale byla
nalezena, a nyni jest museu. kde
il kazdy mIze videti."
Musea, kdyz jsem byl Rusku, by
la otevrena Idu ustavicne byla sta
lie preplnena. Byli zjednani predna-
seci. ably poskytovali informace u
meni a vysvetlovali jeho vyznam.
Prave pri navstevach techto musei
yedel jsem sovetskem ruskem sy-
stemu vyssich skol, technickych skol,
knihoyen a hudebnfch konservatori.
Bylo mi receno, Re pres $500 kniho-
ven bylo zalozeno po cele zemi cd re-
voluce. Jezto kazdt telesne schopn!
eloyek. krone deti must pracovati v
Rusku, divil jsem Sc, kdo navsteVu)e
technicke skoly a hudebnf konserva-
tore. a zvedel jsem, re kazdy sovet
volt ST svou vlastnf skupinu studentu.
Tato skupina byla posilana do skoly
r specialnfmu vycviku ma dobu tri
al sesti mesicI. Skoly byly bezplat-
ne: STUDENT dostavali stravu. sat
stvo. prfbytek a knihy a dostavali
lfstky do divadel, koncertu a jinych
zabav. Ma konci vycviku byli STUDENT
poslani zpet SWIM obcim JIM byli
poslani do skol ma jejich mista k po-
dobnemu vycviku.
Tazal jsem Sc Gorkeho, jake jest
die jeho mfnenf vseobecne smyslenf
! lidu K sovetske Wade. "Delnicka tff.
da slime podporuje sovety a vetsina
sedlakG je schvaluje, jakkoli vesnicka
mladez jest dosud lhostejna," pravil
GorkS. Ujistil me, re zide hraji dIle-
! zitou roll rekonstrukci, ale dodal,
ze tim nemfnf onu trfdu zidu, kterf
meli vliv We starem rezimu. Eide, KITE
II vystoupili pred "a revoluce, Wy
svetloval, byli ii, kterf byli drive dr.
zani We vymezenych pasmech. Cftili,
II ze sovetska vlada Jim nabizi novou
svobodu, ze bude mimi jednano ia
\ ko bratry 'ze konajf cennou, kon-
struktivnf sluzbu. "Rcete Americe, "
N41~