Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-23
EFTER EFT MILLENNIUM AT FYRRETYvE AAR
bes9ger
REMESES, FYRSTE AT TYRUs oG DAMASCUS,
EN- SON AT SESOsTRIs,
. Egypten og sender sin Fader fSlgende
Rakke af Breve.
I'M AT AAR
+ 8 e V.
Faraos Palads we'd Seen Morris.
Min dyrebare Fader og Konge!

med, ola du for seks og %fyrretyye Aar siden som
ing Mand bespgte Hgypten. Enhver Genstand,
som jeg ser, faar ny 1nteresse, naar jeg tanker:
,,Dette saa, ogsaa min Fader. Paa denne Terrasse
har han staaet og set nd over Landskabet og langs
disse Korridorer har hans Skridt fremkaldt ct
Ekko svarende til Diet, der lyder efter mine.
De Breye, som du skrev under dit Uphold her
til min abode Bedstemoder, og som nu er min
Besiddelse, har tidlig gjort mig fortrolig med det-
tie yidunderlige Land, og jeg genkender ethvert
Sted af Interesse fra din Beskrivelse.
Der er dog sket nogle Forandringer, Farao-
Morris, som forlengst er d6d, og hans Son Mem
phra- Thothmes, Thothmeses, hans Sonnes9n og
ThothmeSes den 4de, der nu er Konge, har ale
indviet deres Herred9mme we'd at legge Grund,
Stene til Templer, Paladser Og P~yramider, medens
Ruinerne af andre er blevet genopbyggede. No
ris restavrerede Diet gamle Thoth -Tempel paa Den
Rhoda, hvor Prins Remeses som nyf9dt var skiult
tire Maaneder, Og ligeledes mango andre Templer.
Hans Regering, hvor tyrannisk den end var, I'D
merkede sig dog we'd Fremgang Kunst og Vi
denskaber, i Astronomi, Arkitektur og Krigskunst.
Hans Pyramide er imponerende og udmerker sig
we'd at have en- Obelisk we'd hvert HORNE. Hans So
er dog denne Faraos storste Monument, ON ieg
saa maa kalde Diet.
S@en paabegyndtes af tidligere Fyrster og I'D
videdes af Drowning Amense, for at den skulde
knnne optage Diet overflodige Nilvand, naar Over
syommelsen, som Diet nndertiden skier, stiger for
holt og vii s@tte Markerne under Wand, efter AT
S@den er kommet op. Soen var dog like stor nok
til belt at raade Bod paa dette Onde, og Kong
Morris udvidede den derfor endnu mere we'd Hjaip
af Hebreerne, at hvilke tire Hundrede Tusinde ST.
gs at vere omkOmne under Arbejdet, linden Diet
var fuldf9rt. Den er nu stor nok og maa regnes
for eft af Verdens storste Vidundere. Midi denne
~pr@gtige So rejser sig to P~yramider, paa Topper
al hyilke, tire Hmdrede og otte Fod oppe Luften,
der paa to Troner, dannet Form af EN- Vogn, staar
to Statuer, paa den enc Thoths, paa den anden No
rs.
Paa den forste err skrevet:
,Guden CAV Held"
paa den anden:
,,Farao byggede.'
Under denne Inscription staar der:
uDenne So er ire Hundrede og halvtreds Mi
lie Omkreds og ct Hundrede og halvtreds Fod
dyb. linden sine BREEDER kan den optage allie Flo
der paa Jonden.'
ON de oyrige Ting, som jeg har set her i
A3gypten, skal jeg like skrive noget, da du 10
kender Diet ige saa godt som jeg. Kun skal jg
b%erette, hvad der er mig meddelt, at Kong Morris
gjorde den Opdagelse, at Diet Sagn, der fortalte
ON skjulte V9erlser i Diet Indre af den store Sinks,
var Sandhed. Han fandt Indgangen, som var un-
der Diet lille Tempel, der stod mellem Sfinksens
%Forpoter, men hvad ban Opdagede derinde, vides
like. Kan saa meget er sikkert, at han ~pludselig
viste sig at ware Besiddelse at Ell stor Mangde
Guild, SSlv, Juveler og kostbare Stene, we'd hyis
Hjelp han udferte sine storslaaede Byggeforeta-
gender.
Du har visit n@ppe CLIENT den fangne ethiopi-
ske konge, Oeehoris. Han lever endnu, sk9nt Skeg-
get er snebyidt og hans Skikkelse sammenfalden
Han fores hvert Aar IAenker i Processionen til
Gudernes Templer.
bet hebraiske Folks Tilstand, som du var
dybt interesseret i, har ogSaa vakt min SympathI.
Fyrretyve Aar har forpget deres Antal, til Trods
for ale Faraonernes sindrige Opfindelser for at
9delegge dem we'd drnbende Arbejde, og de I'D
g6r nu tire og en- halv Million Sjele. Befolkningen
i 11gypten er kun syv Milloner, og altsaa err der
en- Hebreer for liver to A1gyptere. Denne alarnle-
rende Tingenes Tilstand fylder Thothmeses den
fierdes Sind med ~uophorlig Angst, og han har
flere Gange tilstaaet mig, at han frygter for sin
Krones Sikkerhed.
Thothmeses er Ell Konge, der like besidder man
ge store Egenskaber. Han err svag, forfengelig al
en- indbildt Wisdom, vankelmodig og en- slavisk Til
beder af Guderne. Mig har han modtaget meget
venskabeligt, men spurgte nysgerrig, hvorfor jeg
havde ventet til en- saa sen Alder med at foretage
Rejser. Jeg svarede ham naturligvis, som sandt var,
at NIT Fyrstend@mme Damascus, som ieg hayde
aryet efter min Moder, hidtil havde udfordret he
lie min It'd, Ola Diet like mindre end tire Gange var
blevet anfaldet at Sabeerne. Hans Grusomhed paa