America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-01-03

lntr O ri ell SIC pllmba Slngur sprln
sala palatului domnesc. Avusese o
llunga vorba cu Motoc, care intra
Sc lar in favor, 81 care iesia, dupa ce
| ii infatisasc plaml unci noua con-
tributii. Sc parea neastImparat,
vorbia singur 81 Sc cunostea ca me-
diteaza vreo noua moarte, vreo no.
III dauna, END usa ldturalnica
dcschiz1ndu-se lasa sd intre DOam-
ma Ruxandra.
La moartea parintelui eli, bunu-
hui Petru Rares, care, - zicc cro-
nica Gu multa jale 81 mihniciu-
nc tuturor, s a ingropat in Mona
stirea Probota zidita de ell, RuXan-
dra ramasese in frageda vrista, sub
tuturatul a dol frati mai mari, Ilias
Isl Stefan. ,1lias ur1nind in tronul
lparintelui siu, dupa scurta 81 DIES
frinata Donnie, Sc duse la QConstan-
| tinopol, unde imbratisa mahomctis-
Imul, 81 in locul lui Sc sui Stefan. A
cesta fu mai rau deceit fratele sau;
incepu sill pc streini 81 pc catoli-
ci a-si lepada religia, 81 multe ia
mill bogate ce locuiscra in tara,
pribegira din pricina aceasta, adu-
end saracie pamintului 81 cadere
t., erau incuscriti ell Polonii 81 I'm
gurii, Sc suparar;. 81 coraspunzin-
lu-se ca boicrii pribegi, hotarira pi-
|eirca lui. Poatc ar ii mai intfrziat
a-si pune i'll lucrarc planul, daca
Gesfrinarca lui nu Lar Fl grabit.
Nu haladuia de raul lui nici 0 jlpf-
neas;l. daca era frumoasa, zise Gro
ncarul in naivitatea sa. Intro ri,
cind Sc afla la Tutora, he mai a
steptind sosirea boierilor pribegi,
Boierii ce erau GU dinsul, ca sd null
scape, au taiat frlnghiile cortului
sub care cl sedea, 81 dind navala,
l-au ucis.
Acum numai Ruxandra ramasese
din familia hui Petru Rares, 81 pc
,dinsa hoierii ucigasi hotarisera
a fl sotie unui oarecare numit Jol-
de, pc care eli il alesesera de Domn.
Oar 1apusneanu, ales de boierii pri
besi, intimpinind pc Joldea, il BIZ
rui, 81 prinzindu-l ii tale nasul sill
dete la calugarie ; 81 ca s;i traga ini-
mile norodului in care viea inca po-
menirea lui Rares, Sc insura, 81 lua.
|cl pc fiica lui
Astfel gingasa RuXandra alum
sese a fl parte biruitorului.
CInd intra in sala, ca era imbra-
cata ell toata pompa cuvenita unei
sotii, fiice 81 surori de Domn.
Peste Zovonul de stofa aurita,
ipurta un benisel de felendres al
Ibastru blanit cu samur, a caruia
Iminice atirnau dinapoi: era incinsa
Ell un colan de aur, ce Sc incheia Gu
mari patale de matostat, imprejura-
ite cu pietre scumpe: lar pc grlima-
iii ei atirna saba Gle multe Siruri
de margaritar. Slicul de samur pus
cam intro parte era impodobit cu
I'LL surguciu alb. 81 sprijinit ell 0
floare mare de smaragde. Parul Ell,
dupa moda de atunci, Sc impartia
despletit pc umerii 81 spetele sale.
Figura eli avea acea frumusete, ca
re facea odinioara vestite pc fcmei-
lie Rominiei 81 care Sc gasestc rar
.acum, degenerind cu amestecul ma
tiilor straine. Ea insa era trista 81
tinjitoare, ca floarea expusa arsi-
tel soarelui, ce nu are mimic o um-
Ibreasca. Ea vazuse murind pc pa
rintii sal, privise pc un frate lepa-
|dIndu-si religia, 81 pc cellalt ucis
Isl mai intii hotarita de obste a ii
sofia lui Jolde (pe care nici il stia)
acum fusese silita de acecas obstie,
care dispoza de inima ei fara o
mai intreba, da nina lui Alcxan-
dru Voda, Pc care cinstindu-l 81 SUI
puindu-i-se ca unni barbat, ar fl
volt sal iubeasca. daca ar Fl aflat
negotulni. Boierii care, eel mai mul
in el cit de putina simtire omeneas-
ca.
(Va urma).