America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-01-26

D-sa inteles sa arate
llnconvenientele criticilor adnse
armatei romine Pc tema neprep;r
tirii, intru cit prin ele Sc scad
meritele sfortarilor 81 actclor noa
sire de arme, Sc reduce la minim
aportul pc care lam adus moi la
victoria comuna.
Franta a avut ca morti I mill
on $50 de mil, dintre care pcstc
$4,000 de ofiteri. Anglia n a per-
dut de cit 100000. America ia.
GOO, cifre, carl daca sunt rapor-
tate la totalul populated in COM
paratle Gu moi stunt multi infcri-
oare. MOI am avut de trei ori ma;
mari perderile char decit Serbia
asa de greu 1ncercata. Aceasta a
lost contrlbuta noastra iertfel-
nica. Oar ca nu Sc opreste aci
Forta imprejurarilor ne-a i'm
ous un front de peste 1000 KIN.
ID. l.. Moldovanu: 1900
ID. Pangrati: De doua ori mai
mare decit era frontul apusena.
moi am suferit enorm 81 din pri-
Gina ca Rusii nu si-au tinut Gu
vintul, venind la rendezvous.
Din procesul lui Matthew 81 Ca
vallini s'a contsatat judecatore-
ste, ca generalul Sarail in niri
un caz nu voia sd ia ofensiva. NJ,
d. Bratianu vinovat de iluzia
neutralitatii ibulgare fata de moi
ci diplomatic franceza.
Char daca am VENT, tirziu 81
un numar redus, RUSH au refu-
zat sa intre in lupta. in toatc eli
pele de impas ale armatei noa-
sire.
Am fost sabotati in modul eel
mai criminal de spionii gerlnani
81 aliatii nostri rusi, inainte de
a Fl tradati 81 amcnintati Gu a
neXarea 81 de. tarism 81 de boil
sevism.
COndamnanm toate greSclile 81
toate defectiunile, dar inpreuna
ell d-tra suntem datori sd glori-
ficam armata romina.,
Universitatea intreaga. profe-
sorii 81 studentii au ridicat stea
gul razbOiului de desrobirc. Nh
mcrgcam la o victoric a noastra
ci la jcrtfa pentru ajutorul al
tora.
ID. Pangrati vorbind de mijIoa
cele ucigase ale inamicului. adu-
ce la cunOstinta Camerei deSco-
pcrirea mai m1lltor fiole la lega-
tia germana. Una din cle era in
trebuintata. 1ntrebuintarea ci CO.
media cu moartca lui Nicolae ri
lipescu. 81 Ell 81 d. DR.. Cantacu-
zlno. am avut de atunci parerea,
ca Nicolac Filipcscu este un ma
re martir al cauzei rationale.
O vocc: Traiasca memoria hui
Nicolae Filipescu!
(Cuprinsa de vadita cmotie
intreaga adunare saluta in p;-
cioare memoria marclui diSpa-
rut.)
Raspunzind celor ce au vorblt
despre lipsa de propaganda in
strainatate, arata toata munca
patriotica depusa la Paris de i'll
tclectualii Romini, cum 81 mani
festatiunile de simpatie ce mis- a
facut de presa, de oamenii poll
tici al Frantei, de insusi parla-
mcntul francez. S'au tiparit Al
volume de propaganda numai la
Paris. S'au tinut cursuri la Sor-
bona. au facut manifcstari Trei
Romini an fost alesi professor o.
norifici. lar unul char in consi-
liul de administratie.
Cind inamicul era la Chateau
Thierrau 81 .bubuiturile Sc an
zeau la Paris, am facut O NANTES
tatie pentru intelectIalii Amer-
Gel. Toate accstca Sc vor scrie,
pentru ca astoria sd lie inregis-
treze.
Aduceti-i clogii d-lui Robert
de Flers. al carui hume primit
de adunare Gu APPLAUSE 81 tuturor
sprijinitorilor cauzei noastre.
In chestia rationale idcca imi
ntsc calauza. D-sa denunta o t.
legrama trimisa din tara unei
redactiuni pariziene, prin care
regele 81 Bratianu erau acuzati,
"a nu tree in Russia in refugiu.
ar domnul general Averescu era