Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-02-11
NEJVETSl AMERICKY BASNlK

Il svstoveho zapasu mslo "a nd
sledek zv5seni zajmu o obchodni
prhrnyslovy i kulturni iivot Spo
ien}ch StAta We vsech 7emfch ev
ropskSch. Prvni zaiem vyvolaly
ovsem obchodni a prdmyslovt'p o
merry. iemuz nelzc Sc divit while.
dem k tomu, ~ ocekava So velki
ponce Cd Ameriky Y evropsktcl
rekonstrukcnich snahach. Pfiiely
sem n pfijizdeji doposud RUNE OBJ
chodni a priimyslove komise 2 Ev.
rop.y, ably navazaly styky Sc zdei.
SINH kruhy obchodnimi a primy-
slovvmi a ably zaiistily tn pro svt
zeme pfiznivou posici. Nyni vsak
Europa, kicra, NJ ma Anglii. podce-
iovala knlturni vymozenosti Anne
riky n jcii literaturn mtla IA pro.
dukt dnhofadl, zatina korigova-
ii svoie nahledy a lituic difv6isi
sve lhosteinosti k literarnich prou-
svt lhosteinosii k literarnim pron-
zoyati take styky kultnrni. M.
vsttva slavntho spanGlsktho spi-
sovatele, Blasco lbaneze, byla PRIV
MIN krokem k n~ayazani techto kul-
inrnich styki. Pc nj nasledovala
navStaya slayntho belgickeho bas-
nika. Maurice Mactterlinka.
Spoiene Staty nelly Size .iiz V
minnlosti caste literarnI navstavy.
avsak tyto nezaneehaly pc sob6
trvalfch stop. Prynim Q tachto
vyznamnych hosth byl Charles hi.
ckens, ktertmu Amerika piipra-
villa skvele uvitani. Dickens pfi-
iel sem V dobf, kdy mel jiz v IL
teratufe slavne imeno. 2 jinych
slavnych cyropskyeh literatii dluz-
no vzpomenonti navstevy polske-
no romanciera Sienkiewicze, ktery
vsak zavital do Noveho Sv6ta ia
ko mlady mnz a zalozil svoji lite.
rarni slavu sv9tovou az pozd6ji.
Maxim Gorkij take piisel Sc podi.
vaii ma Amcriku, ale nemel Fad.
nych pficin, ably v%zpominal ma tn.|
to navstevu $ nejlcpsimi dojmy.
Snad trpke zkusenosti zdc nabyte|
mely "a nasledek, Re zaneviel ma
anglo-saskf plemeno, kterezto ne
nayisti zacasio dial pri,ehodu v po.
slednich letech.
Nemfze Sc ffci. IL Europa neznal
americke literatury. Angle pfi.
rozene Sc zajima o americkou Ill
tcratnru a take ostatni narodove
cvropsti poridiIi 81 preklady 2 al
mericke litcratury. libniice 81 hlav.
ne We cteni praci Marka Twaina a
Bret ITarta. Nova americka lite.
ratura ysak v Europe pfilis INA.
ma nenf. Zajimavo .je, re Evropa
zcela jinak polhizi ia vyznam a
merickych spisovateln nezli Ame-
rika sama. TAX, ku pfikladu, "a
neiyetsiho americkeho basnika po-
vazn.je Edgara Allana Poe a ste.i.
ne vysoce cent j jeho prosu.
Edgar Allan Poe. kterg povazo
van je cizinou IA nejskveleisiho IL
tcrarniho ducha Ameriky, nebyl VI
America samoines naaiczite %iocencn.
o ,jeho ziyote mnoho So siee psalo,
ale 0 dila ieho za.jem nikdy nebyl
veliky a knihoynici americkych
knihoven prohlasuji, ze neni dol
dnesniho dine. Amcrickfmu tte-
nafstvu Poe jc pfiiis hluboky. Ma
sice vernon obec c%tenarskou, ale
tato je necetna. Proto zajiste bu-
di uspokojeni zpraya nasich lite-
rarnicll h0stl, re Poe Je nejcteneJ-
Sim a nejpopularnejsi sim q ameri-
ckyeh basnikd v Europe.
Y miiiulych dncch bylo tomu
prav6 sto a jedenact roki, co ma.
rodil Sc Edgar Allan Poe v Bosto.
nn. Mnozi litcrarni kritikove pro-
hlasuji, Re byl ylastn9 zakladatc-
lem kratke povidky. Zylast6
Francouzove vysoce 81 Vail tohotol
basnika a ysechna jeho dfla pfelo-
zili 81 do syeho jazyka. Kdyz po.
prve basne a prosa tohoto amcri.
ckeho spisoyatele objeviIy Sc vi
rouse francouzskfm, Charles Ban.
delaire, jeden q ncjlcpsich fran
conzsklch kritikH, %prohlasil, Eel
Poe je nejpozoruhodnejsim q nej-|
originalnejslm spisovatelem sytl
DOLBY. Tcnto spravcdIivy soud prof.
ncsl ' dobe, kdy bostonska a new.
yorska literarni klika pracovala
yytrvale prot basniku, mstfc SCI
-. .k.x.x Sa oun lsA l