Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-07-30
Berlin poroca da e Ludendo ppraven skca 100000 moz
ma boj prot bolisevikom.

dorf podal britiSkem uradu V Ber-
linu ponudbo, da dvigne armada
100000 moz, ki bo pripraylJena
boriti Sc proti boljsevikom V Ru-
sill ako Sc zato vrne NemciJi Po-
zen in Sc razveljavi nekatere klav-
zule versailske mirovne pogodbe,
med mimi tudi ono ticoco Sc Dan
zinga.
Francosko britiSka misija, ki le
sla ma Poljsko, je poslala porocllo
ticoee militaristiene situaciJe on
dotne dezele, katera, pravl, nj ta-
ko brezupna in Sc jo bo dalo IL
boljSati z lahkoto, ce Sc bo ravna-
10 DO treh glavnih navodilih, ka-
tere ie misija podala.
Poroea nadalje, da je polJsko
mostvo zadovoljivo bodisize po
stevilu ali po kakovosti, dasi je We
Gina armade slabo organizirana,
Priporo6a najprej, ola Sc PolJskl
takoi poslje municije, drugic, ola
Sc takoi uvrsti V poljsko armada
600 francoskih in 200 britisklh
eastnikov in tretjic, da Sc armad-
ne skupine pregrupira.
London, 90. julia. = Nepresta-
no prodiranje virtualno ma vseJ
poliski 'front.' je bio porocano V
sredo V oficijalnem porocilu do
spelem IL Moskve.
Izjava Sc glasi:
"Jugozapadno cd Grodna potl-
skamo sovraznika, kateri Sc ma ne
katerih krajih, silno brani, nazaJ
Potion energicnega nastopa smo
dosegli Grto reke Berezevoke, va
sice Janov, dalje vasi Sokoll1a IN
reke Suprasel.
V okrozju Polezije Sc nase pro
diranie nadaljuje. NaSe napredo-
vanje v blizini Brody Sc uspesnc
razviia. V okrozju Tarnopola smo
pognali sovraznika ma desni bree
reke Sereth.
Oh reki Zebrucz smo spodlll So
vraznika z visin ma desnem bregu
Ma sifoki 'front.' podimo sovraznl
ka neprestano nazaj proti zapadu
V krimskem sektorju Sc NADIA
ljujejo slim boji V reziju Alexan-
drovsk- -Orijakhov. f"
Uspeh ali neuspeh predloge' Ga
Sc obdrzuje konferenco Y Londonu
med zastopniki zaveznikov, "a
stopniki sovjetske Rusije in onlh
drzav, ki meje ma Rusijo je odvl-
sen skoro popolnoma cd mirovnlh
took. katere bo Russia predlozllla
Poljakom, kar Sc bo po mnenJu
tukaisniih oficijalov naJbrz Ego
dilo V soboto.
Glasovi so dosegli oficijelne kro-
ge V Londonu, da Rusi sami SO Y
zadregi glede tega kaksne toeke
bodo stavili Poljakom. Ena fakc1-
ia, kateri naGeluje Lenin Je "a
zmerne zahteve, katere bi PolJakl
skoro brez dvoma sprejeli, doeim
ie druga fakcija Trotckyjem ma
Selu. ki hoee podati Poljakom ta-
ko ostre zahteve, da bi slednjim ne
preostaialo drugega kot boriti Sc
V nadalie, ali pa ovreci svojo Via
do. &c bi Sc zahteve sprejelo. Ce Sc
pa zgodi poslednja moznost, teda]
hi bilo brezuspeSno iskati konfe-
renee.
Istocasno z brzojavljenjem note
bolisevikom sugestirajoc 'konfe7
renco, je britiSka vlada povablla
Letsko, 1.-two, Finsko In Estonl-
10, da Sc iste udeleze. Prve tn so
povabilo sprejele, EstoniJa Je pa
poslala besedo, da je pri volJl Sc
vdeleziti toda ne soglasa bas to-
plo nacrtom.
Warsava, 81. julia. - Dospell
so nadaljni francoski eastnikl prl-
delieni k militaristicni misiii. Use
Sc bo namestilo k razlicnim poll
skim armadnim zborom, da sluziJo
kot tehnicni svetovalci. Velfko
eastnisko Solo pod superviziJo
francoskih eastnikov Sc je danes
otvorilo V Rembertovu, kl spada
pod okolico Warsave.
Poljski easopisi Sc vedno trdiJo,
da Rusi ne marajo miru nego no