Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-06
ZdravOtni STAY nasich h0chI
Jak mem soudi ze Sibire sc vrace.
jic vudce ceske Iekarske vypra-
Wy vIadni decent prazske
university dr.. Ant. Tryb.
Chicago, ILL.,, dne 5. dubna 1872

Y patek pozde vecer prijela, jak
jiz znamo, slusne velika druzina wac
nych hostu ze Sibfre do Chicago. By
Ii to predevsfm clenove vladnf dele
gace Ceskoslovenska, ktera minu-
leho roku byla ma Sibfr poslana VIA
dou Ia tim ucelem. ably sc pod vud-
covstvim posi-. krejciho na sve vlast-
nj oci presvedcila to vsestranne o
pomerech, jake zavladaji V ceskoslo-
venske armade naSi ma Sibiri pax
ably mezi touto pracovala hlavne X
uklidnenf mysle ktera pfirozene Ia
cla touziti po bezodkladnem navratu
49, domu. Mezi vracejicimi sc delega-
ty zastihli jsme zde tez docenta praz-
ske university dr.. Ant. Tryba, jenz
byl vudcem lekarske casti Zmfnene
delegace, a pax kapitany FIR. Janfka
a Josefa Davida. u dalsfch Cechd pri-
jel jeste Jaro Spaniel a spolu Sc zmf-
nenymi piiiela pax celia skupina mi
lych bratrf Slovaku, jichz jmena uve-
dli jsme We sve zprave vcerejsi. o.
pravdu vzacni a mill hoste po krat-
KEN odpocinku sobotu dopoledne
vydali Sc odpoledne ma projizd 'ku me-
stem. pri cemz prve eminent tfi de-
legati. kterym vIdkyni delala DIR. Dvo-
rakova- a-Theobaldova, nezapomeli ami
ma bratra legionare Josefa Spiku. KITE
reho navstfvili okresnf nemocnici.
Ze tyz byl navstevou jejich nemalo a
to radostne pfekvapen, netreba ami
pripomfnati. Vecer byli pax vsichni
hoste hosty bratrf Slovakn pri vecfr-
ku a banketu. ktery byl k jejich po-
cte usporadan Rajske Zahrade v
Town of Lake.
Nedelni odpoledne stravili rozhovo-
rem Sc svymi novymi prateli zna-
mymi. Ia teto prilezitosti bylo nam
umozneno mluviti ponekud dele s
prof. DIR. Ant. Trybem. ktery jest vo-
Ian vladou do Bradshaw, kde ma tam
nj universite zaujmouti ma misto pro-
fesora koznfch a venerickych nemoci.
Ma otazku naSi po zdravotnim stavu
armady ma Sibiri sdelil nami asi
toto:
"Odhodlal jsem sc jeti na Sibir v
dobe, kdy nejasne a sobe odporujicf
zpravy ze Sibire vyvrcholily telegra-
fickou zadostf vyslanf jednoho sta
lekarii k armade. Mluvilo Sc zcela Sc
riosne tom, re armada jest uzasne
zamorena pohlavnfmi nemocemi a TO
v tezkych, neyfdanych formach. PTi
SVEN pfijezdu ma Sibir byl jsem ra-
dostne prekvapen malym procentem
veneriki. jakoz okolnosti, re zad-
ne mimoradne tezke prfpady sc ne
jedna. Toliko kapavka probfha zdlou-
haveji, coz je We vychodnf Sibiri v
Japonsku uz povahou teto choroby.
Nemocnice, zvlaste pax ia Jenise1i,
vedeny jsou a zatizeny zcela spravne
Hlavnim nedostatkem byio neobyGej-
ne obtizne spojenf pro obrovske roz-
lohy Sibfre; ze Sc pax nekdy VIDA
leneho pluku udal omyl rozpoznani
neb snad I lecbe, neni divu. ponevadz
nelze pozadovatf cd kazdeho lekafe
specielnf vzdelani dermatologii
Mohu radostf prohlasiti, re pova-
sti o sibfrske armade v tomto smeru
byly az nesmyslne prehnany. A stej-
ne radostne muslin dosvedciti kolle-
gum Ma Sibtri, re delali, co mohli.
Staci porovnati toliko zdravotnf po-
merry vGbec Rusku zvlaste V ar
made Kolcakove onemi armade
nasi. To proste bile do ocf. Kdezto
ma pr. skvrnitt tyf nasem vojsku
pomerne malo Sc objevoval pfi Imrt'
nosti nepatrne zemrelo "a diva mesfce
jen Irkutsku ruskych lekaru, O IT,
sfcfch obetf obyvatelstva a voJska ami
nemluve. Mono ffci, ze Kolcakova ar
mada byla skvrnittm tyfem pravem
slova smyslu rozlozena. Ze vetsi IN
telligence naseho dobrovolce znacf v
tom mnoho, je jisto, ale bylo by kriv-
dou nepoukazati ma praci nasich le-
kafn.
Bratri re Sibfre donna Sc dozvi, jak
mnohem hGre po te STRANGE bylo Ia
poslednich let valky mas. Nebylo
potravin, nebylo pradla. nebylo lekii
- konecne I nastroji Sc nedostava-
10 a lekafi, rozptylenf po frontach
cele Evropy, chybeli ma konec vsude.
Jich schopnostf a sil bylo skoro vzGy
nevhodne vyuzito tim byla marena
jejich vykonnost. To jsou ostatne sta
re, zname bolesti, vybocujici uz 2
rance rozpravy nasf.
Nemohu posouditi, jak mnoho ra-
dila tuberkulosa ma Sibffi, ponevadz
jsem tam prisel dobe, kdy uz trans
portv nejtezsfch nemocngch byly o.
deslany. Jisto jest, ze ntsrovnateIne
vice nasich lidf zhubily pomery "a
jateckych taborech, kde ma jednotli-
vych mfstech starorezimsky system
dosahl opravdu nejvyssich met moz-
nosti Stejne smutne prosluly pracov-
nj druziny ma amurske archangel.
ske draze, nichz ne nadarmo Sc
pravi, ze jsou postaveny ma kostech
slovanskych zajatcI. V nedlouhe uz
dobe opustf poslednf transport pIdu
Sibire, kde stradali nasi hosi poslednf
dobou mnohem vice dusevne, nez te-
lesne. Doufejme. ze shledanf domo-
VEN zahojf mnoho tech bolestf. Jed
no vedomf mohou vsak sibfrstf dobro-
volci miti, re zadne vojsko zadneho
naroda nebylo by prokazalo "a tax
dlouhou q syfzelnou dobu tolik vnitf-