davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1920-07-28
! visiting Mr.. and Mrs. Lawrence Wal

visiting Mr.. and Mrs. Lawrence Wal
drip.
Miss Mabel Martin of Lewisville.
Donald Rogers of Greencastle and
Eugene Thompson of Pittsburg, were
the guests of Miss Leila Longman
Monday.
Mr.. and Mrs. Wilfred Jessup will re-
ceive informally Wednesday evening
at their home on South Nineteenth
street, for the pleasure. of their guests,
Rev. and Mrs. J. S. Lightbourne. of
Georgetown. South Carolina. Rev.
and Mrs. Lightbourne were residents
of Richmond, Rev. Lightbourne for
merly being in charge of the st. Pauls
Episcopal church.
A number of young people are
spending the week at Henley's cabin
under the chaperonage of Mrs. Elmer
Lebo and Mrs. Dunning. In the party
are Miss Dorothy Reese, Miss Doro
thy Lebo, Miss Esther Fouts, Miss
Marjorie Fortside of Indianapolis. Miss
Edna Johnson, Homer Meyers, Walter
Stegman, Roland Loehr, Glenn Price
and Ralph Motley.
Miss Virginia and Miss Mary Green
have gone to Chicago to spend theil
vacation with their aunt, Mrs. Var
Allen.
Mr.. and Mrs. George Lammert anc
sons, Roland and Harry left Monday
for Los Angeles, Cal. where they will
reside.
Horace Hubbard, of Springfield, O.
is the guest of friends here.
Mr.. and Mrs. Samuel Suits and
daughter, Louise, left "Wednesday
morning for Phoenix. Arizona, for res
idence. Mr.. Suits has accepted 20
sition on the ARIZONA Gazette"
w. Elmer Beseke has returned t.
his home in St. Louis after spending
two weeks with his parents, Mr.. ant
Mrs. w. Beseke, PIG South Tenth
street.
The Banner Social will meet Fri
day afternoon instead Of Thursda.
with Mrs. Edward Ball, North Fiftl
street.
Mrs. Henry Heet, North Twenty
First street, will entertain the Joll.
Twelve club Thursday afternoon.
Mr.. and Mrs. e. H. Hasemeier ant
family have motored to Bay View
Mich, to spend the remainder of thu
summer.
Mrs Flora French and the Rev. M
A. Harlan Of Union City, were quietly
married Wednesday. They will resid
in Union City, where the Rev. Har
| Ian is pastor Of the Methodist church
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1920-07-28

DOiiiOoliNo dliO OtdpiCo
at less than manufacturers
prices.
HOPE BLEAC HE'D 90.
MUSLIN, full pieces di- CLC
rect from the Lonsdale bleach
cry. All you want as long as
our stock lasts.
45c OUTING FLANNEL, 9Oa
very heavy double fleec- ACC
ed. full bleached.
UNBLEACHED VI US or
LIN, heavy weight for zoe
sheeting. worth 35c a yard
soc NAINSOOk, fine and Or
sheer; grass bleached. cCC
soc P f R c A L E S, full COo
yard wide and the best cCC
quality, all colors.
45c PERCALES, yard o.
wide but not quite so ACO
fine in quality.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1920-07-28
STEEL CORPORATION
Continued from Page One)

which so often subjects common labor
to petty tyrannies; (c) Right to union
lie and a substitution of industrial de-
mocracy for industrial autocracy."
"All the conditions that caused the
steel strike continue to exist was
the final conclusion of the commits.
sion. I'VE feel that unless changes
are made approximating in some de-
gree the findings here presented an,
other strike must come. In the mea-
sure that working men become intelli,
gent and Americanized, will they re-
fuse to labor under such conditions y
The workers grievances were OF
long standing, it was said, but had
found no expression because: "(a)
They were limited largely to foreign
ers Of many races and languages with
out industrial tradition, education or
leadership to organize.
"(b) Race prejudice effectually kept
the more skilled, more intelligent and
better paid American working men
from taking up the cause of the for
eign-speaking workmen.
"(c) Labor unions have been accus
toned to look upon the foreigner as
an actual or potential strike breaker
"(d)) The steel companies have
most effectually deferred men from
joining labor organizations"
Finds "Rea Americanism."
These long standing grievances" ii
was said were brought to expression
by:
"(a) The part those workingmer
played in theiwar, which gave them {
op Il i'm
"(b) The fight for democracy togeth
er with a growing sense of American
ism.
"(c) The decision of the American
Federation of Labor to organize then
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1920-07-28

gallons arrived from Oklahoma, II
was officially welcomed by Mayor
NJ. P. Snyder and officers of the auto
mobile club of Southern California.
They met the train at Alhambra,
near here, and rode back on it.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1920-07-28
VISITING DAY TOMORROW AT
HOME FOR THE FRIENDLESS

Public visiting day will be instituted
at the Home for the Friendless Thurs.
day from until p. M, it was an
nounced Wednesday. The public Is
invited to come between these hours
to inspect the home. Hereafter the
last Thursday of each month will be
set aside for this purpose.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1920-07-28
q LOS ANGELES MAYOR WELCOMES
IT A CAR OF GAS TO CITY

(By Associated Press)
LOS ANGELES, Calf, July Is
Gasoline has been so scarce here that
= Nv when a train carrying 100000
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
PRIRoCNo.

Lichfield, Ill. = Henry j. HelSe,
barvar po poklicu ina Jako dober
smisel "a padce strehe in PR tenn
ie toliko previden, da We kam pa
de. Nedavno je bill zaposlen ma
strehi tukajSnje bolniSnice; baf-
val je nekaj gori. Ker nj bil pre-
ve6 okreten je padel skozi streSno
okno naravnost OperaciJsko 50,
bo. Vsled padca Sc je onesvestlL.
Ko Sc je prebudil, Sc je naseL le-
zeGega V postelji in obvezanega'
Kakor nitro je namrec padel o
peracUsko sobo so ga tam nahaJa-
loci zdravniki pobrali, polozhi ma
cperacijsko mizo in obvezah.
Ko bi Sc tudi drugi, ki imajo ma
vado padati raz streh, ravnai po
na6inu Henryja Heise, bi Sc marsi-
komu dalo resfti zivljenje.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
Ia JE NAJBRz DEBELA.

Cedar Grove, n. j. = George
Feikenheimer IL North Caldwell
ie priSel to mesto in pripovedu-
ie, da ina kravo, ki je neprestano
letala V skodo. Ma noben nacln
Sc lie nj dalo odvaditi pregresnih
navad. Feikenheimer jo Je re ma
meraval prodati, ko mu pade V
Slavo sreGna misel. SNlenil, Je, da
napravi kravi ocala Storil je, kar
ie nameraval in na steklih oeal Je
narisal sliko ograje. Uspelo mu JIG
izborno. Kadar krava gleda ma
vzdol proti travi, gleda pod oeala-
mi in ne vidi ma steklu narisane o.
craje. kadar pa pogleda vodorav-
no protinjivam pa vidi naslikano
ograjo, katero smatra "a resnlcno
in DO svojem preudarku meni, da
bi .je gotovo ne preskocila = zato
Sc mirno pase dalje ma doloeenem
mestu.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
ZNAMENITI .PISATELJ PARA
LITICEN.

Anatole France, najfamoznejsi
cd zivecih francoskih pisatelJev,
ie bill zadet cd kapi in Skozi tedne
nezmozen govorjenja. Poslednje
porocilo o MEM pripoveduje, ola Sc
mu zdravje polagoma vraca. Star
ie 76 let.
Anatole France je socialist po
svojem prepriGanju in splosno
mnenje o MEM je, da je "mehko-
srcen skeptik" V splosnih princl-
pin. On je bill sredisce literarne
Francije ze liza leta 1859, ko je IL
dal svojo prvo knjigo naslovlJe-
no "Legenda svete Radegonde".
Edmond Gosse, angleski kritik,
ie nedavno izjavil glede MEGA:
"Anatole France bo spoznan V
zgodovini literature kot najzmoz-
nejsi in najizurjenejsi zastopnik o
ne zelezne kurjoznosti, ki je vodi-
la poteze evropske misli OBJ zatonu
stoletja"
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
PoNOS RADI NARASCANJA
,PREBIVALSTVA.

New York. = Parnik Mismaha
ic dospel V tukajSnje pristanisee
in prinesel sebOj novice otoka It
Pitcairna, to je majhna plsslea
zemlie, XII Sc dviga IL globoen O.
sredniega Pacifika, Kapitan par
nika je ma svoji poti'iz Avstrall]e
pristal pri tenn otoku in odSel ma
subo. Tam so mu prebivalci z We
ikim ponosom povedali da je pre-
bivalstvo njihOvega otoka naras'-
10 ma IT'S oseb, do6im jih Je bio
pred sto lett tam 10. ToreJ ' sto
ietih je prebivalstvO narastlo "a /
celih pet glav in ljudje so ponosnl
ma to.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
NEsRFcEN MOI.

Doylestown, Pa. = Elwood
Hoffman je jako nesrecen moz.
On lie farmar Pred desetimi lei
ie gnal kravo hlev In jo te uda-
ril S palico po hrbtu. Palica Sc Je
prelomila in njen konec Je odletel
Hoffman, V deSno oko. Ma pomoc
poklicani zdravnik nj mogel sto-
riti nicesar. Hoffman, je desno O.
ko izteklo.
Pred nekaj dnevi Sc je Hoffma-
nu pripetila enaka nesreca. Zopet
ie gnal kravo V isti hlev In zopet
jo je udaril, zopet Sc je pallca zlo-
mila in njen konec odletel far
mariu v levo oko. Poklicalo Sc Je
isteea zdravnika kot pred 10 lett.
Slednji ie ukazal, ola Sc farmarJa
odpelie bolniSnico, kjer Sc je IL
iavilo, da bo izgubil Hoffman tu-
di levo oko.
Use Sc je godilo natancno tako
kot pred desetimi lett, lie ola Je
bila druga krava in drugo oko.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
RESENJE MORNARJEV IL PO-
TOPLJFNEGA SUBMARINE.

Washington, d. G. V petek
3. sept. Sc je potopil ameriski
podvodni coin S-5 V blizini Della
ware Capes. Ma MEM Sc je naha-
ialo osemintrideset moz. Vzrok
nesreci je bill, ola je eden mostva
nepravilno zaprl emo izmed zaklop-
mic skozi katero je potem udrla
voda. Mostvo je zbezalo V emo ne
produsnih colnovih kaIbin IN Sc
tam zaprlo. Ostale proStore Je "a
lila voda. Druge ladije so dospele
Golnu ma pomoG in eni teh Sc ja po-
srecilo, da je coin dvignila V toll
ko, da je prisla IL vcde ena NC
govih konic. Tam so V jeklene
ploSGe Golna zarezali veliko luEnjo
skozi katero Sc je resilo mornarJe,
ki so dali slovo re vsakemu upa-
niu, da bi Sc kdaj videli solnce.
Vsi so bill vec ali mani zastruplje-
nj S klorinovim plinom in pohiteti
je bilo treba mimi V boEniSnico.
Coin Sc je pozneje zopet nmuz-
nil in potopil. Nahaja Sc $50 eev-
ljev globoko in ameriSka vlada i
ma namen, da ga poskuSa dvigni-
ii.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
1O5O 900 OSEB UBITIH VSAKO
LETO v AMERIKI.

Chicago, Ill. Kaj pore vec
zivljeni vojna ali mir? Zadnja
vojna je pozrla $4,000 ameriskih
zivljenj, mir pa pore po pravkar
izdani Mjavi drustva "a prepre-
Genie nesree, Xxi zboruje V hotelu
La Sale - 100000 oseb Nsako le-
to, doeim je istoeasno ranjenih
11,O37, 900 oseb. Toliko zrtev nam
rec zahtevajo razne nesrece pri
delu, sportu it'd.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
vELIK PozAR.

Elgin, H., 9. sept. = Ma farmi
Johna F. Jelke, Xxi Sc nahaja pet
mill severno cd Elgina, je danes
v iutro zadela strela velikl hlev
eoveie zivine in ga zazgala. Pc
slopie je bilo popolnoma unieenc.
Devetdeset krav Sc je resllo IL
poslopja. UIbit pa je bil
Gistokrvni holsteinski blk, ki Je
bil vreden nekoliko tisocakov. No
bene druge stvari poslopju nj
bilo mogoce reSiti Mocan naliv
dezja je zabranil, da Sc M ogenJ
razsiril ma ostala poslopJa.
Skoda znasa sto tisoe dolarjev.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10

kov je sledilo prvemu, XII so nav
dali prebivalstvo Sc vecjo grozo.
Do Seste ure zveGer danes je BIZ
10 porocanih 327 smrtnih sluca-
jih. To stevilo je Sc jake negoto-
vo, ker je Sc mnogo zrtev pod raz-
valinami. Use bliznje bolniSnice
so re napolnjene z ranjenci.
Poroca Sc, da V bliznjih vaseh
nj skoro niti enc druzine, katera
bi ne izgubila kakega clana liz svo-
je srede. Pc nekaterih krajih so
bill unicene tudi cele druzine.
Rim, 8. sept. . Barco, malo me-
stece, XII steje okrog 5000 prebwal--
cev je bilo popolnoma uniceno v
torkovem potresu. Enaka usoda je
zadela mestece Fornaci, XII Sc ma
haja v blMini. V tenn mestecu JIG
bilo ubitih IS oseb. Potres je ma
pokopaliscu napravil veliko raz-
poke, V katero Sc bo zagreblo mr.
tvece.
Mad 100000 ljudi tabor ma pro-
stem. Nihce Sc namrec ne upa spa
ii hisah. -Pomoc je nujno potreb-
na in italijanski rdeci kriz poSilJa
V ondotne kraje svoje zdravnike,
streznice, postelje in razne druge
potrebScine
Med prebivalstvom vlada veil
kanska groza. Nekateri pripove-
dujejo o potresu, ko so Sc zacela
poslopja podirati. Nastal je nam
rec radi istocasno rusecih Sc his
tax prah, da je zakril solnce kot
temen oblak. Ljudje so misli, da
je konec sveta.i
Jako obcutno je bill prizadet di-
strikt Spezia. Samo tam je bilo
mnogo sto oseb ubitih. = Mesta
Quercia, Molassa in Tarasco so IL
ginila s poyrsja. Niti ena sama
vas V potresnem okrozju nj ostala
neposkodovana in brez zrtev.
Potres Sc je cutil tudi V GenoVl.
Rim, 9. sept. = Danes zjutraJ
OBJ 2:35 minut zjutraj sc. Je. dogo-
dill V distriktu Emilia nov potres
mnogo silnejsi nego oni, ki Sc Je
pripetil V torek. Napravil je po-
Jnovno veliko skode in nedognano
stevilo zrtev.
Florenca, 9. sept. =. Stevilo mr.
tvih cd torkovega potresa Sc z
vsakim novim porocilom VEGA.
Zadnja porocila, ki so dospela IL
Fivizzano Sc glase, ola je samo tam
bilo ubitih 432 oseb, docim Je V
Vignattu 124 mrtvih in okrog IT,
soc ranjenih.
VeG nego 10000 oseb je V okro-
zju brez strehe.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
KRIzARKA NASE-
OLA MA PECINO.

London, 8. sept. = Krizarka
Pittsburg, last Zdruzenih drzav,
lie trdo nasedla ma pecine pri III
bavi V BaltiSkem morju, Sc glasi
brezzicna brzojavka, katero Sc Je
prejelo tukaj. Poroca Sc, ola je krl-
zarka nevarni poziciji. Podadmi-
raj Harry Mel. Huse, ki poveljuJe
ameriSki ekskadri sc nahaJa ma
njej.
Washington, d. c., 9. sept. =
Oklopna ameriska krizarka Pitts
burg Sc nahaja nasedena na peel
nj BaltiSkem morju tri milJe cd
Libave OBJ obrezju Courland. Po-
rocilo, katero je danes dospelo ma
mornariSki department od podad-
mirala Husa ne kaze, da je krizar-
ka V posebni nevarnosti.
Porocilo govori, ola je bilo naro-
Geno transportnemu parniku Ant
werp, da odpluje ma pomoc Pitts
burgu potem, ko odda svoje pot
nike drugemu transportu. Potnlkl
ma slednjemu so vecinoma CLAM
mornariSke olimpske slupine.
Nobenih podrobnostih glede
vzroka nasedanja Pittsburgh nj =
znacenih V poroGilu niti nj ONE
njeno koliko casa Sc re nahaja ma
seden. Krizanka je bila ma potu IL
Gdanska V Reval kamor j Je u
kazal drzavni department,
Mdrnari$ke karte kazejo, ola SC
nahaSa peGina V blizini vhoda V Ii
bavsko pristaniSce in mornariski
department je mnenja, da je kri'
zarka nasedla ma omenjeno peel
no, ko ie plula poleg obrezja.
Pittsburg je poveljska ladiia
podadmirala Husa, vrhovnega po
velinika ameriSkih mornariskih 81
evropskih vodah.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
1taliianski ''boljseviki" gradijo ten
Ike "a vojno Rimon.

katerih tovamah naStavlll DELAY
ci strojne puSke, pozneje Sc Je pa
izkazalo, da so IL lesa.
V petek bo tukaj zborovala ge-
neralna delavska federacija. Ia
stopniki bodo zastopali ma TEN
shodu diva miljona in pol delav-
cev. Ma Shodu Sc bodo nahaJall
zastopniki tudi zeleznicarske uni
lie, federacije pristaniSkih delav-
cev, federacija poStnih in brzoJav-
nih usluzbencev in zveza clvllnlh
usluzbencev. V okolicu "a shod Je
reGeno, da sc bo smatralo nena-
vzoenost kake organizacije kot
dezertaeijo, ki bo pomenjala raw
mo toliko kot ndajstvo delavske
stvari.
Turin, s. sept. = Trije miro
liubni, toda radovedni turinskl
mescani so sklenili, da ogledaJo
naprave F. |. A. 7. automobllSke
druzbe. Ko so priSli blizmo 50
iih delavci, ki imajo naprave V ro-
kah. prijeli ker so jih najbrz sma-
trail "a volume. Odgnali so Jlh
pred svoi tribunal in sprasevall
Potem so jih ognali k parnim ko-
tom in jim dali delo krrjacev.
Pri temperature mad sto stopnJ
SO morali delati OSem ur. 70
polnoma izGrpane Sc jih je zopet
gnalo pred delavski tribunal III
kon6no izpustilo. Vsak je Y svoj en-
srcu sveto prisegal, da ne poJde
ye6 "gledat''.
Rim. 9. sept. = PrizadevanJa Sc
,1adaIjuiejo, da Sc pride do reSe-
MIA tezavne situacije, Xxi je nastala
il tega. ker so delavci zajei sko'
TO vse toyarne pO ltallJl IN okapl
rail- naivaznejSa industriJelna Sre
hdis6a.
Ma vIado 50 prisli pozivi, da in
tervenira, toda ona je do sedaJ O.
stala neutralna in kot zagotavlJa
- S.Sonisi bo ona pOSegla V Zade
vo lie V toliko, da vzdrzl red.
Trst, 9. sept. = Med italijanski
mi socialist in narodnjakl V IT
stu so nastali izbruhi, ki 50 Sc raz
viii v pretepe ma ulicah. V pre-
tepih ie bilo mnogo oseb ranJenlf
in dve ubiti.
Dasi so Sc nahajale po uneaf
income straze. so Sc V Sredo zVecel
glasili po mestu strei skoro ne
pTeStanO.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
Velik potres V 1taliji; ma tisoce
nartvih.

Pariz, s. sept. = Hud zemljski
potres je nastal V torek V ozemlju
Florenca, Milan do morja. Potres
je povzrocil velikansko Skodo in
ceni Sc, ola je izgubilo okrog 5000
ljudi zivljenje. Italijahska vlada
81 je prizadela, da bi tie vesti ne
prisle med svet, toda nj j uspelo.
Vseskozi po tenn okrozju so Sc
jetniki V zaporih oprostili in Sc
daj pomagajo oblastim pri resil-
mem delu, ko odkopavajo zrtve IL
razvalin. Vec NEST je namrec po-
polnoma razdejanih.
Italijanski kraj Viktor Emanuel
je odhitel ma pozorisce neSrece, da
|pomaga.
VelikansH mramomati kameno-
lomi Carrara so bill sredisce
zemljskega nemira in ma stotine
delavcev je zasutih ali zaprtih V
rOvih.
Mestece Fivizzano, XII steje IT,
900 prebivalcev je popolnoma uni
Geno. Soliera in Monti sta lie delo-
ma poruSena. Veliko Stevilo vaSi
III trgov je porocanih deloma ali
popolnoma unicenih. Stevilo zrtev
je velikansko, dasi Sc ga do sedaj
Sc nj dalo dognati. Skoro vsepov-
sod so Sc podrli cerkveni stolpi in
V mnogih slucajih tudi cerkve. l.
bitih je bilo mogo vernikov III
nekoliko duhovnov.
Potres je bill toliko obsezen, ia
je dosegel Monte Carlo, kjer Sc
nahajajo razupite igralnice.
Rim, s. sept. - Sedaj so zacele
prihajati podrobnosti 0 potreSu Y
seyernih provincijah Italije. Poro-
ella prikazujejo, da SO prvotne ve-
sti O velikanski izgubi zivljenJ de-
lcma reSnicne.
Samo mestecu Fiyiazano je bi.
lo ubitih 300 oseb. Kako nujna Je
potreba "a pomoc, Sc razvldi IL te.
ga, da Sc V razvalinah tega meste'
ca nahaia Sc mad dvesto oseb zasu
tih.
Florenca, s. sept. Resnejse
vesti z areje, ki je bila prizadeta
po torkovem potresu Sc je preJeic
! danes. Stevilo zrtev znasa mnogo
sto ubitih in ranjenih.
Potres je napravil velikanske
skodo provincijah Florenca, Ii
sa, Leghorn, Lucca, Massa, Cara.
IA, Reggie d Emilia, Modena IL
Piacenza. Potres je dosegel mestc
Milan vendar tam nj povzrocil nj
kake skode na zivljenju ali po-
slopjih.
Kakih dvanajst nadalJnlh sun
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10

Pariz. s. sept. = Francoskl zu-
nanii urad ie izvedel, da delavel'
Il so komunnirali automObllSke
tovarne V Turinu, uporablJaJo
svoi cas- $ tenn, da gradijo oklOpne
automobile in tenke, katere name
ravaio uporabiti proti vladimir 81
lam. ee bi slednja nameravala q
voiasko intervencijO napray1ti ko-
nee boljSevizmu.
stroime puSke, katere Sc Je ma
skrivai zajelo V beneskem arena
lu, Sc je preneslO V tovarne "a ae-
ronlane V Breseia. Delavci so stroI-
nc puSke namestili ma izvrsena le-
tala in so namenieni, da jih "po-
rabijo proti oblastim: 49,.
Ma tisoee milanskih delaveeV'
ki 50 sporoeili pOndeljek IN TO-
rex, da pridejo ma delo, Je ostalo
kliub temu donna. Vsi Sc l2goVaT-
iaio boleznijO.
Ce bo vse tako ostalo kot zdsJ
Sc bodo najbrz delavei podan ma
zai ma delo, ker sami MISC ' stana
ohratovati naprav, inzinirSka I'VE
% ie pa odklOnila vsako sodeloNa-
ME. s,6
min dogodkov Sc je pripetilo tukaJ
odkar so delavci zaceli okupael-
jo tovarn. lot
Sic. Agnelh, h je poznan ko'
s1krali automobilskih HdeioVa!, |,
cev'', je bill prishjen, da je hod!l
no mestu pes, ker ,kamOr Sc je prl.
izazal V automobilu, so ga deiaVel
napadi.
Siq. Bautieri, kateri lastuJe emo
raivesiih tovarn V tenn mestu, Je
naSel. ko je zapustil pisarno diva
laStna delaVca SNoJoHi '''''0
blu.
Ali mai vas zape4emo Go
movg", sta vpra$ala vljudno,
"Ne, hvala, - je rekel slgnoi
Bautieri. 'Bom rajSi pOeakal ma
voz ulicne zeleznice, Dovolj dolg0
sem Sc vozil V automobilu IN poV-
sem pray ie, 6e sedaj to storl'e
vi. !"
V nekih napravah so delavol "a
plenili 23OO kvintalov zlta IN lzlo'
viii, da 81 bodo postregi S krU- !!
hom, ako ga ne dObijO brez krl'e-
Min kart pri pekih. V mnogih TO-
varnah je postala stvar Jako res.
ma radi dejstva, ker so Sc delSVeI
dobro oborozili- Ia strah so V ne
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
TRIsTo MOKRIH ARETI-
RANIH.

Philadelphia, Pa. = Tisoe OBJ
tonic, ki so naperjene proti tristo
saloneriem V okraju Camden, pri-
de 2 obtozenci vred pred veliko
poroto. Obtoznice Sc glase, da 50
salonerji prOdajali likerje in dru-
ge opojne place. Policija in de-
tektivi so takoj za6eli loviti ne
sreene gresnike in pleniti njihove
zaloge "kikajoeih" kapljic. Dobi-
10 Sc ie re cele tovorne automobile
likeriev, katere Sc je konfisciralo.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
UNIJSKI PREMOGARJI PO-
STAVIJO SVOJEMU POKOJ-
MENU PREDSEDNIKU
SPOMENIK.

New York. = Sklenilo Sc je, da
Sc zaene zbirati med premogarji
sklad 100000 dolarjev, S katerim
Sc bo postavilo Johnu Mitchellu,
zadniemu predsedniku United
Mine Workers Of America in pred
sedniku newyorske drzavpe indu-
strijalne komisije spomenik. Me
mortal Sc bo postavilo ma nJego-
vem grobu Scrantonu, Pa.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
HABSBURSKA FAMILIJA MA
BERASKI PALICI.

Geneva, s. sept. Bivsa av-
strijska cesarica Zita je dejala
nekemu tujou, XII je obiskal ME
mega soproga Korla V Praggmsll,
da ie osem bivsih habsburskih
nadvoivod ma beraski palici. Mi
howl dohodki so Sc izcrpali, pomo-
ci mi vee cd nikoder in "visoko-
rodni" gospodje SO primoranl
prijeti "a delo. Nekatere nadvoJ-
vodinje so postale pestunje in SO,
barice.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
v SIROTNISNICI UMRLI RU-
OAR ZAPUSTIL CEDNO
SVOTO DENARJA.

New York, s. sept. " new
yorsli municipalni sirotniSnici ic
umrl ubozec Peter Vidovic. Revez
je zapustil ,samo" 125,000 dollar
jev. Liberty bondov je incl "a sti-
riinpetdeset tisoc dolarjev, sest-
deset tisocakov je incl nalozenin
ma bankah V Alaski in $1,000 je i
mel V gotovini.
Pc imenu sodec mora biti Vido-
vic Hrvat ali pa morda Slovenec.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-09-10
VELIKA NESRECA v
MILWAUKEE,.
Izvirno porocilo.
Poroca John Potisk.

Neobzirna voznja automobi-
lom je zahtevala V nedeljo zveeer
zivljenje dveh rojakov, tretji je
pa tezko poSkodovan. Ma Fond Du
Lac Rd., malo pred mestno mejo
io zadel John Chernes IL 1888 =
33rd St. V motorno kolo (trikolo),
katero je vozil Ant. Pogorevc. V
stranskem sedezu sta sc pa nahaJa
trinajstletni Lovrenc Schmidt, sin
gostilnicarja ma 1889 = Both ST.
in Anton Klancnik, stanujoc ma
1869 = 29th st. j. Cherne je vozil
naglico mad 35 mill ma uro in "a
del tako silo stranski sedez mo-
tornega kolesa, da sta Schmidt in
KlanGnik zadobila tako nude po-
skodbe, da sta kmalu po nesrecl u
mrla. V automobilu j. Cherneta so
sc nahajali rojak Ignac Kuznik, kl
.ie zadobil tezke notranje poskod-
be, kljub temu je upati, da bo O.
kreval, manjSe poSkodbe je dciblla
Is let stara RoSalie Mohorko.
John Cnerne Sc je vracal z pix
nika, Pogorevc Sc je pa peljal ma
zaj ma piknik, kjer je pozabil suk-
MO. Glavna prica prot j. 'Cherne-
tn je H. G. Everts, iz,762 Superior
Ave, kateri je zadrzal Cherneta
ma lieu neSrece toliko casaI da 50
ga well V varstvo Serifi. Everts
pravi, da je sledil Chernetu S svo-
i'm automobilom, ki je kazal h.-
frost 35 mill ma uro in ola je John
Cherne vozil enc stranl ceste ma
drugo radi cesar ga je hotel usta-
viii pa ga nj mogel dohiteti. Pre-
priGan je bill, ola Sc bo morala radl
take voznje zgoditi nesreca.
Pogreb zrtev Sc je vrsil V sredo
ma /. sept. Pokojni Anton klan6-
nix ie bill clan drustya BratJe Syo-
bode Stew. 7, j. P. 2. S.
Kateri Sc Sc ne nahaja prl no
benem druStvu maj pristopi k ma
blizniemu. Ako bi ia clan ne bi
pri nobenem drustvu, bi ne imel
tako izbornega pogreba, ker tQkaJ
nina skoro nikogar svoJih. V RrVl
vrsti Sc zahvaljujem drustvu Bra,
| tie Svobode stew. Z, j. P. Il. $, k
ie priredilo pokojnemu tako veil,
casten pogreb. Srena hvala vsem
Xxi so spremljali pokojnega k wee
nemu pocitku. Dale iskrena hvala
| Lovrencu Schmidt, ker nam Je dal
mrtvaski oder "a pokojnika, ki Jc
prisel V tako zgodnji grob, dalJe
sc zahvaljujem onim, ki so daro-
vail vence zlasti Sc pevskemu dru-
Stvu Zvon, ki mu je zapelo zalo-
stinko OBJ odprtem grObu.
Maj V miru pociva in maj mu be
lahka tuja zemlja.