America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-24

- Fcbruarie crt. a aparut in un
mod foarte discreet, TN mic anunt
sub forma 2 telegrame, una din
Paris 81 alta din Washington, 81
prin care sc spune ca Statele Unite
au oferit Rominiei un avans de
100000 de Livre sterline, ceea ce
face cam 2,SOO,0OO dolari, cu con
ditia ca R0minia sal cedeze exploa-
tarea terenurilor sale pctrolifere
pc un termen de 60 de ami. Sc adau-
ga ca Guvernul American MI a luat
nici 0 parte la aceaSta Oferta care
prOvine numai de la financiarii par
ticulari.
De asemeni Prezidentul Soc.
Standard OIL, dcclara ca nu site
mimic de asemene oferta.
Acesta primul atac direct cc Sc
da petrolului Romin. Toti Sc feresc
al confirma, dar nu mai putin
adevarat ca fost publicat in unul
din cele mai mari jurnale America
he, ca ideea a fost lansata in lume,
81 ca pentru prima oara aparc ella
ra chestia petrolului romin att de
multi dorit de toate popoarele din
lume.
GreSeala insa mare a acelor ce in
cep sd puie pc tapet aceasta arida
.hestiune, este ca fac o oferta prea
in disproportie GU importanta afa-
s<cerei cas pintiesc. ss,-.e.sss..s sa
Nu admissible. ca atunci cind o.
clcSti afacere care stii binc ca
produce milioane pc ri in sigura
eruptie unei sondc, sd faci pro-
punere de 3 milioane de dOlari, ST
sd mai ceri 81 hipotecarea averei
noastre rationale pc un termen de
GO de ami, adica pc un termen de
ruina.
Tclcgramclc din Times" mi-au
facut impresia ca stunt produsul o.
fertci unui gigantic Schilock, care
crezindu-nc GU cutitul la git, vrea
si ne ia ultima picatura de sIngc.
Bietul ON, s-a inselat amarnic, ca
ci Rominia daca acuma in oare
care jena, nu inseamna ca sa-si vim
da dreptul de intiictate, ca Jacob
dc alta data. NJ. y
Rominia G tara bogata, are cim-
puri foarte manoasc 81 care va
ra sunt ca aurul. Avem mine boga-
te 81 cimpii din care ese milioanc pc
ri, fara a avea nevOie sd he vindem
81 suflctul din moi.
Criza va trecc gratie spiritului
de economic poporului romin ca
re va intelege ca pentru moment va
trcbui sd Sc restringa putin, sd mai
lase lucrurile de lux 81 nefolositoa-
re, rcvenind la stremoscasca noa-
stra industrie 81 economic casnica,
care ne dusase la alta propasire 81
bogatie.
Crcearea unei industrii nationa-
le, care a inceput a lua lm mare a.
vint, va resolva 0 parte din greaua
problema ce agita tara noastra. A.
vem .ncvoie face pc cit Sc poate
totll in tara noastra 81 a nu mai a
pela la terile streine de cit in cazu-
ri extreme. In ziua cind strainata-
tea nu Sc va mai vedea solicitata de
moi, atunci rolurile Sc vor invcrsa,
81 vom vedea curgind propumerile
de credite 81 de materiale.
Il tipica chestiunea podului no
stru de peste Dunarea. Att timp
cit moi cram acei earl ceream 81 pro-
puneam Solicitation Americana, e.
lie aproape nici nu voiau sd stea de
v0rba, lar acele ce ar fl discutat GU
Comisiunca noastra, taraganeau la
nesfirsit.
De odata Comisiunea rechema-
ia, 81 Sc ia dispozitia ca Podul sd Sc
efcctuieze, i'll Patrie. A doua ri au
inceptlt yeni fel de fel de ofertc 81
propuneri, ba ce mai multi, uncle
Societati voiesc a trimite pc soco-
teeala lor, Representanti carl sd ia
ca propuneri 81 sd discute direct
eli Guvernul Romin..
Ar trebui ca toate Comisiunele
dc prin terile streine sd fie reche-
mate, 81 nl sc mai cheltuiasca IN