Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-10-20
Knox syg.

taget st@rkt paa Knox, og da hertil ogsaa kOm
Regentens Mord, sank han helt sammen. Han hOldt
Ligtalen over Regenten for ca. 1000 Mennesker,
hvOraf de fleste grpd af Sorg, men hele Sommeren
skrantede han, og ON Efteraaret fix han ct Stag
tilfalde. Modstanderne var henrykt, og Rygtet
fory9rrede hans Tilstand til noget ganske aven-
tyrligt. Men Fjendens Glade varede like lange.
Knox fix sin Tunges Brug igen og var allerede
neste Sondag Stand til at predike.
Selvf6lgelig bevirkede Murrays D9d nye
Uroligheder. De katholske greb igen til Vaaben,
og Borgerkrigen oprcv paany Landet.
Knox MATTE opleye, at mango, der tidligere
havde erkleret sig for Reformationen nu gik over
Modstandernes Lejr. Blandt disse var like blot
Lexington, ON hvem Diet kun kunde yentes, men
ogsaa Kirkaldy af Grange, hyem Murray havde
gjort til Governor paa Edinburghs Slot.
For Knox var denne Mands Frafald ct haardt
Stag. Han hayde netop yentet sig meget af ham.
Knox proyede paa at tale ham til Rette, men for
caves. Lexington hayde ham ganske sine earn.
Der blev endog Ell spendt Forhold mellem
Kirkaldy og Knox. Magistraten f~engslede en- Sol
dat fra Slottet fordi han mistenktes for Mord.
Men Kirkaldy lod Fengslet bryde OPP og Fangen
befri.
Denne Volsdaad kunde Knox like lade gaa
upaatalt hen. Predikestolen var paa den It'd til
lige Folkets eneste Avis, og man forlangte lige-
frem, at Tidens Begivenheder skulde tages frem
og STILES kristelig Belysning.
Derfor dadlede Knox neste S6ndag Diet skete.
Han mindede ON Kirkaldys t%idligere Liv og ON
den It'd, da han sammen med Knox og de andre
var fransk Fangenskab og paa G~alejerne, og
sagde bl. a.; bet er smerteligt at t@nke paa, at
en-, som ale fromme havde sat stort Haab til, er
falden sa dybt, at han kan begaa Ell saadan
TaIen bragtcs Kirkaldy med mango Tilset-
ringer. Han bley vred og klagede til Kirkens
pldste.
Knox forstod, at man havde g%engivet hans
ord foryrnnget Skikkelse. Han gentog og for
klarede derfor npste Sondag, hyad han havde
sagt. Kirkaldy var sely til Stede og blev endnu
mere rasende. Han udst6dte Trusler mod Pre-
dikanten.
Derfor sendte nogle A%delsmend ham ct Brev,
hvori de mindede ham ON hans tidligere Forhold
til den eyangeliske Trio og adyarede ham mod at
gore Knox noget ondt. ,,Gud har brugt ham til
at plante og yande sin Kirke iblandt oS, og hans
Lily err os saa dyrebart som yort eget.
Paa Knox sely gjorde Truslerne intet Ind
tryk. Han vedbley som hidtil at predike mod dem
som sogte at hindre, at Forbrydere bley s~traffede,
stottede Dronningens uretmpssige Fordringer og
bragte den eyangeliske Kirke Fare.
Da Generalsynoden 1871 traadte sammen
til Forhandling, blev den bombarderet med
anonyme Skrifter mod Knox han beskyldtes for
at have holdt oprorske Taller mod Dronningen, for
at kalde hende en- forkastet og for at vrgre sig we'd
at bede for hende.
bet udtaltes endog, at dersom Synoden like
kunde bringe ham til Tavshed, skulde han bliye
bragt til Tayshed paa anden Made.
Knox lpste disse Skrifter fra Pradikestolen
og svarede paa dem. Han hayde aldrig ~pr@diket
Opr6r, sagde han, og heller aldrig kaldt Dron-
ningen en- ,,forkastet, . men han paastod frem-
deles, at Bod og Stolthed like h6rte sammen.
,,Jeg err like pligtig til at bede for hende fra
denne Plads, ; sagde han, othi hun er like mere
min 0vrighed, og mine Anklagere maa bet@nke,
at jeg like er en- Advokat, hvis Tunge err til Falls
for S9lv og Guild eller Verdens Gunst.'
I9vrigt fandt Knox Diet ganske urimeligt, at
han skulde kempe mod ,Skygger og Sp6gelser,
som skyede Lyset.'
Trods Legemets Syaghed var, som men ser,
Knox Aand lige sterk.
Han gik nu kun I'D, naar han skulde pr@dike
S9ndag Formiddag, men andre kirkelige M6der
deltog han like j. Alligevel interesserede han sig
for alt. Var Kirken truet, glemte han al Syaghed.
Borgerkrigen rasede stadig. Kirkaldy
aabnede Edinburghs Porte for Dronningens Parti
De NEST ansete Borgere flygtede for at redde Liv.
ct eller for at undgaa Skinnet af at bilige Maries
| Genindsmttelse. Knox Liv var betydelig Fare
men han Wilde blive.
ON Natten holdt nogle Venner Vagt we'd hans