Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-01
G.. A. OLSEN
E1l 5kotte.
En- rolig It'd.

mOuef, ,at Jeg nu kan Vpre ner q Gen1 Sdmmen
med de to k@reste, jeg har paa Jorden."
ia sagde hans Hustru, ,nu kan du maaske
ogsaa endelig faa It'd til at faa dit nedbrudte
Helbred bragt paa Fode igen."
Gid Diet nu blot maa blive af Varighed, "
sagde hendes Moder. Men jeg har en- Anelse ON,
at vor Fryd like bliver lang"
,Saa lad os takke Gud, medens vi har den, -
sagde Knox, Jog tilige prise ham for de code
Venner, vi er omgivne at, og de rolige Sog code
Menighedsforhold her er. Men vii Gud have mig
til Shetland igen, vii jeg %alligeval med Glade
drage derhen."
,,Saa vii jeg kun haabe, at Vi kan kommel
med, . sagde hans Hustru.
,,Allerbedst Wide Diet vere,'' sagde Knox,
,dersom vi kunde faa wore skotske Venner herti,
thi bedre Skole for Kristne har der like yeret
paa Jorden siden Apostlenes Dage. Vel predikes
Kristus ogsaa andre Steder, men en- saa alvorlig
og grundig Bedring at Sederne som af Troen,
har jeg like fundet andre Steder."
bet var Ell herlig It'd, Familien nod Gent
men Kaldet fra Fedrelandet kom smart.
Knox forelagde Brevet derom baade for
Menigheden og for Kalvin og de andre Predi-
kanter Gent. De var allie enige ON, at han burde
folge Kaldet.
Han tog altsaa Asked og rejste til Dieppe
i October 1857. Hans Efterf9lger i Menigheden
Gent var allerede udnevnt. Men medens han
ventede paa Skib Dieppe, fix han nye Breve
fra Shetland, hvoraf Diet fremgik, at man alligevel
fortrod, at man havde kaldt paa ham, da man var
bange for F9lgerne, like for hans Skyld, men
for sin egen.
bette var ct haardt Stag for Knox. Hvordan
kunde han vende tilbage, efterat saa mango havde
erkleret Diet for Guds Vile, at han skulde REESE,
og efter at de havde taget Asked med ham med
Taarer.
Han kunde like lade vere med at skrive
dette til Shetland og bebrejde dem deres For
sagthed. Tilbage til Gent syntes han ogsaa daarlig,
han kunde tage. Derfor rejste han omkring og
besogte de reformerte Menigheder j Nordfrankrlg.
Han var saa vel kendt med Fransk, at han meget
godt kunde predike paa dette Sprog. Han talte
derfor ogsaa flere Steder bl. a. La Rochelle.
Her sagde han Predikenen, at han haabede
ON to eller tire Aar at kunne forkynde Evangehet
i ST. Giles (Hoyedirken) i Edinburgh. Nogle
skotske Papister, som opholdt sig La Rochelle
hayde af en- Adelsmand ladet sig overtale til at
hore Knox predike og Sc ham udfpre ell Barne-
daab. De var grebne af Pr@dikenen, men
Indtrvkket udslettedes tildels we'd Knox Ord ON
ST. Giles. idet de var Wis paa, at dette aldrig
Wide ske.
Da de senere rejste hjem til Shetland, kom
de Havsnod. Da stod Knox Prediken ~pludsellg
levende for dem, og Sandheden den paatr@hslc
sig dem. De lovede derfor Gud, at hvis han
skaanede deres Liv, Wide de opgive deres Papisme
90 folge Guds Kald. Dette L9fte holdt de, og de
opnaade at here Knox predike 81. Giles netop
we'd den It'd, han havde talt ON.
Da der stadig like kom Breve fra Shetland,
blew Knox ~alligevel nedt til at tage tilbage til
Gent Slutningen af Aaret 1857. Han var bleven
belmrt af Gud gennem Modgangen og var nu Wis
.aa a dot ikka riOtiUt at RpQe Nennerne I
Shetland frem.
Derimod skrev han to Breye til dem. bet enc
sknlde advare dem mod nogle svermeriske,
sekteriske Aander, der var kommen til Shetland.
bet andet advarede mod at sammenblande krlsl
Sag med egenkerlige, ~verdsige lnteresser. Dette
siJste Brey var stilet til de protestantiske Lorder,
byem denne Fare laa nermest. Knox var nemllg
lige saa lidt bange for at sige sine Venner som
sine Fjender Sandheden.
Sammen med nogle lerde Venner GEM
benyttede Knox Tiden til at oyersette Biblen paa
Enoelsk. Denne Oversettelse er kendt under
Navnet ,Genferbibelen"
Men Diet allervigtigste at hans ArbeJder hr
i Gent var en- Piece ,,Det ferste ~Trompested mod
Kvinderegimentet."
Dette Skrift skaffede ham mango og m@gtlge
Fiender. bet blev af Modstanderne benyttet til
at fremstille Reformationen som opror mod
Dvrigheden osv. Skriftet var rettet mod den bio.
digc Marie England, men we'd sine Beylsgrunde
trmffer Diet allie regerende Dronninger, og idet