Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

fet den paa ale Gravsteder og Monnmenter, end
og paa dem fra den aldste It'd. Guden Horus'
Hovede err kun en- Idealisering af den samme Ty-
pc.
I Modsatning hertil er Hebreernes Hoved stort
og rundt, 0jenbrynene sterke, Panden Law foran
og hpj Tindingerne. Nesen er en- 0rnenese, o.
meme sidder lige og err mandelformige, men dog
store, overordentlig sorte og med ct blidt Udtryk.
Hagen er fyldig, Ansigtet ovalt, Haaret kort og
t~ilb9jeligt til at kr9lle Nakken og over Panden.
Profilen er skarp og dristig, like ulig den arabi-
ske. Hgypteren err slank og l~etbygget; Hebreeren
err Acknowledged under Middelhgjde med brede
Skulde og kraftigt Bryst. Hgypteren har en- svag
kobberr6d Hurfarve - undtagen Kvinderne, som
er oliyenfarvede medens Hebreeren har en-
brunlig Tone Huden. De agyptiske Kyinder err,
naar de like udsattes for Solen we'd ~udend6rs Ar
bejde, oyerordentlig smukke. BGrnene err ligeledes
k6nne.
Men Prins Remeses har like ct eneste Track
tilfelles med den rationale agyptiske Type. Err Diet
tie like merkverdigt? bet vii sige, er Diet like
m@rkyerdigt, at den syriske Herkomst gennem
Drowning Ephtha har gjort sig saaledes galdende
treble Slegtled, at den har fortrengt ethvert
Spor af Nedstamningen fra Bedstefaderen ANU
noDhisQ
Jeg we'd like, hvorvidt Remeses er bekent med,
at han ligner Diet undertrykte Folk, og like kun
de Diet falde mig ind at tale derom til ham; thi
om han end har S%ympathi for dem og strpber at
forbedre deres Sitting, saa besidder han dog i
fuldt Maal den F6lelse az Overlegenhed o%verfor
Hebreerne, der err naturlig nok som ct Produkt af
hans Sitting og Opdragelse og deres Traldom.
Remeses Fader var, som jeg for har omtalt,
Viceregent eller Fyrste af re-H3gypten og ned
%stammede lige LIME fra de kraftige hebreiske
Konpar How bovJo 1y,,c foo AJoono1on ,..o4 o;f+
med Faraos Datter, da han faldt ct Stag mod
Hthioperne, som var brudt ind Landet. Remeses
blev f6dt like lpnge efter og er derfor baade paa
fedrene og modrene Side Arriving til Thebas Kro-
ne. Hayde han veret at formal til at forbade sin
Moder, Wide hun, da han naaede tredive Aars Al
deren dette er nemlig efter Egyptens Love
Myndighedsalderen, have sendt ham med en- glim-
rende Hofstat til 0vre-Hgypten og udnavnt ham
til Fyrste af Theb@, ligesom Faderen havde vac
ret. Men han foretrak at forblive hos Dronnin-
gen, hvem han synes at elske ligesaa h9jt, som
jg elsker dig, kere Moder. Amense udnevnte
derfor Ell Nev9 af sin abode Husbond we'd Navn
Prins Morris til Viceregent for 0stre-H gypten, og
dette Embede har han bekledt fire Aar.
Fyrst Morris, hvem jeg ofte har set we'd Hof-
fet, er omtrent af samme Alder som Remeses, men
vidt f~orskellig fra ham. Han er helt og holdent
-Egypter, saayel Sind som Skind.
Han har Ell slank, elegant Figur, Sharpe, men
fine Track, hpj, skraat tilbagegaaende Pande og
en- let b9jet Nese. Hans Mund har tykke, sandse-
lige Leber. Hans Hage, der ligger helt tilbage
antyder paa samme It'd Karaktersvaghed og Ste.
dighed. Udtrykket i. hans skraa, nubiske Dine IL
der jeg like. Det er skummelt og spejdende. Hans
Ansigtsfarye er lys olivenbrun, og han er EN- smul
Mand; hans rige Klededragt for9ger hoj GraC
hans personlige Verdighed. We'd den Blanket hos
Dronningen, hvor jg fprste Gang saa ham, bal
han EN- Nil-Admirals Uniform, thi Dronninger
havde netop udnevnt ham til Kommand9r over
den store Flaade, som hun har samlet Narhede1
at Memphis, for we'd dens Hjalp at underlying
Atthloplen. Morris er ber9mt SOM en- Taper Mand
men man ~beskylder ham for Grusomhed. Han hol
der meget af Vim, og skal were temmelig udsva
vende. Imidlertid hykler han stor H1refrygt fol-
Guderne og ofrer ofte med stor Pomp og H9jtide
lighed. | Memphis brandte han med egen HaanC
R9gelse for Apis, og Dag ofrer han til Mnevis
Ons hellige Okse.
Den Dag, da vi havde varet Raamses, spistt
vi til Middag sammen med ham hos Dronningen
Han var mere meddelsom overfor mig end overfol
Remeses. Han udtalte den stSrste Beundring fol-
F9nicien, rosie din Regering og Tyrus' rige Han
del. Han sagde, at han havde en- stor -Hrbgdighec
for wore Guddomme: Astarte, Herkules, 10 og ISIS
= han paastod nemlig, at Isis var fuldt saa mcgee
en- f6nicisk som en- egyptisk Gudinde.
,,Har jeg like selv,' sagde han, II Theba
indfprt en- Procession og Ceremonier til Are fol
Isis Tilbagevenden fra F9nicien? vi har sammt