Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-05-05

kalder Osiris. Paa visse H6jtidsdage er hendes
Offerpr9st til Stede, som efter at have ~forrettet
Bonner ofrer Ell snehvid Fugl. DrOnningen BON
falder derefter Guderne ON Tilgivelse for hvad
hun MATTE have syndet / Ud9velsen af sit konge-
lige Embede, og anraaber om deres Wisdom og
Ledelse til Dagens Corning. Presten ber9rer let
hendes Krone og Scepter med sin Finger efter at
have dyppet den ct Kar med BlOd, helder der
paa Resten en- Skaal paa Alteret Og udstr9kker
sine Hender over den knelende Drowning, idet
han v~elsigner hende Osiris, Yerdens Beherskers
Nayn. Han fremsiger ogsaa en- Forbandelse over
hendes Fjender, fritager hende for Synd med Hen
syn til ale Hamburger, der err ~foretagne / Uvden-
he'd, og anklager strengt dem iblandt hendes Rad
giyere, der har givet hende urigtige Meddelelser
eller raadet hende gait.
Naar Dronningen gaar nd fra HelligdOmmen,
modes hun af Pager, der byder hende Blomster,
og under Lyden at musikalske Instrumenter led
sages hun til sit FrokostyRrelse, hvOr den NEST
udvalgte Spise serveres paa gyldne Tallerkener
Kagar af flint Mel, bagt Malk eller Honning,
stegte og kogte Fugle, Frugter af ale Slags, milde
Vine fra Palestine Og 9ypern og Wand fraNilen
filtreret gennem Mandeldejg, tilsat med arabiske
Krydderier og persiske Syltet@jer.
Saa smart Maaltidet err forbi, gaar hun til
Tronverelset og setter sig paa Tronen; D6rene
lukkes OPP, hun m~odtager allie, der 6nsker Audi
ems, dog like Embedsmand eller Gesandter, da
disse modtages paa andre, bestemte Tider. Hun
afgpr her allie Sager, der er appellerede til hende
fra Byens eller Distriktets Dommere og d9mmer
med Wisdom og Meteorological.
Efter at disse Pligter er o~pfyldte, s~padserer hun
Haven eller i S9jlegangene j Paladset, eller hun
k6rer I'D for at trekke frisk Luft og Sc til de for
skellige Bygningsarbejder. Til Middag spiser hun
klokken II ligesom allie A1gyptere.F For Diet meste
har hun sine h9jeste Embedsmend, fornemme
Fremmede, Filosofer og andre til Bords hos sig.
DenJhun 6nsker at e,indbyder hun til Fest
maaltid. Dersom nogen af hendes Undersaatter
udmarker sig saa h9j Grad, at han bringer Ian
Diet H1re eller Fordel f. Eks. we'd nye Opfindelser,
setter hun ham like alene we'd sit Bord, hvilken
Rang han saa end tidligere har bekladt, men hun
skenker ham ogsaa en- Eresdragt, hanger en-
Guldkede om hans Halls, srtter EN- Ring paa hans
Finger, forerer ham ct kostbart K9ret9j og nd
n@yner ham til en- eller anden hpj Post. We'd sine
Dyder og sin Meteorological vinder hun saaledes
Undersaatternes Agtelse og Kprlighed.
Dronningen tilbringer sedvanligvis Eftermid-
dagen med sine Damer Broderiverelserne, hvor
hun altid har mango Piger i Arbejde we'd Naalen
eler Vnven, eller beskeftigede med at brodere
Tapper og andre Sager til Paladset. On Aftenen
modtager hun ogsaa Caster, og paa den It'd er
Remeses Acknowledged hos hende. Hun gaar til
Ro like lenge efter M9rkets Intredelse, med
mindre Diet err Maaneskin, thi da foredrages Mu-
six Haven, medens Dronningen med sine Ner-
meste sidder Buegangene og lytter til Tonerne
eller samtaler. Dronningen taller aldrig ilde ON
nogen og oliver meget forbitret over Sladder; der
for kendes denne Last neppe A1gypten, og de
Hgyptiske Damer vii, naar de h9rer nogen af de
res K9n bliye angreben, forsyare hende og finde
Undskyldninger for hende. Dette err visselig Ell
smukt karaktertrek, og alene paa Grund heraf
maa man tilkende de Hgyptiske Damer en- h9i
Plads Civilisationen
Jeg skal nu tale I'm Prins Remeses' paatpnk
tie Bestigelse af Tronen. Som jeg for har bemerk
et,er Kongen Guddommens Reprasentant. Hans
Titel,. p 'rah eller Farao, betyder ,,Solen".
,Kongen't, ,Lysets Hersker''. Som Hoyedet fol
Religionen Staten err han like alene Dommer og
Loygiver, men Befalingsmand over Armeen 90
dens General i krigen. Disse sidste Pligter Ell
bleyet oyerdragne Remeses af hans Moder med
Raadets Samtykke for mango Aar siden. Hgyp-
tens Scepter err arveligt, men hvis der like fin
des direkte E~fterkomere, kan Herskeren adoptere
EN-, der maa tages fra Presternes eller Krigernes
Kaste. De fleste Faraor har tilh9rt Krigernes
Kaste, og yngre Prinser, fra Osirtasens Dage til
Prins Remeses, har valgt Observation-Disclosures
men Diet err den almindelige Mening, at ingen It'd
ligere Prins har udfoldet saadan Dygtighed I'll
at commanders uhyre Armeer og lede ct m@gtigt
Folks Skebne som Remeses.
Naar EN- Prins err Begreb med at bestige Tro
men, fordrer Lovene, at han skal indvies i ale