St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1920-04-16
En- Angkarlrskat.
Brev fra Paris. - Den upopul&re Ung-
karleslzat.> 49, Flere nye Skater.
En- Pengekrise Diet smaa.

Til de forskjellige nye Skatter
som Pariserne har ivente, dykker der
en- ny op, nemlig en- 6kat paa ING
karle. Tanken er ingenlunde ny -
allerede 1890 var den fremme =
| og naar den nu after dukker frem,
er det nermest som ct Middel til at
fremme B6rnef9dslernes Antal, der
som bekjendt tager af Aar for Aar.
Og efter det enorme Tab af Meme
skeliv, som Krigen har foraarsaget,
er der al Grund mere for Frankrig
til at s@rge for, at Landet like af-
folkes.
Selvfplgelig potesterer Ungkarlene
mod en- saadan Skat. Hvorfor skal
kun de ugifte Mandfolk beskattes?
sp6rges der. Hvorfor like ligesaa
godt de ugifte Kvinder.
Men disse har straks fqlgende Svar
paa egen rede Hand. Naar en- Mand
like glitter sig, er Skylden hans egen,
men dette gjelder like Kvinderne,
der som Regel heller end gjerne vii
CITIES, naar blot nogen vii have dem.
Og naar en- ung Kvinde forbliver
ugift, er Grunden enten den. at hun
er for grim eller for fattig, og skal
hun saa yderlig straffes derfor we'd at
settes op Skat? Det Wide da baade
vee dumt og uretferdigt at beskatte
Fattigdom og Grimhed. Var det saa
like langt mere Mening at beskatte
de Kvinder, der var saa lykkelige at
faa sig en- Mand?
Der er selvfqlgelig noget i dette
Resonnement, men alligevel synes
Ungkarleskatten mig en- Uretferdig-
he'd, skjGnt jeg selv like er Ungkarl.
Mango Mnnd er forbleven ugifte af
Mangel paa Lejlighed til at finde
"den rette", after andre af 0kono-
miske eller' maaskc ogsaa af fysiske
Grunde. Nej, slaa ned paa de Mand-
folk, der af lutter Egoisme like glitter
sig, men skaan dem, der nok har VIII
lien, men savner Evner
Ovre i Sydamerika vistnok i
Venezuela v har der alerede lange
veret Skat paa Ungkarle, men kan
en- saadan Devise, at han tire Gange
har friet og hver Gang faaet en-
Kurv, anerkjender man hans code
Willie, og han slipper for Skatten.~
Mon det like var en- Ide til Efter-
f@lgelse? Blot like Resultatet blew,
at de Herrer Ungkarle, for at slippe
for Skatten, friede til unge Danef,
som de paa Forhaand vidste Wide sige
Nej til dem. En- Skat paa Ungkarle-
standen vii neppe for9ge Hgteska-
bernes og dermed BGrnefGdslernesAn-
tai; det skulde da vare i Forbindelse
med Tyendeskatten. En- ugift Mand
der holdt Husbestyrerinde, Wide maa-
ske Sc sin Fordel we'd at gifte sig med
hende, da han derived baade Wide
slippe for Tyendeskatten og Ungkar-
|leskatten.
Ogsaa andre Forslag har veret
bragt paa Bane for at komme de fale
Ungkarle, tillivs og tvinge dem ind
Hgteskabets Havn.
Blandt andet har man foreslaat en-
Low, ifqlge hvilken en- Ungkarls Eff
terladenskaber skulde tilfalde Staten.
Med andre Ord: han kunde like op-
rette Testamente og selv valge sine
Arvinger; og da Summer, han for
erede bort levende Live, skulde be-
lagges med en- ekstra Skat.
Et andet Forslag gaar I'D paa, at
kun gifte Mend skulde have Adgang
til Statens og Kommunens Embeder
o. S. v.
\ Men mon allie disse Forslag vii
|hj9lpe stort? Der skal sikkert mere
kvasse N1idler til at faa en- inkarneret
Ungkarl til at lade sig smede i Hy-
mems Lenker, og de Herrer Forslag-
stillerne faar neppe mere Held med
deres Ideer end en- Skotpjsfabrikant
over j Quarter latin, der sit Vim
due >averterer:
'For at fremme BGrnefqdslernes
Antal udselges alt NIT B9rnefodtqj
til halv Pris.'
Den fGlelige Mangel paa Smaa-
mpnt, der allerede we'd Juletid g;orde
sig gjeldende i Paris, er nu ,udartet
til en- formelig Krise og bleven en-
| E. n