Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-30
CiSLO NO. 63.
Stavka zvysuie v Rhine ceny
pOtravin.
Vlada uINa aeroplani k doprave po-
sty; Turati bude as Vyloueen
socialisty pro odpor k hnuti.

Rim, %. ledna. - VzduSna poStov-
nj doprava a nepatrna, ale pravidelna
jizda vlakI udrzuje zemi chodu
vzdor stavce ZelezniCnfch zrizencu.
Situace jest celkem nezmenena, ale
ceny potravin Rime pocinaji Stou-
patti. Vlada stEskari uverejnujf sta
tistiky ospravedlneni svych marc
XII. Vlada dohaZuje. ze mZdy vetSiny
Zrfzencu jsou nyni trikrate takove, ia
ko pred valkou, Il stavkari odpoyidaji
poukazovanim ma neSmirne stoupnutl
cen ziyotnich potreb. Prfpadu Sabo-
taze Jest malO. a staykari chovaji sc
V celku obdivuhodne. Kdyz socialisti-
cky poslanec Agostini jel onehdy Via
KEN. rizenym stavkokazi, pasazeri u
Cinili mezi sebou sbirku pro Zrizen-
ce. Jedine Agostini odeprel prispeti, a
rozlicenf paSazeri shodili jej vlaku
pri prvni zastavce, zmlativse no ho-
lemi. VyznamnejSi jest podObna pri-
hoda poslance Turatiho. jednoho 2
nejstarSich konservativnich yudCu l.
talskych SOCIALISM,. Byl predakem po
ctyricet let, ale V pOsledni dobe ztra-
til vliv ma Tady Clenstva, stejne jako
Bissolati Il JIM zpdtecnfci, a zvlaste
81 znepratelil socialisty svym zavrho-
Vanim stavky Ma drahach. Turati Jel
V prvni den stavky ylakem poSkytl
prispevek 10 rr pri podobne sbirce
na stavkokazecke ZriZence. jake
Agostini odeprel prispeti. Prihoda ta-
10 byla uverejnena CaSopisech, a
vudcove strany. naneJvys rozliceni,
vyzvali Turatiho. ably podal dement,.
Ale Turati nejen potvrdil praydivoSt
Zpravy. ale dokonce hail Sve jednanf.
= nasledoyal dlouhy novinarsky BOZ.
IDA Sc. re Turati bude vyloucen re
socialistick6 strany, ktera Sc stava
stale vice bolsevickou We svych ten
dencich.
Vlada hrozi propustiti re sluzby
vSecky stavkare. kteTi Sc nevrati do
prace do pulnOci -. ledna. Stavka
byla prohlaSena 20. ledna syndikd-
TEN zelezniCaiu hlavnim stanem '
Bologni. Byla nejSiln6jSi V Toskan-
sku. kde syndikakt ma 10000 Jienu.
Ma uni mela zjevnG yliv ohniyd slo-
va anarchisty Malatesty, ktery Sc ne
davno vratil Z LOndlna po svem zvo-
lenl do poSlanecke kOmory. odhodlan
jsa zahajiti bityu. ktera die ndzor1
muzu ma trvati tax dlouhO. az vlada
preda drahy. jsoucf nyni majetkem
statu, zrizenclm samotnym. Pct il
nych zeieznicnich Organisacl prote-
stovalo verejne prOti StavCe a apelo-
yaly ma spOludelniky. ale APPEL zGstal
nevyslySen. Mocha konference price
odeprela prijmOuti zodpOvednost "a
hnuti. PriCiny, uvadGne vudci "a Wy
voldnf stavky. byly "a prve. re osmi-
hodinOva dOba pracOvni, slibend Via
dou. nebyla yseObecne zavedena, a
"a druhe. re mzdy JSou nedostatecne.
Minimalni mzda. pozadovana syndi-
katy. ubuaSi 5.400 lir idle nynejsi va
luty liry ash $360> rocne pro made
nfky. To Sc rOvna platu nizSiCh stat
mich tredni51 a je TO o % procent VI
ce. nezh cini platy mnohych ucitelu.
ZelezniGaTi pravi, re nemohou byti
aivi "a plat 45S lir mesicne. jejz nyni
dostavaji.
Tretf pozadayek stavkaru mi, ably
vlada uznala syndikat "a zastupce
vSech zelezniCnich delniku prijala
jeho zastupce do spravni rady drah.
Dne 10. ledna nabidla Sc ylada reor-
ganisoyati sprayni radu a prijmOuti
do nj tri zastupce deinictva vedle
osmi zastupcI vlady. Rada TAX SeSta-
vena mela provesti vseobecne zave-
deni smihodinove DOLBY pracovni a
Sestidennfho tydne. diskutovati "a
dost drahotnieh pridavkI a uznati
delnicke organiSace. Toto poSledni
bylo velikym iistupkem, jezto syndi-
kat zahrnuje sice vetSinu organise
vanych d6lnikjl. ale zdaleka ne vSech
zeleznicnich zamestnancu, kterf jSou
vetSiny neorganisovani. Sydikat O.
deprel uvazovati o techto ustupcich.
Vhda zaujima naSledujici Stanovi-
sko: Drahy jsou vedeny Sc ztratou
OUU.UUU.UuU III lONLts d pAlJCll uSlHR
ckych pozadavk1 zytsilo by deficit ma
100000, cehoz by stat nesnesl.
Delnici odpoyidaji. re drahy mai
schodek, protoze jsou Spatne spravo-
vany a protoze "pul Italie jedi "a
darmo.' Senatori poslanci a cleno
We jejich rodin dostavajf slevu 81
procent, vojaci a zurnalisti 10 pro
cent, vysoke slevy jsou poskytova-
ny rovnez knezim a mnichIm a jepti
skam. Syndikat zada tudiz, ably dc
spravni rady byl wat stejny pocet
delnickych jake vladnich zastupcI, q
prohlaSuje, re zlepSeni spravy umoz
nj nejen zvySeni platd, ale odstrani
roynez schodek. Jisto jest. re kritika
spravy delniky jest vetsi casti prav
diva. ale jest pOchybno, zdali delnici
vycvicenf OvzduSi statni byrokra
kracie. jejfz hlavni starostf jest sva
lovati praci ma jineho, byli to, spra
yoyati drahy Gcinneji, nezli vldda.
staIa armada pro ceskoslovensko.