Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-09-22

PAM 81 FH'F fffA wv
hom rain pantlsls general 4 w
yknmce t%nnnalu prauitl New
MesiRA ia hraiiny y nassn.
Quivirou. a popsal y iato nhlost
legici nn elyfrait 0Nuohet or
k,le siadn hh,olh 50 yolnt prnha
ueii lehn popis dohtc hodi 81 na
ohlasi PLATTE frky j media 81 by
NJ porhyhnosli o tom be t'oronado
~ ssou drW mon m sNNrh ".
gkumntch cesiaeh do kraiin ny.
u1isi Nebrn~kt Mviial
AS uprostted osumdeitbn sio.
leti franrntzsii missiondri 2 Ia.
mdy pfisli L tece Missouri - ne.
pochybue MvituIi L. do kraiin,
kdc nyni 80 rozklddd Omaha u q.
sndy okulni I'ozddii pax prisli
sem obchodnici. ktcfi : lndiduy
provozovnli obcbod yfmtnnf.
Nebraska tyofila sout6stkn IL
zomi Louisiana zvaneho, klerf "a
kmnpenn bylo Jcifcrsoucm od
rrnncic v rocc 1903. V IL dohe
~indiansk6 kmcny byly jedinymi o.
hyyateli eel6ho dzemi. V tasnt1'
4 periodG plemcno $ yyvinutelsl
ciyilisnci zde lilo. Clcnoyt t0hot0
plcmcnc byli d%oyedn{mi hrntiri u
frzbAfi u slavtli domy a opevneni.
y mohylaeh. do nichz ukladall
svoie mrtv6, nachdzcny isou pa
matky ma toto plemcno, V dobe,
kdy Nebraska presln v mnictck
Spojcnfch Statn. lndiani kmenc
SiouSn byli ude nejpotctn6isimi
Pawnee-ovi. Otoc.0yt u Omaha.ne
n6sIcdovali v poetu a d0lczltosii,
prvni osada belochl byla zfize'
MA y rocc 1877 v Bellevue pr re
GO Missouri. devdt mil na Jill cd
Omahy. V toto osade %noltzala So
obchodni STANCE American Fur
Co. Mormonskd %cmigra", zahd'
icna V roce 1877, zfidila nGkolik
ccst. y nichz jedna vedc Nebra'
skou n stala SO zndmou 20 eele ~.
mi. Y dobe ccstoyGnl do kalifor-
nic. jez zahajeno bylo Y roce 1919,
zasobovaci STANCE byly zfizeny Y
Bellevue, Plattsmouth, Nebraska
City n dale We ynitru st6tu, yc
Fort kcarney.
Akt, vyznaduiici Ncbrosku "a
1zcmi n oteyirajici ieji pozemky
k osazovani, byl schydlen dine 30.
kvetna. 1854. Gzcmi toto tchdy
melo 351,55s Gtverecnlch mil, roz-
kIadaifc se cd Gtyficdtt roynob6z
XIV M k Britickt Amcricc ma SO.
yeru. Jcho yfchodni linic spojo.
vsla Missouri feku na jihovfcho-
de s Red fekon ma severn u "a
'padni Iinie tyofcna byla 1patim
hor Skalist$eh. V roce 1861 Ne.
braska byIa znafn6 zmcnscna Oh.
fiznutim nzcmi k utvofcnf Sever
nj n JIM Dakoty n Colorado. V
rocc 1863 byla zmenscna 0 hzeml
Idaha. Toto rozparcclovani vel
keno 1zcmi utinilo 2 Nebrasky
stat cistG prerijnf Behem petl
let pc organisaci dzcml osady ny
chile byly ~zfiaoydny podtl feky
Missouri Mnoho \ tech, ktefl
vypraviIi SO ma Pixies Peak Y 70.
GO 1859, kdy zlat6 horeeka male
zaIa SO ma syf vSsi, ma zpdtecni
ccste, zklamhni Il zncchucenl, IL
sadili W ma pr6rii a zfidili tn far
my.
Y rocc 1863 Union Pacific ~
Ieznice n V rocc 1864 burlington
ska zeleznice a Missouri River H.
Ieznice pocaIy prodayati easti
sygch pozemk6 Y Nebrasce, jez
ziskaly Cd vIady, u TO stale SO vel.
mi dhIczitgm tinitcIem V obrace
nj proudu pfistthoyaleek6bo do
t0hof0 statn
V dobt vypuknu6 obfanskf
yhlky V roce 1861 bylo ~ 1zcml
Nebrasky memo neil 10000 oby
vateI. A pfccc Nebraska opatG.
Ia seyerni armadf 1901 dfsfojnl
kh q vojakh
v roce 1865 legislature pfipra
villa konstitnci pro statni yladp
icz hIasoyanim Ida byIa pofyrzc
ma Pryni legislature pod sfafDl
kopsfifuci sb~romazdila " dne a.
dcryeuce rokn 1866 Pfcdl6ba o
pfipusifpi Ncbrasky jako sf6tn do
syazkn ffnic byla pfijaia pres
presi1enfOv0 veto Nebraska
prohJakeGa byla m sfat d6e j.