Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-19

Cudl rTleurlCna EJD6rta uJmOQtl Sc
Znovu preSidentstvi. Uprostred bouri
cele zemi. nova a stara vlada Wy
Jednayaly po cely den a koneGne do
spely X dorozumeni. die nehoz DIR
Kapp vidal Sc sv9 moci Ebert ujal
Sc znoya otezi az do zvoleni noveho
narodniho shromazdeni a noveho pre-
sidenta behem dvou mesicu. Die move
dohody. dr.. Kapp yZdava Sc praya ma
utvoreni kabinetu, ale novy kabinet
''eXpertI" bude utvoren. Zpravy te-
TO dohode byly oSnameny specialnfm
vydanim Deuteche Allgemeine lei
tung IL hodin dnes dopoledne. Bude
Zalozena rfSska rada, ktera bude two
riti druhou komoru rlSskeho snemu,
zvanou delnickou komorou. Ozname-
nj pravi, ze "dohody bylo dosazeno
mezi Berlinem a Drazd' 'anami.' To
znamena patrne dohodu ministrem
obrany Noskem. ktery uprchl po pre-
vratu do Drazd ian, Zatfm co president
Ebert JIM statecni Clenove "soci-
alisticke" vlady utekli do Stutgartu.
DR.. kapp vyjednaval "a militariSty,
kdezto Noske a Ebert vedli vyjedna-
vani "a druhou stranu.
Prayi Sc, re take hrabe Bernstorff,
bfyaly nemecky vyslanec ve Wash
ingtone. podilel Sc na vyjednayanich
S Elbertem a premierem Bauerem.
Shroucen. Kapp-Luewittzova militari-
stickeho rezimu jest vySledkem ma
tlahu stavkujfcich mass delnictya a
odporu jiznich demokratickych statu
proti novemu pokUSu nadvladu pru-
skych junkerG. Odbojna vlada ne
vzdala Sc vSak nikterak bezpodminec-
ne a ziSkala ustupek We forme dvou
hlavnich bodu sveho programu- Zjed-
nala 81 zaruky. ze bude povolana k
spolupracoxnictvi ma tyoreni move
ylady, BE ySeobecne volby poslancu
do riSskeho snemu u noveho narodni-
no presidenta budou konany nejdele
do Sedesati dnu, namiste ma podzim
jak bvlo pINodnim planem vlady f
bertovy. Jest pochybno vSak. zdali
narodni shromazdeni, ktere Sc Ultra
sejde, prime terminy uiednane do
hody. nasledkem velikych nepratel-
skych projevI proti novemu rezimu V
cel6 zemi Korespondenti telefoni-
ckem spojeni s Mnichovem, Stutgar-
TEN a Drazd' any prayi. re cele jizni
Nemecko prfsaha stati pri Wade E
bert-Bauerov6. Jako dIvod k uteku
stare vlady do Stutgartu Sc udava, ze
hodlala tam svolati schIzi narodniho
shromazdenf.
Ma kanclerstvi. kde dr.. kapp priji-
nal dnes odpoledne americk6 a britt
cke zpravodaje. byla pozorovana pri-
tomnost dvou prushych clenI stare
ylady. kaerazto okolnost jiz prozrazo-
vala. re Sc vyjednava o kompromiS a
utvoreni move koalitni vlady. Ignatius
Trebitch Lincoln, nOtorick! mezina-
rodni Spehoun. jen5 byl sveho casu
odsouzen Anglii X smrti a prchl
do Ameriky, zaStava urad vrchnfho
censora a pocal zastavovati depeSe,
kdyz zpravodajove jail Sc dotirati
ySetecnfmi Otazkami ma dra. Kappa
20 jeho formalnim prohlaSeni. dota-
Zujice sc. kde nova vlada vzala man
dat cd lidu. Jeden ze zpravodaju Wy
hledal jineho vladniho hodnostare a
polozu mu primo otaZku: "Od koho
mate svGj mandate" Hodnostar ma to
odpovedel: My representations ty.
kdoz pracovali DO mssice na tomto
Ginu.' Odeprel vSsk definovati, koho
tim mysli my" rka. re zodpovednf
vidcove prozradi Sc sami patricne
dobe. Nehlede ami k delnicke trfde.
ktera proievila okamizte sv6 neprd-
telstvi K move vlad6 vSeobecnou stav-
kou. vzdor nadbihani kanclere kap.
pa neodvislym. nikde nejevilo Sc nei
menSi nadSeni mezi lidem pro novy
rezim. jenz nemel zadue popularni
podpory. Ctyfi velke stdty 2 meme
ckeho bundu postavily Sc okamzite
do prikre 1pposice: Bavorsko, Baden
sko. Virtembersko a Sasko.
Pozoruhodno jest. re Hindenburg.
hall, drzel Sc jake starry lisak nado-
bro pozadi. Jako by byl dobre ce-
nichal nezdar celehd podniku. Jeho
driyejsi tesny spolecnik, general
Ludendorff. jehoz Kodan poslala jiz
davno do Ruska X velenf mad SOVIET
skymi armadami. byl "a TO slime Gin
nJm I'd kulisami konal tajne kon-
ference nOvym kanclerem. Pribeh
preyratu rozlicnych provincialnich
mestech neni dosud jasne znam. We
Vymaru podnikli Noskovi vojaci, KITE
ii presli vojenskym rebelGm, dtok
ma poStovni budovu sobotu noci,
napadnuvse strelbou ruenic a rue
mimi granaty posadku lidove obrany.
Postovni budova a nekolik soukro-
mych domu bylo poskozeno. ale utoc,
nici byli odrazeni.
Londyn. 15. brezna. Drive nez
vojenska revolta padla. vytrznosti a
poulicnf boje zurily pc celem Meme
cku a mnoho lidi bylo zabito nebo
zraneno. Zurive boje odehraly Sc V
Berline. Kielu. Hamburku ,Essenu,
vymaru, Lipsku, Eisenachu a Frank
furte n. NJ, jak oznamuji zpravy sem
dosle, ale neuverejnene Nemecku,
jezto vsecky casopisy byly potlaceny
drem. Happen, chvilkovym kancle-
Sar, Doco. lidi hvlo zahito "a mnozi