Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-02-18

'''s'''S' '1' AaaAst '<~'s
stayy ielezna sorganisovane, al,
jests iednou jsem nesetl, ie by S
TO kdo chvall.
A ted o tech socialistickycl
roslancich, 90 je ' Albany, N. Y.
odmitli. Napfcd vtzme, zc repu
hlika. >lidovlada, zalozena jest n.
zaklade duchovnim. Mali trvat
ia tom zakladi must se,ryat. Us
kladateE americke repubiky po
stavili ballot" naproti bullet
- We volbs will naproti "ku
III. Lid nilsdy nemd5e vladnou'
primo, nSbra jen nepiimo skrz,
volbon ''povefene' osoby. Ably
Sc mohl nakdo ''povcfit", mus
byti viry v tlovdka; vira v clio
v6ka MONA jest jen ma zaklad;
vyssi viry v Bona a v .ieho vacn;
zakony. Ma tom prohlaseni anne.
ricka samostafnost .ie zalozena
Americka zasada veri, zc doknd
mono, spory spolecenske mali Sc
rozhodovat ballotem a ne bulle
TEN.
A tedy odpovidam p. Cyprovi,
farmafi ze Stamford, n. Y. kdyl
Sc pta, proc nebylo pfijato ) so-
cialistickych poslancd do snamoy.
NY new-.yorskes Docela dnsledne.
Pfedn1, zaklad repnbliky .ie du-
chovni; zdklad marxistiektho 50,
cialismu .je materialisticky. Ii
druhe, americka demokracie zalo-
zena je ma clov6ku, ma lidech, NJ.
znajic tridniho rozdGleni, kdezto
socialisticky poiem deli dnesri
|%spolecnost ma tfidy a ucf tfidnimu
boil, Stvc k nasilne revoluci jed.
M tfidu prot druhe. IA tfeti,
socialismus v Nemecku a We Fran
eli .je narodni. Nemecti socialists
stall "a Kaiserem, francouzsti "a
franeouzskou vladou. Ale socia-
liste americti sestava.if z pfeveli-
Ike casti 2 lidi V Europe zroze-
nych. sotva anglicky rozumaji-
cich a dychaiicich tfidnim bojem
proti zamestnavatelGm pnvodu a.
merickeho. Timto matcrialismem,
fimto tfidnim bojem. touto eliza.
ekostf socialism je zde protiameri-
ckym a protiamerickym Sc pro-
kazal, kdyz zrazel cd vojenske
sluzbv a zdrahal Sc Amcricc .iiti.
ma pomoc do valky. Byl tn ne.
vlasteneckym. Proto. iestli v Ne
mecku a We Francii pfijmon So
eialisficke poslance do snfmovny.
mali aspon vlastence. Ale v A..
merice bychom nell zradce. Vsak
az poznaji V Europe, ma cem pra-
va syoboda a lidovlada zalezi. W.
vrhnon marxisticka materialistv|
~ sn1movan take.
Tento materialisticky socialism
rhee Sc jaksi ehlubit yedeckou lo.|
eikou. Napfed 81 polozi zaklad-
nj polozku, ze hybna sila d6jinI
je materialisticka, hmotna, hospo-
darska; pro hmotne potfeby pol
vstayajf boje mezi lidmi a hmot-
ne zajmy json hlavni pohnutkon
' iednanl lidskem.
KIDD tedy isl pfesvedcen, Eel
hmotne zajmy jsou hlavni po-
hnutkou tveho zivota, spolkncsl
tuto nauku. Pakli ale jsi sobs
v6dom, he jine zajmy tebou hf-l
tedy tn nauku zaslapncs.
Sc nepamatnii ami ma jed!
loho fecnika, jenz dodaval ducha
americkym vojakim, ktefi sli "a
ably .je k tomn lakal hmot-
zajmy. Ty hmotne zajmy
nell socialiste nemecti, proto sli
"a Kaiserem. Ale kdyz social
,tiim ameriekym zadne hmotn6
60 lakadlo Sc nepfcdkla-
LAZY, ncchteli jit Stryci Samovi ma
Domoc. Pro to leta Pane 1920 me-
mali mfsta V new-yorskf sn9mov-
,e. J. Rundus.
= = y
WHITE RIVER, s. D., dine g..
1920. Ct6na redakce
'Pokrokn"! Prosim "a prominu-
Re isem Sc opozdil $ pfcdplat
,ym "Pokroku'. Stale Sc to
tim, lie ma postu name da-
exc = asi is mil = TAX zc nase
costa jde take pomalu a ia tel
xco 80 Il .n-c~nnr |