davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

forelsen at ct stort Hospital. Der
mango Lutheranere paa den
Egn, de fleste af norsk Afstam-
ming, og der err like blot Trang
til ct luthersk Hospital der, men
der vii saa mango Suite sig sam
men ON det, at de VII vere
Stand til at gore Diet til ct for
steklasses Hospital. Der er dan
net ct starkt Udyalg og sat
Krefter i Arbejde for at tilyeje-
bringe $500, 900 til Sagens Gen
nemf9relse. Der er stiftet en- Ho-
spitalsforening, bestaaende af fl
re Klasser af Medlemmer, som
foIger: Associerede Medlemmer,
der betaler So ON Aaret, regu-
lere Medlemmer, der betaler$25
ON Aaret, sustaining Medlem.
mer 800 ON Aaret og liysvarige
Medlemmer, der giyer $1,000
en- Sum. A. l.. S.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
Den forenede lutherske Kirkes
Hedninge-M Missions Rad vii i

Paavente af Forhandlingerne med
den indiske Regering og Diet ma
tionale Missionsraads Afg9relse
vedblive at st9tte den tidlige-
re Breklum Missions evangeli-
stiske og kongregationale ME
nigheds) Arbejde we'd at sende
Missioner $1,000 ON Maaneden i
dette 0jemed. Missionsraadet
fremsender ogsaa fra It'd til an
den Bidrag, som Diet modtager
fra den tidligere Leipzig Mission,
der nu err under den svenske
Kirkes Missions-Selskabs Ledel-
Sc. National Lutheran Council
her j America har paataget sig
at skaffe Mend og PENCE til
Gossner-M Missioner, dersom den
indiske Regering vii tillade den
at overtage Ledelsen af den.
A.. Il. s.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
Den russiske Forfatter Maxim

Gorky fgler sig skuffet over den
russiske Revolution. Han anfo-
res som sigende: ,,Hvad der alar.
meret mig NEST err Diet Faktum,
at Revolutionen like wiser Tegn
paa aandelig Genfgdelse blandt
Mennesker. Den synes like at
gore Mennesker mere erlige. Den
hgjner like deres Selvagtelse, Ell
heller deres Arbejdes moralske
Verdi. Man marker j hvert
Fald like blandt Masserne, at
Revolutionen har h9jnet eller OPP
vakt deres sociale Samvittig-
he'd" Gorky har opdaget, hvad
mango allerede yidste, at det
tager nye Mend til at dame ct
nyt Samfund, og at nye Mend
like er ct Produkt af Omgivel-
serne men af aandelig F9dsel.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
SpfOgsagen.

Diskussionen ON Dansk og Ia
gelsk kan like do. Man skulde
ellers tanke, at Tidens Omsten-
digheder smart matte tyinQe en-
hver til at Sc, at Fremtidens kir-
kesprog j Amerika " bliye En-
gelsk. Der err dog den Forskel
paa Diskussionen for o. NJ, az
de faa, der endnu holder saa
fast paa Dansk, er bleyen mere
ensidige. ia, saa ens;dsye. at det
err rent nd sagt latterligt. Der
har vpret Udtalelser ! den dan
ske Kirkes og den f59enede K;r-
kes Blade, som man har haardt
we'd a fro. at d. er alvorae
ment. bet oyergaar al FoTstand.
at fornuftige Mennesker kan skri-
We saaledes: Man raver som
drukne i denne Sag" lat OPP
give Modersmaa'et er Diet sam
me SON aandelig Ded,' Diet
Barn, der like oliver oplert ]
Modersmaalet, opnaar aldrig sin
fulde sjalelige Udvikling." ia,
Diet er gaaet saa yidt, at de, der
err i Favor af Engelsk kaIdes
Tyranner og lignes we'd Herodes,
der sogte at drebe Jesus, medens
de, der holder strengt paa Dansk,
lignes we'd de wise, der blev adj
varet af Gud. ia selye Ansvaret
skrives paa Diet engelske Sprogs
Regning. ] en- Menigheds Beret-
ming | ,,Danskeren" leste man
disse Ord: DE gik bort paa
Grund af Utilfredshed." Og
Past. Nordentoft giyer dette vel
~overtejede Rad: Lad de an
Dire sejle deres egen So" Del
er en- let Made at blive Ansva-
ret kvit paa. bet var ellers like
den Tone, jeg lerte j Pastoral
teologi. Jeg lerte, at jeg var
min Broders Vogter, cog at jeg
var allies Skyldner, selv ON de
tenkte anderledes, end jeg gjor-
de.
Mango skriver og taller, som
ON Diet danske Sprog og Moders-
maal er en- og samme Ting. Del
er to forskellige Begreber. Med
Hensyn til Modersmaalet gelder
ct ,,Baade-og" like ct ,,Enten
eller." Nit Modersmaal er like
begrenset til Diet danske Sprog.
Jeg err fGdt og opvokset i Ameri-
ka og har aldrig set Danmark.
bet er absolut forkert at paastaa
Born, som opvokser i Anne
rika, at deres Modersmaal er be-
grenset til det danske Sprog.
Her galder ct ,,Baade-og". Jeg
vii give Past. Nordentoft Ret,
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
Ogsaa iidt ON SkOle-
Sagen.

Def err like ON Skolen i Blair
eller like j Blair - jeg vii
skriye: derom vii jeg blot synge
,,Thi den har aldrig leyet, som
klog paa Diet er blevet, han ferst
Ell hayde ker." Saa Diet maa de
andre skrive oml
Nej, Diet var Pastor J. X. Jen-
sens Stykke i sidste Danskeren,
der fix mig til at skrive. Jeg
slider her og kan like komme
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
Knudsen

Statsminister Knudsen ON
Folkeforbundet. Den norske
Stabsminister Gunnar Knudsen
er bleven interviewed af Bladet
,,Norvig'', og ON Folkenes For
bund sagde Ministeren: Jeg tror
paa Diet. Ufuldkomment oliver
Diet nok; men Diet vii blive det
forste Skridt til en- Retsorden
mellem Folkene. Og med en- saa-
dan Ordning, bygget paa folke-
styrede Lande - vel at merke
folkestyrede Lande - tror jeg,
herefter Krig bliyer umulig /
Europa. Men Vi maa have
forskellige Reformer. Jeg sver-
mel for Diet schweiziske System,
hvor ale befalingshayende belt
op-til Generalissimus har civile
Stillinger we'd Siden al. bet er
betryggende paa mango Maa-
der, og def er billigere. Saaledes
SON Diet nu er, oplerer vi en- bel
Del til Stads, uden at de I'D
retter noget Diet er fuldkommen
skadeligt.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
Et Udkast til ct kristeigt u
i Kairo, Egypten er

niyersitet / Kairo, Egypten er
til Dels realiseret, skriver The
Luth." l denne store egyptiske
By er Azhar eller Diet moham-
medanske Universitet, der drager
Studenter fra hele den moham-
medanske Verden. Men ifolge
Observation-Disclosures har senere
Begivenheder rystet Muselmen-
denes Tro, og aldrig for har saa
mango spurgt ON Kristus o.
hans Lare. Eft amerikansk Uni
versitet under kristelig Ledel-
Sc vii fremskynde Mohammeda-
nismens Opl9sning.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18
Mrs. Past. j. Risdahl dod. Har

lige til midday i Dag (13. Febr.)
modtaget ct Brevkort fra vor
Ven \. J. Dahm, dateret Ere.
mont, Nebr., -. Febr., hvor han
skriver: ,,Jeg har ige faaet at
vide, at Mrs. Past. J. Risdahl er
dod og skal begrayes L6rdag
den Il. Februar.' u haaber at
hore narmere ON dette D9dsfald.
Vor hjertelige Medfolelse med
vor s9rgende Embedsbroderl
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

hedder: ,,Forsem like den Naa-
degaye, som er / dig" Mon like
dette Skriftsted kan anyendes i
sprogelig Henseende? Jeg tror
Diet kan; thi i Diet foregaaende
Yers skriyer Paulus til limo
theus: ,,Bliy haardt we'd l.inin-
gen, Formaningen, Lerdommen."
Paulus gjorde sin Flid for at
blive dygtiggjort i saa mango
Sprog som muligt for derived
at Owe en- storre Corning for Her
rem. Mon Herren kunde have
brugt Paulus, SON han gjorde,
dersom han havde veret ligesaa
fanatisk med Hensyn til sit
Folks Sprog, som nogle er her
j Amerika med Hensyn til
DanskY
Jeg elsker Diet danske Sprog
og den danske Litteratur. og ieg
vii helst forkynde Evangelist paa
Dansk; men mine personlige FG-
lelser er like Hovedsagen. Dem
vii jeg give Afkald paa og bru-
ge Engelsk, hvor jeg derived be-
Dire kan fremme Herrens Sag.
Def var like / dansk S6ndags-
skole, dansk L6rdagsskole eller
dansk Sommerskole, at .ieg lur-
te at elske Diet danske. bet lpr-
te jeg under nit Uphold paa
Skolen i Blair. Jeg maa ogsaa
tilfeie, at DEF var under nit OPP
hold paa Skolen i Blair, at ieg
lerte at elske Diet engelske Sprog,
90 den engelske og den ameri-
kanske Litteratur. ,Jeg kan like
size. at den amerikanske Lite
ratur er ct Barn we'd Siden az
den danske. Der err egentlig like
noget, der hedder: Den bedste
Litteratur." bet er ligesaa me-
ningslost at diskutere om den
bedste %Litteratur, som Diet er for
unge Mgnd at diskutere ON den
bedste og smnkkeste Pige. En-
liver synes bedst ON sit eget.
Lad mig Suite denne Artikel
med nogle Bemerkninger ON BIZ
belskole. Bet varsler godt for
wort Samfund, at der oliver OPP
rettet Bibelskoler her og der.
Der skulde ware en- j liver Kreds
j Samfundet. Mon like det kan
mas I'll neste Winter? Her err en-
Sag, som de forskellige Ungdoms-
forbund MATTE have Glade af
at stotte. Og der er sikkert vel
staaende Lpgmend, som gerne
VII st6tte en- saadan Sag. Hyad
vii Diet like betyde for yore un-
ge. ON vi kunde sende dem paa
Bibelskole? Men en- stor Del af
Underyisningen burde gives paa
Engelsk. bet er serlig de unge,
der er opyokset her j Landet,
der trenger hardest I'll Bibel-
k%undskab. De har faaet deres
MISUNDERSTANDING paa
Dansk; men faa af dem laser
Dansk. Deres Omgangskreds er
engelsk og vii yedblive at yere
def. De kender like den engel-
ske Bibel, og den danske laser
de like. Der er Undtagelser. Jeg
taller her ON Sagen, som den er
i sin Almindelighed. bet siger
sig selv, at de unge, son like
oliver kendt med Bibelen paa
Diet Sprog, som de bruger i de-
res Vennekreds, opnaar aldrig
deres fulde sjelelige Udyikling.
Vi skylder yore unge at give
dem Bibelkundskab paa Engelsk.
Hoyedsagen i alt wort Arbej-
de er, at Guds RIGGS Sag bliver
fremmet. Lad os BRUCE Dansk,
hyor Diet tjener Sagen bedst men
lad os ogsaa BRUCE Engelsk, hyor
Diet er n6dvendigt. Der er Plads
nok til begge Sprog i samme Kir-
Ike. vi kan like f~orsvare Diet,
og vi har heller like Rad der
til, at lade nogen sejle deres e.
gen So. Der er for mango end
da, der gaar bort.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18


tpnkt at skriye ON.
Jeg vii forst sige TAX III "a
stor Jensen for Stykket. Og hYor
tor dnl Har du da like last den
politiske Katekismus2 Naa, dn
vii sikkert III faa Diet skenne
Navn. at du er Grundtyigianef,
ON like noget vare skal hende
dig. Godt for dig, at du Dor
Canada, hvor | 10 har en- anden
Skoleloy end Vi. Og hvad tror
du nu, at de vii kalde mig, naar
jeg tror, at den er bedre end
yor9 bet vii sige, der er j eders
Skolesystem mere Plads for kri-
stendom.
saa Wide jeg gerne sporge dig,
ON du like med den sharpe Pen,
du har, kunde give os lidt IN
Diet, som .jeg saa gerne Wide,
vi knnde faa frem iblandt os:
Den kristelige Baggrund for Hoj-
skolen j Danmark. Naar jeg har
givet Syar we'd enkelte Lejlighe-
der paa ct Spergsmaal som det-
tie: Hvorfor kan en- dansk Hej-
skole like gaa iblandt os? saa
har man gerne set saa uforstaa-
ende paa mig; thi jeg siger: vi
har like Forudsatningen. Men
hyad er saa Forudsetningen9
Jeg kunde nok skrive derom,
men ieg err saa trekantet. Og saa
den politiske Katekismus, den er
jeg saa paa Kant med, saa jeg
tor b~ogstavelig like. Jeg har
faaet saa mango paa Hatten for
min Skoleide, a jeg er nar
we'd at faa Hoyedpine.
Err Diet nd af Vejen, Pastor
Jensen og andre, som kender
Danmarks Skolehistorie Man var
like tilfreds j de kristelige HEN
med Skolen, hyor en- ikke-troen-
de L9rer skulde, staa og lede
Bornene man begyndte saa paa
at holde private Larerer og byg-
&c private Skoler. F9rst var Diet
de starke Jyder, siden de andre
kristelige Retninger. Og M er
Diet like der, Vi maa s9ge Grund-
laget for den kristelige Hejskole
j Danmark Og er Diet like her,
Grnnden ligger for, at Vi like
kan drive Hojskoler? vi er saa
tilfredse med Statens Skoler,
og saa naar vore Born vokser OPP,
saa er de saa tilfredse med Sta
tens Skoler, saa dc gaar hellere
til Statens end til wore og Vi har
lprt dem detl
Jeg har saa tidt undret mig
over, hyor vi kan vgre ivrige
for at faa Japanernes Born og
Indianernes Born i Skole under
en- kristen Larer men yore
egne sender Vi med god Samyit-
tighed i'll noget helt andet, u
den at Vi endogsaa we'd, hyad Diet
erl Err dct ret7
Sc nn, Pastor Jensen med din
dygtige Pen, kan du like give
os lidt j den Gade7 Kan dn ike
tolke min Sorg, naar jeg ser
paa, at den enc Skole efter den
anden lukkes og sglges, og det
er alt. Den politiske Katekismus
er dog en- hard Bog at fro
paa.
Man har jo sagt, at vi kun
de like have K%ristendom wore
Skoler, og Diet er vel en- Sand
he'd, men Diet er sandelig like
Kristendommens Skyld, men maa
ware Systemets Skyld. Andre
Lande med blandede Folkeslag
som Canada, Australien og an.
Dire kan da godt have Religions.
Underyisning i Skolen.
Saa har jeg tidt tenkt paa 70,
re S9ndagsskoler og paa wore
Lordagsskoler, og har tenkt: ia,
hyor Diet drives til noget, kan
Diet jo da ogsaa telle lidt, men
saa igen, o, hyor er Diet lidt
Diet er lidt j Sendagsskolen, og
der er visit kun faa Steder. hyor
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

let, opnaar aldrig sin fnlde size
lelige Udyikling, hyis han vii
indromme, at wore Borns Mo
dersmaal like er begrenset til
Diet danske sprog.
De Foraldre, der fors9mmer
at give deres Born Religionsun-
dervisning i Diet engelske Sprog,
forsynder sig imod deres Born
og forsynder sig grovt. Kan de
give dem Kristendommen paa to
Sprog, er Diet godt og prisver-
digit. Men forst og fremmest
skylder de at give dem Kristen
dommen paa Engelsk; thi den
Yerden, som de vii komme til at
! ferdes /, naar de vokser til, Bill
yer like Dansk men Engelsk.
bet maa enhver da kunne Sc,
dersOm han ellers vii Sc sig ON
kring i den virkelige Verden.
Naar den Verden, som de vii
komme til at fprdes i, oliver en-
gelSk, siger saa like sund Tor-
nuft, at man Dor give dem Kri-
stendommen paa ct Sprog, som
de kan BRUCE, naar de vokser
til.
Der er noget uvirkeligt og u
sandt j den idelige Tale ON
Dansk i Amerika. Man opstil-
Ter Straamend, der ser konne
I'D. Men Diet s6rgelige er, at
mango tror, at disse Straamend
er virkelige og levende. Men Vir-
keligheden er, at de blpser ON
saa let, og der er ingen til at
begrave dem.
bet err bleven p~aatalt saa of
te, at der tables meget we'd at
gaa over Ill Engelsk. Der siges,
at der tables saa meget paa Diet
folkelige, litterere og aandelige
Omraade. Der tables aldrig no.
get we'd at folge den ~naturlige
Tdvikling. Men der tables meget
we'd at modarbejde den naturlige
Udyikling: thi saa kommer man
lad ] nOget uyirkeligt og usandt.
Fejlen ligger like hos B9rnene,
at de er eaaet bort fra Forgl-
drene; Fejlen' ligger hos For
aldrene, at de like er fulgt med
deres Born i den naturlige I'd
viking we'd Oyergangen til En-
qelsk. Jeg kan like satte Sprog-
forandringen i Forbindelse med
Get firrde Bud. Saa nidker for
Ioyen er jeg like. En- saadan
Nidk1rhed oyergaar de skrift-
kloges og Fariseernes Retferdig-
led.
Man Wide vere oyre en- stor
Nanskelighed, hvis man Wide
lale ware med at gore Dansk o.
Nodersmaal enebetydende. De er
= fcrskellige Begreber. / Dan
mark kan Diet nogenlunde gaa
an; meh borrower er Diet forkert.
fe, der opyokser j Amerika, OPP
giver like deres Modersmaal
we'd at gaa over til Engelsk thi
dcres Modersmaal er like be-
grenset I'll det danske Sprog ale
ne.
Og saa er der baade skrevet
OF talt med megen Nidk9rhed,
at man Dor holde fast paa Dansk
for at beware dansk Kristendom
i Amerika. Jeg we'd like, hyad
dansk Kristendom er; men jeg
we'd. hvad sand Kristendom er.
Err der noget, der hedder dansk
Kristendom, saa err Diet Skavhe-
derne linden for den danske Kir-
Ike. Og ligeledes, hvis der er no
get, der hedder amerikansk Kri-
stendom, saa er Diet Skevheder-
ne linden for den amerikanske
Kirke. Sand Kristendom er den
samme ale Vegne og til ale II
der uden Hensyn til Sprog eller
Land. NJ skulde Diet like forum
Dire mig, om nogen Wide paa-
staa, at dansk Kristendom er
Retsiden og amerikansk Kristen
Inrn 80 U.a-oo;Io- &c K.-
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

mede og taller haanligt. ON En-
gelsk.
Der er dem, der kan faa Bibe.
len til at tale Danskhedens Sag
/ Amerika. .Jeg har haardt we'd
at taale en- saaddn Misbrug al
Herrens hellige Ord. There is
nothing like Scripture if a per
son knows how to misuse it.
Da jeg bley ordineret til Prest
i 1914, var Diet min taste Be
siutning, at jeg Wide holde fast
paa Dansk / Menighedsarbejdet
Jeg var visit saa dansksindet som
nogen af wort Samfunds Pre-
ster. der er f9dt j Amerika. Men
jeg opdagede smart, at we'd al
holde strengt paa Dansk Wide
| jeg begrave de Menigheder, som
s! jeg ~betjente, og til sidst Wilde
jeg begraye mig sely levende.
som Diet er ~beviseligt, at nogle
har gjort. Jeg beh6yer blot at
henvise til Medelelsen fra Pen
| sionsforeningen, der siger: ,,Paa
Grund af Sprogforandringen vii
II smart faa mango Pensionister -
Nogle er lovlig undskyldt. Men
det kan nu like siges ON ale.
Hayde de like plejet den una
turlige Opposition mod Engelsk,
saa Wide de nu have ygret !
Stand til at predike paa Engelsk,
bet Wide were forkert at legge
hele Skylden paa disse; wort
Samfund som ct hele maa bare
en- stor Del at Skylden. VI ordi-
nerede den enc Mand efter den
anden, der like kunde prPdike
paa Engelsk. Og vi CAV dem den
Forstaaelse baade j Tale og
Skrift. at de beh0vede like at
dygtiggore sig i Engelsk thi
Vi var ct dansk Kirkesamfund,
og vi Wide forblive danske. Nh
hoster Vi Folgerne. o. yerst er
det for dem, som err Frugten.
Men vi maa her vogte os for
at kere i den anden Croft. Wore
Prgsteelevers Uddannelse !
Dansk maa like forsommes. Den
er ligesaa nodyendig nu som for.
Der sidder ogsaa gamle Folk
omkring i yore Menigheder, der
er sorgelige Frugter af yort Sam
funds Kortsynethed. Dette er TX
Ike Ell Kritik over de gamle. Wort
Samfund maa bare Skylden. Og
da Diet engelske saa kom, sid
der disse gamle uden Forstaael-
Sc, uden Grundlag og med en-
unaturlig Modstand mod En-.
gelsk. Og Diet sidste er Diet yer-
ste. Kunde den unaturlige Mod
stand %fjernes, Wide man yere
over en- stor Vanskelighed. Og
paa Steder har der veret Prg-
ster, som gjorde Diet Ill deres
Opgave at eye ,,dansk' Sjele-
sorg hos disse gamle, o. linens
lod de de andre sejle deres
egen So den II efter den
anden gik ii Menigheder, hvor
de kunde faa Engelsk, de fleste
til reformerte Kirker, og derived
err de gaaet tabt for o kpre
lntherske Kirke. Men def faar
yPre deres egen Sag. De gik jo
bort paa Grund af Utilfredshed.
Inlet Ansvar for dem. Der siges,
at nu grader de gamle, OF Diet
engelske faar Skylden. Her er
def ogsaa forkert at skriye Diet
paa Diet engelske Sprogs Reg
ming. Saa let oliver vi like An
svaret kvit. vi maa sely bere
Ansvaret, idet Vi fors6mte j ret
te It'd at gore Forberedelse til
det engelske, som Wide komme.
bet err frygtelig tungt at bare
Ansvaret for wore Fors6mmelses-
synder.
bet err gledeligt, at en- an
den Tone err bleven raadende i
wort Samfund. Wort Samfunds
Formand og Lererne we'd vor
ci TdJvanI,nb a1a &C
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

Lutheranerne i og omkring
Mason City, Ia, arbejder for OPP
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-18

Advertising rates made known upon
application.
Draugas. [volume] (Chicago, Ill.) 1917-current, 1920-11-04
Dolieris pakilo ligi 55c.

Daugi kas reiktq pasakyti a
pie dolierio vertes nupuollma
nuo 100 centQ igi SOC. arba
ir maziau.
Pirm penkiQ menesiQ dole
ris buvo nupuoles ligf 81 cen
tq. siandie jau paauges hgl
SOC. Dolierio vertes didejimas
reiSkia pigesni maista, dra-
buzz ir pigesnius visokius pra-
gyvenimui reikalingus daik-
tus.
Ir tiesa, daugelis valgomQ-
jq produktq jau atpinga. At
piginta kick If patti kava, ku-
ri daugeliui yra svarbiausias
naistas. Krautuvininkal ma
zai kavos perka, Tikisi, kad
il daugiau atpigsianti.
Daug tiesos pasakoma, jog
po rinkimQ pageresia laikai If
atpigsias pragyvenimas. Bet
Sta -ziema daugeliui 1darbinin-
kq bus rusti If ismeginimQ
pima. Taip bent visi sake.
Mes deSimtys tukstaneiq dar-
bininkQ bedarbiaus atsimai-
nant laikams.
Draugas. [volume] (Chicago, Ill.) 1917-current, 1920-11-04
Americas Kapitaistai Taria-
81 su SOvietq Valdzia
Nuveikta Wrangelio Arnija
Pietinej Rusijoj
BOLsEVIKAI EINA PR
MYN PIETINEJ RUSIJoJ.
Pasieke Azovo juros pak-
raSCius.

Maskva, Lapkr. 3. - Gene,
rolo Wrangelio armija pieti-
mel Rusiioj pilnai nagaleta
bolSevikQ ir visu greitumu j
atsimeta Kriman, is kur gen,
Wrangel kituOmet buvO pra-
dtieS veikima prizes bolSevi-
kuS.
TokioS zinioS ir biuletinai
paskelbiami * sovietQ karO
ofiSO.
Apie tai gauta neoficijaliQ
ziniu ir KonStantinopolyj.
BolSevikai paSiek6 Azovo
juros pakraSGius ties Berdia-
nsku ir Marinpoliu. Tuodu
miestu jau painful. 49," g.
Siandie bolSevikai deda pa
stangas uzkorkuoti Krimo pu-
siausalio Siaurini Soma, kur
paimta Perekopas.
Prizes gen. Wrangelio armi-
ia bolSevikai turf sutrauke
nepaprastai skaitlinga karuo-
meme.
Is Konstantinopolio depe-
Suojama, jog gen. Wrangelio
pad6tis labai rimta. ziaurus
muSiai seka visu frontu. Wrar
CELLO Salininkai turi baimes.
kad kartais bolsevikai nepra-
gaiSintQ visos jo armijos.
Draugas. [volume] (Chicago, Ill.) 1917-current, 1920-11-04
BULGARIA. WALDO Pa
TVS VALSTIEGIAI.
JIE TURF DIDzIUMA AT
Stow vALDzIoJE.

Sofia, Bulgaria., Lapkr.. 3.
= Bulgaria Waldo valstieeiai,
ty. patys zemdirbiai zmones,
pavare salin visus profesiJo-
nalius politikus If kitus ap-
Sviestuolius.
Kick zinoma, ko panasaus
dar n6ra nei vienoj salyj.
Bulgaria. kaip politikiniai,
taip industrijaliai yra valstie-
ciu ra4kose. siandie jp did
ziuma atstovu valdzioje ir Vi
sa Sales ateitis priguli nuo
jq paeiQ.
Ministeriq kabinete yra {
ministerial. Is ju 6 valstieeiat
Patsai minister's pirmininkas
Stambuliwsky yra apsukrus
valstietis.
Bulgaria yra zemdirbiu sa-
lis Labai mazai yra kasyk-
lp If dirbtuviQ.
Kuomet valstieeiq rankose
yra valdHios styras, negali
but pavojaus nuo bolsevikQ.
Mes kiekvienas valstietis turi
nuosavios zemes ir jis nema-
no jos paleisti, kaip apie tai
Idiktuoja bolSevikai.
Draugas. [volume] (Chicago, Ill.) 1917-current, 1920-11-04

SUTRUSKINTAS COX SU.
.SAVO TAUTg SAJUNGlAlI:, a:
.REPUBLIKONAI DAUGIAU
ATSTovV LAIMEJo IR
KONGRESE.

Visoj salyj republikonu par
tia rinlimuose taip laimejo,
kaip dar nekuomet. Demokra-
tai kaip su sluota nusluoti.
Demok1atu partijos kandi-
datas Cox sutrushntas ir su
jo giriamaja Tautu Sajunga.
Sulig nepilnu apskaitymp,
republican, candidates Har-
ding laimejo 376 elektorija-
lius balsus. Kad tue tarpu is
rinlimui uzteko vos 266 bal
su.
Taigi, demokratu kandida-
tas Cox gavo vos apie pus-
antro simto elektorijaliu bal
su.
6Koks tai visur dziaugsmas ir
lnikstavimas!
Republikonai, be to, laime-
10 ir kongresan rinkimus. Ir
kaip vienam, taip kitam butte.
Senate laimejo 12 atstovq dau-
giau; zemesniajam butte -SS
daugiau.
Illinois valstijoj republikc-
mai laimejo visa tiketa. De-
moratai kaipir nieko.
Kas indomiausia, kad pa
clam prezidento Wilsono dis
trikte, Princentone IN. J.)
Harding gavo penlds kartus
daugiau balsu uz Cox'a.
Socijalistu partija giriasi
simet laimejusi 2 milijonu bal
su. Ar tik nebus perdaug.
Draugas. [volume] (Chicago, Ill.) 1917-current, 1920-11-04
AMERIKOS BANKININ-
KAS MASKVOJE.
Tariasi apie koncesijas Sibe-
rijoje.

Maskva. I.apkr. ; (Per Ber-
Iyna). - Washington d. Van
derlip. bankininka> * Los An
geleS. kur> jan kelinta Savai-
t. vieSi Rusiioie. veda Svar,
bias tarybaS 81 >ovictQ valdza
reikale diIpliu konceSiju Sibe-
riioie.
PaSkelbta. jog to>e tarybo-
So atliktas zymuS pazangu-
mas ir. kaip sptjama, Anne
rikoS kapitaliStai laimeSia
Svarbiu konceSiju.
Vanderlip reprezentuoia va
kariniu valStiiu kapitalistQ
SindikatQ.
Kadangi $iandie CANA daug
platinama visokiQ ziniu apie
AmerikonuS kaIiniuS RuSijoje,
sovietu valdzia leido Wander
Iipui iStirti, argl platlnamo-
Sc zinioSe yra kick teiSyb6s.
Praeita sekmadieni tad jis
lank&Si ButirkQ kal6jime, kur
uzdarytas Suv. ValstijQ pile
It's Kalamationo. JiS yra nu-
baustas dviem metals kal6jl-
mo uz dalyvavima revollucl-
joniniam suokalbyj prizes So
vietQ valdzia.
Bankininkas Vanderllp tq
kalini atrades sveikut6ll II su
juo kalb6jesis.
Draugas. [volume] (Chicago, Ill.) 1917-current, 1920-11-04
PREzIDENTAS-ELEk-
TAS E|NA IS METUS..

Isrinktas naujas Suv- Vals-
thu preidentas Warren Ge-
maliel Harding eina 55 metus.
Jis gimes Lapkr. 3, 1868 m,
savo tevuko ukeje salimais
miestelio Blooming Grove, O.
hio valstijoje. &.
siandie jis gyvena mieste
Marion, O.
Harding is jaunu dienp tu-
rejo dirbti sunkius darbus.
Pirmiausia mokesi vienoj ko-
legijoj. Paskui dirbo farmoje.
Kick paskiau buyo tapytoJu,
raidziq rinkeju, laikrascio re-
daktorium If leideju, guberna-
torium, leitenantu if pagaliaus
senatoriumI
Hardingo proseniai paeina
is skotijos.