America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-01-17

dar nici cind asa dc mrlt ca A.
cuma.
:Situatia periferica a acestui
colt de mostenire strabuna, sla-
belle ca de communicable, care due
spre inim aMarmatici exista
doar o sihgura Gale fcrata, a.
bandonata .si uitata char 81 de
directia G. +. r. din Cluj - or
fl o justificare pentru cei ce nu
si-au dat mdeajuns silinta sal
cunoasca ,situatia 81 sal vindc-
&c ranile adinci 81 multe
Acum insa, cind actuala adu-
mare Constituanta, va avea sa p
probe sau sa respinga semnarea
tratatului de pace impus de Ala.
It'll Romfniei, c de interes obstesc
atrage atcntia asupra fnsemna-
tatii judetului Maramuras, ca i'!,
det de granita.
O privire pc harta patriei .ui
Dragos. va CONVINCE pc orr clnc
despre unitatea geOgrafica a.
cestui judet, inconjurat de muntl
malt, Gu foarte putine trecatori
81 Gu o singura iesire la larg prin
defileul ue la Hust; va lamurl
pc orr cine, ca toate comunele de
pc vaile Mara, LA. Viseu, lisa
de Sus. Taras, Talabor 81 Agul
Mare. Isl indreapta caile lor de
comunicatie spre valea Trsel, -
singura artera de communicable Gu
lumea din afara.
Faptul ca singura cale ferate
81 unica sosea nationala a Mara
murasului duce dealungul aces
tut riu. De care-l traverseaza III
mai multe rinduri ar fl sufficient
ca sa demonstreze imposibilitatca
din punct de vedere geograflc al
Mlmiterei Tisei nordicc. ca linie
de hotar fntre moi 81 Ceho-Slova-
cia.
Ori. moi avem motive foarte pu-
tcrnice. sa cercm ca in viitoarele
noastrc tratative Gu Cehil, gra-
nita sa fie trasa pc crcstetnl
muntilor de la Nordul Tlsei, ell
prinz1nd in hotarele noastre 81
plasile Teceu. Hust, Rahau 81
Taras. Find i'm posesiunea aces
tor culmi. am avea in NINA noa
stra cheia multelor trecatori. sce-
ca zee in timp de pace near ash
g,tra paza granitei in cele mai
avantagioase conditii, lar in caz
dc razboiu, am avea gran'ti
stratcgica, ce near oferi toata
siguranta pentru teritorul nordlc
al Rominiei, Mari.
De alta parte posesla plasllor
din nordul Tisei. eel putin a
Tarasului 81 Rahaului = near a.
sigura be linga nordul cailor fa-
rate de la Craia 81 legatura direc-
ia Gu Polonia prin Frasin (koros-
mczo). un fapt de cea mai mare
importapta pentru viitoarele noa-
sire relatii politice GU acest stat.
Motivele economice pentru a
cere 81 dreapta riului lisa (de
nord) prezinta de asemenea IN
dcosebit intercs. Pc hnga bogatil-
lie inepuizabile cu salinele de In
Slatina 81 Hust - aceste din nr-
ma inca neexploatate, pc llnga
padurile in estensiune de e. 6Sl,
600 iugare catastrale = in maJo-
ritate proprietatea Statului = a.
fara de apele minerale 81 mlnere-
urile nexploatate = dintre carr
uncle sc afla numai in maruntaia-
lie accstor munti afara de puters'
nicele caderi de apa - tot af1tea
nesecate forte motorIce - Mara,
murasenii vestiti prin rasa vlte-
lor lor, ar avea in posesia bogate-
Tor pasuni din dreapta Tisei sprl-
iiliul necesar singurei lor ocupa-
til tconomia de vite. Fara aceste
pa,uni, Morosenii, - acesti Ro-
mini bravi 81 vrednici. - sunt
condamnati la totala r'lina 81
peirc.
in calea Incorporate celor 4
plasi amintite nu exista nici o|
piedeca, din .partea populatlei
rutene din dreapta Tisei, caci ce-
10 citcva 10000 de Ruteni Ger IN
sisi alipIrea lor la Rominia Mare,
de oare &C numai astfel le este
asigurata alimentarea 81 numai
astfel au posibilitatea de a-si sas|
A:-oa %~c:,.1 onl In, to0<n zlirIp