davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
oceIarsky trust neni pry trustem.

Washington, 1. brezna. - Nejvyssi
spolkovy soud rozhodl dnes 4 proti
hlasum, re United States Steel Cor
poration, zvana popularne Ocelarsky
trust, neni nezakonitou kombinaci
die Shermanova protitrustoveho Ia
kona. We prospech trustu hlasovali
nejvySSi prisedfci White prfsedici
Mckenna. Holmes a Vandeventer.
Proti hlasovali prisedici Day, Pitney
Clarke. Mineni mensiny jest pri-
krym odsouzenim korporace co trustu
minen v6tSiny. kter6 nazyva zru-
Senim Shermanova zakona. Prisedi-
ci Brandeis d McReynolds nepodfleli
Sc ma rozhodnutf. pOvazujice Sc "a
diskvalifikovany k vyneseni nestran-
neho rozsudku nasledkem sveho spo-
jeni hnutim pro rozpuSteni ocelar-
ske korporace. nezli Sc stall prisedi-
cimi nejvySSiho soudu. McReynolds,
jakozto nejvySSi nayladni, ridil yede-
nj zaloby proti korporaci unizsfch
soudnich instance. HrandeiS svedcil
pred sendtnim vyborem, jenz yySetro-
val ocelarskou korporaci roce 1911,
a odsoudil il jake nezakonity trust.
DneSni rozhodnuti konGi jednu net
delSich Soudnich tahanic Il federal
Mich soudi. Zaloba byla podana ro-
ce 1911 "a Taftovy administrace a
byla pred nejyySSfm soudem po ne
kolik let Minenf vetSiny bylo zalOze-
no hlavne ma dvou bodech: Ia prve,
re rozmer korporace samotne nenf
sam sebou poruSenim protitruStoveho
zakona; "a druhe, ze ocelarska kor-
porace nevyuzila sve silly X zardouse-
nj souteze, zvlaSte roce 1911. kdy
zaloba byla podana. Mfneni mensiny,
jez vynesl soudce Day. pocfna drsny-
mi slovy. re 'tento rekord nezda Sc
nechavati mista pochybnostem, re
zalovana strana. ocelarska korporace
a jeji Cetne podruzne horporace, byla
utyOrena OdpOru ShermanOvym
zakonem." Mineni menSiny uvadf da-
le. lax tato "nezakonita korporace''
uZivala sve moci ke kontrole prumy-
slu, jak urcovala ceny ma povestnfch
"hostinach Garyho," jak dusila soutez
a provadela jin6 praktiky trustn. 81
toho nasleduie," pokratuje minenf
menSiny. 'ze tato korporace poruSila
zakon pri SVEN utvoreni u pozdejsich
praktikach." Pravf Sc. re byla S to,
stanoviti ceny omezovati soutez v
meritku teto zemi dosud nepozna-
mem. Mineni menSiny prohlasuje da-
le. re rozhodnutim vetSiny s0udu pro-
hlaSuje Sc praksi Sherman1v proti-
trustovg zakon "a neplatny. pouka-
zuje ma to. re hmotne zdroje ocelar-
ske korporace obnasejf s1.S0O.OOO.0 900,
coz dokazuje jasne, re korporace ma
moe. potlaciti jakoukoli soutez.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Sedm muzi Z lodi Bohemian
zahynulO.
JIM cienove posadky byii zraneni pfl
trfsteni parniku, jenz uvazI ma u
skalf Move Scotie.

Halifax, n. S., 2. brezna. - Sedm
muzi prislo zivot, kdyz posadka
parnfku Bohemian opustila dnes svou
LODI, tristicf Sc ma uskalf Sambro.
Nekolik jinych bylo zraneno. Parnik.
jenz plul Bostonu do .Liverpoolu. ma
jel ma tskalf v pondelf "a oslepujfci
vanice, kdyz Sc pokousel zaplouti do
tohoto pfistavu. Sedesat ctyri pasa-
zeri byli rano bezpecne odstraneni,
ale vetsina clenI posadky sfle 12O
muzi zIstala ma palube cely den. Po-
zdeji rozvinulo Sc slime vlnobiti lod'
pocala narazeti prudce ma skaliska.
We hodiny odpoledne bylo rozhod-
nuto, opustiti vrak. Tri zachran-
nych cluni odrazily bezpecne, ale O.
statni muzi nebyli to dostati Sc do
clunI, jak Sc sem oznamuje. Vlecny
parnfcek Roebling prorazil tax blfzko
ke ztroskotane lodi jak bylo mono,
byl ucinen pokus. zachraniti zbyva-
jfcf muze po lanech. Mysli Sc, re ne
kteri zahynuli pri teto operaci. ia
kratko ma to. kdyz posadka opustila
parnfk, tento Sc rczlomil We dvf a
potopil Sc.
New York. 2. brezna. - Americky
parnik Nameaug, jenz vyplul 10. dno-
ra ibraltaru do Filadefie, pluje bez-
vladne, kormidlem rMtfistenym.
jak oznamuji bezdratne depese. Jeho
posice jest asf 1.30O mil cd mysu Vir-
ginie ma vychod Pozdejsi zpravy o.
znamujf, re improvisovane kormidlo
bylo zkonstruovano a ze parnfk pluje
Ike svemu cili. - Ctyricet jeden Glen
posadky parnfku West Aleta, ktery
najel ma melcinu stranou ostrova
Terschellingu, Hollandsku, minuly
mesfc, prijel sep dnes z Antwerp
transporter Northern Pacific. Trans
port veil rovnez ia dustojniku CT
vilnfch pasazeru 43S vojakl, kterf
slouzili okupovanfch pasmech Ne
mecka.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Vrava pfi vysIechu podporach voji-
MIN

Washington, 3. brezna Pred kon-
gresnim vyborem ma cesty a prostfed-
ky, ktery vysetruje otazku, jak vyso-
Ike vysluzne ma Sc dati vojakum z mi
mule valky, doslo dnes k bourlivym
vystupum. Edward H. Hale, zastupce
veteranskeho spolku o cizfch valek, v
nemz jsou vojaci starsi, kteri slouzili
pred dvaceti dyema 1ety ma Kube
Fflipinach, vyslovil Sc pfi vyslechu
pred vyborem, re Franklin D'Olier,
nejvyssf velitel Americke legie, spoil
ku veterand valky Nemeckem,
neudaval pri vyslechu pred vyborem
spravna fakta a re to, co rekl, Jest
chybne a potrebuje vyvracenf. Mad
tim strhla Sc prudka boure protestu
Sc strany pritomnych clenu legie a
koneCn5 kongresnfk Treadway q Ma
ssachussetts Sc vyslovil. re vybor ne
smi dovoliti, ably kdo kritisoval Anne
rickou legii. PAX Sc strhla hadka me-
ri samymi kongresnfky cleny vyboru,
ktera trvala pet minut vyhnala ne
ktere re schilZe. Predseda vyboru,
Fordney, pax vynesl rozhodnuti, re Sc
nedovoluje zastupcum jednoho spoil
ku, ably kritisovali zastupce spolku
druheho. Hale Sc primlouval "a tako-
w zakon, ktery by byl vice ku pro-
spechu veteranim valky spanelske.
Navrhoval, ably Sc vsem bez rozdflu
poskytla pense $50 mesicne misto
$50 tenn, kdoz slouzili "a morem,
mfnil, re takovym by Sc mohlo dati
jednou pro vzdy odbytne v castce
800. Dale souhlasf Morganovou
predlohou, die nfz mali vyslouzili vo-
jaci dostati prednost pri vybiranf po-
zemku. 'Kde ma to vezmeme penize?"
tazal Sc no kongresnfk Kitchin. demo-
krat re Severni karoliny. "Narodnf
duh obnasf jiz nynf $4,000, ,O00,00
Hale odpovedel: "Nasfm planem jest,
ably Sc zvysila dan ma prijmy pres
$4,000 rocne Ma takovy prijem by Sc
uvalila dan dvou procent a ia by stou-
pala az ma sedm procent pro prijem
pres million dollaru. TAX by Sc Sc
hnalo s20O,O00,OOO, podle statistiky u
radovny pro vnitrozemske dane"
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
ROCNiK-yOL.: XVII.
Bitva s prollihcnimi agenty
ma parniku.
vIadni detktivove odnesIi triumfSIn9
527 lahvf koiaku italske lodi
po rvacce s posadkou.

New York, 3. brezna. - Vladni a.
genti svedli dnes prvnf opravdovou
bitvu ma palube cizf lodi vIli prohi-
bici, a jako valecnou korist odnesli
triumfalne 527 lahvf konaku ital-
skeho parnfku Presidente Wilson.
John Sterling. jeden cmuchalki,
odebral sc ma lod' poznovu a shle-
dal, re nekterf z lodnikI jsou ozbro-
jeni naostrenymi mosaznymi "prstyn-
ky" Rozhodl Sc moudre, re ma lodi
nejsou uz zadn6 jine lfhoviny a vra-
til Sc ma breh. Albert Hokensen, KITE
ry vedl najezdnf suchou cetu ma lod', ,
dostal dnes vyhrdzky po telefonu.
Presidente Wilson priplul Terstu We
ctvrtek minuleho tSdne. Lfhoviny by
ly nalezeny topfrne, kuchyni, pc
karne, kajute obyvatele a jinde.
Kdyz tri prohibicnf agenti vstoupi.
Ii do topfrny, asi osmdesat muzG bylo
ma svych lozich. Posadka 81 jich ne
vsfmala, az kdyz slfdiGi jail Sc st'ara-
ii matracich. Ia kratko posbirali
agenti spoustu lahvi pod matracf
a pod falesnymi dny almarek lodnikI.
Znenadanf svetla zhasla, zelezny ram
postele byl hozen mezi lahve a agenti
napadeni. Hokensen postal pro po-
moe a kdyz tri dalSi agenti Sc dosta-
viii, lodnfci byli zahnani a lfhoviny
zabaveny. Hokensenova ceta Zabavi-
la rovnez $50 lahvf konaki ma par
nfku Moro Castle ma parniku Mon
terey, jez pripluly Havany. a $50
lahvf rumu ma parniku Munamar,
jenz priplul Antilly. ma Kube. Rum
byl ukryt pod $50 sahy kotevnfho re-
tezu, TAX tezkeho. re Sc dal pohnouti
jedine parnfm rumpalem.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
DOMACI ZPRAVY.
Palmer les. r-esidentskym kandida
tenn

Washington, >. breZna. - NejvySSi
nayladni Palmer vyhlasil Sc I'd de
mokratickeho presidentskeho kandi-
data a jest prvnim kandidatem. KITE
reho demokrate mali. Je tu celia rada
jinych, ktefi sice projevujf dobrou
vuli. ale primo Sc neprohlasil dosud
jediny Palmer telefonOval Hiramu l..
GardnerOvi. tajemnihu demokraticke-
mokrate GeOrgii yyvOliti mne. bu-
du tim nemalo pocten." Dale pravi,
ze by 10 poyazoval Ia velice dulezi-
te schvaleni politiky dneSni admin
Strace. Vystoupenf Palmeroyo otevre
cestu jinym demokrattim. ably Sc mo-
nil hlaSiti. kdezto republikane provo
zuji jiz ziyou kampan. demokrate me-
Ii dosud kandidaty nedostatek,
Iejich predaci. kteri 81 ma drad pre-
sidenta .mysli zdrZovali Sc dosud s
ohledem Ma preSidenta Wilsona. kterv
mlcel ohledne vSech otazek, bude-li
kandidovati po treti. Palmer jest je-
dnlm lidi WilSonoyi nejblizSich. Me-
ii oStatnimi kandiddty jSou: William
G. McAdoo. William J. Bryan. guv.
Cox Ohio. James w Gerard. byvaly
vyslanec Nemecku. Herbert Hoover,
guy. Edwards z New Jersey, sena-
tor owen Oklahomy a kongreSnlk
Champ Clark z Missouri
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Cernosi stihaii bile stihateIe.

Shawnee, Okla, 2. brezna. - Dav
$50 belochI prisel sem vcera V noci
ma patrani po cernochu Cap" Davi-
sovi, ktery jest obvinen utoku ma
ucitelku nedaleko. Stroud, a po pro-
hledani mesta a okresnibo zalare, be-
losi odvedli vezeni jineho cernocha.
Cast davu vydala Sc cernochem do
Chandler, Okla, kdezto ctyricet muzu
z druziny pospisilo do Woweka, Okla.
ably zaskocili drednfky, kteri Sc ubi-
rail- do McAllister Davisem. Osud
cernocha. ktery padl do rukou mlzu.
nenf znam. Telefonni zprava, dosla
sem vcera noel Chandler, ozna-
mule. re diva automobily byly tam
ukradeny cernochy, ozbrojenymi rue
nicemi. kteri Sc vydali smerem k
Shawnee, ably zaskocili tlupu beloch1,
ubirajfcfch Sc do Chandler cerno-
chem. odvlecenym okresnfho vezenf
v Shawnee.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
zakrociI pro zenske hlaso'
vaci pravo.

Charleston, Zapadni Virginia, 5.
brezna. President Wilson osobne
zakrocil zapase o schvalenf Gstavni-
no dodatku. povolujicfho zenam hlaso'
vaci pravo V cele zemi, a postal tele-
granny senatorim J. f. Fraziero7i a
Miltonu Burrovi demokratum, kterf
Sc proti schvaleni stavi, zadaje je,
ably upustili cd sveho odporu a schva-
lenf dalsich prekazek nekladli. V pon-
deli Sc We statnim senatu hlasovalo
poprve s vysledkem IA proti IA hla'
sum, naGez jeden senator zmenil svuj
hlas pro" "proti" "a tim ucelem,
ably mohl dat navrh ma znovuuvazeni.
President oznamuje obema senate
rs.n. re toho yseho nebylo by treba,
kdyby chteli Cd sveho stanoviska u
stoupiti. Pravf jim, re zenske pravo
volebni pride a prijfti must a re by
uCinili lepe, kdyby Sc teto nutnosti
podrobili radeji Timed.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Wall sc We vezeni.

Kokomo, Indiana, /. brezna. - We
zdejsfm okresnfm vezenf vznikla ro,.
nance, ktera dnes skoncila veselkou.
Zenich. zavfeny v jedne cell neve-
sta druhe podali 81 ruce skrze mrize
a pastor, stojfcf pred mrfzemi, shatku
jejich pozehnal. Serif, ktery' opatril
svedky, slfbil, re obed bude tentokra
te O neco lepsf, aby nahradil swatch
nj hostinu. Zenichem jest William Bu-
ckland, Kanad'an, ktery. Sc dostal do
vezenf pro kradez slepic. Nevesta,
Claudia Mae Stoverova, jak pravf gal
lantnf zpravodaj, dostala Sc do zalare
jen nejakym nedopatrenfm, ale ostat-
ne do toho nikomu mic nenf. Nikdy Sc
nevideli a poznali Sc teprve v krimi-
male. Ma cestu zivotem vydajf Sc l.
hned, jakmile bude Buckland propu.
stem.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Lod, Bohemian uvazla ia dskaIi.

Halifax, Nova Scotia. l. brezna. -
Lod Bohemian, nalezejici paroplave-
bnf linii Leylandove. narazila ma u
skali ma melcinach Sambro pred pri-
stavem Halifaxem "a oslepujici sneho-
We boure dnes casne rano. Vsichni
cestujfci. poctu 63, byli prijati ma
cluny a privezeni do pristavu. Jeji
muzstvo, citajici 120 osob, na nj I'll
stalo. Vlecne cluny jsou il ma biz
ku. aby il poskytly pomoci, kdy by
bylo treba Lod' jest ma ceste b.
stonu do Liverpoolu. Zprava radio
graficka oznamovala. re lod' uvazla
Ma uskalf pevne potrebuje pomoci.
aby Sc mohla dostati ma vodu. Bri-
ticky parnik Maplemore a nektere il
ne lodi vydaly Sc hned k nj ma cestu.
LODI Bohemian ma nosnost; 5544 tu-
ny. Da Sc souditi, re il nehrozf vazne
nebezpeci. re by Sc mohla rozlomiti
a bude bezpochyby zachranena "a
prilivu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Inu kazdy ma nejakou sIabost!

Grand Rapids, Michigan, 8. brezna.
- George F. R. Cummerow, vladni
jednatel ma prevalent prohibice, KITE
~ Sc prave vratil okresu Iron, Mi
chigan, kde pomahal potlacovati tax
zvanou revoluci "rumoyou," byl zde
zatcen statnfmi urednfky ma obzalo-
bu, re porusil prohibici sam. Zatcenf
proved Edward A. Novak, zvlastni
jednatel statniho odboru pro potravi-
ny leky, ktery tvrdf, re jej Cumme-
row pozval do sveho pokoje v hotelu
dal mu tam pitt whisku ze svNch
zasob. Cummerow po SVEN zatceni
tvrdil, re to byla jenom lecka ma ne
no uchystana jeho neprateli, ackoli
hlavni fakta popriti nemGze. Byl Wy
slychan ma policejnf stanici pax
propusten.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
ZeIeznicni neStssti.

Cleveland, Ohio, 3. brezna. Ne
odpoledne u nadrazi Kingsville, blf-
re Ashtabula Ohio, kde bleskovy
vlak New York Central drahy vletel
do trosek dvou nakladnich vlaku KRAFT
ce pred tim Sc Ztroskotavsfch. Ia
srazky te udal Sc vybuch karbitu a
nasledujfci ohen zazehl nekolik kar
a popalil nekolik zffzencu. Srazka ma
kladnfch vlaku prihodila Sc "a pfesi-
novani We chvfli, kdy rychlfk k zmfne-
nemu nadrazf Sc priblizoval. Nekolik
nakladnich vagonI skacelo Sc ma We
dlejsi trait, po nfz rychlik uhanel
nez strojvedoucf bleskoveho yiaky
svou lokomotivu mohl zastaviti, tato
vletela do trosek. Strojvedoucf Grif-
fin a topic Rinto byli ma lokomotiv6
plameny trosek nakladnfch kar sa.
lajfcich, tezce poraneni a wiz pro "a
vazadla Ia touze lokomotivou Sc
vzhal. We voze tom nachazela sc spo-
lecnost truchlfcich, vezoucf rakev s
pozIstatky kterehos zemreleho do
Ashtabuly. Rakev byla jen "a nejvet-
SIGH obtfzf hoffcf kary vynesena a
nekolik IcastnkI pohfebni spolecno-
sti lehce popaleno. Mimo zmfnene ka-
ry zniGena jedna kara osobnf a dalsi
byly ozehnuty, nez totK mohly byti
cd mfsta zkazy odstraneny. Dale sho-
rela tamejsf nadraznf budova, jakoz' L
skladiste uhlf, takze skoda ma majet-
ku je znacna a doprava ma trait po
nekolik hodin byla prerusena.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
CHICAGO ILL, PATEK, (FRIDAY) s. BREZNA (ARCf) 1920
Rude Wilson kandidovati 20 tfeti?

Washington, 8. bfezna. - President
Wilson dal svolenf, ably nejvyssf ma
vladni Palmer prijal kandidaturu "a
presidenta pfi predvolbach We statu
Georgii, kdyz byl jeho zet', McAdoo,
v Georgii kandidovati odmftl, ale to
nijak neprimelo Wilsona, ably Sc ia
sne vyslovil, 70 Sc tretf lhutu ucha-
yeti neminf. Ackoli demokratictf vud.
cove We Washingtone neocekavajf, re
by Wilson treti kandhaturu prijal,
nahlizejf, re vede obratnou kampan
"a tim dcelem, ably porazil vsecky sve
nepratele v demokraticke strane a
zmocnil Sc kontroly mad konvencf v
San Francisku. Zvoli-li nektery stat
delegaty pro Palmera, nebo McAdoo-a,
neznamena to, re must pro ne hlaso.
vati az do konce re by nemohli byti
obraceni ma Wilsona. Vsichni zkuse-
nj znalci politiky pravf, re pokud
Sc Wilson jasne nevyslovi. nikdo ne
mGze rici, re nebude kandidovati po
tretf. Jeden mich pravil: Demo
kraticka strana v tomto roce bude
mfti konvenci otevrenou, kde by Sc
vsecko, prvni poslednf, projednava-
10 yerejne nepokryte a nfz by Wy
sci ten nejsilnejsf kandidat, jaky VII
bee bude k dostanf. Bude-li to Mitchell
Palmer, William McAdoo anebo Her
bert Hoover, nevim, president vssk
nereN jeste, co mini sam pocfti =
Clovek, ktery takto mluvil, jest u
zk6m styku Bilym domem. V Ge-
orgii byl postaven Mitchell, ponevadz
McAdoo, ktery je tam rozen, neni tam
prilis popularnf. Presidentovi vzpfra
Sc tam mocna klika nepfatelskych de-
mokratii. Ia to TeXasu jest pravde-
podobno, re zapas Wilsonuv povede
McAdoo. Pro kazdy stat bude vyvo-
len takovy kandidat, ktery by tam byl
nejsilnejSi, ale president sam nikde
mcdowell, ably bylo jeho jmena pouzi-
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
~sovsty" mali kanaidata Seattle.

Seattle. Wash. l. brezna. Ma
vysledku zitrejSich municipdlnich vo-
leb Seattle zaviSi nejzayaznejSi o.
tazka. jaka Sc kdy vyskytla mlStni
Rampant - otdZka SoyetiSmu. James
Duncan. jedeu vudcu pamatne ge-
neralni stavky inoru 1919. kdy me-
sto bylo po nekOlik dni 1plne moci
delnickych unif. jest jedinym mayor
skJm kandidatem proti majoru ii. NJ.
Caldwellovi. byvalemu dustojnikovi a
pravnfkovi. hlavniho stanu Cald-
wellova predpovidajf vitezstvi vetSi-
nou 10000 hlasu, kdezto hlavnim
stanu DuncanOv6 Labor templu
predpovida Sc zvoleni delnick6ho
mayora vet5inou 1000. Uniove del
nictyo ma pet kandidatu nd zitrejSi
tikets pro mestskou radu. Volebni
sazky jsou uzavirany pomeru IL.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Mary Pichord obdrzela rozvod.

Minden. New, 3. brezna. - Mary
Pickford, proslula filmova hvezda. III
skala zde rozvod yGera veCer Cd O.
wena Moora. rovnez filmoveho herce,
z duyodu opuSt6ni. HereCka dlela zde
cd 10. unora Il zajistila 81 zde jiz
pred tim residencni pravO, ably mohla
ziskati rozvod. Byla provazena u
sOudu svou matkOu. RoZvodni pre-. ko-
mana pred soudem okresu Douglas,
byla poradana TAX tiSe. re ami neko-
lik set obyvatel teto yesnice o mem
neyedelo.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Mesta We vermontu hIasuji mokre.

Rutland. VI. ). brezna - Dvacet
dive dvaceti osmi mesteCek Okre-
su Rutland hlasovala vcera pro licen-
81. porovnani pouze omi. jez hla-
soyala mokre lOni. V tomto meste
obnaSela letos mokra vetSina S03 hla-
sy, u poroynanf Sc 400 lonskeho ro-
ku. Jako V jinHch Statech ma vychode,
TAX zde jeyi Sc stale Silfci reakce
proti prohibicnimu fanatismu. Il w
sledku voleb We Vermontu. dosud' do
slSch. da Sc souditi re vSecka velka
mesta hlasovala letos mokre mnoha
z menSfch mestecek preSla ze suche-
no do mokreho tdbora.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
N0vy nezdar mirove smlouvy
v senate.
Dve vyhrady byIy prijaty pozuovu
vsemi repubIikany a easti demo-
kratI; porazka pro presidenta.

Washington, 2. brezna. - Vyhrada
Monroeove doktrine, ktera byla stfe.
diskem boure v boji mirovou smlou-
WI v senate, byla dnes prijata pozno-
WI senatem teze forme, jake byla
stylisovana republikanskymi predaky
schvalena senatem poslednim Ia
sedani. Nahradni navrh demokratI
"a republikanskou vyhradu byl Ia
mftnut 43 hlasy proti "a. PuvOdni w
hrada byla schvalena So proti % MIA
sum; patnact demokratu pripojilo Sc
republikanum pro schvalenf vyhra-
dy. Nebylo to jedine odmftnuti, KITE
reho Sc dnes dostalo senate pre-
sidentu Wilsonovi. Republikanska MI
rova vyhrada, We ktere Sc prohlasuje
pravo Spojenych StatI, rozhodovati
o domacfch otazkach neodvisle cd Lii
gy narodu, byla drive behem dine pri-
jata 56 proti rs hlasIm, po nezdaru
nekolika demokratickych pokus1 je-
if opravenf. Ctrnact demokratu hlaso-
valo Sc vsemi republikany pro vyhra-
uu. bcuuOhluli, hlOil uiooONoii PiOti
presidentovi, byli: Ashurst, Arizona;
Chamberlain, Oregon; Gore, Oklaho-
ma; Henderson, Nevada; King, Utah;
Myers, Montana Nugent, Idaho;
Phelan, California; Pittman. Nevada;
Reed, Missouri; Shields, Tennessee;
Smith, Georgia; Thomas. Colorado, a
Trammell, Florida.
Hlavnf boj administrator stou-
pencil byl veden nahradnf naVrh,
jejz podal senator Hitchcock Nebra
sky Byl to doslovne tentyz navrh,
jaky byl zamitnut listopadu, byl
zavrzen A hlasy proti SO. Nezli doslo
ke konecnemu hlasovanf, svedena y
la ostra debata to, zdali obchod ma
bgti pojat mezi subjekty, ktere jsou
vyslovne citovany We vyhrade, jakoz-
to vyloucene jurisdikce ligy. Sena-
tor Fletcher navrhoval ably slovo to-
to bylo vysrktnuto vyhrady, proIoze
by pry znamenalo prohlasenf, re liga
nesmf niceho mluviti do Zahranicniho
obchodu Ameriky, ale jeho navrh byl
zamitnut A proti "a hlasGm. Senator
Lenroot pronesl vystrahu, re Fletche
ruv dodatek jest casti planI, poraziti
vyhrady vubec. Hned ma to pfikrocil
senat X diskussi vyhrady Monroeve
doktrine. Autor vyhrady, senator
Lodge, pronesl hlavni rec k jeff obha-
ioh6
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Zadna smlouva miroVa.

Washington, /. brezna. - Vsecky
okolnosti svedci tom, re ku schva-
leni mirove smlouyy We spolkovem
senatu vubec nedojde. Je to patrno
z debat, ktere byly o nj vedeny "a
poslednich dnf, CO byla vzata do pra-
ce. Ocekava Sc, re bude proveden IL
mluveny program, t. j. re smlouva
pride k odhlasovanf, ale pri tonic
odhlasovanf padne max pride do
volebni kampane. Nesmiritelni odpGr-
ci smlouvy pohrozili republikanum, re
proti nj zdvihnou rozhodny boj, povo-
li-li Lodge demokratum udela-li y
jedinem jen slove zmenu ohledne O.
sudneho clanku 10. Ma to Lodgeovi
republikane odpovedeli. re mic tako-
veho uciniti neminf zadneho istup-
ku nepovoH. To vSak znamena, re
smlouva dvema tretinami hlasG schva-
lena byti nemGze. ODE strany prizna-
vail. re president Wilson ma dOsta-
tecny pocet demokratI. ably schvale-
nj smlouvy Lodgeovymi dodatky "a
branili. Zda Sc, re nikdo senatu ne
dba. ably Sc tasem zbytecne plytvalo a
k odhlasovanf dojde velmi brzo, snad
liz We ctvrtek.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Wilson jedna mzdove kontroversi.

Washington. > brezna. - Predaci
zeleznicnfch zamestnancu rozhodli Sc
poskytnouti novemu zelezniGnimu Ia
konu nestranuou zAouSku, a president
Wilson vyzval dnes Spravni Uredniky
drah vudce Zeleznicaru. ably ST zyo-
ILL sve zastupce do spolecne rady.
ktera ma rozhodnouti mzdoye kon-
troyersi. NebezpeGi stavky ma dra-
bach zda Sc byti ponekud menSi nez
poslednich nekolika mesicfch. T.
rednici trinacti zeleznicnich unii u
volili Sc dnes vecer pO dvoudenni po-
rade. priStoupiti ma presidentuv plan.
Unie delniku pro udrzovani drah ne
rozhodia Sc ami TAX ami onak X pre-
Sidentove navrhu. Nalada mezi jejimi
delniky Jest pro stavku. Konference
Odsoudila durazne zelezniCni zakon, o
iehoz vetovani zadala preSidenta. ale
uvolila Sc vyGkati. jak bude pusobiti.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Mesta v Massachusetts, pro mokro.

Boston. 3. brezna. - Dnesni voleb-
nj vysledky triceti trech NEST We
state Massachusetts ukazujf, ze veli-
ke vetsiny pro zesnuleho krale Jec-
minka byly vsude odevzdany. Mnohe
distojne obce vyslovily Sc poprve We
sve historic pro mokro. Lexington
hlasoval mokre poprve "a 40 let. Po-
prve historic Rockportu. Lincolnu
Mansfieldu dostala otazka license
vetsinu hlasI. Rockport, kde letech
sedesatych bojovaly zeny sekerami
proti hostinciim, vyslovil Sc nynf pro
hostince. V okresu Worcester stoupl
pocet HAST pro mokre dvaceti peti
mestech 2.S6S. V zapadni casti sta
tn mestecka Rowe. Southampton,
Chesterfield, Plainfield a Williams
burg presla re sucheho do mokreho
sloupce.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Sofer, jenz zaviniI smrt eeskeho no.
ha, dostaI pokutu $500.

Omaha, Nebraska, 1. brezna. -
John H. Wise, ktery zavinil ne media
VINO smrt ceskeho hocha Willie Kuce-
ry Benson, jejz prejel ma 81. Mill
tary avenue, odbude pomeIne snad-
no svuj trest Ia zlovolne zmarenf ma
dejneho lidskeho zivota; soudce Troup
odsoudil jej vcera k pokute $4O0. =
Porota rozhodla nedavno, re Wise "a.
vinil smrt mladeho krajana tim, re
prekrocil dovolenou rychlost pri jfzde
automobilu. V tomto ohledu prijat byl
v minulem zakonodarnem obdobf no.
w zakon a Wise byl prvnim, jenz
byl die neho odsouzen. - Jak patrno,
Jest nyni Nebrasce stanovena "ta-
xa' "a usmrcenf cloveka jistych pff-
padech ma pouhych $4OO!
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Protivnik delnikd vyhraI v Seattle.

Seattle. Wash, 3. brezna. - Major
Hugh NJ Caldwell. kandiddt Spoje-
nych meSt'ackych Stran. podporovany
kapitalisty Il veSkerFm tiskem. byl
zvolen mayorem 50.S50 hlasy, pOraziv
delnickeho kandidata Jamese A. Dun
cana. jenz obdrzel 5f.S49 hlasu. Vse-
chen velky tiSk vedl zurivou kan
pan proti Duncanovi jako "bolseviko-
vi" jakkoi tento byl kandidatem
konservativniho uuioveho delnictva,
a straSil "sovetskou vladou." kdyby
Duncan mel byti zvolen.