Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-03-31

eovana. zbavena obchodu, sve mo-
ci a zdrojd bohatstvi, plynoucich
z narodu, jez samy byly j drive
podrobeny. Jeji bohatstvi musilo.
tudiz byti pouhym zlomkem toho,
60 obnaselo "a DOLBY Kroesovy. -
kdyz Nerxes vedl svou armada
do Recka, ably utrpel porazku u
Salamidy, tail Lydii; a ma SVEN
pochodu byl hosten jistym Lydij-
Gem, jmenem Pythiem, jenz byl
'vzdalenym pfibuznym Kroesovym,
ale tax malo znamym, re jeho jmc-
no nedoneslo Sc ami k usim Xer-
xovym cd to DOLBY. Pythius pravil,
Re kdyz zvsdel 0 pfiehodu krale,
dial spocitati sve jmeni, a ze ma We
zlate a stribfe $24,0O0, 900, ktere
81 pfeie darovati krali ma zname-
nj sve lcty. Kral vahal prijmouti
penize, ably Pythius nebyl pfipra-
ven o Use, ale Pythius odvetil /:
"Moje pozemky, statky, otroci
isou dosud nedotceni." Byla to
|proste suma ma hotovosti, kterou
|dosud neinvestoval. Ma dnesnich
pomerech znamenala by 600
900. Zde v Lydii, pc mnoha a
mnoha letech vlady lupicskych We
tfelcI, byl muz temer nezndmy,
patrne jeden z mnohych jemu bo-
hatstvim rovnych, ktery mel po
ruce vice nez dvakrate tolik hoto-
yych penez, kolik obnasela celia
pozustalost Marshalla Zelda. A
prece bohatstvi Pythiovo neucini-
10 dojmu ma ty, kdoz znali bohat-
stvi Kroesovo.
Jiste prostrcdky odhadu bohat-
lstvi Kroesova nalezti lie roynez v
Ijeho darech rozlienym ehramdm.
Byl patronem cetnych svatyni v
Lydii j cizich zemich. 0 jednom
takovem daru svatyni v Delphi
zistal presny zaznam, protoze dar
byl zhotoven re zlata a stfibra a
musil byti tudiz presne zvazen a
kaznam chovan We svatyni. "a
IMAM tento opsal 81 We svatyni
prosluly rocky pisovatel a histo-
rik Herodotus. Tento dar byl We
forme pyramidy re lit cihel, ma
Ijejimz vrsku byl lev. Chilly byly
palcl dlouhe, devet palcd
Stroke a til palce tluste. Ctyri
horejsi chilly byly 2 cisteho zlata
a vazily pc 200 liber. Ostatni ci-
lilly byly slitiny til casti stribra a
scdmi castf zlata. Lev ma pyrami.
de byl z cisteho zlata a vail pres
$500 liber. Jedine cena zlata V tom
to daru obnasela SO, 100000. Kro.
me toho postal Kroesus dive obrov.
ske vasy, jednu 2 eisteho zlata
druhou re stribra, obsahu 5,40(
gallonf, jejichz cena byla jisti
pres million dollarn. Dale sochl
zeny, rovnez 2 ryziho zlata, pet
stop vysokou, ktera mela roynei
ceny nejmene jednoho millionu.-
Dale cetne zlate a stffbrne nado.
by rozlicneho druhu, nahrdelni.
Ky a pasy a krone toho ST. We fla
te pro kazdeho muze v Delhi. :
Tento dar byl provazcn 5000 XII
su dobytka q kazdeho druhu, uzi
yaneho phi obetech.
Cena tohoto daru, stfizliye cd
hadovaneho, musila obnaseti ncj
meme $10,0OO,OOO, eli 300, OOO,.
900 v dnesni hodnote, a .jezto pre-.
she tentyz dar postal jine svatyni
Kroesus daroval pri teto jedint
prilezitosti bohatstvi v Gene 5000,
100000, ma dve CHI svatyne, 0 ne;
mel pouzc yzdalcny zajem. 0 da
rech svatynim V jeho vlastni re.
mi ncnf zaznaml, ale mono lehce
pochopiti, Re byly pr nejmensim
lstejne tax stedre. Jiz q techto da-
ri vysyita, re bohatstyi Krocsoye
slo do milliard. Jest tudiz smes.
no domnivati. Sc, Re by moderni
bohaci daleko z%astinovali bohace
%staroydkp. Ma druh6 strane bida.
kterou tehdejsi bohaci "a sebof
zanechavali, byla rovnez vetsl, nez
jest chudoba, ma nM jsou yybudo-
vany moderni millionoye majct-
Ky.