Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-15

- Yelan! siger Guds klare Ord os like, at Jesus
Kristus hverken leste Messe eller befalede den
lest we'd sit sidste ~Aftensmaaltid, eller er i Diet
hele saadan noget som Messen nevnt ct eneste
Sted hele den hellige Skrift9"
DrQnningen: DE er mig o~verlegen. Men
dersom de Lerere, som har undervist mig, var
her, skulde de nok svare.'
Knox: ,Gud give, at Evropas lerdeste Papist
og de Folk, som Deres Made vii tro, var her hos
Dem for at fore Beviset, og at De Wide have
archaeological til at hore Striden til Ende! Thi
da tyiyler jeg like ON, Madame, at De Wide indse
Taabeligheden af Papisternes Religion, og hvor
lidt Grund den har i Guds Ord.
Dronningen: ,Godtl bet kan mulig ske, for
De venter def"
Knox: ,Hvis Diet skier min Leyetid, oliver Diet
visselig, for jeg venter Diet, thi den uyideude Papist
kan like Ro h9re paa Grunde, og den larde og
f~orslagne Papist vii like komme, Madame, for
at Devise sin Tros Grund Deres Narverelse, TIN
han we'd, at han aldrig kan BRUCE andet Bevis
end lid og Synrd og de af ham selv lavede Love, :"
Dronningen: yJa Diet siger DEP
Knox: ,,Og jeg tror, at Diet har veret saaledes
hidtil. Hvor ofte er like Papisterne dette og
andre Lande bleven opfordrede til at gore
Regnskab. Men Vi kunde aldrig opnaa Diet, mar
de like tillige MATTE vere Dommere. Derfor,
Madame, maa jeg sige endnu en- Gang: De vover
like at disputere, uden hyor de tillige er Dom
mere. Og kan De udyirke, at jeg faar det mod
satte at Sc, skal jeg med Glade t~ilstaa, at jeg har
f%ejlet."
Paa dette Tidspunkt blew Dronningen kaldt
til Bords.
Da hun gik bort, sagde Knox til hende: ,Jeg
beder Gud, Madame, velsigne Dem efter sit Vel
behag dette Shetland, som han engang velsig-
nede Debora Israels Rigel'
Saaledes endte denne Samtale. M vidste
disse to, hvor de havde hinanden.
Dronningens Sindstilstand kan man let tenke
sig, naar man husker paa, at hun var opdraget
Diet katholske, letferdige Frankrig og want til,
at ale smigrede hende og talte hende efter Nun
den. Og her stod en- ganske j@vn Mand og sagde
hende imod! Og hun var ude at Stand til at staa
sig oyerfor ham Hun kogte indyendig, og havde
der varet nogen Mulighed for straks at faa hans
Hoved paa ct Fad, havde hun forlangt Diet. | Diet
Land, hun Rom fra, var man want til at slagte
Protestanter og gjorde Diet stadig, men Skot-
land lod Diet sig f~orelpbig like gore.
Knox Venner hayde ventet sig meget at
denne Samtale. Men han sagde til dem: ,Dersom
Dronningen like har ct stolt Sind, EN- forslagen
Forstand og ct mod Gud og Sandheden forhgrdet
Hjerte, har jeg bedomt hende forkertl' Han saa
fra den Dag af paa hende med Mistenksomhed
Ingen at disse to kunde give efter. En- at dem
matte blive knust.
Med andre havde hun mere Held med sig
end med Knox. Hun var smuk, b~ehagelig sin
Optrnden og forstod fremf0r alt den Kunst at
smigre. Derived vandt hun mango Hjerter. De
lette, franske Sieder, Diet mnntre Liv we'd Hoffet,
der var paafaldende forskelligt fra Diet nu saa
alvorlige Shetland, behagede ogsaa mango. Smart
herte mango af dem, der havde b~etragtet hendes
Komme med Uvilje, til hendes NEST begeistrede
uden at de dog derfor Wide opgive
Evangeliets Sag. Eft Par Dages Uphold we'd Hoffet
kunde fuldstendig bedaare en- Modstander og
forvandle ham til EN- Tilbeder. Man kunde nu
h9re Protestanter sperge: ,Hvorfor maa Dron-
ningen like have sin Messe2 Hvad kan Diet skade
vor Tro?" Den unge Lord Stuart, der steg fra
den enc Vnrdighed til den anden og blew Greve
af Murray, og den unge Lexington, der blew
Dronningens Sekreter, saa Knox iser med
Engstelse paa, thi Diet saa hpj Grad farligt I'D
for deres o~prigtigee protestantiske %Sindelag.
bet var nu allerede igen like farefrit at
aflegge Vidnesbyrd for Evangeliets Sandhed.
Men Knox lod sig like afskrekke. 10 mere vege
Adelsmendene blew, desto stejlere blew han. Han
havde opgivet Haabet on at vinde Dronningen
90 kendte fultud sin Stillings Farer.
Den evapgeliske Kirke var aldrig bleven
anerkendt af Dronningen. Hun henviste Afg9rel-
sen af Spergsmaalet til ct nyt Parliament; men
dette Parliament sammenkaldte hun like.
Knox forsomte aldrig sine Pradikener at
gore Folket og Adelen opn@rksom paa den