Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-17
Evropska bida.
Co m1ze Amerika pro Evropany
dSIati.

New YORK, Ii. un0ra. - frank -
Vanderlip. financnik a byvaly ban
ker, ktery Sc asi pred rokem wrath
2 Evropy a vymluvn! mi sloyy pouka
zoval ma vazny hospodafsky rozklad
"a morem, prohlasil zde, re nevid
jine pomoci nez tom, ably Sc EvroH
chopila prace. Je to costa jed.na, a.
nenf to vytka pro Evropu, nebot' L.
nemIze pracovati, pokud Sc il nedo
stane materialu a prispenf Ameriky
Pravil, re We Spoj. Statech sc financ
nfci mylf, tvrdf-li ze nase zeme nit
delati nemlze. "Mtize delati mnoho,'
pravil. "Jedna milliarda dollarI vyda
znacne znamena velikou pOmoc. a
by Sc prdmyslova cinnost Eyropt
dostala do proudu. Ale penize ty mt
sely by sc vynaloziti rozumne, jenom
"a material potraviny, zadne financ
nj pIjcky vladam nebo jednotlivcum
PAX by valuta pocala stoupati Dne.
sni jeff klesanf Zadrzuje mas yyvoz
Ten SO zadrzuje pomalu ale da sc my
sleti, re najednou nastane krise a "a
stavf Sc dplne. Je znamo, re do Evro,
py jedi dnes lode S nakladem len
polovicnfm, a meme. Ia m.nuly roh
vyvezli jsme "a osm milliard doyezli
sotva polovinu. TO jest uspech O.
hromny, nebot pred valkou byla ba
lance mas prospech nejvyse $780,.
100000 "a rok. u toho je videt, ze
jsme ma tenkem ledu bude to mfti
povazlivy nasledek, kdyby Sc vyyaze-
nj najednou zastavilo Budeme tn mi
ii STONY bavlny, psenice jinych pro-
duktu farem do j.ste mfry zbo
ii tovaren. ia neverfm, ze by to
mohlo mfti velike nasledky pro nasi
produkci a vyvolalo neZamestnanost.
tu tam Sc ovsem prestane pracovar
ii, nezli Sc pomery urovnaji, ale bfda
z toho nebude. To proto, re my sami
pomalu spotrebuieme to, co jsme do
sud vyvazeti do Evropy. Name penfze
a mizeme a budeme kupovati.'
"Dnes je situace takova. ze lid6
ma druh6 strane oceanu nemohou pla.
It'll "a to, echo jest Jim nevyhnutelne
treba, a tim Sc jejich hospodatsky
Zivot ocita V rozkladu. Hospodafsky
rozklad Evropy must mfti neprlznivy
vliv ma nase pomery vlastnf. Dojde.h
ia morem k politickym prevratIm.
bude Sc to jeviti tady. Jako u mas
mnozf sympatizujf Ruskem, TAX by
sympatisovali revolucf jinych
castech Evropy. Radikalismus u mas
by SO tim jenom zvysil. A co mIze-
me cekati cd hladovych nezamest.
nanych lidf v Europe nezli revoluci?
Europa must vyrabeti vice, TAX aby
mOhla platiu "a ID, co Sc il dovazi,
TAX ably Sc dovoz nemusel zastaviti.
To vsichni uznavame, ale ne kazdS
hned pri tom 81 uvedomf, re neni MOI
no pracovati, kdyz nenf z echo, kdyz
nenf mater.alu. Take SO nesmf zapo-
minati ma to, ze lide must ziti a 1fsti,
at pracujf nebo nepracuji, re sc te'
dy potrava posilati musi. Wine, 20 v
Rakousku a jinych Zemfch stfedni
Evropy jiz mrou hlady. Tim nechci
ffci, re by mela nase vlada pdjcovati
yladam evropskym penfze. Ma druhe
strane nemohou pGjcovati nase banky,
jejichz pravidlem jest pljcovati ma
lhuty kratke, kdezto zde je treba u.
verb dlouhych. Ostatne nase banky
prekrocily jiz hranice rozpetf nebylo
by radno, ably pujcovaly vice. liver
mel by prijiti cd kapitalistu, kteri v
poslednf dobe ukladajf mnoho penez
do podniku domacfch. Kdyby Sc mas
vice setrilo a kdybychom nechali
marnotratnosti, mohli bychom pro E.
propu udelati mnoho. Nasi lide Sc to-
no varujf, ponevadz evropskemu OBJ
chodu nerozumf nejednou pfisli o
penize. Vsak tomu dalo by Sc odpo-
moci dobrou organisacf zarucenim
Sc strany vlad."