America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-11-18
(tJrnarc)
III

Prizma de- cristal GU 3 muchi are
efecte contrarii lentilei. Pc cInd
lentila aduna, stringe 1ntr 'un
punct manunchiul de raze de lu-
nina, prizma ,imprastie razele, ca
lie intinde intr'' ofasie an care lu-
nina e decompnsa in cele Z culori !:
ros, portocaliu, galben, verde, al
bastru, siniliu 81 violet. Acesta e
spectrul solar.
Lumina este rezultatul oscilatiu-
nilor extrem de repezi a atomilor
81 moleculelor. Aceste oscilatiuni
produc valuri eteriene, care SO pro-
paga Gu iuteala de 300, 900 KIM. pc
Isecunda 81 impresioneaza retina
noastra.
M toate undele eteriene au a.
ceiasi lungime. Precllm un vapor
mare face valuri mai mari decit
0 lun tire, 81 un tren valuri aeriene
mai mari decit un gIonte, tot asa
81 lungimea valurilor eteriene di-
ferita dupa oscilatia care lie pro-
voaca. Sint valuri de eter care au
KIM. della punctul unde Sc ridica
pima la eel la care Sc sfirsesc. Asa,
sint undele hertiene, pc care lea
aplicat asa de fericit Marconi,
transmit1nd stiri prin telegrafie
fara fir. Stint 81 valuri eteriene
asa de mici, incit strabat prin cor
purile opace. Astfel sint razele x
(Roentgen). Cum toate valurile
eteriene fac cam 100000 KIM. pc
secunda, Sc intelege ca cele mai
mari oscileaza mai de putine ori,
cele mai mici mutt mai de multe
orr, precum un ON GU picioare mai
lungi face mai putini pasi ca unul
Gu picioare scurte, pentru aceiasi
distanta 81 acelasi timp.
Din multimea de vibratiuni care
Sc propaga prin eter, nlmai putt
ne, care all anumita lungime, deci
I'm numar determinat de vibratiuni
pot impresiona ochiul nostru. A.
ceste vibratiuni constitute CANA
optidd vibratiunilor eteriene,
precnm oscilatiunile aeriene fntre
1S 81 10000 pc secunda constitute
gan,n son0rd.
I'M lumina alba STINT l1enumarate
undc, din care cele mai 1ncete fac
$50 trilioane oscilatii pc secunda,
cele mai iuti 500 trilioane in acelas
timp.
I4nmina alba della scare, trecfnd
prin prizma sufere 0 1ncetinire in
mers 81 abatere din drum: razat
de 1uminG Sc refractd. Undele Gu
lungime mai mare, deci Gu numar
mai mic de vibratiuni, Sc abat mai
putin din drum, cele Gu lungimi
mai mici Sc abat mai tare, aceasta
e pricina despartirii.
Ritmul vibrator al fiecarui fel
de atom are locul lui in spectrul
solar. Uneori valurile eteriene pro-
vocate de atomi s1nt oprite de a.
toni similari intilniti in drumul
lor, lar pc spectru apare, in locui
luminii, O banda 1ntunecoasa. A.
ceasta banda de absorbire unei
raze Gu un numar determinat de
vibratiuni pc secunda este, ca sa
zic asa, scaunul rezervat al raxei
care s'a pierdut pc drum. In ca
zul cind ca poate ajunge la spectru
Isl ocdpa locul, lar daca spectrul e
prodps nu de SCARE, ci de o flacara
slaba ca acea din Tampa Gu spirit,
raza eInisa de atom va da banda
sau mai multe-dar characteristics
-foarte lucitoare.
l,rin lucrSri de aproape 100 ami,
fizicienii 81 chimistii an reusit sd
fixeze, in gama optica, locul &c se
cuvine fiecarui din elementele Chi
mice cunoscute. Prin spectrosc0-
pic s'au 81 descoperit multe elemen
tie noui, care s'au identificat chi
1mieeste multi mai tirziu in corpu-
rile depe pamfnt.
Prin aceste cercetari, inceputs ca
Ilumina solarS, apoi GU . stelea0r i
anebuleaselor in care nu san "a.
Itocnit inca sori, s'a stabilit q -,