Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-13
Trhlina nlezi Francii a Anglii
Sc Zlzuje.
SPor k vIli okupaci nemeckyeh NEST
Francouzi slibuje byt uroVnan;
nemeeV tfsk je skodoiiby.

Ma prostredky K vynucovani Versaill
sheho mfru Sc zuzila. jak vysvita z
toho fakta, re briticke velvyslanectvi
oznamilo zde vcera lredne, re vel
vyslanec lord Derby sicastni Sc ri
irejsf Sch1ze velyyslanecke rady
Hrozba Lloyda George, re Velka Bri
TAME vystoupf nejvySSi rady, jest
LIE sporne nazory ma okupaci poryn
skych NEST nebudou urovnany. nebu
de provedena. jak Sc vyklada toto
oznameni. Ueast lorda Derbyho zna
mena. re franko-briticka konversace
nepritomnost jakychkoli neocekava
nych udalosti okupovanych distrik
tech prispely X zmfrneni pIvodniho
stanoviska britickeho premiera. Svr-
chovana choMoStivost meZispojene-
cke situace vySvitla londynskeho
ultimate, re Anglie opuSti FTancii
jeStlize tato nezmeni sye stanovisko
Ze provedeni teto hrozby bylo odvra-
ceno. svedGi tom, ze harmonic byla
Obnovena, alespon doGasne. Vykonna
rada Ligy narodG odeprela uvazovati
apelu Nemecka "a zakroceni Lfgy
We sporu meZi PaiZi Berlinem. No
la, ktera byla odevzdana patek ge-
nerdinimu sekretari lfgy. siru Ericu
Drummondoyi. byla odiozena, kdyz
Leon Bourgeois, predseda vykonueho
vyboru. podal miueni, re takova nota
mela blti poslana jednotlivym Via
dam liZe Zastoupenym. nikoli rade.
Frankfurt, IL. dubna. Zdanlivy
pokus. vystvati fraucouzske yojenske
autority drastickym krokum, spa
truje Sc redakGnim stanoyiSku
Frankfurter Zeitung. ktera vzdor pfi-
sne censure protestuje otevrene pro-
ii okupaci poryns&ych NEST, nazyva-
JIG il neoduvodnenou Casopis byl pri-
nucen vcera rano, uverejniti dopiS Cd
generala Demetze, francouZSheho veli-
tele. policejnimu nacelniku Ehrlerovi,
dtlost Ma KaiSerstrasse. kde dav
Nemcu obhlopil francouZskeho vojaka
d obral jej rucnici bicykl. Ehrler,
odpovidaje ma zadost "a vraceni tech
10 veci, pravi, re nemuze vydati rue
nici a kolo, protoze zmizely. V cd
povedi policejnfho naCelnika jest o.
stem, jez Sc zada, ably tato prihoda
byla prehlednuta. jezto Sc prihodila
V den, kdy sest nemeckych obcann
bylo zabito tricet pet zraneno alzfr-
skfmi cernochy. Autori.y y Duessel-
dorfu protestuii energicky proti EVER
stv1m, pachanym rfSSkou obranou pri
jejim poStupu do Ruhrskeho basinu,
Postupu vojska jest kladen durazny
odpor Tisice komunist1 prchlo do
britickeho okupaGniho pasma. V ko-
line bylo jich internovano Brity $500.
Amnestie. prohlaSend Berlinem, ne
primela zadneho mich navratu do
pasma. obsazen6ho Ebert-KappovFm
vojskem, protoze ST pripominajf vero-
lomnost Berlina dohode pfimeri
mezi komuniSty a vladou.
Londyn. IL. dubna. Odpoved'
Francie Ma britickou notu vzhledem
X francouzske okupaci porynskych
NEST doSla vCera 40 Londyna. Nota
dovozuje. re Francie poskytla Velke
Britanii dne ;. dubna dostateGnou w
strahu, ze Francie povazuje "a nutne.
podiknouti vOjenska opatreni, kdyby
Nemecko neodyolalO sye vojsko. Cd
poved' zminuje Sc nepotyrzene
smlouve mezi Francii, Velkou Brita,
nil Spojenfmi Staty, podava dIka-
" poruSeni mfrove smlouvy Meme
ckem koncf projevem pranf Francie,
jednati souhlasu nazory spojencu
projevem nadeje Ma dalSi konferen-
ce teto yeci. Briticky zahranicnf
lirad neudal. jake forme byla zmi-
nend vystraha podana, ale soudi Sc,
ze TAX ucinil ustne francouzsk! vel
vyslanec. VZdor trvanf Francie ma
tom. re nemela jine alternativy, lee
prikroGiti X okupaci nemeckeho uze-
mi. a ze nejednala bez predchoziho
uvedomeni spojencu. officialove zdej-
ST povazujf ton noty zasmirlivy, ma
sledkem projeyu pranf I'd dalSi konfe-
renee. Times sdeluji, ze cernf vojaci z
francouzskych osad Africe, kteri
zplsobili krveproliti We Frankfurte.
byli nahrazeni evropskymi silami. Wy
svetluje Sc. ze cernochG bylo pry uzi-
TO jedine toho dIyodu, re byli nej>
blfze X Frankfurt.
Belgicka artillerie a pechota pro
Frankfurt odjedou Bruselu special
MIN vlakem prfstf utery, pravf depese
belgickeho hlavniho mesta. Officiel.
nj belgickS MAJOR cd sameho poeat-
tku tentSz, jake briticky. italskS a
americky. totiz, ze intervence nebyla
nezbytna. ale re po rozhodnuti Fran
Gle. provesti okupaci, Belgie povazo-
vala by "a svou povinnost, postaviti
Sc il po box, jak bylo oznameno u
redne z Bruselu. Belgicke vojsko zl-
stane V tiseku Frankfurt az do Wy
klizeni Porurf riSskou obranou. Fran
couzskf vyslanec Bruselu projevil
belgicke Wade diky Francie. z Berlf-
ma Sc oznamuje, ze navrh spojencI,
ably reorganisovana obcanska garda v
Nemecku byla ozbrojena pistolemi a
obusky a iinymi zbrauemi namiste
rucicemi, jest posuzovan krajnf ne
diverou konservativnim nemeckym
tiskem. Navrhovane rozpusteni teto
obcanske gardy, ktera cita jiz 2.0O0.-
900 zapsanSch clenI. vyvolava jiz o.