America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-03-06

mare a Orlentului, cuprnzlnl 81
Balcanli, Isl avea de multi prlcina
care trcbuia sal dcslantuiq sub
un prcteXt sau altul. Lupta cea
mare pentru suprematia mondia-
Ia intre puterile europene Sc da in
primul rind pe chestia Orientului.
. ,,Mittel- Europa lni Fr. Nau-
mann nu era altceva dccit o mare.
confederate pe baze economice.
menita sd dcvina pnterea polltlca
mondiala capabila de infrunta
81 invinge eindva in viitor. cca-
lalta putcre mondiala, care de pc
ste trci veacurl are snprematla
incontcstabila 4 globului. Anglia.
/! ,Mittel- Europa. organizata 81 con
dusa de Germania ar Fl fost fara
indoiala, % putere formidable,
precum a dovcdit-o razboiul de la
1914. data pima la care confedera
tia politico-economica nu sc in
chcgase definitiv.
Prabusirea wisurilor imperiall
ste germane nu inlatura defmltiv
prfmejdia pcntru viitor. Chestia
Orientului poate reaparea intr o
ri amenintatoare pentru interc,sr-
lie cngleze daca imperiul britanic
nu-si va lua din timp miisuri de
prevedere. Caci chestia Orientu-
lui este astazi mai mutt de cit
ori cind o chestie engleza.
in functie de aceste imteresc,
Romlnia intreg,ta poate avea un
mare rol european, chiar mondial
de impiinit. Ori END s ar ivi o
noua lupta de suprematle monsii-
ala problema Orientului va ramiA
he mai departc centrul de gravl-
tate al intregului conflict. File Sta
tele Unite. fie Russia refacuta,
sau Germania, renascuta dupa III
cercarile prezentului. orr mai mul-
te din aceste puteri la olalta, in
lupta Tor pentrn suprematle Sc
vor gasl lin totdeauna amestecate
in chestia orientala. 81 atunci Ro-
minia va avea un cuvin de spus.
cuviEt care dupa imprejurari, ar
putea fl deciziv. N'au fost oare
deciZive pentru rezultatul razbo
iului uncle atitudini, neinsemnatc
in aparenta ale Romaniei, luaie
in decursul marelui razboiu; ne
utralitatea de la lnceput 81 inter
yentia de pc urlna care a niles
nit raminerea AliatilOr la Salo-
nic9
Astfel stind lucrurile nu pu-
TEN priv deceit cu satisfactle. i
nitiativa primulni ministru ro-
min. domnul Naida-V -Vocved, dc a
inaugura raporturi maj intime 81
mai directe Gu barbatIi conduca-
tori al Angliei. Este inceputul
unei apropieri politice, care pu-
nindu-ne Pc calea realismului pO-
little, va putea ad,lce cele maj
fericirc rezultate sipentru Anglia
81 pentru Romiiia.
De alfel la dejunul ce i-s'a o.
fcrit domnului Naida. primul mi
nIstru englez, domnul Lloyd Ge-
orgc. rostit cuvinte caracteris-
tice 81 plinc< de inteles pentrl,
momentul polite actual ca ace
stea: \
.,Eu am fost foarte nerabda-
tor ca sa val stabilita lcgatura
mai strinsa intre moi 81 Rominia
81 sper ca vom putea conta 81 pa
viitor pc legatura aceasta intima
care ne va putea fl de mare aju-
| tor in ce privegte Ungaria 81 Rtl-
sia."
ST aceste cilvinte erau rostite
dupa un salut foarte calduros 81
neobicinuit Englczilor in gcnerc,
dar firesc personalitatii lui Lloyd
George, cuprins in cuvintele ur-
matoare: Ill salut mai departe
ca un reprezentant al libertat;i
transilvanene, libcratc pc cara
cred ca va sti so conduca 81 mai
departe
in complexul de chestnut in
ternationale, 81 politicc 81 eco
nomicc, intcresele romincsti nu
pot dc cit cfstiga din aceasta a.
propiere de Anglia facuta pc ba-
re perfecta corectitudine. ST nu
vor pcrde nici intcresele engleze.
(,,Dacia"). n. D.
100