America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-03-03

Sc nu Sc faca nici gresala IA.
ia de progresul pacii cu rusii
bolseviSti. Ultima manevra nu {
alt mimic de cit intoarcere mo.
mentana care devenisera att de
familiara in ultimelc luni.
Intr una, cind Sc ajungea la 0
deciziune 81 la prima anuntare
pornea protestul popular confe-
rinta din Paris, pentru lm mo.
mcnt, Sc OpreSte ca Sc studieze
sentimental popular.
Deciziunea de a face pace Gu
Russia bazata pc necesitate, 81,
ca multe alte decizii, G justifica-
ia prin un APPEL la uncle principii
morale Aliatii au facut tot &c
pot face, Gu 81 fara consimtamin-
tut poporului lor, de distrugc
Russia. bolsevista. Toate incercari-
le dor au dus la mimic pentru ca
nici odatil aceytia N au putut ci-
stiga suportul popular spre ia
&c incercarilc lor elective.
Acum de curind cind aventura
lui Yudenitch sprc Petrogral,
prezcnta unor trupe dc 10000
jar ii aSigurat succesul; dupa
Num era, sllccesul a fost aproape
ajuns, ell toate Cd resursele zee T.
Heau la dispozitie erau ridicul de
smici. 1nsa Yudenitch, Colciag 81
Denikine, cazInd, rolul aliathor a
fost dat Pc fata 81 MI aveau alta
Gale, 81 acum nlnnai pare ca in
rearea a face fata lrcrurilor ca
RI d1u mai mult dc cit 0 com
plccta predare.
Nimcni nu trebue Sc asteptc cd,
fara deosebire de &c tcrmcni vor
fl semnati, bolsevistii rusi isl vor
schimba sentimental de ura 81
resentimcntul eel all fata de
tarile Occidentale. Punctul lor de
vederc ca AL slit pc Franta, An
g'ia 81 Statele Unite de al recu-
noaSte III e gresit. Daca aliatii
II au trianis armate mari, eli an
TRIMS forte mici bine echipate Gu
arme 81 bani; fiindu-le frica a
face un razboiu mai insemnat ca
sa-si asigurc victoria, eli au dus
un razboiu pc scala care invita-
infringerca 81 au asigurat ostiii-
tatca. ?
PRIMEJDIA PREZENTA.
0 mare primejdie aclum ca gu
vcrnele aliate 81 associate, in do
rinta de a sfirsi afacere rea,
consimtesc a sacrifica pc Polonia
81 Rominia, dupa cum au sacrif;-
eat propriile lor principii 81 O.
bIigatii.
Daca aliatii refllza sa stea pc
partea Poloniei 81 Rominiei pima
cind bolseivstii vor consimti a
primi termenii lor care vOr da
ambelor tari, frontierelc lor ma
turalc 81 astfel de protectie ca Sc
poata intimpina noua invazie la
o distanta oare care de la tara
lor, daca nu in curind vom vei
altc dOua bune regulate ale con-
ferintei din Paris: noul stat po-
lonez 81 Rominia disparlnd.
Gu toata mutilarca fortata a.
supra Poloniei dc catra Lloy !
George, accst stat slav ar treb Ii
sa cuprinda i'll hotarale lui dntre
3O,OOO,O0O 81 35,O00,OOO locuitori.
Aceasta illseamna Cd ip 0 decada
accst stat va avca 0 populatic
mai numerOasA ca a trantel, ~
poate deveni un factor solid III
sistemul European.
O Polonie puternica i'll rasari-
tut Gcrmaniei, VA fringe ambitia
pcntru 0 expansiune spre rasarit
81 vest, pentru cd daca Germania
va cauta o expansiune spre rasa-
rit, ajutorul Frantei va ii asigura
pentru Polonia, daca va lovi in
vest, ajutorul polonez va fl dat
Frantei. 81 III G mai putin clar
ca daca Russia ramine bolsevista,
un stat puternic Polonei ar Fl un
nepretuit zid contra rosiilor, cum
d fost 81 contra Tnrcilor, in yea
cnl oind Sobieski q salyat Viena.
MPoRTANTA RolGiN1EI.
ST nu 9 statlll Roallill mai putin