America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-08-21
lleA NATIuNILoR 81 PARTIDvL DEMOCRAT

Sc site ca la Convenunea Democratic din San Francisco
aprobat dea Satele Unite sa partcpe in ga Natu
nor condunea researi prn carl Statee Unite IN
actiunea eli sa nu calce constituia tarii.
Reservele mai semnae ar fl ca statele Unite sa Sc poat
retrage or 81 cnd din Lga Natiunor aunc cnd s'ar
ata in deavoarea ell in cazu unui conflict european
fie ita trmta amata 81 nic ajuor de rasbou
fara apObarea corpuor egutOare COngresul 81 Senaul
Deci nestirbrea Constituted
ST mai site Convenunea Republican, din Chicago
sa aprobat idea Statee Unite sa abtma toul din
Lga Natunilor menna Doctrna Monroe Saele
Unite fe oblgae cazu unui conflict european @ in
tervin fora armata mOrva une puteri carl sar
pune decisiunilor Ligei Natunlor
Din campana electorate escs aaltaer de catre
candidate ceor dona particle mari Democrat Republican,
DID, Cox Harding la presednta Stateor Unite vede car
ca puncul Gel mai principal din prosramn or este Lga Na
nOr nstuunea aceasta devenit sar patfOrma
electorate ambelor particle de guvernamint rlmnnd
unea dupa asculta argumentee pentru 81 CONTRA
zua de Novembre sd Sc pronunte In cauzl
Din cee discutat in prvinta Lgei Na!unor mai
reese faul ca in statutele acese nstuiun revede
cauza pune pc Statee Unite nro posne nferoa
faa de Marea Brtane Pc cind in Liga Natunor Marea
Britanie represcnata de ase deega, baza Domnu
nor ell Staee Unite drept la singur deega
. alt stat.
Faptu fost motivat de Marea Britanie domniunie
sunt autonome asupra carora numa suzeranate
proape nona dec pot copsdera state separate pc
cnd protvnci aceste dispoztuni din stautee gei spun
ca dominune sunt in srnsa egatula Marea Brane ca
sapnirea centraa innde cal pezse 81 asupa lor 81
autoritatea supren representaa de Governor general
NIT de Reggie Engterei tOae acee ibereazl nunele
regelu.
In prvnta acestci dspozun care pune pc Marea Br-
tanie intro poznne superoara fata de Satee Unite ae
state carl aderat la Lga Naunlor prinori gci spun
ca Marea Britane oate ca DELEGATE in consul ge
in oate hoarlrie sngur disIoziune
Sc prevede in statutele lgei.
Fapu da importanta att mare acestei chestnut
1nclt auns sa devna p'atfoma eectoa potca dato
este in pare upeor din Senat in ratfcarea atauu
Gle GeImana 81 astaz sta suspense upte carl
provocat schzun (desbnar) in ambele particle, MAORI
tatea republication find mpotrva racri pc cind
rtate de republican, find penru, majortaea democraor
find penru ratifcare lar mnortate contra
Lga Naunilor farl indoiala este nstituune vremei
Daca toate staee adereaza cusncertae respecta
tutele Ell nsutunea aceasa puterea resolve pc ca
pasnc3 oate confctele ntre naunle membre in lig ec
inatuarea rasboaielor 81 reducerea treptaa aae all
armamentulni.
Omenrea civzata altrus 81 ideasta lnpta de deceni
penu rsoaeor 81 sau facut mai mue incercar
sincere in aces scop nre carl 81 Trbunau International de
Haga In oae upee aceste uat pare insa numai ind
vz fe reprezennd princpie deile lor e al une
tuni compusa din ndvizi aceeas princpi 81 de Pna
acum nci un stat ma uat par acva la miscare in aoes
scop 81 char la Tribunaul International della Haga, oare
putne state adera 81 din cee aderate cteva
pima sinceritate.
Erau atftea conflicte ambun 81 nazuinti rationale cal
puteau resova Gale pasnea ceeze de bu
vote ace carl prn snce pus sapne pc tar 81 popoare
strene de neamul lor.
Asazi cnd tot prn slnce s'au realzat pc cit fost cn
Putn4 aspratunile neamurilor subjugate iaturnduse
an6rile rationale micile confce intre naun putea|
apana pc Gale pasnca, prin instuunea Leei Natiunor
mai seama Cd oate atelc e4ropene aara de Russia
~ adeSat Ia ca. ]
Ca aceast6 instutune alba pnterea mora s materia
neoeaayL de neapaaa ebua Statele Unite 81 deye
nabra Al eli Fara Statee Unite dupa cum an afifmat
nj Maf cnnoscatori a stuatiuae Lga Natunlor mar pu
fA0 &ges q indeplinire success scopul e.
hIa ac4asta fkcut aAftea sacrfd pen4wa desro
NM neaaalos De spb atapfnire streine reaizpd nfrpa