America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-01-02
viena va deveni un
ora$ ne1nSemnat.
TARlLE DIN BALCAN Sc VOR 1NTARI INSA FIE CA
RE Sc PREGATESTE A SARI ASUPRA vECINILOR.

z VlENA, 4 Dcccmbrie. - Va a
yea Fiena soartea anticului oras
Ninivc 81 Tyre?
Curgerea comerciului i'll alte
albii va ucide eel mai insemnat
oras de pc Dunare, la fel cum A.
ceiaSi cauza pus capat anticu-
lui oras din Ash, Minora. 81 a ca
rui istoric nu intereseaza pc nj
mcni decit pc archiologi?
Insa ASA Sc pare acum dupa un
an de razboiu. Rupcrea imperln-
lui Austro- Ungar are accst eject
asupra Vienei. Chestia este, Va
continua Viena sa moara pins
cind nu va mai raminea decit O.
rayul strigoiu de pc munte a Il
nor mil de spectre, care sc sire
coara prin multimea de strait?
De prezcnt sc afla doua mill
oane 81 jumatatc i'll Niena. Multi
dintrc acestia IL ar Fl aici daca ar
ii ayut unde merge, 81, atlt cit
privcstc folosintcle economice. a
zlcea parte poate dlspare far'
ca sa sc simta lipsa lor. De fapt.
dacG situatia dc acum Va conri-
nlla 81 domncasca asupra accstnl
oras, in citiva ami populatla We
nei Sc va cerne pima cind va ra-
m6nea la N250,O00, care aproape
este marimea naturala pentru re-
abI Iea Austriaca,
y!ena ca capitala 4 ilnperinlui
Austriac orr Vicna ca oras pr'n-
cipal III comcrciul Dunarcan a.
vut drcptnl a avca populate dc
doua milioane 81 jumatate, lnsa
in prczent Nicna numai ocupa nicl
una din celc doua pozitii, astfel
Cd inertia Fl um oraS care II are
mai mutt de 0 patrime de million
populate.
Cclelalte doua 81 un patrar dc
million. Gu toate acestea. Sc afta
aici muritori de foame, dupa cnn
G 81 natural ncav1nd nici 0 scu-
"a economical de inaintat.
Dupa ami de zile Niena va de-
vcni din nou orasul principal IN
comerciul de pc Dunare. dupa
cum 0 indreptateste situatla g
geografica, orr trebue Sc dlspara.
De sigur insa ca nu Va dispare.
soartea orasclor Ninive 81 Tyre
nu sc va rcpcta in aceste timpuri,
i,lsa accasta va face ca Nicna sa
devina un oras german, dupa
cum II a fost nici odata, Sc devl-
ma poarta republicei Germanc
sprc rasarit. iae Z
MOI am fost att de optimis'
asupra soartei Ligei Natiunilor,
insa acum nu numai ca poporul
.numai conteaza pc scutul Llgel
Natiunilor, insa nici nu hsteapta
d ii rcalizata, deci fiecarc pop ~
isl ascutc cutitul ca sd fc gata
de incaicrare, 81 ficcare sapa san
turi 81 cladcste ziduri de tarlft
care au aceiaSi menire de a du
CO la fncaierari.
Oind de prima oara, dupa SEM
narea armistitiului am trecut prif
aceste parti, pc toti lam auzl1
vorbind despre America 81 Ligs
Natiunilor. Ell au simtit mins
blindetei intinsa GU prietenie.
Dups trei luni, cind am 'trecu
din nou, ei au incetat Sd yorbeas
"a deypre moi, 81 au cazut indara
III egoismul lor. Acum nu Sc ma
aude 0 vorba despre Liga Natin
nilor, 81 fiecare 9 sigur ca Dn
narca o Sc devina un Balcan ca
r. fcrbe, va devcni centrul de III
trigi q fiecarei natiuni europenc
il,sa in particular pentru Germa
MIA, Franta 81 Italia.
Dupa cum Gcrmania 81 ltall,
au intercse mari de sta la
7alta, ramine Frantei ca sc 1ndrel
te statele Dunarene pc canalu
francofil, sarind din Paris Ia Viz
,,a. din Budapesta la Bucuresti
O federatie dunareana formlat
prin tratate oneste, este singurl
preventiv de nh arunca Europ
iii alt razboiu.