Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-10-06

A1AEC ~
Lexington: Men err der Skriften n0get
Eksempel paa en- saadan Bdn?H
Knox: ,Jeg vii ogsaa gore ct sp9rgsmaal
Mener De, at Apostlene selv bad, hgesom de lprte
andre at bede 2"
Hele Forsamlingen: .Hvem tyivler vel paa
Knox: Vel Petrus siger til Simon Trold-
karl; Angre dine synder og bed Gud tilgive dig
dat HJertes onde Tanker, hyis Diet er %muligt.#)
skulde like, Hr. Sekretar, den samme Tvivl kun
de opkomme nit Hjerte med Hensyn til Dron-
ningen?'
Lexington ,,Jeg Wide dog n6digt, at De
eller nogen anden skulde mare en- saadan Twill -
Knox Men Deres Vile kan like vere nok
for min Samyittighed.
Lexington uHvorfor siger De, at hun wiser
Formaningen fra sig Hun vii gerne h9re enhyer.' y
Knox Men g6r hun d~erefter2 Eller har man
nogensinde set, at hun tager Del den o~ffentlige
Gudstjeneste2''
Lexington: ,,Aldrig. saa lange hun indbydes
paa denne Maadel -
Knox. ,Saa maa De ogsaa lade mig bede, som
jeg mener, at Gud vii h9re det."
Lexington Men hyor finder De / skriften,
at den kalder ct Menneske en- Satans Trpl? Eller
at Profeter taller saa u~erb6dig ON Konger og
Fyrster2'
Knox: ,,Skriften siger, at Vi ale az Naturen
err Vredens Born. Krstus selv siger, at Synden
g6r os I'll Syndens Trelle, og at Diet kun err Guds
Son, der COR fri. Hyilken Forskel mon der er mel
lem Yredens Born, Syndens Tralle og Djeyelens
Slayer2 Til Paulus siges der ogsaa: Sc jeg sender
dig nd iblandt Hedninger til at aabne deres Ojne,
saa at de maa vende sig fra M6rket til Lyset og
fra Satans Magt til Gud. Mark Dem disse
Ord, Hr, Sekreter, og vredes like over, hvad
Helligaanden siger."
Lexington: Men disse Ord er like henyendte
til Konger.''
Knox: Men Konger er heller ikker und-
tagne"
Lexington: ,Hvor finder De, at en- Profet
nogensinde har tall saadan til Konger og Fyrster?''
Knox anf6rte nu Elias Ord til Akab og
Jesabel og andre Eksempler.
Lexington mente, at Diet var Enrum, og da
han like kunde heYde dette, mente han, at der
h6rte en- sterlig Aandens Drift til for at tale saadan.
Knox Wide like gaa ind herpaa og anf6rte
enduu flere Eksempler.
Man wilde M prove paa at faa en- af Pre-
dikanterne til at gaa imod Knox med Hensyn til
Sporesmaalet om 0yrighedens Magt og Under
s%aatternes Pligter. Men ogsaa dette Fors6g mis-
lykkedes. Lexington MATTE derfor selv gaa i
GIden og anforte mango Ting mod Knox 0pfat-
telse. Knox var imidlertid ogsaa her hans Over
mand. Knox O~pfattelse var nemlig Oyerensstem-
melse med, hyad Skotlands Abel ofte hayde gjort
oyerfor Kongdrne.
Tilsidst kom Ordskiftet til at dreje sig ON,
hvorvidt Dronningens Messe burde undertrykkes
eller like.
Knox: yAfgudsdyrkelse skal undertrykkes,
og Afgudsdyrkerne endog efter Guds Ord straffes
med OGDEN"
Lethington:: ,,Jeg we'd, at Afgudsdyrkerne
skal do. Men we'd hvem?"
Knox: Wed Folket, thi Befalingen udgik til
Israel"
Lexington: Men Folket fix like Befaline
til at straffe Kongerne, fordi de var Afguds-
dyrkere."
Knox: ,,Jeg finder ingen Steder, at Kongerne
har nogen serlig Ret til at forhaane Gud."
Lexington: ,,Indr9mmet! Men Folket kan
like vare Kongens BONNER. Og Folket kan like
udf6re Dommen. bet maa oyerlades til Gud at
udf6re den we'd D6d, Krig, Fangenskab ell. Ign"
Knox: bet sidste err sandt, men for Diet
fgrste har De intet andet Vidnesbyrd end Deres
egen Mening og Bifaldet fra de Folk, som er mere
bange for at fornerme Fyrster end Gud."
Lexington: ,,Jo jeg har Eyropas ber9mteste
Mand paa min Side"
Han trak nu ct Papir OPP af Lommen og l@ste
Ord af Luther, Melanchton; Kalyin o. fla.
Knox svarede, at de paag@ldende Udtalelser
aldeles like passede paa Diet foreliggende Tllt@l,
de. thi de var dels rettede mod Folk, der like
Wide anerkende nogen 0vrighed over sig log en-
saaden Mening we'd De, at jeg har lige saa stor