Glas svobode., 1920-01-16

NpraSanJa Je oil pO ltallJl SpfeJet.
Podan je bill tudi jugoslovanskim
zastopnikom, kateri so ga telegra-
ficno odposlali V Belgrad. Odgo-
vor Sc pricakuje V petek.
Pariz, IA. jan. Mr.. Lloyd George
in M. Clemenceau sta danes spre-
menila svoje staliSce, katero sta
zavzela V pondeljdk in sta spre-
jela nov nacrt, ki izroca Reko j.
talijanskemu gospodstvu.
Rama pojasnila Sc je podalo
,glede nenadne spremenitye stalisc
premierjev Francije in Britanije.
v nekaterih krogih vlada mnenje,
da sta bila "bluffana'' po pre-
mierju Nittiju, ko jima je podal
grozepolno svarilo revolte in boil
Sevizma, ,ces, to Sc bo vse zgodilo
V Italiji, ce ne aneksira Reke.
Drugi politicni studentje vidijo
vsekakor V dejstvu, ola sta Sc Mr..
Lloyd George in M. Clemenceau
podala sig. Nittiju, krepak sunek,
S katerim maj Sc prisiii predsed-
nika Wilsona ma odprto polje, in
da Sc pripravi Zdruzene drzave do
takojsnje izjave, ee Sc bodo Ii Sc
"a naprej zanimale "a evropske
razmere ali ne.
V zvezi to hipotezo, je receno
V diplomaticnih krogih, ola je ia
poslednji dogodek majhen del do
(kaza kako ie zacela stara zavezni-
Ska etenta, tako cvrsto vezana
med vojno, ruSiti Sc in razpadati
IA kose prihajajocim mirom, ce-
mur so vzrok dijametricno 81 ma
sprotujoce aspiracije vodilnih ev-
ropejskih sill.
Neovrgljivo je dejstvo, ola Sc je
izrabilo predsednika Wilsona kot
orodje "a Glemenceaua in Lloyd
Georgia zadnjo pomlad, ko Sc ga
je napravilo nekaksnega kozla V
jadranskem blatu, ko je razjaril
italijanske ambicije (zelje po ro-
pu) TEN, da je vstrajal ma sta
lScu, da postane Reka svobodno
meSto.
Francija ie to zadevo podpirala,
ker Francija he mara videti lta-
lie kot vladajoco silo na Jadran-
skem morju. Pred vojno je Avstri-
ia balaucirala njeno (italijansko)
moe, ali prenehanjem AvstriJe
kot velesila, je Italia odloeena,
ola prime "a vajeti.
M. Clemenceau 81 je pridobil
pomoG Lloyda Georgia, da je u
spaval italiianske zahteve Ma ia
dranu, TEN, da je ponudil V Ia
memo pomoc Francije lakoti We:
like Britanije, XII je zelela dobiti
nemske kolonije Turciji, Meso-
potamiji in Perziji. .
Zdai vsekakor, ko je cas- dozo-
rel in Sc ,govori o Tureiji, sta Sc
Franciia in Britannia nash sami
na osteh mecev zadevi glede ST.
rije, in svecane gentlemenske OBJ
Lube lanskega leta Sc je pozabilo.
Nobena teh moci noce pokazatl,
da steze zemljelacne roke V Tur-
clio, dokler Sc ne razvidi kaksno
staliSce bodo zavzele Zdruzene dr.
zave z ozirom ma pogajanja tur-
slze mirovne pogodbe. Sledeci Sc
natnemu nezadovoljstvu in mas
protovaniu nemske mirovne po-
godbe in neprestani zahtevi anne
riskega ljudstva, ola Sc maj Zdru-
zene drzave obrnejo cd evropsklh
zadev in politike, upajo, ola Mr..
Wilson ne bo poskusal Sc v ma
dalie siliti, da sc uposteVa nJego-
viii stirinajst took pri kosanju o.
tomanskega cesarstva.
Odgovor Mr.. Wilsona napram
reski novi predlogi, katera daje
mesto in pristanisce Italiji in u
stvarja med Avstrijo in Reko / /
talijanski koridor (hodnik, vez)
ie jake nasprotujoc predsedniko-
VEN prepricaniu, ker V zadnjem
nj hotel potrditi nacrta,
XII je bill mnogo bolji kot je Nitti-
jev, katerega sta sprejela britiski
in francoski premier.
Naravno, da so Jugoslovani "a
vrnili propozicijo, toda napram
Tr,pmbicevim in PaSicevim protes-