Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-24
CHICAGO ILL., U1ERY (rlEsDAD "A. uNoRA GEBRUARy)
President popira dmuvu PROT vojenskym bfemendm
parOlOdlch. .---.---.-.. ,,s.a.. :.
odpor proti vseobeenemu yycviku je
po ceIe zemi velmi mocny.

| New York, 81. unora. - Prehled po
Gasopisech cele zemi svedci tom,
ze nuceny vycvik vojensky, "a ktery
Sc primlouvaH nekterf kongresnfci,
nachazf vsude velmi malo pfatelske-
ho prijeti re je celia zeme proti ne
mu takrka jednomyslne. Senatnf
predloha, podana Wadsworthem, po-
dobna, "a kterou Sc poslanecke sne-
movne primlouva Kahn, zada, ably
! kazdy mladfk mezi Is a II rokem, je-
/ Ii zdravy a schopny, nucen byl po-
drobiti Sc vycviku, trvajfcimu ctyry
mesice najednou pozdeji sucastniti
Sc dvou manevru po dvou tydnech,
dohromady tedy vycvik petimesicnf.
Senator Wadsworth mas ujist'uje
moudre, re Sc nejedna zadnou nuce-
nou vojenskou sluzbu, nybrz jenom o
nuceny vycvik, divf Sc, re Sc tomuto
! argumentu nekteri lide smeji.
| Casopis Register, vychazejicf Des
Moines, ujist'uje, re We statech sired
niho zapadu je veci te smyslenf u
stalene, a pfse: "Necinme 81 o tom
zadnych klamnych predstav. Program
senatora Wadswortha kongresnfka
Kahna je tyz, jaky vnutil Bismark
Nemecku opira Sc Stejne argu-
menty. Vseobecny vojensky vycvik
ma "a ucel poprustiti Ameriku, pu-
vodci jeho jsou lide, kterf vzdycky
NELL nazory statu pruske. U mas v
Americe casio armada prevladaly
nahledy prusacke, udrzel Sc prusa-
cky MAJOR ma vojenskou autoritu a
ma evropskem bojisti mezi armada
mi spojeneckymi stall jsme ma nejbli-
re pruskemu vojenskemu stanovisku.
Aspon vojenske tresty nase byly roz-
hodne pruSacke take vojenska discl-
pima. Jedna Sc to, ably byli odvade-
nj hoSi osmnact roku start ably Sc
2 Mich udelali ami ne tax vojaci jako
militariste. Projde-li tento plan, Sc
znamf Sc hosi tito nejprisnejsf vo-
jenskou disciplinou, jaka je znama We
vojenske vede. Mysl jejich bude pre-
vracena tax, re Sc budou vojenske-
no stanoviska divati ma vsecku u
rednf autoritu a ma vladu. Jako Ne
mecku byl cely narod pouhych dvou
generacich prevracen We vojenskou
maSinu, TAX u mas, v teto velike svO-
bodne demokracii, ktera ma vesti
svet, name byti prevraceni, tax aby-
chom ztratili smysl pro civilisty pro
civilnf autoritu.!"
Senator Wadsworth Sc mezi jinym
vyslovil, re podle jeho planu by Sc
vydani ma vojsko snizilo na polovici,
priblizne ma $500,000,000, vsak lide
vazni samem senatu Sc tomu po-
smfvaji. Senator Mcclellan, demokrat
q Tennessee, pravf, re vyiohy by Sc
zdvojnasobily re jest v1bec ne
ospravedltitelne, ably Sc "a dnesnfch
pomeri ukladalo tax tezke bremeno
ma americky lid, ktery jest jiz dnes
zatfzen valecnym bremenem triceti
milliard dollaru. Anglie, ktera jest
nemeckemu nebezpecf mnohem blize
nezli my, nechce takovy system pri-
jmouti.
New yorske casopisy Sun Herald
poukazuji ma nektere nejzavaznejs[
vady vojenskeho zakona, vytcene Sc
natory We zprave mensiny. Jsou me-
ri mimi tyto: Podle predlohy t&to
stal by Sc nacelnik generalniho sta
bu vojenskym despotou; kongres by
ztratil mad armadou pravomoc; mill
ce, ktera nam tax dlouha leta dosta-
covala a vyhovovala, byla by uplne
rozptylena a ma jeff mfsto prisla by
nova organisace, ktera jest jistem
smyslu proti-ustavnf; president by do
stal pravo armadu zvetsenou nebo
zmensovati; duvod hlavnf je pax ten,
re armada takova je zbytecna, pone-
vadz cd poslednf valky name zemi
bezmala ctyry milliony vycvicenych
muzl, kteri nam staci Ma pet ma de-
set rokii.
Casopis Times Union, vychazejici
v Jacksonville, pravf, re hlavnf ma
mitkou proti tomuto planu jest, re po
nekolik rokI bude vytrhovati dem
niho povolanf mladfky v nejdulezitej-
ST periodic zivota. Pfse: "Kongresnici
bez rozdflu vedi, ze lid jest pro mir,
nikoli pro vaIku, a CO rfkaji protest
onelni vojaci a vyrabitele streliva,
nestacf K tomu, ably mohla byti ma
mas uvalena nepotrebna bremena We
spusobu velike armady." New-yorsky
Evening Post poukazuje ma to, re do
ba cviceni jest zbytecne dlouha Il re
Ne to vice, nezli zadaly Australia
nebo Svycarsko pred valkou. Pochybu-
ie tom, ze by vojenske cviciste by
10 pravym mfstem, kde by Sc mladf-
CT ucili amerikanismu demokracii,
a doklada, ze tom pochybujf 1 mno-
II clenove armady, kterf valku pro-
delali. Pokracuje: 'Velika vetsina ma
seho lidu jest rozhodne proti nuce-
nemu vycviku a jest treba, ably Sc
toto jejich minenf dalo nalezitym spu-
sobem ma jevo. Pouze ztrata casu -
a cas- pro cloveka 21leteho ma znac-
nou cenu - byla by ohromna. Drzme
Sc tradice, ktera jest tax stara jako
americky narod, vzdejme Sc il te-
prve tenkrate. az k tomu budeme
mfti vaznejsf duvody nezli name
dnes."
kdy ma misto- president nahraditi
presidential?