Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-09-08

ttttkA HHfllhht Nlilhs lnl'fs W
20 yhulnf, pres 10 D. slime kon
iestoyanS ,rihui nNyodnlmu ma
raihonsk6mu ba1ct t'cidipidcsoyi
k,cry 20 hitvs n Mnrnthom v 70
&c 400 pred Kristen pfincsl IL
Athen gpr6yu o vittgstyi mad Per
sanv n klcsl mrlry no irlisti. Wy.
ecrpdn pa dlouh6m a m%nvniicin
behu l,ah v foce lsp6 bvl ptibli2
nd TAX dlouhf jake heh Fcidipidc
sny n Size nn yzd6lenosl hvneit
scsli Il ielnt t%fcliny mile. ~.
yscch ndsledniicich OlympickSe
hr6rh ialo yzddlenosi byla zncho.
ydydnh
Marnthonsk6 ecnn poyniuje y
IN ncislayncisi ~ yscch Athleii
IckG trodicc prayi, h iddnf b61ec
nemd v sob6 vice cnerRie nclli ma
Vibrant icdnt ttto ccuy NnpieiI
pfi iomid zGyode il TAX yclld. "
must y%yterpnii ycskeron nahfo.
maddnou vnitfni sin, We vsech So.
sli olympiekSch z6yodech, ktcrd
pfcdch6zcly hiram ioholo roku Y
Aniyerp6ch. America n6koliy by.
Ia yitdz2n We vsccb, ziskaln jcnom
iednouMcnu mnrathonskou. To by.
10 Y Londfne v roce 1908, kdy
John i. Hayes, dIen Irsko amcri.
ckGho Klubu v New Yorku, pro.
hldscn byl yitezcm mad Italcm Do
randou, ienz klcsl ma Myodni drh.
~. -
Dornndo with SO do Stndionu
zunGnd pred ostniulmi. Pr ystu.
pm do brGny mel Nc obrGtiti na
leyo, ably ucinil okrib dyou tfctin
dr6hy, Misto toho ys0l obrhtil So
ma pravo. Idstupy lidu %zaiarosily
mn cestu n jcnom 4 obtizi iej o
bratili Bezcc neehteI Vi nechati r.
ri. Geld ieho tdlo se tf6slo n noby
sotya oylhdnl. lemon $ obiizemi
postayen byl M nohy, Bezel jckle
asi 100 yd n po II klesl k zemi T..
fednici zGvodh n diy6ei jci obkl0.
pill u poskytli mn siimulanty, ably
mohI So zyednouti op6tne M nohy,
Dorando kr6ccI iest6 dnlsich pa
dcsdt stop u optln6 kIesl Poskyi-
mniy byIy mn dnlsi stlmnIanty, a.
le Iial byl = 10 yykonati icste jcn
asi 100 dalsich yord1 Pc "a cd.
ncscn byl ~ z6yodiSte. Ufcdnicl
adyodn mcli v 6myslu pfifknouti
v~it6zstyi Itnloyi, aysak IN amcri'
ckg protest Hayes byl prohlasen
yftfzem.
Kazdy Marathon nechal We
siophch othlcty, ktefi nlkdy
po II ji& na zdvodecb ncbyli y to.
brati beast. Aysak pfi zddnSch III.
yodech ncdaslo k takoySm ddsled-
kan iako pfi marntbopsktm behn|
V roce 1912 We Stockholme ~
scdmdcsdti p6ti zdvodnikh, ktcfl|
pfiblasiIi 10 do marathonsktI o
behn, scdmdcsht onemocnelo M
sledujiciho dnc, jeden zemfcl n j..
ny nalhznI 80 V ucbczpeGi zlyota'
ByI ncobyccjnt parng den. Tcplo'
mtr uknzoval 100 stuphd, kdya
zayody byly zahdjcny Byl u6inen
nhvrh, iby zhyody odlozeny byly|
do yecern, avsak clzinci y obavy'
H. bylo by to vgh0don pro Syedy,
kteff odlozcni nayrhovali, zamitli
tcnio DAyrh Vittzem stal Sc Ne
Arthur y JIM Afriky Pc docile
nj syfho yittzstyi take kIcsI w.
n yayflnoyg Venice yitf-
~ olympsktho byI poloacn M
.ehytjici ~ jcho ttlo Dloubo gel
memoir, yzpamatoyati y yy6crpapl'
ale piece se pozdrayil.
Pryni OIympick6 hry, jak yyse
jz poytdtno, konaIy 10 Y Ath6'
mach v r0cc 1896 u America vel
ftrnacti zen odncsIa dcytt V roccI
1900 k0naDa No Olympiada v PAR
HI o America odDcsla II cen y ~.
v roce 1904 konaIy SO OlymplckcI
hry Y ~. Louisu phi pffIeaitosti
svftoyi yystayy d Amerika Cd
resIa "a ceny y 70, V rocc 1906 81
hry uspofhdhny byly OF
p6fn6 V Atbtnhch . Americe phi
II cen \ a. V b0ndgD6 no.
naJa ~ OIympiada Y roee 1903 q
Averifa6f ziskaJi 10 cen y ~, Pol
OIympickt hry pred ya1konI
koDhDy byIy We Stockbolme We
v roce 1912 n AmerikaI
ziskaIa 10 ZEN y ~,
PosJedDf OIympiek} koDgres no.
ahD by z paffzskf sorbonne VI
~ ZE - I