St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1920-03-26
Brfu fra parta.
Det store Fredslaan.- Skat baa Tie
nestefoK og Klaverer. - Jern-
banestrejken og dens Fqlger.
Foraaret og Turisterne.

Paris, 5. Marts. Paris, eller ret
tere sagt hele Frankrig, staar for Ii
den Fredslaanets Tegn. Landet
tranger efter Krigen haardt til Pen
ge, like mindst til Gjenopbyggelse af
de af Iyskerne 6delagte Egne, og
Frankrig er like mere som i gamle
Dage> hele Europas Banker; nu har
det selv Brug for allie de kontante
Penge, det kan opdrive.
Man skulde n@sten tro, at Ameri-
kanernes Ophold Paris har lert
! Fransk1nandene den Kunst at rekla-
mere; i alt Fald er det en- veritabel
arnerikansk Reklame, der er sat i
Gang for at lokke Pengene I'D af
Folk til Fordel for Fredslaanet. Paa
hver Muir Paris, ia selv paa Teatre-
ne, .Bprsen, Triumfbuer og allie Of
fentlige Bygninger pranger msgtige,
brogede Plakater med Opfordring
ON at tegne sig for Fredslaanet. De
fleste af disse Plakater er sandeKunst-
v9rker, der skyldes Frankrigs NEST
fremragende Tegnere og Malere.
|
Og daglig bringer Bladene Motif
ser og Smaaartikler, der allie gaar I'D
paa, at man baade gj6r en- patriotisk
Gjerning og en- god Forretning we'd
at subskribere paa Fredslaanet. Tenk,
man faar hele 5 Proc. af sine PEN
ge, skrives der, og disse 5 Procent im=
ponerer da ogsaa Franskmsndene,
der sjeldent er vante til mere end to
og tire i Sparekasserne. Og saa en-
Ting til - to Gange ON Aaret fin
der der en- Slags Lodtrekning Sted
1nellem Deltagerne, og Gevinsten cr
| so Procent af den Vindendes Ind
skud. Med andre Ord - tegner
man sig for 1000 Francs, der kan
indbetales fire Rater, faar man like
blot 5 Procent i Rente, men for eller
isenere 500 Francs ekstra udbetalt.
,Og vel at m9rke, allie faar en- saadan
| Gevinst for eller senere, dog senest
ON 90 Aar. For gamle Folk, der in
gen Livsarvinger har, tilbyder Freds-
Ilaanet saaledes like nogen Fristelse.
de kjober sig hellere en- Livrente for
,deres Sparepenge. Ellers er Tilbu-
.det io, lokkende nok, og den franske
Stat er sikker nok for Pengene.
Baade i den danske norske og sven=
|ske Presse har jeg den sidste It'd
set store Annoncer med Opfordrings
til at deltage i det franske Fredslaan
(Tegning kan ske paa de franske
Konsulater), og jeg har spurgt mig
selv, ON jeg kan anbefale mine Lands
mend at gjore det. De fem Procent
virker 10 like imponerende paa os, og
Premien paa de 50 Procent lader jeg
ogsaa ude af Betragtning - maaske
faar forst ems Born eller B9rnebGrn
Glnde af den -, men det er den qje-
blikkelig lave Francskurs, som kan
friste mig til at anbefale mine kapital-
starke Landsmend til at sette Penge
det franske Lam. For 1000 Kroner
faar man i Ojeblikket 2,440 Francs,
og naar Franckursen after bliver nor
NAL, vii man saaledes erholde 9 Pro-
cent aarlig Rente.
Men ogsaa ad andre Veje sqger
den franske Stat at komme til Penge.
Fornylig er Jernbanetaksterne bleven
sat klekkelig op, og nu forberedes der
en- Skat paa Klaverer og Tjeneste=
folk, med en- <stigende Skala for de
sidstnevntes Vedkommende. S@rlig
sterkt skal det mandligt Tyende be-
skates. Selvfplgelig tages der ogsaa
her visse humane Hensyn; en- gam
mel, svagelig Dame, der like kan
klare sig selv, fritages for Skat paa
sin Tjenestepige. Et lignende Hen
syn har gjort sig gjeldende we'd Spor-
vognsprisernes Forh9jelse. Krigsin-
der har pndt we'd at stige
ovenpaa Sporvognene, har Low til at
tage Plads indie Vognen til nedsat
Takst.
Som jeg alt ct tidligere Brew har
omtalt, forflyttes vi hvert Djeblik
tilbage til Tilstandene under Krigen.
Nu sidst i Anledning af Jernbane=
stricken, der heldigvis fix ct ret kort-
varigt Forlpb. Straks da Stricken
Var srkleret, og der var Udsigt til,
at Tilfprslen af LeHnetsmidler til Pa
ris Wide blive standset, blew hele Be-,
folkningen sat paa Ration. Ingen