davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24

The Citizens Ticket proposes as Commissioners to manage
this business, the men whom you have employed up to this time;
the men who have made a success of it, the men who have demon
strated their interest and enthusiasm in the business by serving
the men who have operated the city economically, at the highest
efficiency and with a minimum of expense; the men who have
maintained the waterworks system, the filtration and water soften
ing plants at the high standard of the past; who have kept up the
fire department and the police department and the street depart
ment and all Of the other business of the city.
There is high honor in being the first commissioners of this
city; is it not a laudible thing for these men who so far have served
the city alone for honor to present themselves as candidates for this
additional condolences?
Just a few months before, at the spring election, half Of the
members Of the council had been reelected for a two year term; the
other half had yet a year to serve; these men were legislated out of
office by the commission form Of government without trial Or op-
portunty to defend. @
Would it not have been a graceful thing for the city to have
elected them commissioners without oppoation? But since the old
factional fight, after the war recess, has brokn out again, does not
common fairness and justice call for the election OF the Citizens
Ticket made up of these members of the Council and the President.
These men are interested d in the city and in its welfare with
out any particular reference to it's form of government; these men
would operate the city successfully without any statutory form of
government with the aid of just ordinary common sense and,
equally true, they would operate the city successfully under any
statutory form of government which might be devised.
If the Council Form of Government is not a good form and
if, Notwithstanding that fact, these men have made a success of the
citys business under it, is it not beyond argument or question that
they can operate the city better under the Commission Form if in
truth, that is better Form?
If the Commission Form of Government affords a better
method of doing the citys business than the old form, these are the
very men who can make the Commission Form of Government sue
cessful.
And on the other hand, the Commission Form or any other
form of government cannot take the place of experience and
interest in the business.
If a mar was not sufficiently interested in the welfare and
success of the city to give it his services when the honor Of service
was the sole reward, is the interest aroused in him by the $4,000
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24
w. III. Bird

PRESENT ALDERMAN from the Sixth Ward. has served in Council
since AIrl, 1917, and is Chairman Of Abattufr Committee md : member
of tho OrHnancc, Paving and Building OomniueeA.
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24
T. j. Smith

PRESENT ALDERMAN from the First Ward; has served in City Council
10 years. Is past President Of the Council; Is now Chairman Of Ways and
Means Committee and . member of the Auditing, Fire, Police and Pur-
chasing Committees.
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24
Andrew Peterson

PRESENT ALDERMAN from Seventh Ward, has served In Council since
April. 1914, Is now President Of City Council and Chairman OF LIGHT Conn
mittee and . naeznber OF the Building. Auditing, Fire and Public Works
ConanniteeA -
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24
George kaneen

PRESENT ALDERMAN from Third Ward. is O Chairman OF Police
Committee and . member Of the Lght, Building and Public Uthy
Committees. & :G#
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24
FOR PRESIDENT
or THE COMMISSION
James A. Dinnie

a splendid executive with great administrative ability; served in City
Council from Fifth Ward during 1913 and 1914. 9ws chairman Of the
Health and Special Assessment Committees and = me1aber. Of the Water
works, Public Works and Claims Committees and vas Mayor four years
from 1o14 to 1915.
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-09-24

H REAL TEST IS
What are teQ Qualifications 1.-THE Man. What hMres has he Dispayed Hitherto inheW Welfare
and Successof he city, What sEs Experience?
rEcrzngr TICKET BMMpo MN wm WY @H DEnm HEnvETo TE sRvMM E cwM INDIFFERENT
cRemmSM %M HAVE DM mm %YM@ oMg mEmMM%r mEc%G5 m@GMMMMM@ m vYMD
MmsMm@ ARMM@T EHMMM %E%M @ G @MMm@
HERE WHAT THEIR ASOHIESW WHO AYES SERVED ON Thee OL WITH TmM& YOF THEM
%E%%@1 %%m@g~~ap zMW Pay M%mm Fifty M I%xa man%%%sA Alderman m%MHH s
p Hd% m % %nmg r% ~m:m h M%w1~ %M"@V"a good
s$ssh%%g%%@g%% T%&% %%gs uxk9 5m MTms% Ward n@%~ %@%%@%% m% %w%M @ss
m%K Ams %w%am% .e am% y@ %@%% m% %M%%T% endorse SM %%%EnwS& cm@xy
.E Davidson alderman Second Ward The MM%%M Alderman Em Ward T an @mMc mRgM KmE
hpdm%@: @%@%@mG
NOTE II QUALIFICATIONS o H MEN on The CITIZENS TICKET
FOR PRESIDENT FOR COMMISSIONERS
OF H MMBHO . T Smh. Andrew Pedron ..
James A. Dnne .. OBSERVATION-DISCLOSURES
.. %- mmm- Amm.m ek.ne " - 49, ..
W.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
System budzetni bude prijat.

Washington, 10. unora. - System
budzetni, ktery jest zaveden We vsech
zemfch Evropy, prijat bude kongresem
Spoj. Stati V dobe nejkratsf. Podle
neho vlada sama podava 81 rozpocet
a udava vsecky jednotlive polozky, ko-
lik ma co potrebuje. DIE systemn To-
savadnfho, piatneho We Spot. Statech,
vsecky navrhy ma povolenf penez Wy
chazely poslanecke snemovny kon-
gresu. Ma navrhy, podavane jednotli-
vtmi sekretari, Sc pfi tom nekdy hle-
delo, nekdy take nehledelo, penfze Sc
povolovaly ledabyle, jak sc uracilo
tenn nekolika kongresnikum, kterf tvo-
rili vybor appropriacni. Byl to system
velice nehospodarny, pri nemz Sc o
bycejne zapominalo ma ucely hlavnf,
O nichz predseda appropriacnfho w.
boru obycejne vedel tolik jako o to-
pografii Kamcatky, "a to Sc penfze
rozplgtvaly ma veci nedulezite. Roz-
pocet takto zpracovany Sci vyboru
do vyboru, kde Sc opravoval die pra-
nf jednotlivych poslancG a senatoru,
a obycejne jen zhorsoval. Navrhy ma
zrfzenf budzetu podany byly diva. Je'
den Mich, Gooddv, byl jiz odhlaso-
van poslaneckou snemovnou rijnu,
druhy, McCormicklv, lezf pred sena-
tenn. Bylo by podle vseho treba zffdi-
ii zvlastnf uradovnu vladnf, ktera by
Sc sbfranfm dat zabyvala budzet
spracovavala. Rozhodujfcf slovo NELL
by pri tom clenove presidentova ka-
binetu a ovsem president sam. X te,
to diilezite zmene dochazf nynf proto,
re jest pokladna vyterpana, dane ma
tazeny do nejvyssi NONE mfry, tax
re liz Sc zvysovati nedaji a kdy Sc
prichazi nahledu, re je cas-, aby sc
setrilo a ably kongres prestal penize
rozhazovati.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13

kratickym muz1m, kterf il organise
vail, byvalo bylo dovoleno pokraco-
vati, jest pravdepodobno, re byla by
obstala. Ale coup d'etat, jenz prinesl
Kolcaka, zmenil vse. Starry carsky
system vratil Sc takrka Dres noe. Sc
dlaci byli prinuceni vratiti pudu a
srici Sc samovlady We svych zalezito-
stech, jejich synove byli konskribo-
vani a prinuceni bojovati pod Kolca-
kovymi prapory. Jestlize odepreli W.
dati sve syny, kone, nebo potraviny,
karne vypravy tahly jejich veslicemi,
palfce a nicfce je. Jako prerijnf po-
zar vrhli Sc ma Kolcaka, tvorfce od-
dily "strannikI." ktere vedly guer-
rillovou valku, duch revolty Sfril Sc
Kolcakovym vojskem.
Ale zlomili Kolcaka, jen ably celili
moznosti japonske intervence, tito
muzove prostych srdcf nemohou po-
chopiti, proc Amerika, o ktere vzdy
snili, nemuze Jim pomoci. Hluboko
We svtch srdcich miluji Ameriku, a
nyni. kdyz chceme odtahnouti, necftf
hnevu. Chteji predevsfm, ably Ameri-
ka Jim rozumela. Jestlize Japonci ne
odtahnou cd nynejska "a tricet dnf,
budou bojovati box po boku zbytkG
Kolcakova vojska proti JaponcGm, a
s mimi bude ruda armada Ma konec,
az mir pride spojenci nechaji je S
pokojem. tito sedlaci. predstavujfcf
So procent ruskych milionI, budou
mfti svIj plny hlas. Budou vladnouti
samotnym svym poctem. Jestlize ne
kdo pochybuie. re mali dosti oceli
We svSch srdcich a zeleza We sve kr-
vi. aby vladli Rusku. necht' vyide do
techto zasnezenych vrchI da 81 u
kazati cd techto vousatSch muzG a
jejich holobradych synd. jak dovedou
boiovati a umirati "a svGj ideal. u
vidf, re den Lenina den Trockeho
jsou skoro u konce. Den sedlaku mad
chazf.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Pred zeIezniCni stavkOu.
President ma zakro6iti, sItuaee pova-
zuje sc "a veiice vaknou.

Washington, 10. unora. - Bfly dunn
vladnf irednfci povazujf situaci
zalezitosti stavky ma zeleznicfch "a
velice vaznou. Jak bylo povedeno, del
nfci zeleznicnfch dflnach jinf, KITE
RI mali ma starosti opravy, spo1eni
unii 100000 mulch, dostali naffze
nj priprav.ti Sc ma stayku dne II. u
nora, prfsti utery. Tajemnfk Tumulty
radil Sc dnes presidentem Wilso-
mem, vykladal mu podrobnosti situace
a poukazoval ma to, ze stavka pravde-
podopne pfenesla by Sc z dilen ma
vlaky a mohla by snadno strhnouu
vsecko zeleznicnf muzstvo. Vrchni
reditel Hines, kona Sc zastupci un!e
caste porady, ale pokud je znamo, ne
povolil dosud nejmensfho. Vcera We
Ger mel S Tumultym poradu pine ri
hodiny a vysvetloval mu situaci, jak
il ma presidentovi pfedloziti Ones
mel s delnfky konferenci novou o te
nenf mic blizsfho znamo, ale ver1 Sc,
ze jejich pozadavek zvysenf mzdy
byl znovu zamftnut. Pravf Sc, re mali
delnfci ma urovnanf plan novy, ale
podrobnostf jeho mic nesdelili. Hines
zastava stanovisko, ze by vlada nejed-
nala moudre, ably zvysovala mzdy n.y.
nj, kdy vrati zeleznice dfivejsim ma
jitelim necelych trech tydnech, 1.
brezna. Verf, ze by zvysenf to melo "a
nasledek okamzite zvysenf cen, do
pravnfch, osobnfch nakladnfch.
Detroit, Michigan, 10. Inora. - W.
konny vybor spojeneho bratrstva del
niku ma udrzovanf zelezn.cnf sluzby
delnfkG zeleznicnich dilen pokracu-
je pripravnych pracech ku stavce,
ktera ma vypuknout dne II. unora,
nepodari-li Sc obmekciti zeleznicni ad-
ministraci We Washingtone, ably svoli-
la ku zvysenf mzdy. Allen E. Barker,
predseda unie, nechtel vydati zadne-
no prohlasenf, jfmz by odpovedel ma
vStku vrchnfho reditele Hinesa, ze
stavka jest porusenim uniove smlou'
Wy, pravil jen, ze byla odhlasovana
jiz ma l. listopad, ale cd te DOLBY dva-
krate odlozena nadeji, ze vlada bud
delnfkIm prida, anebo Sc j podarf snf-
ziti vseobecnou drahotu, jak mel ma
deli president Wilson. "Drahota,"
pravf Baker, "zatfm stoupa dale my
jsme presvedceni, ze zvSsenf mzdy
nam zelezncnf administrace nepovolf,
pokud nebude k tomu donucena. Je to
smutne pomyslenf, re vlada zamestna-
va tyto americke delnfky zada Cd
mich, ably vydrzovali sve rodiny ameri'
ckym spusobem a neplati jim "a praci
vice nezli 35 cent? prumerne "a hodi'
nu, kdezto delnfci stejneho oboru, pra-
cuji-li jinde, dostavajf az 81 "a hodi-
nu dokonce Mexikani, ktere mno-
he zeleznicnf spolecnosti do zeme i'm
portujf, mali platy cd rs do 40 procent
vyssf nezli americti delnfci We sluz-
bach vlady. Jsme odhodlani vymoci
ST tentokrate slusng prfdavek." Unie
ma take $4,000 cleni Kanade, ale
tech by Sc stavka netykala.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Drahy spas.
oprava ma lodi, ktera sc must provost
dvakrate.

Seattle, Washington, 10. Inora. -
Prfslovf "prace kvapna malo platna"
osv6dtilo Sc zde drasticky v prfpadu
predelavky ma velike bitevnici New
York We vladni lodenici Puget Sound
v Bremertonu, ma druhe strane zali-
WI. Nekteri civiliste pravf, ze bylo wy
hozeno do vzduchu nejakych $4,000,
namornf distojnfci vsak soudf, re by
cfslo to bylo blfze 100000. Pred ne
jakou dobou namorni odbor prijal no
W plan pro montovanf a vypalovanf
petipalcoyych del ma velikych lodich.
Jaky system jest to, media Sc rfci, po-
nevada je to vladimir tajemstvfm.
LODI New York prijela do Bremerto-
nu, kdyz byla dovezla sekretare ma
mornictvf DaAielse ma Honolulu by
la prehlizena presidentem Wilsonem.
Pred tim prodelala dve leta valecne
sluzby ma Severnfm mort potrebova-
Ia oprav. Byla tedy dana do lodenice
a nekdo Washington ordonacnfho
departmental postal narizenf, ably Sc
ma nj proved novy plan Sc zasazenfm
petipalcovych del.
To Sc stale. Del takovych jest dva-
nact a ia vsecka byla odstranena z
delove paluby a cele oddelenf ocelar-
skych delnfku dalo Sc do prace, ably
"zalepilo" otvory, ktere po mich zusta-
ly. Bylo treba lfti a rezati zvlastnf de-
sky ocelove, ktere Sc zanytovaly, az
vSecko vypadalo tax, jako by ma lodi
nikdy zadnych otvoru nebylo. Prace
sama, bez merenf rozpoctI, trvala
mesfc.
Konecne byla hotova. A tu najed-
nou Ease nekdo jiny postal rozkaz z
Washington, ably Sc dry znovu pro-
rezaly a della Sc postavila ma sva mi
sta zrovna tax, jak byla drive. Vec
Sc vysvetlila. We Washingtone Sc
shledalo. re novy plan ma montovanf
petipalcovych del je sice dobry W.
hodny, ale pripravy nemu jsou veil
ce slozite, TAX re material k nemu
bude hotov asi "a til leta Dread
nought New York nemohl pax tri le-
ia lezet a rezavet lodenici a must
Sc vratiti do sluzby. Rozkazu bude
tedy vyhoveno, lod' Sc uvede do stare
no poradku, ale "a tri leta. az bude
vsecko pripraveno, bude Sc prace pro-
vadeti znovu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Lekari pro styrprocentni pivo.

Trenton, New Jersey, 10. unora. -
Vybor obou domn statniho snemu Ia
hajil dnes vyslech prospesnosti i
skodlivosti brohibice vzhledem k to-
mu, ably byly navrzeny opravy je-
Jim provadenf. Nejvyssf navladnf stat
nj, McCran, podal dobrozdani, nemz
pravf, ze stat New Jersey nijak nepre-
kracuje svych prav, kdyz prime svuj
vlastnf vyklad a zakon ma provadenf
prohibice vzdor vladnfmu zakonu Vol
steadovu. Byli povolani ctyri vynika-
lief lekari, kterf pred v5borem sved-
cili, re ctyrprocentnf pivo nenf nijak
opojne a skodlive. Prohibicnfci, vede-
nj znamSm pravnfkem Wheelerem,
toto tvrzenf lekaru nepokusili sc Wy
vratiti. Dokazovali jen, re stat jest
proti Wade bezmocny CO bylo priJa-
to We Washingtone, nemlze byti zvra-
ceno statnfm snemem.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
z trdnni reei angIickeho kraIe.

Londyn, 10. unora. - Vazne ohle-
DIV ma hospodarsky stav zeme byly
dnes urgovany dolni snemovne kra-
lem Jirfm v jeho trunnf reci, kterou
zahajeno bylo zasedani parlamentu.
MimoTadny zajem vyvolala kralova
zmfnka ruske situaci, kdyz mluvil
O zadoucnosti miru one zemi Te-
prve az "normalni pomery" budou pry
tam obnoveny pokoj zjednan cele
vychodni Europe, svet bude moci Ii
skati pozehnani miru a prosperity.
Zasedanf bylo zahajeno poledne a
k al okamzite pocal pfedcitati rec.
Ceremonie vyznacovala Sc veskerou
predvalecnou pompou nadherou;
gallerie byla pima zen, .Zaricich kle-
noty. Kral radil k trpelivosti pri pro
vadeni dalekosahlych reforem. jez
pry jsou nutny techto mimoradnych
pomerech. Nabadal k lepsfmu skci-
stvf, urovnanf irske otazky, trvalemu
resent uhelne otazky ma permanent
MIN zaklade, a povZbuzovanf vetsf
produkce potravin donna. Mluvil take
o tom, re vlada poda co nejdrfve pre-
dlohu dalsim omezenf prodeje liho-
vim. jejichz skodlivost pry Sc ukazala
"a valky. Pravil dale, re parlamen-
te budou zahy podany predlohy, tyka-
jici Sc pojisteni proti nezamestnano-
sti. regulace pracovnf DOLBY a jinych
veci Pc skoncenf reci nasledovalo
kratke odroceni schIze, ktera byla
pax znovu zahajena k diskussi trun-
NJ faSf
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Dr. Renner o rakouskych financich.

Widen 10. unora. kancler dr..
Renner pozval X Sobe zastupce Spoje-
INCH Statu Halsteada. ably mu vyli-
iii hrozivou Situaci rakouske meny a
statnfch financi Mr.. Halstead pravil
mimo fine. re kOncem prosince vyhld-
sen byl zakon ma prospech americke-
no v1yozniho obchodu. nazyany podle
sveho puvodce senatora Edgeho. Ia
kon povoluje zrizovati finanGni spo-
lecnosti kapitalem nejmene , mil.
dollari. ktereho spolecnost muze uzi-
Il ma prospech Rakouska. predevsim
K opatrenf surovin a na podporu OBJ
novy prImysloveho obchodnfho ho-
spodafstvf Rakouska. Velkolepa PRIZE
litost X financovanf nakupu surovin
mIze Rakousku jen tehdy byti poskyt-
nuta. kdyz Rakusane take sami chopi
sc iniciativy projevf zdravt smysl
pro svepomoc.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
CHICAGO ILL.,, PAIEK, FRDAy) 13. UNoRA FEBRUARY) 1920
eeneraInf stavka okrsku soIinsen.

Parfz, 10. unora. - Francie uvaZu-
je planu, odstoupiti Francouzskou
Guianu, Martinik, Guadeloupe st.
Pierre st. Pierre Miquelon Spojenym
StatIm, Madagascar Somaliland
- jenz kontroluje Suezsky kanA cd
jiznfho konce Rudeho more - Velke
Britanii, jak Sc proslycha v urednfch
kruzich po Millerandove prohlasenf
poslanecke komore, ze ''vlada Sc
pripravuje poskytnouti jiste politicke
koncesse cizim mocnostem.T Nynf,
kdyz dollar pohybuje Sc kolem 10
frankI - stoupnuti to 800 procent
- libra sterlinku kolem SO frankI
- stoupnutf 200 procent, velke la
pitalisticke zajmy We Francii 81 u
vedomujf, re neco must Sc stati. Eri-
ticke pujcky vyprsf zahy, a pIjcka We
Spanelsku stane sc splatnou neko-
lika tydnech. Tyto pIjcky nemohou
byti prftomne zaplaceny, Francie
must ustaliti valutu franku jinak
klesne ma hodnotu marky ci koruny.
Francie verf, re Amerika by mohla
odpustiti Francii cely duh nebo znac-
nou Cast "a jejf americke drsavy.
Krone toho pomyslf odstoupiti Anglii
"a stejne koncesse nejen Madagascar
a. Somaliland ale rovnez zmirniti sve
naroky rozlicnSch castech Turecka
a odstoupiti il sve drzavy Zadni
Indii, a snad j Indocinu. Francouzska
vlada musf sehnati neprodlene obrov-
skou sunni penez, jestlize nenajde ne
jakou ulicku. Ma zaplatit 5000 100000
frankI Velke Britanii II. listopadu,
krone. jinych dluhu. Ocekava Sc, ze
tyto zalezitosti prijdou ma pretfes We
ctvrtek ma schIzce premierI Lloyda
George, Milleranda Nittiho v Lon
dyne. V kazdem prfpade, sen Francie
O yelike kolonialnf fisi rozpada Sc V
trosky, nasledek to mizerne fiskalni
politiky donna, chraufcf kapital "a
kazdou cenu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Lid Eaypta Sc pry vaIf We zIats.

LondSn, 10. dnora. - Egypt pre-
kypuje bohatstvfm, nahromadenym z
bavlny, tvrdf kahyrsky zpravodaj
Daily Expressu. "Negramotnf domo-
rodci, zijfci v blatenych chysfch, ma
shromazdili az 10000 liber sterlin-
XII obchodu bavlnou," pfse zpravo-
daj. "Nekteri vydelali az 100000. Ku-
pull pudu "a prehnane ceny, spla-
ceji hypoteky, ktere byly jiz povazo-
vany "a rodinne klenoty. Jeden britt
ckS official odhaduje, re Egypt Wy
delal pri nejmensim 1O0.OO0.000 liber.
Prirozene nastal veliky pffliv novych
millionarI do Kahyry, velikou po-
ptavkou po automobilech, klenotech,
novych domech jinSch luxusech. ale
ma venkove nezmenili novi bohaci
svdj zpusob zivota vdbec."
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Lloyd George pro obchod Ruskem


Londyn, 10. unora. - Odpovidaje
Ia vSeobecnou kritiku vladnf politi-
kv, pronaSenou delnickym vudcem
Adamsonem. SIREN MacLeanem a il
nymi. kterf zadali predeysim revisi
Versainskeho miru. PREMIER Lloyd
George prohlasil dnes vecer dolni
snemovne. re iedine reci neni moz-
no projednati vsecky otazky. jez byly
Yvvolany. Pravil vSak, re po vzruSeni
yelik6 yalky nikdo nemohl OCekavdti
neco iineho nezli obdobi reakce vse-
obecne nespOkojenoSti. Mluye o 1r-
sku. premier Sc tazal, zdali Adamson
mfnil "sebeurCenim," ze by poskytl
lrsku republiku. kdyby vetSina lrca-
nG il zadala. Nemini-li to. jeho rec o
sebeurceni je pry nepoctiva. Tazal Sc,
zdali poSlanec Adamson chtel by. ably
vlada odvolala vSecko vOjSko Irska
a ponechala je 'vrahum." Preset ia
drahotu zivobyti pravil, re jest pG-
sobena znehodnocenim meny nikoG
profityrStvim. Jedinou naprayou jest
pry zvSSenf produkce. Pokud Sc tyte
Rusku. premier pravil. re Europa ne
aniize bfti reStaurovana, dokud Rusko
nebude yraceno do obehu." Boise
vism jest Snad IspeSny. ale nenf to
demokracie. pravil. Rusko musi by
u vraceno pod protibolSevicky rezim.
.'Bolsevism nemIze byti rozdrcen
zbranemi." pravil premier. "Choval
jsem tento MAJOR pred rokem. ale mo-
lie rada. podana valcicim stranam,
byla zavrzena. Bylo nutno. poskyt-
nouti protibolSevikGm prilezitoSt x
dobyti Ruska. ale selhali.' Premier
pravil. ze dokud bolSetici nenechaji
barbarskych method a neobrati Sc X
methodam "civilisovane" ylady, zad-
ny civilisovanF stat neuzavre mimi
mir. Krone toho nenf pry ylady. jez
by mela pravo. mluviti I'd cele Rusko
Dodal, ze co Sc nepodarilo zbranemi
podari SO obchodem. aby Rusko Wy
strizlivelo. NeSOudi. re by okolnim
statum hrozilo nebezpeci bolsevicke-
no pvadu. "protoze bolSevici nemohou
sorganisovati silnou armadu."
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
voisko udrzuie kid v Iexingtonu.

Lexington, Ky. 10. dnora- Zadne
umfrnenf vojenskych opatreni proti
opakovani vcerejsfch bouff nebylo
zde dnes znatelno. Spolkove yojsko
obklopuje dosud budovu okresniho
soudu, kde jest uveznen cernoch VIII
Lockett. jenz Sc primal k vrazde
1oIete Genevy Hardmanove. jenz
byl pricinou bouri, pri nichz D osob
prislo O zivot. Patroly strezi vsecky
prfchody k mestu nasledkem povesti,
re ozbrojenf horale chystajf Sc ta-
hnouti ma Lexington. Brigadni gene
raj Marshall, velitel vojska, svaluje
ycerejsi boure ma "bolsevism" a pra-
VI. ze ochotne podrobeni Sc lidu STAN
nemu pravu jest znamenim. re lid
vracf Sc cd bolsevismu X zakonu
poradku.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
ClSLO NO. 81.
UliCe v MOSkve bezpeCnejSi
LOndyna.
Brtieky poslanec lansbury pravi, ze
situace stredisku sovetu Jest
lepsi nez jinde v Europe.

L.ondyn, 10. unora. - George Lans-
bury. byvaly socialisticky Glen dolni
Snemoyny. prijel nedeli do Moskyy,
V telegramu Daily Heraldu, delnl-
ckemu casopisu. podava prvni dojmy
situaci hlavnim Soyetskem me-
ste. Pravi. re vyjevy pred nadrazim
jSou stejne, jako pred kterymkoii ter
lninalem V Anglii; mnoZi muzi hosl
Gekaji na dopravu zavazadel pasa-
zeru v sanich drozkdch. Ma ulicich
lie spatriti lidi vSech trid. jakkoll
jsou chatrne odeni. vyhlizeji ku podi-
WI dobre vZhledem hladu, zine a
nemocem. jez musili vytrpeti. Pred
MIN faktem Zda Sc bSti. re blokdda
a obcanska valka rospoutaly nemocl
Il bidu vseho druhu," pravi Lansbury.
"koStely jsou oteyreny lide vchaze-
il a vychazeji q obdivuhodne syatyne
Kremlu. jenz jest naySteyovan Iako
drive. koStely jsou reStaurovany ma
verejny naklad, opravdovemu na0o-
zenstvi Sc nijak neprekazl snatek
jest tax posvatny jako jindy. Mic zde
neRi horSiho, nezli Jinych hlavnlch
mestech. a mnohe jest Zde lepsi. Jsem
bezpecnejSi svobodnejSf samoten V
ulicich Moskvy. nezli Londyne. Ce-
IL narod potrebuje mfru, a organise
vana prace Anglii Americe must
zjeduati ruskemu delnictvu prilezi-
tost h reorganiSovani jeho spolecno-
sti. Jest velika vira "A nadeje idea
lismu. ale kazdy chce vedeti. zdali
spojenci nenechajf Rusko volne X w
pracovani sve vlastui spdSy. Nikdy
jSem Sc nesetkal s lidem tax odho-
dlanym. yydObyti 81 hospodarske svo-
body. Kazdy. Sc kterfm jsem mluvil,
uvital by poctivou koOperaci. ale pr1-
TONNE jsou prekazky proti miru. Vse,
co Rusko zada od svych sousedu. Jest
prateistvf POlaci. Ckrajinci oStatnl
narUdove mohou miti mir. budou-h
jednati RuSkem jake Sc Svobodnym
narodem" LanSbuTy mel interview s
Cicerinem. zahraniCnim komiSarem.
kterv prohlasil. re ruSke koOperativnl
SpOlky jSou dychtlVy ODcnodONatl
potvrdil zpr;ivu. re Maxim Lityinov
byl ustanoven jejich asentem. Iahra-
nicni komisar pravil vsak. re Rusku
musi byti dovoleno stanoviti, co
spollly smeji kupovati u prodavati.
Jsou Gasti hospodarSke organisace. a
die fakta. distribuJnimi agendaml
vlady. "Rusky lid pod Leonem Tro-
ckym dal Sc ochotne organisovati.
vviciti disciplinovati X odrazeni ci-
zich a vnitrnich nepratel." pravil Ci-
Germ, die telegram Lansburyho.
-'Nyni bude organisovan. cvieen a
disciplinovan k licelum produkce. Wy
iva INF nyni ke kazdemu, ably priSel
pracoval We velike prumyslove ar
made. ktera jest tvorena re ysech te-
lesne schopnych RusG."