Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-08

soge den Sag narmere. Han fix fat det unge
Menneske, CAV ham ct Guldstykke og overtalte
ham til at f6lge med sig til Edinburgh. Der tog
han ham med ind ct yerelse, aflaasede D6ren
og sagde ham rent nd, at han var Wis paa, at der
forelaa ct Bedrageri. Paa denne Made kom han
efter Sammenhengen.
Da Diet unge Menneske endnu var ct Barn,
havde han yogtet Kveg for Nonnerne ct Kloster
/ Nerheden az Edinburgh. Disse var bleven OPP,
marksom paa hans s@regne Eyne til at yende
def hyide nd af 0jnene, saa at det saa I'D, som
ON han var blind. Dette hayde Munkene faaet at
vide. De o~vertalte Nonnerne til at overlade dem
Drengen og tg ham ind Klostret. Her MATTE
han daglig owe sig at spille blind.
Efter at de nu havde holdt ham skjult saa
lpnge, at hans tidligere Kendinge like kunde
genkende ham, sendte de ham nd at tigge, for at
han kunde bliye kendt Egnen som blind.
Munkene havde selvfplgelig ladet ham h~9jtidelig
love, at han like skulde FORBADE Hemmeligheden.
Til S~tadfastelse paa sin F~ortellings Sandhed
opfgrte han hele Komedien igen for Adelsmanden.
Denne foreholdt ham Diet s%k@ndige i Bedrageriet
og sagde: ,Jeg forlanger, at du Morgen skal
Portable hele den Historic paa Edinburghs Tory
for Alverden. For Munkennes Heyn skal du like
frygte. Jeg optager dig nit Hus som min Tjener,
og jeg skal vel vere Mand for at beskytte dig J.
Den unge Mand var tlfreds hermed, og Rob
ert Colville stod den neste Dag paa Edinburghs
Tory med draget Svnrd we'd hans Side, indtil han
havde aflagt sin Bekendelse. Derpaa tog han ham
OPP paa sin Hest og red bort med ham.
Denne Historic kom hurtigt I'D over hele
Landet. Den bidrog maaske ogsaa sit til, at Parla-
mentet ganske afskaffede den romerske Kirke.
Den l. August 1860 traadte P%arlamentet sam
men. Fra ct stort Antal evangeliske var der ind
givet ct Bonskrift, som forlangte den romerske
Kirkes Afskaffelse. B6nskriftet lagde like Fling
rene imellem. Endog nogle af de eyangeliske
Baroner fandt diets Udtryk for haarde. Dog var
dette maaske NEST, fordi DIET f%orlangte, at Kirke-
godset skulde gives tilbage til kirkeligt Brug ar
allie dem, der havde r9vet Diet.
Majoriteten Parlamentet befalede Pr@dik-
%anterne at ~forfatte Ell Trosbekendelse.
Knox og fem andre paatog sig dette. Paa fire
Dage var den ferdig. Den indeholdt % Artikler.
Den oplnstes, og enhvers Votum afkrevedes
snrskilt. Modstanderne blev opfordret til at gore
deres Indvendinger. Men hverken Bisperne eller
de andre Katholiker havde anden Indvending at
gore, end at de Wide blive we'd deres Fadres Tro.
Foruden Bisperne var der kun ct Par
Adelsmend, der stemte imod.
Grey Marshall sagde derfor ogsaa, da han
diRdN Dl OLilh ,sotE Ia ~ i"hS' HA'
Tilbeielighed for Sandheden og Mistanke til den
papistiske Religion; men jeg priser Gud, fordi jg
Dag err naaet til Ell klar Erkendelse i begge
Henseender. Thi Ola jeg ser, at dHrr. Biskopper,
som err lmrde nok til at kunne gore 1ndvendinger,
dersom noget var imod Guds Sandhed, og vel
ogsaa if9lge den Iver, de maa have for Sandheden,
villigc nok Ill at gore lndyendinger, da Jeg, som
sagt, ser at d'Hrr. Biskopper, som er her til Stede,
intet har at indvende mod den fremsatte Lere,
Sandhed, og at Modsptningen err Bedrageri, og
derfor billiger jeg den enc Lere og forkaster den
anden og beder Gud ON, at like blot Jeg, mel
oosaa allie mine Efterkommere maa glade sig we'd
den Leres frost, som vi Dag har hort med wore
0ren. Dersom nogen af d'Hrr. Bisper senere skulde
anmasse sig til at sette sig OPP mod L@ren, saa
protesterer jeg derimod og erklgrer, at Ell saadan
skal b~etragtes som ct Menneske, der mere elsker
sin egen Fordel og Verdens ERE end Guds Sand
he'd og Sjeles Frelse."
Trosbekendelsen blev altsaa antaget, og
Parlamentet yedtog desuden, at den, der for Frem-
tiden leste eller herte Messe, skulde miste sit
Gods. Giorde han Diet anden Gang, skulde han
landsforvises, og gjorde han Diet tredje Gang,
skulde han miste sit Liy.
Men naar man afskaffede den gamle Kirke,
MATTE man indrette en- ny. Helt uden Ordning
var de evangeliske Menigheder ganske yist like;
men der ~manglede ~alIigevel endnu meget.
Knox og de andre Predikanter fix derfor
Befaling til at udarbejde Planen til EN- saadan Ord
ming. bet blev vesentlig Knox, der MATTE gore Ar.
bejdet. bet kom til at ~foreligge under Naynet