Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-07-28
Mexiko je n~ejbohatii
zemi ma svets.

nobof ma X l0mm ysechny pod
minky le 10 bez odporu nejbohat.
n gem6 mn ccltm svete Je 20 re-
me neqbyccin6 drodud q bohatd
ma pfirodni poklady Vsechno o.
byyatclstyo ttto zeme mohlo by
hi y hlahobytu, kdyby doslo III
k n6lclitt orgauisaci a k ndlezitot
mu vyuzitkoyani ysech zdrojn,
Dosud ysak Mcxiko cd tohoto
roynom6rn6ho rozddlcni blahoby.
|yn ie znacn6 daleko. Jenom iistt
tfidy lidu t6si se blahobytu, kdcz.
TO yalnd v6tsina lidu zije spatne.
Nizka 1roveh vzdclanostni, nedo.
stack podnikayosti n pax neehut
k Gsilovn6 prdci u prosteho lidn ie
toho hlavni pffcinou.
Mcxiko .je zemi, kde ie mono
vypestovati til 1rody kukufice
roene. | phi nedbaltm obdeldvani
p1dy ziskavaji Sc znamenitf 1rody
vsech plodin. Mincrdlni zdroje ze.
me isou obdivubodne. Jsou IN
bohata loziska zlata, stfibra, me.
de. oloya a uhli. Rozsahle n takfka
icste ami nedotknutt lcsy mohou
poskytnouti obroyske zasoby dri.
vi. Jsou tn bohate zdroic pfirod-
Milo oleje. V roce 1918 vyt6zilo sc
IN pres u procent sv6toyt pro.
dukce pfirodniho olejc. Jc tn
studne, kterd vyddyala 2G0. 900
sudd %petroleje kazdgch ctyfiadva-
Get hodin.
V Mcxiku naltzaji Sc oleiovt
pozemky, jez proddvaji ne cd 49,.
600 do $4,000 akr, Pred triciti
roxy tyto pozemky bylo mono
zakoupjti 20 so ccntcch akr. Pa.
da je vsudc neoby6cjnd nrodna.
Nepestene o ncosetfovane haze pc.
skytuji obroyskt mnozstvi ovoce.
Mexiko vyvdzi neco ovoce, avsak
moblo by ~vyvdzeti stokrate tolik
a jest6 obyyatelstyo by nbytck o.
yoee ami n~cpocitilo. Ma mnohych
mistech ovoce ziistayh ~neotesano
o samo pada, ably sbnilo ma zemi
Polozeni zeme je yelice who'd.
ne. Ma jedne strane jc pfistup X
Atlantlcktmn oce1nu n ma stran6
druhe k Pacificktmu. Mexiko ma
dostatek maboganoytho a ebcno-
vtho dfeya, ably mohlo vyrobiti
nabytek do ySech domhcnosti ma
tonic kontinente. Ma mramor,
zulu n jin6 staycbni kameny. Mi
zc Il tohoto kamcne zbudoyati ne.
kolik takovych NEST jake je New
York. Dobre feky, jez jsou splay-
no anebo snadno dali Sc splavniti,
protGkaji kfizcm krdzcm celou re.
publikou.
Neni 0 tom pochybnosti, Re Y mi.
nulgch dobach lilo sc lidem sfast.
nfji n spokojen6ji Kdyz Cortcz V
roce 1919 pfiscI do Mexika, shIc.
dial tn zndmky yelice stare civil.
SAGE. Azttkoyt byli narodem pozo.
ruhodnt yzdtlangm, jak tomu ma.
sytdGuji pamatky po nich. zili tn
pred pficbodem bilgcb lidi spoke.
jcnt q sfastnt. Icmt poskytoyala
jim ysebo, echo potfebovali
Mcxiko md vscchny podmfnky k
tomu, ably stale Sc pozcmskgm
raJem Je mu tfeba jenom dobrf
Wildly q pomocnt rnky osfatniho
syeta VzdtIanostni 1roych lidu
musi bgti zyyscpa. Lid musf DO.
znati cenn svych pfirodnich zdro
jd a yelky yyznam prace pro zyy.
scni blahobytn. DHytjM yladci|
Mexika 0 Stroke yrstyy Iidoyl seI
mDoho ncstaraIi Neuyldomelost|
lidn sIonzila jim ( dubu Nikde ma
syete nebylo folik b6hatstvi ma.
bro1nadeno v nekolika rukacb in.
10 tomn bylo ' Wexikn Doslo AL
dosnd jenom X castefn6 ndpray1,
Jako ysudc W sytte, TAX VI
Mexikn je mozus pozoroyati v DO.
dobf moderDi proudly, kterf|
tout % refnmf. Mexiko potfe.
buje pokoj y klid hadtnl bandnhI
inusi bfti zastayeno Musf bgtil
zbudoyany move zeIeznice a novel
silniee, tax my mohly vyvineutiI
~ bohatk kraje w ynitrozeml
Price eizine1 je potfeba, sv5ak Ia.
kovh jsncm price, . kferl budA|