Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-27

Nebude lacin0.
Ma snizsM cen neni ma dIouhou dobu
nadeje.


Washington, "a. ledna. - Ne1vyss1
navl. Palmer nedavno pustil do sve'
t4 prohlaSeni, re svym bojem protl
ket'asum sniff ceny zivotnfch potfeb,
ale jiny vladnf drednfk, Royal G.
Meeker, komisar pro delnickOu stati.
stiku, rozbil tyto nadeje prohlasenfm,
ktere ma smysl ten, re po nekolik ro-
KID do budoucnosti nenf nadeje na la
| ci, ba spise mohou ceny jeste stou-
pnouti.
Meekerovy duvody jsou tyto: Prf'
ciny drahoty uvadejf Sc RUNE, ale
kazdy zkuseny narodohospodar a fl
nancnfk vi, re vsecky daleko zasti.
nuje jedna: Nadmuti penez. Ia po-
slednf ctyry roxy rozmnozil Sc po ce-
lem svete objem penez, at jiz bez-
nych anebo nahrazek, jako jsou dlu-
hopisy podobne, mas ma pr. bon
dy Svobody. Vedle toho vyroby spfse
ubyva. Dale jeste dnes Sc stale vyra.
bf pro vladu mnohe, co valkou SOU
| visf. Pravf: "Majf-li jfti ceny dolu,
musime odstraniti tyto priciny. Oh.
jem penez, dluhopisl podobnych
cennych papfru musel by Sc znacne
umensiti, naproti tomu mnoZstvf zbo.
ii vyrobeneho muscle by Sc zvysiti.
Prov ladu muscle by Sc prestat pra'
covat a to, CO jeste vlada drfvej-
sfch dob We svych zasobarnach drzf,
muscle by Sc vrhnouti do prodeje.
Take lide museli by Sc We svych po.
zadavcich uskrovnovati. Financovani
valky spIsobilo, re dnes jsou obehu
diva dollary tam, kde byval drive je-
| den. Vedle toho mejme ma pameti, ze
Sc ohromne mnozstvf zbozf, hospodar.
skych statkI, dolI, les1 tovaren v
Europe znicilo, je tedy penez mnoho
zboM malo. Pokud budou mfti lide
diva dollary misto jednoho a zivot.
mich potreb bude nedostatek, drahota
z1stane. A vezme to dlouhy cas-, nezli
Sc nadmute peniZe We svete obje.
mu umensf a take vyroba nemuze po-
kracovati TAX rychle. Lide radi vse-
cko svadf ma ketasy. Nenf pochyby
O tom, re je to zamestnanf haneb-
ne, ale je to spise nasledek nezli prf-
Gina drahoty. Kdyby bylo mozno vse-
cky vydriduchy ma svete pochytati
a povesiti, sklesli by ceny bud malc
anebo nic.'
"Nevidim nadeje ma nejake valne
klesanf. cen do budoucnosti ma neko
lik roku. Nejlepsi tilevou by bylo
kdyby mohla vlada sve dluhy zapIati
ii. Ale to nepIjde TAX rychle. Mao
pax, mluvi Sc tom, re budou poskyt
nuty pIjGky nouze narodum evrop-
skym, jejich prImyslnfkum obchod
nikum, ably Sc pomohlo k znovuvybu
dovanf Eyropy. Stane-li Sc to, zyysi
Sc opet obeh riznych dluhopisu a ce
ny vystoupi."
Meekeruv nahled dplne potvrzuje
vynikajfcf briticky financnfk, lord
d'Abernon, ktery byl drive financnim
radcem egyptske vlady dnes jes,
predsedou kanadske obchodnf komi
Sc. Pravi, ze daleko hlavnf prfcinou
drahoty jest nizka cena penez, jejich2
objem sc rozmnozil. Prayf, re tim Sc
vysveth vsecko, jinymi theoriemi
mic. Neverf, re by neco znamenala
mala cinnost We vyrobe. Naopak wy
rabf Sc dosti, aspon zivotnf potfeby
nejsou "a normalem ami celych de-
set preset. Pravf: "Kdyby potreb.
nych produktI a zbozf We svete bylo
malo, byly by ovsem drazSi, ale tim
by Sc nijak nevysvetlilo, proc je tax
ohromny rozdfl cenach v riznych
zemfch sveta. Vezmete 81 ma pr. tako
We predmety, jako jsou vzacne stare
knihy, obrazy starych mistru jine
predmety umelecke, klenoty, nabytek
a klesanf ceny cinf rozdfl jen nekolik
rem vyroby, a prece cena jejich stou
pa asi stejne jako cena psenice, ma.
sa, cukru a uhli. Vezmete produkty,
| ktere zavisf ma urode. Nekdy je uro-
da velika, jindy mala, ale stoupani
klesanf ceny cinf rozdfl jen ekolik
malo procent. Take kat'asovanf,
kdyz jest hodne odsouzenf, mnoho ma
cenach nezmenf, jak nedavno primal
sam potravinovy kontrollor." Lord d
Aberton tudfz poukazuje ma to, re cd
| roku 1913 zvysil Sc objem penez @
| 400 procent. PraN tom:
"Kdezto v roce 1913 bylo papfro'
vSch penez We vsech celnych zemfch
sveta priblizne s6,250, 100000, bylo
jich prosinci roku 1918 100000, ,000,.
900. Do toho neni zapocteno Rusko,
Rakousko a Turecko, kde Sc penfze
tisknou prekot, je to tedy pocftanc
jeste nfze. Nenf tudfz patrno, re mad
mutt penez je prfcinou hlavnf?" Ta,
bulkami, vydanymi britickou viadou
dokazuje, re stoupanf cen ruznych
zemfch bylo pomeru k tomu, jak
ktera vlada sve papfrove penfze roz
mnozila. Ze zemf spojeneckych jsou
ma tom nejhIre Francie Italie, nej.
lepe Spoj. Staty, kde penez pfibylo