Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-05
Pred valkOu v Europe.
Jake mel dojmy ex-president Roose'
Welt v ETope roee 1911.

napsal Theodor Roosevelt delsf dopis
Siru George o. Travelyanovi, nemz
mu vylicil sve dojmy cesty po E
vrope, kterou konal ma zpatecni ce'
ste lovecke vypravy po Africe. Dopis
vysel nynf We Scribnerove Magazinu
a Travelyan jej patrne uverejnuje "a
tim Icelem, ably ukazal americkemu
fidu, re Roosevelt, ktery je dnes tax
zboznovan. byval ctitelem Angle.
Roosevelt podava dopise intimnf
vyobrazenf nemeckeho cisare, nehoz
prodlel nimz mel dIverne rozho-
worry, jake kazdy, koho byvaly cisar
kdy duverou poctil. Nell spolu dlou-
by rozhovor palaci V Postupimi a
shodovali Sc tom, re valka mezi An
glif Nemeckem byla by "hroznou po-
hromou" pro cely svet. Roosevelt mi
NIL re prime Jindrich prusky, ma KITE
reho byl cisar "do jiste miry zarliv,"
byl I'VE skutecnosti mocnejSi a chlad-
nokrevnejsi clovek" nezli cfsar sam
a Anglii vice nenavidel nezli jeho
bratr Roosevelt navstivil napred Bel
gil, Holandsko, Dansko, Norsko a
Svedsko, nezl prijei do Nemecka.
Tam mu urady lid projevovali vse-
cku moznou zdvorilost, ale krone
kruhu universitnich nikdo ho videti
nechtel. Amerika byla V te dobe Ne
mecku velmi nepOpularni. Nejvyssi
trfdy nemecke poyazovaly lidovladu "a
neco neprirozeneho, nepravidelneho,
ponizujicfho, tridy nejnizSf, totiZ So
cialiste, videli Amerikanech spise
nepratele nezli pratele, trida strednf
nenavidela Amerikany jako obratne
nebezpecne obchodnf konkurenty.
Roosevelt mluvil take Tirpitzem
tehdy ministrem namornictvi, ktery
Sc poZdeji TAX neblaze proslavil val
kou nonorkovou. Tirpitz rozmluve
MIN jevil nesmirny zajem cestu
americkeho valecneho lod'stva kolem
sveta. kterou podnikl Roosevelt "a
DOLBY sve administrace, ably ukazal Ja-
pancIm. re Sc jich Amerika neboji.
Vyslovil Sc k byvalemu presidentovi,
re neveril. re by neco takoveho mo-
hla Amerika podniknouti S uspechem
a dodal. re podobny nahled NELL I
znalci V Anglii a jinde cizine. Pra-
vii dale. re oGekaval re Japanci LODI
stvo napadnou ma teto ceste. "Rekl
jsem mu." psal Roosevelt, re jsem
takoveho itoku neocekaval, ale pova
zoval jsem jej Ia mozny. Jinymi slo-
Wy, bylo vice pravdepodobnosti proti
nemu nezli pro nej, ale moznost by
la. Mel jsem ten nahled. re napad-
nou-li Japanci lode po jejich vyplutf,
bude to jist!m dukazem, ze nell pc
vny tmysl napSdnouti Ras 10 who'd
ne prilezitosti Cinil jsem vsecko MOI
ne. abych byl Japanctim co nejzdvo-
rilejsi, ale konecne prisel jsem k ne
prijemnemu presvedcenf, re Sc sta
vaji domySlivymi chapou Sc skry-
itch vyhruzek V diplomatickych no.
tach. tykajicich Sc tichomorskeho po-
brezi. Tu jsem prisel k presvedceni,
re jsem u n;ch vyvolal domenku, re
Sc jich bojim. Vsecky nesnaze, ktere
jsme NELL japanskou vladou I S je-
jich novinami. prestaly jednim ra
zem. jakmile Sc dovedeli. Re Sc naSe
lod'stvo skutecne yydalo ma cestu a
re je jiste dobrem stavu. Jak Jsem
rekl Tirpitzovi, povazoval jsem to "a
vhodne ukazati Japancim. re lode be-
lochu jsou zcela jine nezli bylo LODI
stvo uboheho Rodzestvenskeho." Tir-
pitt i Vilem mu rekli, re tato costa
americkeho lod'stva vykonala pro mir
V oriente vice nezli vsecko jine, CO
Sc mohlo st3ti.