davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The log cabin Democrat., 1920-04-12
CAMP PIKE LEADER.
5 Il MILLION LOST
COST TO u. s. EXCESSIVE
Loss on Is Cantonments Estimated
at 7S Milllon-Advise Criminal
Suits Against Offenders.
tBy United -zessl

Washington, April 12.-Losses of
SI8,00O,000 to the government
through waste and extravaganza in
the building of 16 army cantonments,
of which Camp Pike is named as the
foremost, are alleged in the report
submitted to the house Of representa-
tiVes today by the subcommittee in
Vestlgatlng expenditures by the war
department for the construction Of
camps. Of the cantonments named.
Camp Pike leads the list with an eg-
timated loss of $5,500000 through
needless waste. Camp Grant, Rock
ford, Ill, IS second with an estimated
less of $5000,000.
The house subcommittee demands
Immediate criminal prosecution by tn
department Of justice and institution
of suits against the contractors for
the recovery of the amounts, out G
which the government has been
mulcted, the report charges.
Needless and heavy losses were in
CURED by the government in construc-
ton of the IS cantonments through
the adoption of the cost plus" sys-
tenn Of contracts, under which all war
department building activities were
carried out. By leaving the contrac-
tors unrestricted in the amount they
were allowed to eXpend and by add
ing fixed margin of profit for the
contractors, the report asserts that
the extravaganza was the rule in con-
struction, and that exhorbitant sums
were taken from the public treasury
with bare scanning of vouchers by
the government.
A minority report by the subcom-
mittee denies that evidence has been
uncovered showing that fraud was
practiced dur ng the building of army
camps and hospitals while the army
was being trained for service in
France.
AS estimated by the subcommittee
majority, the cost of all army can.
tonments and hospitals erected in the
United States under the "cost plus"
system was ,2OO0OO,000. Of III
amount, the majority asserts that
from 80 to so per cent may be chars-
ed to fraud and extravaganza by tn
contractors.
Camp Pike is named specifically in
the report as cantonment where
fraudulent practices caused an i'm
mense loss to the government. The
amount is named as $5,500,000. Con-
struction of Camp Grant, which was
built under the same system, was ac-
complished at a needless cost to the
government of $5,oO0,O00, the major,
ity report declares.
The log cabin Democrat., 1920-04-12

Construct on of Camp Pike was
started in the summer of 1917 by the
Stewart -McGehee Construction Com
pany, which later held big contarcts
from the war department for work
in France. Maj. John r. Fordyce was
the construction quartormaster under
whom the work was done. Near the
end of the year. when the camp was
only partially completed, the Stewart
McGehee Company was relieved of its
contract, and the work finished under
the direction of Major Fordyce. Ad-
dit onal construction in the spring Of
1918, when the camp was enlarged
to accommodate 70 600 men. was done
by the quartermaster corps of the
army.
Under the contract awarded Stew
art-McGehee by the war department,
a fixed per cent, said to have been 10
per cent, of the entire cost of the
camp, was given to the company as
its profits. The contract fixed nc
limit to the amount which the con
tractors might eXpcnd, and also left
the determination Of wages to the
contractors. AS carried out at Camp
Pipe, the system resulted n the pay
mcnt Of wages for unskilcd and skill
ed labor which were unprecedented i0
Arkansas construction activities.
The log cabin Democrat., 1920-04-12

Mrs. John Hartley returned yester-
day from a visit to her daughter at
Jonesboro.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28
Kostbart Farvestof kan udvindes
af Corn Cobs.

Corn Cobs', der jo hidtil TX
Ike har haft nogen Handles
verdi, vii for Fremtiden kunne
bringe Farmerne en- ganske god
Indtegt. neutrality-suspicious.
tets kemiske Afdeling har i den
senere It'd haft travlt med at
undersoge Majskolbernes kemi-
ske Sammensetning og har fun
Diet, at de indeholder Diet meget
kostbare Kemikalie Furfural, der
vii yere af meget stor Betyd.
ming for den amerikanske Farve-
fabrication. Hidtil err Furfural
like blevet meget benyttet paa
Grund af diets hole Pris, men
saasnart Diet kan fremstilles bill
ligt, vii Diet faa en- meget stor
Anyendelse. Prisen er for Tiden
II Dollars pr. Pund, medens Diet
kun vii koste 20 Cents pr. Pund
at tilvirke Diet af Corn Cobs.
100 Pund Corn Cobs vii give ct
Udbytte af IL Pund Furfural.
We'd Udkogningen af Furfural
omdannes Majskolberne til en-
tyk, klebrig Linn, der vii ware
af stor Betydning for Papfabri-
kationen. Efter Udpresningen af
LINEN oliver der tilbage lidt
Cellulose, hvoraf der kan layes
Papir. Hver Smule af Majs-
kolperne faar derived sin An
vendelse.
Man rcgner, at der efter Majs-
hesten her j Landet hvert Aar
omtrent 90 Millioner Tons
Corn Cobs, a der vii we're nok
til at holde mango Fabrikker
gaaende hele Aaret rundt. Del
er allerede planlagt at anlegge
en- Fabrik for Cob Produkter i
Ohio Dalen, der daglig vii kun
ne behandle ca. 100 Tons Corn
og andre Fabrikker vii
efterhaanden blive anlagt' paa
centrale Steder j Majsstaterne.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28

hester, Missionsmeder, kirkelige
Foster, Kvindemeder og lignende,
saa vii vi vokse os sammen saale-
des, at ON kort Til vii vi neppe
kunde undyere hyerandre. Saa
Wide der bliye en- Sammenslut-
ming, som like let lod sig adj
skille igen, og saa blew vi man
dige og sterke til at trodse og
kampe imod al den Verslig-
he'd, som vii ind i Guds Hus
og tilsidesette de hellige Made
midler og Diet leyende Guds Ord.
Kom, Br9dre, lad os haste,
Vor Aften kommer ner,
Vi Verden fra os kaster
Og alt som hefter her.
Kom, lad os fatte Mod
I Aandens Khaft at vandre
Til Himlen med hverandre,
.Saa bli'r vor Ende god.
Kom, lad os kerlig vandre
.0g legge Hand i Hand
Og holde af hverandre
l dette Trengsels Land.
Som Born Vi vere maa,
Paa Vejen like stride
Guds Engle we'd vor Side
Som wore Brodre gaa.
De sterkere de svage
Skal hjelpe frem, vi saa
Hverandre bare, drage
| kerlig Samlag maa.
F'remad da fast, enhver
Sig selv for intet agte
Men kun derefter tragic,
At Gud ham alting err.
Anthra Danielsen,
Brush, Colo.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28

IA, gid vi derimod havde man.
ge af dem, der kan tyinge deres
Aand og beherske deres Sind til
at gore Ret, sa skulde Diet staa
godt til i Guds Menighed. Der
er Kraft i saadanne til at staa
imod Fjenderne.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28
bet, der biiver.
Herrens Ord bliver evindelig
Il. Pet. |, Pa
Selvbeherskelse


Han siger ct andet Sted: Den,
SON hersker over sin Aand, Ell
bedre end den, der indtager en-
Stad" (Kap. 16, 32).
Her os altsaa Tale ON at herske
over sin Aand eller like at gore
Diet, eller, med andre Ord, Sely-
beherskelse.
VI skal like her gaa ind paa,
hvor vidt ct Menneske af egen
Kraft eller som Hedning eller
ikke-troende kan tvinge sin Aand
eller herske over sit Sind. bet
anforte Ord er ct Ord af en-
Mand i Israel til Guds Folk i
den gamle Pagt.
Vi Mennesker er oprindelig
bestemte til, og Vi er genloste
og genfodte til at tvinge yor
Aand, beherske wort Sind. bet
er like vor Bestemmelse at lade
os lede eller beherske af Liden-
skaber.
Def er just deri, Personlighe-
den bestaar, at ct Menneske kan
sige ia! eller nej selv til Tan
ker. der opstaar i hans egen
Aand.
M vii Vismanden wise os,
hvad den Mand er lig, der like
kan tvinge sin Aand: en- gen
nembrudt (eller nedbrudt) Stad
uden Muir, altsaa en- Stad. der
ligger ubeskyttet mod Fjende-
angreb.
Tenk paa ct Menneske med ct
hidsigt Sind. bet ser sig former
met, oliver vred og lader Hid
sigheden lobe af med sig.
Eller paa en- Mand, der er
drikfeldig. Han ser, Diet er gait
mod baade ham selv og hans
Familie og mod hans Omgivelser,
at han drikker sig fuld. Men
Fristelsen meder ham, og han
kan like tvinge sin Aand, han
lader F~ristelsen lobe af med sig
og drikker Forstanden bort.
Eller tenk paa andre f..
Eks. paa en-, der er tilbojelig
til Odselhed, til at slaa stort
paa, til at svelge i Luksus og
til i Diet hele taget at leye over
Evne. Han ser, Diet gaar gait,
men han kan like tvinge sin
Aand, Tilbojeligheden og Fristel-
sen tvinger ham.
Eller after en- anden, f. Eks.
EN-, der har Lyst til at tale ON
lost og fast, helst ON Naboer
og med Forkerlighed I'll sig
selv. Tilbojeligheden lober af
med ham. Han tyinger like sin
Aand.
ALE sligo Ting, som ct Men
neske falder for, naar Diet like
tvinger sin Aand eller b~ehersker
sit Sind, Diet er som Huller j en-
Stads Muir, hyorigennem Fjen-
den let trenger ind.
Du kan legge Merke til Dram
keren, Odelanden, den hidsige,
den lade, Bagtaleren og andre,
de err ale i en- ,,solle" Tilstand,
der err ingen Karatter, ingen
Modstandskraft og S~jalefjen-
den = for like at tale ON an
Dire Fjender faar altfor let
Magt over ale sligo blSdagtige
Sjele.
bet, der er i Vejen med dem,
Diet er, at de har tabt Diet egent-
lige menneskelige Adelsmarke.
Tank derimod paa en- Mand
eller Kvinde, som wiser sig il
Stand til at tvinge sin Aand,
til at bestemme sig, like efter
Tilbejeligheder, men efter Guds
Willie, som altid stemmer med,
hvad der err ret og godt og item
ligt, ct saadant Menneske er en-
virkelig Personlighed.
Den, der hersker over sin Aand,
err bedre end den, der indtager
en- Stad. bet er like sikkert, at
L. or coo maoaf af ihvad YER
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28
ski. Bendts Kirke i Ringsted.
1170-25.J uni = 1920.
AT Sogneprest jobs. Lind,
Ringsted.

Blandt de Mindelsmerker, der
err o%verleveret os fra Valdemars-
tiden, indtager Ski. Bendts Kir-
Ike i Ringsted utyivlsomt EN- frem-
ragende Plads baade paa Grund
af sin Skonhed og sine verdiful-
de historiske Minder.
Kirkens Historic rekker langt
tilbage. | Oldtiden var Ringsted
ct nationalt og religiost Centrum,
hvor man samledes til Blot hvert
3. Aar for hele Shetland og hYert
9. Aar for hele Riget. Derfor
har Ringsted sikkert meget It'd
ligt faaet sin forste kristne Kir-
Ike paa den nuverende ski. Hans
Kirkeplads som rimeHgyis er
identisk med Diet eldgamle Of
fersted.
Men desuden havde Ringsted
i Slutningen af Diet IL. Aarhun-
drede ct Observation-Disclosures,
der laa i ensom Skonhed omgivet
af mileyide Skove. | dette Klo-
sters Kirke blew Knud Lavard
begravet i 1131, og dermed tre.
der denne Kirke ind i Danmarks
Historic. SOrgen og Harmon
over Drabet af den folkekere,
djerye og fromme Hertug Knud,
der med saa stor Kraft hayde
verget Danmarks Sydgrense, var
stor, og Folket erede ham som
Helgen. For at hadre hans Min
de og for at rejse en- Gravkirke,
der kunde vare Danmarks daad-
rige Kongesl@gt yerdig, lod da
S9nnen Valdemar, efter at vac
re bleyet Konge j 1857, foretage
en- %storslaaet Udvidelse og ON
.bygning af ski. Bendts Kloster-
kirke og skabte derived Diet preg-
tige Bygningsverk, der nu har
staaet / q Aartusinde.
Selv ON Kirken maaske end
nu like var fuldendt i allie sine
Enkeltheder - de middelalderli-
ge Bygmestres Varker er jo ike
Hastverksarbejd er -, saa var
den den dog saa vidt fremskre.
den den %. Juni ITO, at den
fix sin h9jtidelige Indvielse til
historisk dansk Kirke we'd den
store kirkelige og rationale Fest,
Valdemar den Store den Dag
lod holde i Ringsted, og som u
tvivlsomt er en- af de st9rste o.
smukkeste Foster, hyorom Dan
marks Histore beretter os.
Den onde It'd, Diet havde vac
ret for Danmark, var nu forbi.
Danmark stod samlet, sejrrigt
og sterkt. Som Symbol herpaa
indb9d Kong Valdemar til Fest.
En- ,,utallig Mengde" var stay-
net hid, i Spidsen Rigets Stor-
ale Danmarks Biskop-
per og desuden Biskop Hedge fra
Oslo SAINT Krkebiskop Stefan
ira Upsala, der som Kong Val
lemars U%dsending i Rom hav-
lie udvirket Knud Lavards Ka.
lonisation. Festen begyndte med,
If Erkebiskop Eskil bistaaet at
under stor H9jtidelig-
led lagde Knud Lavards Ben i
.krin paa Hojalteret, medens
len forsamlede Mengde udbrod
Jubel: Lovet vare Jesus Kri-
tus, som har gjort Hellig Knud
Sjallands Skytshelgen. Baa-
lie Tekst og Musk til den Hymn
lie, der blew sunget, er endnu
,evaret. Derefter blev Valde-
mars Son Knud salvet og kro-,
let til Konge, og endelig Trad
e Biskoppen af Oslo frem med
sudskab ON Fred fra Norge.
stod da for "a Aartu-
indie siden i Ringsted Kirke TX.
re blot ct samlet Danmark, men
t enigt Norden knyttet sam
nen og stryket we'd Kirkens vel
ignende Hand.
Efter denne straalende Begin
fu1ote senere mango Fest |
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28

de fuldfore Messen. Kong Val
demars Lig lagdes, indsvobt /
Lader, ned i ct simpelt muret
Gravkammer lige under Kirkens
Gully; her hviler hans Ben end
nu den Dag i Dag, ganske ufor-
styrrede, trods de mango Aar-
hundreders Omskiftelser. bet enc
ste, der blew optaget af Craven,
da den aabnedes i 1885, var en-
Blyplade under hans Hoved med
den smukke Indskrift
Her ligger de Danskes Kon-
ge Valdemar; som den hellige
Knuds Son var han Slavernes
forste megtige BetYinger, Diet
lfortrykte Fedrelands udmerke-
de Befrier, Fredens Genopretter
og Bevarer. Han betvang lykke-
lig Rygerne og a den forste,
der odelagde deres Afgudsbille-
de Og omvendte dem til Kristi
Tro. Han var ogsaa den forste,
der af brandte Mursten opforte
Diet Vern for hele Riget, som
~almindelige kaldes Dannevirke,
og opbyggede en- Borg paaSprog-
q. Han dode Aar efter Guds
Byrd 1882 den u. Maj i sin Re
gerings 26. Aar."
l henved 200 Aar var Ski.
Bendts Kirke de danske Kongers
IGravkirke. like alene Drowning
Dagmar, men saa godt som ale
Valdemarerne (ialt % hviler
her. bet sidste danske Kongepar,
der begrayedes her, var Erik
Menved og Drowning 1ngeborg.
Gravmindet over disse, en- sort
Marmorsten, dekket af en- rigt
graveret Messingplade, er beva-
ret og har stor ~Interesse like
alene SON ct betydeligt Kunst-
verk, men som Diet eldste eksi-
sterende Mindemarke over en-
kristen dansk Konge.
De senere Konger valgte sig
andre Kyilesteder, men at Ring
sted Kirke endnu lange nod stor
Anseelse, f~oreligger der mango
Vidnesbyrd ON, ligesom Konger-
ne fremdeles blew hyldede paa
'Ringsted Ting lige til Christian
den ".
Senere kom der fattige Tider.
|Gentagne store Brande hergede
baade By, Kloster og Kirke.
Verst blev Kirken medtaget we'd
den s9rgelige Brand i 1906, der
lagde samtlige de gamle Klo-
sterbygninger i Aske og med
.handlede Kirken saa ilde, at der
var stark Tale ON at bryde den
ned. En- Overgang blev den end.
.og brugt som H9magasin, men
dog after taget j Brng som Kir-
Ike i 1916, omend ! en- sterkt
forkreblet Skikkelse, Diet nogle
af Kirkens smukkeste Partier
var forsyundne.
Vel forbedredes den en- Del
we'd EN- Restauration 1860,
men Diet var dog ferst we'd den
store Restauration under Profes-
sor Storcks kyndige Ledelse i
1901-09, at Kirken genvandt
sin oprindelige Skonhed, saa den
nu STAIR SON en- af de ypperste
romanske Kirker j Norden. | en-
Kirke som ski. Bendt, hvor de
mango smukke Enkeltheder for
enes / en- sjelden harmonisk
Misunderstanding, err Diet vanske-
hgt at fremheve noget enkelt
Men naar Diet har gle-
Diet sig we'd alt andet, vii Diet
sikkert som oftest standse we'd
heje Korparti med den
femdobbelte Apsis som verende
af en- enestaaende Skenhedsvirk-
ming.
We'd Restaurationen i 1909 lyk-
Diet desv@rre like at faa
til en- Omordning af Kir-
kens Omgivelser, son er starkt
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28

..bestemt" udheyet. Men det
maa nok like forstaaes bogsta>
veligt. Thi sk6nt der kun yar
to Kandidater til Ordination we'd
Arsmodet, og de begge bar
Gowns var de dog uensar-
t e d e, idet den enc hayde anlagt
Bladkrave, den anden like, og
deres gowns var af forskelligt
Snit. Nej, vi er ogsaa paa dette
Omraade indie paa Uensartethed
og har taget ct Skridt bort fra
dansk luthersk Kirkeskik. bet
er maaske ogsaa, hvad mango
onsker.
Komiteen fremlagger Taksi.
Observation-Disclosures. | den for
Pradikenen hedder det: vi
h ar hort dit salige Evangeli
um." Men er Diet like at bede
efter Predikenenl
Og i %Lovprisningen i Kollek-
tens Slutning er udeladt i Hell
ligaands Embed" bet er paafal.
dende; thi den skal vel gelde
Treenigheden.
| den anden Kollekt leases;
,,Thi for wore Synders Skyld har
vi like fortjent saadan Velsig-
nelse.o Lgger Diet like deri, at
vi har fortjent nogenl Men Diet
kan 10 like vere Meningen.
,,Fremme din Kirkes Tarv i Mis-.
%sionen blandt H%edninger o.s.v"
bet lyder fremmed. Kirke og
Mission Dor holdes skilt.
vi beder dig, trofaste Gud,
at du like vii flytte din Lyse.
stage fra dens Sted. Atsetnin-
gen burde omskrives: flyt like
din Lysestage fra dens Sted.
At sige ,,Prediken" i den be-
stemte Form Enkelttal kan TX.
Ike were rigtig. bet maa hedde
,,Predikenen" eller ,,Prekenen".
At Kom. ~foreslaar job. II,
37-43 som Pradiketekst synes
at matte vere en- Fejltagelse.
Det er i hvert Fald like let at
sc noget i den son Udgangspunkt
for en- Taksigelsesdags Udgangs-
for en- Taksigelsedagsprediken.
Anyisningen paa at holde
Langfredags Gudstjeneste we'd at
benytte rs. 50, (Sal. % Ell. |.
Mos. %, LOO for Predikenen
over Lidelseshistorien err utvivl-
somt j Modstrid med, hvad den
danske Kirkes Ritual foreskri-
yer. Naar Els. 53 err angivet, da
er Diet som ,,anden Tekstrekkeo,
hvilket maa betyde, at der p ra-
d TX es over den, naar Lidelses.
| historien like benyttes.
Den gamle Regel for Langfre-
dagsgudstjenesten er, at al Al.
%tertjeneste bortfalder for Prn.
| dikenen.
/ With. Rothes bet danske
Kirkeaar" anfores f6lgende fra
zen gammel Lerer (Durandus),
som beskrev Langfredags Guds-
%tjenesten: ,,Paa den Dag iagtta-
ger kirken den strengeste Fa-
ste og dybeste Tanshed og hol-
der derfor ingen festlig Guds.
tjeneste. We'd den niende Time
kommer man sammen for at til
bede we'd Korset, like til Mes
setjeneste, som denne Dag maa
undyere; men lige som mar
skulde holde Ligferd."
Med Hesyn Ill Begravelsesri-
%tualet, da forekommer Diet mig
meget bedre at henlegge Oplas-
ningen at ct eller flere af de
foreslaaede Skriftafsnit til SCR
gegudstjenesten i Kirken. oe
like i Huset, hvor der ofte slet
like er Lejlighed til Diet. Og i
Stedet for den matte Formel
for Jordpaakastelsen ger helle-
re som Nordmendene. Deres Ri
tual forskriver: ,,Presten siger:
1 Faderen, Ssnnen og den Hell
ligaands Navn. Amen. Vor Her.
re Jesus Kristus siger: Den Ii
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28
Den ny Prastedragt og de ny
Ritualier.

Rituskomiteen kom med For
Stag til AarsmSdet ON Presto
dragten sa~alydende: ,Hvor den
gamle (den danske Pretedragt)
bruges, bibelholdes den MORAN
dret; hvor der matte enskes en-
Forandring, maa vi b e m t
kreve, at der bruges en- e n S r.
tet Prestedragt i vor Kirke.
vi foreslaar derfor en- modifice-
ret Oxford Gown" med Stola
og Bladkrave." Dette vedtoges.
Dermed er den for ct dansk
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28
Nogle Ord ON Sammenslutning

Jeg er jo like prestelerd,
men alligeyel studerer jeg paa
mango Ting angaaende vor Kir-
Ike og dens Fremgang. En- af de
Ting, som tumler omkring i NIT
Hoved nu, er: hvorfor kan vi
like faa en- Sammenslutning i
Gang med den danske Kirke9 vi
tranger til Diet. Der er mango
af Menighedsfolket j den forene-
de Kirke, SON 9nsker Diet, og
der er ogsaa mango i den dan
ske Kirke, som 9nsker og ven
Ter derpaa. VI kender 10 Diet Ord,
der siger, at Diet er lifligt, at
Br9dre Dor sammen. Hyorledes
lskal vi forsvare for Herren, at
Vi STAIR som Fjender over for
hyerandre og ser kun hyerandres
Fejl9 Jeg synes, at Tiderne er
saa urolige og omskiftende j al
lie Ting, ogsaa i Diet kirkelige
'og religiose, at vi trenger til
at rekke Broderhaand og faa
flere af de danske Brodre og
! Sostre til at staa we'd o Side
j Kampens Hede. On Vi giver
tabt og lader Skebnen spille med
kirken og Naademidlerne, saa
vii der linden ret lenge blive en-
luthersk Kirke bare af Navn.
Lad os ale, SON vii beware o
kare Kirke og dens hellige Sa-
kramenter med Diet ~uforfalske-
de Guds Ord, slaa til Lyd for
Sammenslutning til cen Menig-
he'd og eet Samfund, linens Ii
den tillader os Diet. Vi ser ofte
Beyiser paa, at Djavelen pro
yer paa at opsluge yor Kirke
og faa mango verdslige Skikke
ind j Guds Hus, som like h9rer
hjemme der. Og vi er kun faa
og smaa, som kemper imod.
Naar man horer, at der er 20
forskellige Lutheranere i de for
enede Slater, saa kommer man
|virkelig paa den Tanke, at nu
er Diet visit smart paa Tide, at
vi faar 0jnene OPP for Sammen-
slutning.
Hvorfor bar vi Kirker, Menig-
heder, Praster og Kirkesamfund?
Efter min Mening vii Svaret bill
We dette, at Gud vii, at ale Men
nesker skal blive frelst og kom-
til Sandheds Erkendelse og
naar Herren siger, allie Meme
skier, saa mener han nok like
bare den eller den Kirkes Folk.
Og naar Herren kan indbyde
os allie til evig Salighed i sin
Iiimmel, saa tror jeg, at Diet
ogsaa vii ware ham behageligt,
at vi var sammen her i hans
Kirke paa Jorden. Vi bruger
jo den samme Bibel, Diet samme
Eyangelium, den samme Tros-
bekendelse, Diet samme Fadervor
og samme Salmebog og samme
kirkelige Hamburger og tilbeder
den samme treenige Gud og kal-
der os begge L~utheranere. Jeg
we'd nok, der er mango Ting at
pukke paa = hverandres Syn
paa de kirkelige Ting; men
endda haaber | ale at blive
frelst en- Gang, og saa maa de-
kun vere smaa og simple Ting,
der holder os adskilte. Lad os
til Side alt, som er smaat
simpelt og egger til Strid,
og lad os bede Herren ON at
os med at blive forenede
k~ricfalio Samdrmofiobad Va /
STAIR 10 fattige og smaa paa
Slider. vi trenger til flere
Skoler for o Ungdom, saa vi
kan beware dem i den ~lutherske
og lare dem at agte deres
Kirker og Sader. Vii
nok ogsaa have Brug for
Hospitaler i vor Kirkes Midte,
men Diet kan vi 10 nappe faa,
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28

mende Slegter ON at lefte For.
tidens store Arv.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-07-28
O~psamling fra AarsmSdet.
AZ |. NJ. II.

,JSamler de tiloversblevne
Stykker sammen, for at in
tet skal gaa til Spilde."
.Joh G 10
The Evening Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1917-1920, 1920-02-13
THE SPICE OF LIFE

Monotony will drive one mad.
The well-balanced life is not one of
monotony. Mental rations, like food,
need the touch which adds piQuancy.
Good ru-ic, a clever joke, an inter
esting novel-such things as these
give tone to what otherwise would be
a colorleess existence.
1t is the irksome sameness Of a
dull, routine life that many times
causes persons to indulge in excesses.
The tiresome uniformity of drab
existence has palled upon them. They
are sick of it all. Then they throw
discretion to the winds for imaginary
freedom.
The ounce of prevention is variety,
an occasional diversion. And it need
not be a thriller" An absorbing
show or a good literary work when
ones spirits are at low ebb afford the
needed spice.
The Evening Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1917-1920, 1920-02-13
klDD|E'S GROUP
MUST Be CHECKED
Dr.. Kings New Discovery
will do that very thing,
easy and quickly

nONT say, "POor little young.
- ster-I wish I knew what to
do for you" Just give q
little DIR. Kings New Discovery as
directed and the crDupy-cough won't
linger.
A cold Is not to be fooled with.
Get after it at once. Loosen the
congestion, the phlegm-stuffiness,
and the thrOat-torture.
A family remedy for colds, coughs,
grippe, and kindred attacks. Fifty
years friend to cold-sufferers.
Fifty years of highest quality. 60c.
and $1.20 a bottle-all druggists.