Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18

faa dig til at tviyle paa, ON Qrdet er Guds Sand
he'd eller like. Selv ON Vi like havde noget Vid-
nesbyrd for diets utyivlsomme Sandhed allerede
for vor It'd, MATTE saa like de Ting, vi daglig ser
for wore Dine, bringe diets Sandhed for Byseti
Siger Diet like selv, at Diet skal blive ~pradiket og
dog foragtet az mango? At diets trofaste Bekende-
re skal blive hadet af Fader og Moder og andre
Modstandere, og at de NEST trofaste endog skal
blive forfulgt? Skier alt dette like med os selv2
Gled Dig Spster, thi Diet samme Ord, som lover
os Trangsler, lover os ogsaa den kommende Her
lighed. Skal der nu komme Ulykke over mig, kom-
mer den like uventet.
Men ak, jeg frygter for, at jeg 1Verken er
modem eller yerdig nok til allerede NJ at prise
Herren we'd min D9d. Men hvad der endnu mang-
Ter, vii Gud give til sin It'd!
Ver Wis paa, at jeg aldrig vii glemme dig og
dine, saa lenge jeg stakkels dqdelige Menneske
kan erindre nogen jordisk skabning.'
AT ct Karestebrev at yere, er dette Brev utviyl-
somt ret e~jendommeligt, men hans BreYe til hen
de var altid saaledes, og da hun var af samme
Sind som han, er der ingen Twill ON, at hans
Tr9stegrunde har hjulpet hende og hans Martyr
frejdighed styrket hende.
bet gik imidlertid belt anderledes, end Knox
yentede. Raadet var ganske visit forud indtaget
imod ham, men Diet erkendte hurtigt, at Ankla-
80 III pS6 NINA duO NIAOS P4o0ih0
for Hoffet, og Kongen fandt megen Behag hans
Pr@diken og pnskede at befordre ham til ct bedre
Embede. For at behage Hertugen af Northumber-
land besluttede man dog, at Knox skulde arbejde
Diet sydlige England. Han fix Low at REESE til
bage kortere lid for at ordne sine Sager. Herved
blew Diet ogsaa klart for hans gamle Egn, at han
like var bleyen don't.
Han og hans Marjory jublede over Guds Mis-
kundhed men Knox MATTE ogsaa tr0ste hende
over sit daarlige Helbred. Han led under F9lger-
ne al Fangenskabet paa de franske Skibe og un-
der de nuvarende Anstrengelser i England. Han
havde ofte sterke Hoyedsmerter og tilige sjele-
lige Bidelser, men han tr9stede hende med, at
,Slangens Hoved er knust; han kan kun stikke
os Helen"
Begyndelsen af April 1853 kom Knox til
London. Man tilb9d ham ct Prestekald Byen
(efter Kongens udtrykkelige 0nske) men Knox
afslog Diet, fordi han like med god Samvittighed
kunde gore Tjeneste som Prest den anglikanske
Kirke." Dette sagde han rent I'D og blew natur-
ligvis draget til Regnskab derfor. We'd denne Lei
lighed sagde han after rent nd, at den engelske Re-
formation like tilfredsstillede ham. Senere tilbgd
man ham en- B~ispestol; men heller like den Wide
han have. Han Wide intet andet end predike Evan
geliet.
Under sit Uphold London havde Knox Lejig-
\ ned I'll at Sc, nVOfleQeS uI eSenlug SlOu IL Veu
Hoffet. Han saa tydelig, at Kongens Omgivelser
i Virkeligheden var Reformationens Modstandere.
Dette udtalte II ganske aabent i en- Pradiken
over Teksten job. Is, IS. ,,Den, der @der NIT
Br9d, trader mig med Fodder" Disc Ord I'D
tydede han paa Kongens Omgivelser. s4;fs
,,Det er ofte sket, y sagde han, lat de bedste
og frommeste Fyrster har veret omgivet af trolese
og ~ugudelige Tjenere og Raadgivere.' Herpaa an
| fdrta hon mn forcEoll;po EleaonJo, eo cl-n;f4ou
Akitofel hos David, Selma hos Ezekias og Judas
hos Kristus. Derpaa raabte han: ,Hvad Under da,
at en- ung og ~uskyldig Konge nu kan bliye bedraget
at listige, f~orslagne, syndige og ugudelige Raads-
herrer? Jeg frygter meget for, at Arkitofel skal
blve Raadgiver,, at Judas faar bere Pungen, og at
Selma bliver Privatsekreter, Hofchef og Skatme-
ster!''
Storm, veldig Storm Hoffolkene var rasen-
de. Kunde de dog vere kommet denne skendige
Pradikant til Livs. Men Kongen holdt sin Hand
over ham. Hele London -talte om denne Prediken.
Man diskuterede for og imod.
Den Slags Predikener gor dog ingen Gavn,'
sagde de Folk, der mente at vide, hvordan- der
Dor predikes, og der er altid mango flere af den
Slags, end der err Predikanter, de gor bare Folk
vrede og lager dem bort fra Kirken os.v." Thi
de fleste holder NEST af de Predikener, som man
like taller ON ~bagefter.
Ievrigt var der ogsaa andre end Knox, der
talte lige nd. Kraftens Aand drew dem dertiL
Sporger man, hvorfra Knox fix Mod til at tale