Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1920-04-20

KdO 1e p0VZrOcl SNeIONllO NoJIo'
jake malega pomona. Oni Sc sploh
ne brigajo, ola bi vpra$ali kakol lje
priSlo do tega in kdo je kriv. VISA
ia vpraSanja oni ovrzejo kratko
mislijo, da so bill laznjivci in tato-
vi med vladajocimi razredi V vseh
vladaioGih dezelah, in ola zato
sploh nina pomona vpraSeVatl,
kateri izmed njih so bill najslab-
81. Kajzerja in njegovo druzmo
smatrajo "a bedake in V posled-
MEM Gasu tudi "a strahopetce in
nemSko ljudstvo jih ne potrebuJe
ve6. Tudi med sedaniimi vodite-
Iii ljudstva Sc nahajajo bedaki in
Sc slabsi nego. prejSnji in edna
stvar tega trenutka je, kako bi Sc
iih dalo najlepSe STREET.
Toda glavna stvar je = zivila
zivila. zivila, kako dobiti dovolj
zivil, da Sc vzdrzi duSo in telo
skupai velikanske mnozice reVe-
zev. Use skozi po glavni ulici sto-
lilo skupine moz skupaj, ki so 81
tuici med seboj, in ki razpravlja-
10 samo o tenn vpraSanju.
Nisem mogel premagati globo-
kega cuvstva, XII me je obSlo pri
misli ma usodo tega naroda pa
ralnirano duSO, ako ne re z uni
rajoco. Nobenega boja sc ne mai
de veG V niei, izvzemsi morda bo-
ia obupnosti. In to je grozna
stvar. &c nastane in je "a zavezni-
ske narode, da Sc vprasaJo, ce Sc
zeIijo podati V riziko, da Sc take
mu boju zoperstavijo.
o kal1ih dokazih spremenJe-
niu srca kot Sc navadno razume
nisem opazil nicesar. Toda o Sc
stradani in Sc boil razcloveceni
narodni duSi sem nasel mnogo
znamenj.
Masa nemskega ljudstva smatra
samo sebe. kakor ola zivi V sredl
bodece zice in videti je, da Sc ia
bolezen jake magic siri med mimi,
StraSno je to in jake dvomim, ee
ie mogoGe najti V zgodovini kaJ e.
nakega. In prihajajoc zopet k u
paniem kraljev in kraljic mrtvih
kraliestev, vpraSujem, ce naJvee-
ia nevarnost ma vSem Svetu Oh teJ
uri, ko je ljudstvo centralnlh sll '
teh razmerah duSevnega preobra-
ia, ne lei V smeri boljsevizma?
Nj toliko ma tenn, kar bo britlska
ali francoska vlada storila, da O.
laiSa ali obtezi mirovne pogoJe,
kolikor je ma tenn, kar bi utegnila
reel Rusija in niena vlada temu
ljudstvu, ko je skoro ma robu e.
konomiGnega obuja, ma tenn lahko
sloni bodoGnost civilizacije.
To razmerje nj prmesla ma po-
vrsje samo zadnja vojna nego do
tega je privedel YES druzabnl red
skozi dolgo stevilo let.
Svet je zasluzil boljsevizem "a
radi barbarizma, katerlm Je OBJ
eeval z nizzjimi razredi.
Da so bill revezi puseeni toliko
casa brez vsake vrste varnosti "a
ziylienie cd rojstva do smrtl, od
beraske zibeljke do beraskega
groba, je zadosten vzrok, ako nj
oprostitev, "a dvigajoei val nemi-
"a, kajti kaze, da kaj lahko tlra-
Mia liudstva postane hujsa nego
ie bila tiranija kraljev.
Ako eitam nemsko .duseslovle
pri luci, katero sem zadnJe case
videl in slisal, moran reel, da le
iako varljivo. Kljub temu, da le
nemska misel jako materiJallstle-
Ma. kljub temu lahko pade ma 10
lena pred kako polspiritualno au-
tokracijo, XII bi Sc utegnila poJa-
viii. i
Bio ie tedai, ko so bill Arabci
uni6eni in oropanl Pc
PaSi, da Sc ie med mimi dvlgnll
mahdizem. V boljSevizmu Sc naha-
ia neke vrste polspiritualna auto
kracija, katera bi zamogla pove-
lievati obozavanju obupanih ma
rodov in dospeti do kronanla kot
politieni Mazda. In nj samo Mem
ella, V kateri elovestvo vzdrzule
IL +ol-o x,re+o lyatactrOfp kl lie |