America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-05-15

plnul areStOr pOQOaDe, pc regelc
naturii, al cArui troy este munte.
i le inverzit, q carui coroana este
! soarele ceresc, al carui supusi
stunt blinlcle oi 81 carui armata
sunt ciinii barbati: al sd vezi pc
baciul Vrnlcean, eel GU OF mai
multe, nindre 81 ,cornute.
Vel intilni 81 generatia mai IT,
nara 81 mai 1nvatata, Pc cinstitul
81 ha1'nicul invatator Vlad PIE
sea, flu drept al satului Runcu,
| din nefericire insa desradacinat
| din locul lui de catre un venetic
ca Boertingire, caruia politica vi
eth mai noui il da slujba de re-
vizor, pentru .a-si prigoni toward
sii mai vrednici de cit ell.
Tntoarna-te,s frate, caci vel in
tilni La datorie pc spldatul Pavel
Balcu, care plcca la lupta Gu na.
dejdea la Dhmnczeu 81 GU Visal
! MaiciSDomnului la SIN; el moarc
4 tinind in nina cu un deget ciun-
| tit cartulie putin deschisa, c''
fata senina 81 zimbitoare ca un
1 prunc scufundat intr 'in somn
fericit. Recunoastem in Pavcl fl
rea intregului nostru popor ere
dincios pima la sllperstitie 81 c"
un simbure de MYSTICISM in su-
flet; recunoastem in el pc solda
tut zilelor de giganticc incercari.
caruia scriitorlll ii inchina GU
| pietate opera sa.
Literature este arta: petrecera,
cum zice autNrul. Literature insa
este 81 reahtate, viata vie, fru
moasa sau iurita, asa cum Dumne-
Ecu 81 destinul au rinduit: lucr!-
rile, oamenii, viata. In acest inte-
les opera scriitorului de care ne
ocupam este 81 petrecere 81 reaii-
tate; Gu imbinare maiestrita, dar
81 Gu adevaruri 81 realitati dure-
| rOase.
Cetind 81 traind accle 2O6 pa
gini, nn cetitor drept va recmoa,
ste fara preget: Vdeosebi dellca-
teta 81 discretia smtirilor, males
trla compozitiei; el va gasi un
vocabular alcs 81 propriu subiec-
telor ce Sc trateaza, indemnIna-
rea 81 finetea in still eorespunza-
toare cuprinsului Caci opera are
lumina literara proprie; ca tra
este de sine.
Pentru Soveja insa literature
este ceva mai Rutin. =. orr poate
mai mult: ca .se prezinta ca 0
adevarata necesitate a sufletului,
care are eeva de .eXprimat; o
necesitate legaturii firesti dim
tire gind 81 vorba, care face ca
numa ce bine inteles 81 deplin
simtit Sc poate resfringe ell des-
tula claritate in mintea 81 inima
altora. lar mai bine inteleasa y
mai adinc simtita de cit viata pc
care o triiim moi insine, ca neam
deosebit Gle alte neamuri, ce poa-
te sd mai fie?
| Gu astfel de cuyinte scriitorul
trezeste o problema, care he prl-
veste in de aproape, M nnmal
|.sub raportul estetic-literar, dar
mai Gu seaana sub acela etnlc, am
putea zice vital.
| Este un adeyar ca prin rezlllta-
teae eli arta este universala; ca
roadele eli pot Fl gustate de orEce
exemplar omenesc care poseda III
el nobil fibra de artei. Oar. ca
orr ce viata organica .si fireasca.
| fntocmai la un arbore incarcat
| de flori 81 apoi de roada, arta Isl
| are radacinile intr'un pamint a,
numit de unde-si TRACE hrana =.
subiectelc 81 mijloacele de intru-
chipare - nationalitatea.
| Ori ,cc rastalmacirc acestei,
regi este o erezie. tendentloa-
sa orr naiva. cum erezle fata Gle.
natura ar fl sa credem ca poateI
da flori 81 roade, planta tlnutaI
| Gu radacinile in vfnt.
i Oar problema prezinta un lnte-
res mare sub raprotul etnlc. Este
lume acolo, linga codrli, la %
ldai'', peste val, lfiAga ape, pc
munti; acea lume sta sa apuha.
Ice poezie nu duce Gu ca, cita
| iubire de natqra si de podoabele
| ci. cita simplicitate 81 masura IN
l.vor-ba 81 fapta, si eita simtlre a.
screta M illealzit-o!
4 cs s ia +of acaaSta CO.