Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-11

diskutere denne Sag. Som en- dunkel Erindrine
fra min Barndom synes jeg undertiden at h9re en-
der siger: ,,Du Jordens S6n, der er kun cen Gud
u%synlig, eyig, uskabt, og som like vii dele sin
Are med nogen anden dyrk ham Aand og Sand
hed"!p
bet er markverdigt, " sagde jeg, ,thi hyad
De der udtaler, falder sammen med, hvad der lac
res i Mysterierne hos Presterne Chaldea, hvis
Yppersteprast Melchisedek var. Jeg har last de
res hellige Boyer i Damascus.
,Jeg har aldrig set dem, men den omtalte R9st
~forfolger mig overall. Enhevr It'd er m9rk og taa-
get for os d9delige. vi bigger vor Tro paa Overle-
veringen og wort Haab paa Myther. Vi fpler os
som L~igemend eller Overordnede overfor de Gud-
DONNIE, vi tilbeder, og finder ingen Hvile de Ce-
remonier, som var Religion foreskriyer. Jeg Wide
6nske, at jg havde Kraft til at gennemtr@nge den
blaa Himmel over os og udfinde Gud og f~orstaa,
hvad Livet er, hyorfra vi k%ommer, og hvorhen Vi
gaar.
MAR Vi fqrst er over D9dens So svarede
jeg, vii alt blive opklaret. Osiris vii sin store
Dommerha give liver Sjel NGglen til Fortiden og
Fremtiden."
,Saaledes siger Pr@sterne, og Vi tror Diet. Men
lad os yende tilbage til Hebreerne. En- anden Gang
vii Vi tale ON disse Sager. - Da den nye Konge
nDIlt, DIT DOtut ONCI ~ IIulillCNC 1 uollido
Fremmede her, kaldte han allie de Hldste og For
nemme for sig, og da han havde udspurgt dem og
hort deres Historic og erfaret, at Fyrst Josef, der
havde bidraget saa meget til at opretholde og styr-
Ike Diet f9niciske Herred@mme, var en- af deres
Slegt, optandtes hans Vrede imod dem. Han saa
Ii dem Venner og Tilhangere af Diet fordreyne by
nasti, baade fordi de var Blodsforvante af den
store hebraiske Forste-M Minister, og fordi de STAN
eLss
ske Konger. Men da han saa, at de aldeles like
var noget krigersk Folk, og at man altsaa like
beh9yede at frygte dem, besluttede han, like at
drive dem I'D af Landet, men derimod at gore dem
til Tralle ligesom Krigsfangerne. Han beholdt der
for de fornemste iblandt dem som Gidsler, og sat
te derefter Opsynsmend over dem og lod dem an
wise Arbejde paa de Dyer, Templer, Paadser og
Kanaler, som Fonicierne enten hayde 9delagt elel
ladet forbade. Dette var Begyndelsen til Diet eyin-
delige Treldomsarbejde, som disse Syrere eler He
| brpere derefter bley underkastede Diet Land, hyol
en- az deres Sl9gt havde bekl9dt den n@sthpjeste
Plads. De har siden den It'd varet beskaftigede
med at bygge Dyer og Festningsy9rker, med at
dyrke Kronens Marker, med at huge Sten / Stem
bruddene og lignende haardt Arbejde, men ola Muir
tensfabrikatione udfordrer mindst Omtanke, og
Diet har yferet klog Politik like at udvikle deres
aandelige Evner, for at de like skulde pqnse paa
Oprpr, saa er de NEST almindeligt bleyet anvendt
til dette Diet layeste Arbejde af ale"
,,Hyor lenge har de befundet sig den nuva-
rende Tilstand?9 spurgte jeg.
,,Omtrent ct Hundrede og fem eller SEEKS Aar
er nu forlobet siden Fyrst Josefs bod. Men de er
dog kun gradyis nedsunkne til deres nuyerende
Sitting. F9rst de seneste Aar af Amunophis' Re.
gering blew deres Arbejde strengt. Til Trods her
for tiltog imidlertid deres Antal en- saadan Grad
at Kongen begyndte at nere Frygt for Folgerne. ;
,,Var der nogen iblandt dem, der s6gte at FRI
Folket fra Treldommen2' spurgte jeg.
,,Nnsten uafladelig lige OPP til denne Dag. De
er en- stolt, hoymodig, bestemt og haardnakket Ra
ce. De b9jer sig nok under Aaget, men med ct ind
greet Had til deres Undertrykkere, like med der
villige Underkastelse, som de nubiske eller libyskt
Fanger wiser. Kongen havde Grund til Frygt, ola
han fandt, at Folketellingen viste en- Million He
breere, medens hans egne Undersaatter beggt
Lande kun talte SEEKS Millioner, og af disse var del
like saa mango Thebeere - hans oprindelige Tn
dersaatte. som Hebraere. Herover blew han uro
lig, thi han stod Begreb med at %begynde KRIS
mod Kongerne Syro-Arabien og antog, at He
breerne, der hprte til samme Folkestamme, mulig
kunde falde paa at Suite sig til hans Fjender. Han
~for9gede derfor deres Arbejde og CAV dem flert
dem, desto talrigere blev de. T9nk like, o Fyrst
at leg, naar ieg forteller disse Kendsgerninger
billiger mine ForfadreS H~andlemaade. bet val
ganske visit en- stor Uret overhovedet at gore den
til SLAYER, og fra denne Uret skriver sig allie dc