Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-15
G. A. OLSEN
VII 5Rotte.

Tvivl ON, at Undersaatterne maa gore Modstand
ogsaa med Magt. Thi der skal like yises Konger
og Fryster st9rre Ere eller anden Lydighed end
den, Gud har befalet at wise Fader og Moder.
Men skier Diet, at en- Fader oliver afsindig og vii
drebe sine egne Born, og B9rnene saa saar sig
sammen, griber Faderen, tager Sverdet fra ham,
binder hans Hender og setter ham Fengsel,
indtil hans Afsind er forbi, mener De saa, Ma
dame, at Bornene COR Uretl Eler mener De, at
Diet err en- Forsyndelse mod Gud at afhOlde en-
Fader fra at begaa en- Forbrydelse - Ligedan
er Diet, Madame, med de Fyrster, som vii myrde
Guds Born blandt deres Undersaatter. Deres
blinde Iver er egentlig like andet end en- slags
Afsind, og derfor er Diet ingen U~lydighed imod
Fyrsten at tage denne Sverdet I'D af Henderne,
binde hans Hender og kaste ham Fengsel, ind
til han kommer til Besindelse, men netOp den
rette Lydighed, fordi Diet stemmer oyerens med
Guds Vile"
We'd disse Ord blew Dronningen saa b~estyrtet
og %forbitret, at hun stod nesten ct Kyarter uden
at sige noget. -.
Lord Stuart gik hen til hende og spurgte,
ON der var tilstodt hende noget.
Da tg hun sig sammen og sagde: ,Jeg ser,
at mine Undersaatter skal gore, hvad der behager
Dem, og like, hyad jeg befaler. Folgelig skal
ogsaa jeg yere Dem undertaking og like De migl'
hHta t,AhA ADAb W. ~ vi O''N
skulde befale nogen at adlyde mig eller bringe
Understandings til at gore, hyad de selv har Lyst
til. Hvad jeg 9nsker at bevirke er, at begge Parter,
baade Fyrste og Undersaatter, adlyder Gud. Og
tro like, Madame, at Diet er EN- Ulykke for Dem,
hyis De oliver bragt til at yare Gud underdanigl
Thi Diet er ham, der har lagt Folkene under
Fyrsterne og befalet den Lydighed, de er Fyr-
sterne skldig. ia, Gud byder Kongerne at yere
Plejefedre og Dronningerne at vere ~Plejemodre
for hans Folk. Og denne Underkastelse under
Gud, Madame, og under hans ~forfulgte Kirke
er den storste Verdighed, som KIDD og Blod kan
opnaa paa Jorden, og Diet vii fore Dem til eyig
Herlighed."
Dronningen: ia men De er like den Kirke,
.jeg vii tage mig at. Jeg vii forsvare den romerske
Kirke, thi den er, mener jeg, Guds sande Kirke. !"
Knox: ,Deres Vile, Madame, er ingen Grund.
Og deres Mening gor like hin romerske Sk9ge
Ill Jesus kristi sande og ubesmittede Brud. For
undre Dem like over, Madame, at jeg kalder
Rom EN- Skege, thi hin Kirke er besmittet med al
Slags aandeligt Horeri baade Lgre og S9der.
ia, Madame, jeg tilbyder at Devise, at Jodernes
Kirke (som korsfestede Jesus Kristus), dengang
Ola den saa aabenlyst fornpgtede Guds Son, like
afveg sa meget fra de Ordninger og Love, som
Gud CAV Folket we'd Moses og Aron, som hin
romerske Kirke nu over 1900 Aar har fjernet
DIG ~ A8A ANtbhENt 'V' ID32
lerte og udbredte."
Dronningen: ,,Det stemmer like med min
Oyerbevisning."
Knox: ,Overbevisning, Madame, fordrer
Kendskab, og jeg frygter for, at De like har den
rette Erkendelse."
Dronningen: ,Jeg har dog baade hort og
last"
Knox: ,~,Saaledes, Madame, laste Jpderne,
der korsfastede Jesus Kristns, Loven og Profe.
terne og h9rte dem udlegge paa deres Wis. Men
har De nogensinde hort hogen anden Lere end
den, Paven og Kardinalerne har tiladtg De maa
yare oyerbevist ON, at den like vii sige noget,
som kunde skade dem"
Dronningen: DE legger Skriften nd paa
cen og hine paa en- anden Made. Hyem skal jeg
troY Og hyem skal vere Dommerf'
Knox: DE skal tro Gud, der taller klart og
tydeligt sit Ord, og udover hvad Ordet lerer,
skal De like tro hyerken den enc eller den anden.
Guds Ord err tydeligt sig selv, og er der EN-
Dunkelhed ct eller andet Sted, saa forklarer
Helligaanden, der aldrig modsiger sig selv, Diet
samme tydeligere paa andre Steder, saa at der
like kan bive nogen Tvivl tilbage uden for dem,
som endelig vii yere uvidende. Og nu, Madame,
for at fremhgve ct af Hovedpunkterne, hvorom
vi og Papisterne strides nu til Days: Papisterne
lerer og paastaar frekt, at Messen er Guds Bud,
en- Jesu Kristi Indretning og ct Offer for levende
oe dode. Vi derimod negter baade Diet enc og Diet
andet og paastaar, at Messen, som den nu holdes,
kun err eft Paafund at Mennesker, og at den derfor