Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-10-20

hans Trooper og andre Folk, der like kunde Tide
Knox. De kunde 10 let forgribe sig paa ham, og
Diet kunde han like indestaa for.
Han hayde Ret herr, thi en- Aften h6rtes der
ct Skud, Ell Geyerkugle floj ind ad Vinduet og
hen over den Plads, hyor Knox altid plejede at
sidde. Hayde han yaret der, wilde han vere bleyen
drebt paa Stedet. Men Gud vogter sine. Der var
stor Glade hele Huset over den yidunderlige
Reclining, thi ale hans Husfeller elskede ham over
al Beskrivelse.
Hans Venner trengte nu ind paa ham, at han
skulde flygte. Men han Wide like. Men da man
sagde til ham, at saa MATTE man forsyare ham og
maaske udgyde Blod for hans Skyld, gk han ind
paa at rejse til st. Andrews.
Her var Dronningens Parti ganske visit og-
saa sterkt, men de andre havde dog Overmagten.
Ogsaa her predikede han stadig, uagtet han var
bleyen saa syag, at han MATTE lade sig lede OPP
paa Pradikestolen. Men han kunde like tie, saa
lange han hayde en- Tunge.''
| Edinburgh ansatte man / Knox Sted en-
Mand, der stod paa Dronningens Side. M forfaldt
hele Menighedslivet. Nadver holdtes like, og der
kom kun nogle faa til S6ndagsprediken. Ugedags-
predikener var der like Tale ON.
Borgerkrigen yedblev. Heller like i st. An
drews var der Re. Her opfandt man Historien ON,
at Knox hayde yaret med j Sammensvergelsen
mod Darnley. Denne ligesom flere andre p%apistiske
L9gne fandt ingen Tiltro af Betydning i Tiden,
men desto mere senere hen.
Tiderne var paa enhver Made svere for den
r%eformerte Kirke. Baronerne Wide like af med
Kirkegodset. De fandt derfor paa den Udvej, at
der skulde indsgttes prOtestantske Bisper efter
deres eget Valg. Derived Wide de opnaa, at disse
deres Kreaturer paa Forhaand skulde give At
kald paa den storste Del af Indtegterne.
Folkevittigheden kaldte disse Bisper for Tul-
kanbisper. | H@jskotland brugte man nemlig at
stille ct med Hahn udstoppet Kalveskind we'd ST.
den af Koen, naar den skulde makes. Man mente
nemlig, at saa Wide den y%iligere afgive Malken.
En- saadan u%dstoppet Kalv kaldtes Tulkan. ,D'Hrr.
Bisper har Titlen, sagde Folket, linen Mylord
faar Malken.
| st. Andrews forlangte man endog Knox til
at indsette en- Erkebisp; men Knox Wide intet
som hest have med oBiskopper' at bestille, og da
man lod sig forlyde med, at Diet var, fordi han ger
ne wilde vere Diet sely, svarede han, at han allere-
de for mango Aar siden hayde afslaaet ct meget
storre Tilbud.
Til Synoden i Stirling i August 1871 skrev
han: Il Wide vare Forredere imod Hjorden, der
som | %billigede, at uverdige Folk ansettes XIII
kens Tjeneste. - Modstaa ethyert Tyranni, hvis
| vii undgaa Helyedes Id! Denne Ramp vii bill
We hazard, men den anden Wide dog blive endnu
haardere. Derfor maa l med fluid Aabenhed og
Guds Kraft modsette eder den ubarmhjertige
Opaden al Kirkens Gods. Hvis disse Folk vii ra-
ne, saa lad dem gore Diet paa deres eget Ansvar,
men gor eder like d~elagtige j deres Synder (hyil-
kvilken Stand de end tilhorer) hverken we'd Bifald
eller we'd Tayshed men kundg9r for Alverden we'd
ct aabent Vidnesbyrd, at | er ~uskyldige / Royet.
Gud give eder Wisdom og fast Mod denne ret
ferdige Sag og mig eft saligt Endeligt."
Knox forstod imidlertid smart, at Diet var
umuligt at faa Bugt mid Baronernes Hayesyge.
Han sQgte derfor at redde, hvad der endnu kun
de reddes. Derfor formanede han August 1872
Synoden til at holde fast we'd, at Bisperne Diet
mindste skulde vplges Inconsistencies med
den reformerte Kirkes Ordning. Endvidere for
langte han, at Bisperne skulde staa under Syno-
den og aflagge Regnskab for Kirkegodset. Men
ogsaa dette var Baronerne imod.
Knox Krefter tg nu al liver Dag. Romanhel-
tie staar gerne med Palmer Handerne og med al
lie deres Fjender under Fodder we'd Romanens
Slutning. Saaledes gaar Diet sjelden Diet yirke-
lige Lily og sj9ldent med Guds K9mper. De faar
like deres Lon her. Men endnu var Knox yard
at h9re. Naar han var kommen Gang med Pre-
dikenen var Diet, som ON Svagheden forsvandt,
og den samme lid og Kraft var der som gamle
Dage, sk9nt hans Rost nu kun kunde naa til en-
mindre Forsamling.
Da der endelig blew Vaabenstilstand, 6nske-
de Edinburghs Borgere at h9re den kendte R9st
igen. Knox var villig til at komme paa B~etingelse
af, at han like skulde vere pligtig til at tie over