Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-03-16
Pfevrat v Nemecku.
Stara Nada byla povalena Vsenemci dostal Sc moci
provedena voka znamena bezpoeyby navrat


vetSina naroda, ci spiSe pro kohO Sc
prohlisf vojsko. General Erhard. We
litel namornf brigady, dali Ebertove
Wade lh1tu do sedma hodiny ranni,
aby kapitulovala, vSak ministri odJi-
zdeif mesta v automobilech, aniz
by Sc vzdali dradu. President Ebert
odejel V privodu sv5 zeny.
Byl vydan manifest. Irdepsrny
presiientem Eberten a miniStrem
narodni obrany Noskcm. V nemz sc
delmctv> ceie zemi vyzyvS b We
obecne stavce.
Nova vlada pry ma planu, vyhla-
siti marsala HindenbrTga presiden-
tenn.
Pariz, 13 brezna. - urednich
kruzich zdejsich prohlasuje Sc, re
vladam spojeneckym nezbyva nezli
drzeti Sc stranou ponechati Mem
cum, aby 81 dosadili sami vladu, jaka
Sc Jim lfbi Jinak sc vyslovuje hlubo-
ke politovanf mad udalostmi Ne
mecku, ktere prichazejf nyni, kdy Sc
Europa pomalu slabe pocala sbirati
tezkych ran valky. Tim utrpf nejen
Nemecko, ale Europa celia.
Londyn, IA. brezna. Boure, hra,
nicici ma obcanskou valku, propukly
dnes nekterych velkych prumyslo-
vych strediskach Nemecka, hlavne We
Frankfurte mad Mohanem a Dues
seldorfu. Velike davy delnfku postavi-
ly Sc otevrene ma odpor vojakum,
kteri Sc postavili Ma stranu odbojne
militaristicke vlady, jez povalila wee
IA Ebert-NoskIv r6zim. Prvni ztraty
Ma zivotech oznamuji Sc Duessel-
dorfu. velikeho porynskeho primyslo-
veho mesta, kde stejne jako We
Frankfurte zuiily poulicni boje po ce'
II den. V obou mestech prohlasili
delnici generalnf stavky, vyhovujice
poslednfmu apelu Ebertovy ylady.
VetSi cast jizniho Nemecka, rozllcena
jsouc panovitymi methodami kappo-
Wy vlady, ktera poznovu cinf z Pru-
ska stredisko zapasu restauraci kali
serismu, organisuje boj ma zivot ma
smrt proti junkerskemu prevratu.
Drasticka censura byla uvalena ma
vsecky zpravy. prichazejici Meme
cka. a malo podrobnosti prichazi ma
venek.
Povaleni slabe Ebertoyy vlady u
dalo Sc TAX rychle, re po dvacet ety.
ri hodiny byly massy nemeckeho lidu
prilis prekvapeny a ohromeny, nez
ably molly podniknout nejakou akci.
Ale dnes caSne rano potlatovane
vasne obyvatelstva pocaly planouti
tim vetSf silou nabyvajf konkretni
formy. Sta tisice delniku cele ze-
mi Jest odhodlano, nedovoliti navrat
militaristickeho jha. ale soucasne
vetSina vojaku, organisovanych so
cialistickym" ministrem Noskem, jest
pevne odhodlana. pridrzeti Sc noveho
rezimu, ktery slibuje obnOviti vse-
chen starry lesk militaristicke vlady
kaiserovy. X zatezkaci zkousce dojde
Ultra, az vojsko bude povolano k W.
nucovani protistavkoveho zakazu.
Kde Sc zdrzuje Gustav Noske, 'ze-
lezny muz" povalene vlady, ktery v
kriticke chvili ukazal Sc byti sla-
bochem, jake vSichni tyrani. jejichz
krutost a surovost jest IL nekterych
povazovana "a pevnost, jest taJem-
stvim. Nektere zprdvy tvrdi, re sc
vydal Kappove Wade, iine tvrdl, re
organisuje novou armadu Sasku, "a
podpory generala Maerkera, proslule-
no saskeho yojevudce.
VSecky valecne obchodni nemecke
lodi Hamburku a Kielu vzdaly Sc
vcera veCer Kappove Wade. Pristav-
nj delnici Hamburku V Kielu pro-
hlasili vsak svou loyalnost Wade E
bertove. Namornici byli povolani k
zachovani poradku, a nekolik srazek
Sc zbranemi Sc strhlo, jak sc ozna-
mule. Demonstrated delnfci byli ma
konec rozpraSeni. Vseobecnd stavka
byla prohlasena Kielu, hlavnim va
lecnem pristavu Nemecka. Mezitim
marSalek Foch blizf Sc k Mohuci,
stredisku francouzskeho okupacnfho
pasma. Bezprostredne po SVEN pri-
chodu bude konferovati britickymi
belgickymi a americkymi okupacni-
mi veliteli. General Henry 7. Allen
lest velitelem americkeho vojska ma
Ryne. Pravi Sc, re nejvyssl spoJene-
cka rada schvalila jiz rozkazy Sc
silent americke, briticke francouz-
ske okupa6ni armady. Az do dnesni-
no dne prichazely pouze neJasne a
iilomkovite zpravy Berlina- Pravi
Sc sice, re poradek prevlada hlav-
MIN meste. ale mezi delniky jevf Sc
znacny odpor. X opravdove zkousce
dojde vSak Ultra.
Organisatori navratu militarismu
yyuzitkovali dobre kratke DOLBY, ktere
potreboval narod, ably pochopil jasne,
co Sc stale. Vzdor zpravam o rozhor-
cent jiznim Nemecku, novy rezim
zalozil 81 zrejme slime "filialky" v
hlavnich jiznich mestech, predevsim
" Mnichove, hlavnfm meste Bavor-
ska, ktere nasledkem sveho tradic-
nfho nepratelstvf vIci prusactvi jest
prirozene nebezpecHym bodem pro
berlinsk4 junkery: Take Drazd'a-
mech. hlaynim meste Saska, tvurcove
prevratu zdali Sc uchvatiti moe. De-
pese Berlina, datovana 10 hodin
dnes dopoledne, oznamuje: "Ullce
Berlina jsou v tuto chvili temef o.
puSteny. Patroly prechazeji. Delnfci v