America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-07-15

ochilor viZiunea inca ncclara a vii
toarei socictati omenesti sprc care
raZboinl din urma ne-a impins mai
multi .ca orr &c.
Daca tincm scama Gle transfor-
marble radicale pc care lea provo
cat in viata omcnirii formidabilul
conflict, lar pc de alta daca exami-
nam sfortarile ce sc fac, tot dupa
calapodul vechiu, pcntru reveni-
rea la normal, mn Sc poatc sd n,l
ajnngem la concluzia ca nicacri p1-
na astaZi claselc conducatOarc n 'a,l
foSt i'm stare sd elaborczc un plan
de viata nOua, de rcnovare 81 re-
construirc omenirii pc alte bazc,
eel putin in ordinea economical.
Societatca economical, mostenita
intacta prin 1ncercarilc cclc mai
grele ale razboiului. tindc sd Sc
mentina mai dcpartc. desi este g.
videnta, din lunga 81 dureroasa
convalesccnta post -belica, neputin-
ia ei de a-Si reveni in fire. Produc-
tia 81 circulatia bumurilor, asa cum
le stiam inaintc de 1914, nu Sc pot
relua nicicri in chip normal Gu
toate sfortarile ce Sc fac pretutin-
deni.
Ori cite insuficientc materiale 81
distrugeri din razboi near expli-
ca in parte neputinta asia, este
netagaduit ca sllnt 81 alte clemente
carc-si Ger satisfaccrca 81 n astep-
tarc impledica -revcnirea la viata
nOrmala.
Oar daca actualclc clasc cOndu-
c;itOarc n au imaginat inca planul
rcnovarii omenirii, in schimb din
Insasi nevoilc multlmci Sc descm-
ncaz; vointa 81 o tcndinta foartc
lamurita: aceca pcntru suprima-
rea lntcrmcdiarilor inutili din pro-
ductiune.
De parto vcdem cum sindica-
lismul, prln eXtragerea uneOri a
prctentiilOr muncci, tinde sd dimi-
nuczo tot mai mutt rolul capitalu-
lui 81 sa Inlature char intermedia-
rul in productiune, sub forma ca
pitalismulul, atunci END este vorba
de sOclaliZarea industriilOr. Ire
end peste partea de exagerarc a
sindicalismului trebue recunoscuta,
totusi, aci vointa, clara 81 hotarita
muncei de beneficial de cit mai
mutt din productia eli.
De alta parte, cooperatia tinde 81
ca sd inlature dintre producatori
81 consumatori pc intermediate,
earl aci sunt Gu adevarat interme-
diari, recunOscuti de tOata lumea
fara discutie. Cooperative, sub al
ia forma, MI este in fapt de cit tot
o protestare lmpotriya regimului
economic actual. Sub acest rapport
privind lucrurile sindicalismul 81
cooperatia Sc intilnesc pc un teren
conl1ln; acela al tendintei Ia rastur-
narea regimului economic existent.
De altfel, acest punct de contact
81 de acord a fOst remarcat 81 sub
liniat anul trecut in cOngresul sin
dicalist della Lion de catre insusi
.Jouhaux, sccretarul G. G. IT,, in
tr'o rezolutie propusa votului adu-
narii.
Iata pasagiile esentiale:
,Miscarea sindiclaa a trebuit asst
fel sd intrevada solutiunile care Sc
impun fara zabava. Ea n ar putea
gasi alta mai urgenta 81 mai nece-
sara de cit nationalizarea industria
lizata, sub controlul producatorilor
81 al consumatorilor, marilor SER
vicii ale economiei moderne."
Tar mai departe:
,,Prin nationalizarc moi intele-
gem sa incredintam proprietatea
nationala char celor direct intere.
sati: producatorii asociati cu CON
sumatOrii"
Iata, prin urmare, Etatismul dat
la parte din nOul sistem de pro
ductinne 81 cons,lmatiune, in care
cei direct intcrcsati sunt chemat
la munca.
Prodncatorii sub forma munci
torilor sindicalizati 81 tot eli sui
forma de consumatori cooperatisti
constituicsc elementul viu de reno
ware sociala 81 de insanatosirc ;
Omenirii.
| Intermediarul inutil, orr care Al
Fl el 81 orr cum s ar chema, urmea
"a. sa fic inlaturat.
AStfp1 raznltS din tormnnii eim