America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-05-15

Z
de ami de cind poporul romf-
nesc, adunat pc Cimpul Liberia
til della Blaj, ili unison STA ridi-
cat glasul contra uneltiriler uh-
gurcsti, de a ne absorb, de nj
mici neamul nostru.
Acum cind Ardealul este des-
robit 81 unit Gu Tara Muma, pfi-
Wind indarat .peste noianul de
ami plini de suferinte, he miriam
moi insine cum de am .putut vie
tut 81 a indura atitea nacazuri 81
asupriri. 0 singyra explicatie G
posibila.: superioritatea rassei
noastre.
Toti c1ti au VENT la moi le-am
dat piine 81 sare, pcntru ca po-
porul romih este un popor os-
pitalier, Isl bun. de inima. Ii este
mila de eel nenorocit 81 impartc
bucata de pine Gu eel flamind,
insa de multe orr, incalzesti la
sinul tau puiul de sarpe! Asa a
patti poporul nostru.
Cind din stepele pustii, din a.
dincimile nordului au VENT la
moi i'll tara poporuf sapbatic al
Ungurilor, dupa cum spune mo
tarul regelui Bella" RonDinii an
lasat pc pamintul lor pc Unguri,
in nrma intelegerei la care au a.
juns. Au fost primiti de mila iii
tara noastra, lar eli drept recu,
noStinta a~ volt ca sa ne fnre
vatra, 81 sa he ucida ca natiune.
LEAN dat panlint pentru ca
II Eau avut, 81 nc-a fost mila dc
ei, insa ei ars volt sd ne fnre u
lilnba. Credeau Cd suntem un po-
por de LASH pc care-l ,poatc rc-
bi suflcteste fara multa truda.
S 'au inselat, precum S Eau inse-
lat 81 alti straini carl s''au apro-
plat de moi Gu ginduri haine. Ro-
minul a stiut a-si iubi limba lui
pcntru ca acela' care iubeSte ma
mutt limba straina de cit drllci.
lie suncte ale limbei mumc nu e
ste yrednic de numele de ON.
A putea aprecia indcajuns III
scmnatatea .adunariis din 3 Ii
.Maiu este necesar cunoaSte I'M
prejurarile care Il cauzat aces,
fenomen, facinel ca ROminii din
toate unghiurne tarei Sc alerge
la Blaj
.Dcsprc asupririle din trecut a
vem destule c,noStinte. Iobagia
revOlutia lui Horia, etc. La ince-
putnl veacului al 19-lea apars
pc arena politica un alt persona.
important, este 'contele Stefan
Szechenyi ,,cel mai mare ma
CHAR. FL a inceput Sc predics
goui principii: cerea desfiintarcs
privilcgiilor feudalc, de face ps
toti egali inaintea legii 81 d:
drepturi politice tuturor, fara de
osebire do natiunalitate, GU con
.ditiunea 81 in masura Gu cares
va insnsi cultura maghiara 81 d,
. .nu .primi i'll slujbe publice d.
cit numai pc aceia care voorhees,
ungurcste. Q adevarata libettat,
lngureasca! Nationalitatile eral
libcrc Sc alcaga intre oferta ia
euta dc Szcchenyi de a prinl
drepturi cgalc, i'll schimb insa Ii
Sc ccrea Sc rcnunta la limba, pei
tru Cd drepturi primeau numa
pc masnrT en- care-si insllsial
,,cultura maghiara, ori Sc due
'lupta inegald.
Accasta politica amagitoar
dete ,1astere unui current primej
dios de Slnaghiarizare. Poporu
nostru era sarac; acci care avea'
putina cultura, au cistigat-o pri'
mari sacrificiHri; lipsuri 81 la
lipsuri era partea intellectually
romin, 81 multi din acestia, anna
riti de Alta mizerie, cadeau i
cursa Ungurului.
Accasta- political de maghiar'
zare era Gu att mai primejhos
Sd Gu cit era mai inceata,- ins
norocnl nostru, ca aparut in !
cclas timp 0 alta figura, care 6
q cit este mai detestabila pentr
moi, totusi in mare parte ii SUI
tenn recunoscatori. Acesta 6 Il
ssath. Sts
'Daca Kossnfl mar Il incepp