Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-03-03

Jeg Skylder dog at tllt9Je, at skpnt Hgypterne
kun har EN- Hustru, forbydes Diet dem dog like
efter Loven at have Favoritinder, der s@dvanlig-
Wis er SLAYER, og hvis Talent eller Sk9nhed har
skaffet dem denne Ophpjelse, hvis man kan kalde
Diet saaledes. Men de har ingen social Anerkendel
Sc, Hustruen, der alene berer Titlen ,,Husets Her
skerinde," har EN- anerkendt Myndighed over dem.
Dette Konkubinat err imidlertid stedse ilde anset
og lidet brugt, ON Diet end som sagt taales.
De a~gyptiske Damer anvender meget af de-
res It'd til Haandarbejde, og enten alene eller we'd
Hjelp af deres Piger broderer, vever, spinder og
syr de allie mulige smukke Sager. De broderer Sto-
lesaderne med Guild og S9lvtraade og f~orsyner
Sofaer og Senge med Topper, forfardigede j de
skpnneste M9nstre.
We'd Festmaaltiderne som hyppigt finder Sted,
da Hgypterne holder meget af Selskab, slider Da-
merne we'd samme Bord som Herrerne, og ingen
saarende Mistillid forhindrer dem fra at tage j.
mod Fremmedes BesGg eller wise G@stfrihed mod
saadanne. Kun fra de ~religi6se Ceremonier og fra
Mysterierne er de udelukkede, dog med Undtagel-
Sc af de Kvinder, der deltager Tempeltjenesten,
og hvem Diet da er forbudt at gifte sig.
Hvis to -Damer modes we'd EN- Blanket eller
ct Festmaaltid, anses Diet som ct H9flighedsbevis
at udveksle Blomster fra de Buketter, som egyp-
tiske Damer altid berer i Haanden, naar de er i
fuld Stads. De er lidenskabeligt hengivne til Dams
og ofte danser Herrer og Damer sammen men Diet
forekommer mig, at de f9rstes Bevegelser er me-
re yndefulde, naar de danser liver for sig. Cratic
i Stillingen, elegante Bevagelser og sk6nne B6j-
ringer er Diet hovedsagelige we'd Dansekunsten.
bet err dog like Skik for de fornemme og deres
Familier at hengive sig til dsse Forn9jelser of
fentlige Selskaber; her udf6res Dansen almindelig-
Wis af saadanne, der tjener deres Livsophold der
we'd. Men de betragter den som Ell Recreation, /
hviken ale Klasser kan deltage, Diet mindste
we'd private Sammenkomster. De layere Klasser
udfolder stor Livlighed deres Dams, der ofte an
tager Karakteren af Pantomime; og de tilslgter
snarere EN- Udfoldelse af Ynde og Harmoni, ON
Aftenen under Traerne en- ALE, ON Middagen l
Skyggen af ct Tempel, we'd de offentlige Spring
wand eller foran Husenes D6re ser jeg ofte M@nd
og Kvinder hyde denne Fornpjelse og danse til
Lyden af ct eller andet Instrument eller EN- Sang.
de h9jere Klassers Huse bestaar Dansemusikken
af Harper, Fl6jter, Guitarer, Lyrer eller Tambu-
riner men Gaderne og paa Torvene springer Fol
ket lystigt ON efter Takten af den %skrigende Dob
b~eltflojte, Kastagnetter eller Tromme, ia Jeg har
endog set en- Mand danse Solo paa D@kket at en-
Galej, der laa for Anker Floden, efter Lyden at
hans Kammeraters Haandklap. Adskillige vel ly-
stige Danse, der var indf9rt af arabiske og the
baiske Gladespiger, er blevet forbudt af Dronnin-
gen. Der er visse religi@se Processioner, hvilke
Kvinder tager Del de er til Stede we'd deres af-
dede Slagtninges Begravelser, og lejede Kvinder
optreder som Gredekoner.
Jeg har anvendt en- stor Del af dette Brev
til en- Beskrivelse af Egyptens Damer, for saale-
des at im9dekomme dit udtalte 0nske, og jeg vii
nu hellige Resten af NIT Papyrus hvis Blekket
like slipper op til at give dig EN- Ide ON deres
HEN og Livet der; ti fra Skildringen af deres
private Liv vii der kastes NEST Lys over deres Sac
der og Skikke. Arrangementerne for Husholdnin-
gen, Boligernes lndretning, saavel som Folkets
Fornpjelser og Beskeftigelser vii forklare diets
Sedvaner.
Den huslige Arkitekturs eller BygningSkunst
Still dette varme Klima err indrettet til at passe
til Varmen. De fattigere Klasser 9TH til Trods
for den for omtalte Fodselslighed err der fattige
Klasser) eller ,,Kaster'' lever den st9rste Del al
deres Liv u~dendprs, og ynder mere Traernes Skyg-
ge end Boligernes kvalme Atmosfare. Men da jeg
nu er kommet til at nevne Ordet ,Kaster", skal
jeg allerf6rst sgge at forklare de sociale Rangs
forskel A1gypten.
Der err en- bestemt Granse draget imellem de
forskellige Samfundslag, men dog er ingen we'd Lo-
ven f~orpligtet til at felge sin Faders Beskeftigel-
Sc. bet er imidlertid hyppigst Tilfaldet, og Be
sknftigelsen bestemmer enhvers Rang. Efter Kon-
gefamilien fplger 9yerst Rangen Presterne; der
efter Krigerne derefter i treble Klasse, Bender,
Gartnere, Jegerne og Baadf9rere; derefter, / fJer-
de Klasse, de Handlende, Arbejderne Sten og Me
tai, Temrerne, Skibsbyggerne, Murerne og de of
foa !: - o. AToo1ora IdocaIpoa,ana arn E,o