America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-06-28

rdHldSltele dcellll Ielnplu al Iu1 I1el
cule, 81 scafandrierii all scos char
La iveala uncle bucati din el.
Pentru explorarea fundului ma.
rllor nu sc mai face acuma APPEL Ia
scafandrieri; Ell intr 'adevar nu pot
patrunde la adincimi mai mari, 81
nu pot starui acOlo, nici eel mai ex
perimentati, mai multi de doua mi.
mute. S'au intrebuintat mai pc ur-
ma clopotele cufundatoare 81 alte
aparate la fel.
Astfel de clopote erau cunoscute
inca din vechime, dar eel dintiiu
care lea perfectionat intru citva,
a fOst celebrul astronOm englez Hal
ley, care lea provazut pentru pri.
ma CARA in 171S Gu un dispozitiv
pentru trimite aer cufundatoru-
hui; tot ell fost inventatorul Tin
1721) al acelui fel de casca ce per-
mitea scafandrierului sd paraseas-
ca clopotul pentru explorari impre
jur, 81 al carei principiu Sc menti-
he 81 astazi.
lmbracamintea scafandrierului
consta dintr 'un costum de stofa
impermeabila 81 0 casca, care in
legatura Gu o pompa, sus pc vapor
sau pc tarm, printr' o tulumba prin
care sc trimite mereu ear. Z In
caltat ell ghete anume, GU talpe
plumbuita, 81 placi de plumb, pc
spate 81 piept, il tin in jos; intrea-
ga greutate ce Sc incarca pc un sea-
fandrier de vr'o 125 de kilogra-
me. Prlntr'o fringhie in legatura
ell I'm Observator de sus, caruia ii
poate da semnale, 81 mai ales SEM
nalul de al TRACE la suprafata. Tn
alt ajutor observa furtunul 81 in
acclas timp basicutele de aier carl
les la suprafata 81 arata locul in
care sc gaseStc scafandricrul. Ace
sta prlmoste adica aerul prin par
tea dlndarat cascei 81 respira
prlntr 'un ventil in fata, printr o
multime de gaurele carl Sc rein
chid imediat fara lasa sa patrun-
da apa.
Scafandrierii lucreaza mai multi
Gu perechea 81 schimbindu-se la CT
tie 0 jumatate de ora; pc vreme po-
trivia. un scafandrier poate sd Sc
scufunde de cite sapte-opt orr pc
ri.
Aparatul acesta permite cufun-
datoruului sa Sc miste liber pc fun
dul marii, dar operatia nu e
llpslta de primejdii, dintre carl cea
mai mica nu presiunea schimba-
toare a aerului din plamini 81 care
poate uneori sa produca rupturi 81
emoragii fatalc. Aparatele mai moi
au redus aceasta primejdie la un
minimum posibil.
Tn prOgres mare pc terenul cx-
plorarilor in adincimile marilor,
sa facut prin aplicarea luminei G.
lectrlce. Lumina zilei, in adevar,
patrunde prin apa mari, dupa ex-
perientele lui Purtales, abba pima
la vr'o 100 de metri. Prin probe 70
tografice s'a constatat, ca la 400 de
metri dispare orisi-ce urma de in
fluenta a luminii din afara; mai
departe noaptea adinca 81 vesni-
ca. Sprc a Sc lumina Gu elcctricita-
te adincul marii, mai de multi Sc GU
funda numai lampa,. dar fiindca
sirmele ce 0 sustineau adesea Sc In
curcau sau Sc rodeau prin atinge-
rea de stfnci ETC., s'a construit un
aparat prin care Sc coboara in a.
dIncime nu numai Tampa, ci 81 ba-
terra electrical.
Aparatele de cufundat Sc folo-
sesc acum de catre pescuitorii de
corale, de chilibar sau de perlc, pre-
cum 81 Ia c&utarea locurilor dete-
riorate Ia cabluri1e submarine,
carl atunci Sc gasesc fmpresurate
de tot felul de plante 81 animate de
apa, carl de carl mai ciudate. - o
insemnatate deosibita mai au apa-.
stele de cufundat 4 reparatiile