America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-03-01
PROBLElNA .NUNC7I.

In starea haotica in care he ga
sim, in care dreptul civic este in
loclit cu arbitrariul in care null
time de idei subversive au aprins
capuI celor suferinzi 81 multi, gra-
tie mai cu seama demagogismului
incrent oricarui inceput de civiliza-
tune, am crezut ca este Gle datoria
celor cuminti sa-si dea tributul lor,
in stabilirea acordului de mai sus,
fiindca initiative particulara s'a
dovedit mai eficace deceit a guver-
nului.
Bugetul statului 1nccarca lunar
aproape un deficit de POO milioane.
Refacerca acestui cataclism, ce nu
va intlrzia, sta in incordarea tutu-
ror fortelor. 1ndustria, sub toate
raporturilc, trebuc sd produca ma
ximum. Munca manuala 81 intelec-
tuala, pentru salvarea propriei Tor
cXistente, in interes national vor
frebui sa-si impue char sacrificii,
spre a face sa nu fncetczc surselc
de bogatie pentru tara, Gu care sd
rcfaccm IN bugetc asa de sdrunci-
nat.
Della 1nccput, dcci, apclul mcrl
exclude burghezia, in fntelesul so
cial modern, care nu sc impaca Gu
munca.
Desigur Cd della aceasta conccp-
tune pornesc Ell personal, 81 soco-
tesc ca pentru ottawa vreile inca
capitAlul va trcbni sd fic mn factor
in f,lnctie de mllnca, nu in functie
de protectiune a individului.
Pentru forma reglementarii ace
stci conceptiuni as fl tinut sa fie
cit mai multe pareri. Oar aceasta
MI insemncaza ca conceptia de mai
sus este cea mai buna.
Eu sunt dispus sa primcsc toate
conceptiunile, ell o singnra garan-
tie: ca totul sd contribute la activa.
rea productiunii in interesul tutu-
ror, cit STA pune pc muncitor pc a
celas picior de egalitate cu forta de
creare de privilcgii prin ca fnsasi
a capitalului.
Ar fl o utopic, sa mai cerem cu-
rentelor de All sa sc fntoarcA ina
poi, aceasta cu att mai multi, crl
cit cei mai multi dintre moi suntem
inca victime ale burghczici moder-
ne, care in special la moi in tara S a
manifcstat sub cea mai acuta fornla
de bizantinism.
Plccind della acest punct, este H.
sor de inteles ca programul accstci
1colaborari din initiativa particula-
ra, asa de salvatoaie, va Fl menti-
perea in conditiuni dc egalitate a
acestor dol mari factori de produc-
tune: capital 81 munca.
Asa dar, la vintul Gle anarhie, pc
care foartc multi II incearcA prin-
tire muncitorime, oferindu-le miraje
aproape toate Gu platforma politi-
ca, raspund, ca doresc democratiza
rea complecta a capitalurilor actua-
le; doresc D muncitorime luminata
81 constienta de drepturile sale 81
ale scmcnilor sal.
Sistemtll de tcroarc care sc incc-
area All, ar fl intronarcca unci
noni tiranii, de care sOcietatea mo
dcrna a facut atitea sacrificii sa
scapc.
Muncitorul este I'M collaboration
in aceasta privinta mnnca I,u este
susceptible de vre-o ciasificare, ca.
re ar putca conducc la privileeii
burgheze. Colaborarea muncii va
trebui sa-si alba achivalentul ei fn
beneficii.
Numai un acord perfect 81 un
sistcm de protecti,ine dat in mod q.
gal att pentr,l capital, cit 81 pen
tru munca, este solutinnea &c Sc i'm.
prnc pentru inca multa vreme ace,
stui process social.
A cere altceya, deceit aceasta, q
ste All 81 nepatriotic 81 amarillo.
Nimeni nu yrea sclayajul mu1
|proletariat, care are drcptul la in
treaga solicitudine d tuturor, da1
nici ninneni M doreste schinbarcs
unei tiranii burgheze Gu una mun,
|citoarc.
All. Nicolescx- -DMvdg.
,Uniycrsnln Z