Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-25
G.. A. OLSEN
El,. 5kotte.
Knox paa Fastlandet.

Knox bar sig ad ganske, som han plejede.
Han havde forudset Edwards bod og de dermed
forbundne Farer for de evangeliske. Han modtog
derfor Budskabet ON Kogens bod vel med Be
droyelse, men dog med fuldkommen Sindsro.
We'd Drowning Maries Tronbestigelse jublede
Londons Befolkning ganske oyerstr6mmende.
Knox kunde derfor like afholde sig fra EN-
Prediken at udtale, at der ingen Aarsag var til
saadan Jubel. Han henviste til de .Engstelser,
som Dronningens vel kendte Karakter MATTE give
Anledning til, og formanede til Troskab mod
den eyengeliske Bekendelse.
og Knox havde Ret, thi denne Drowning har
af Historien faaet Tilnavnet den ~blodige." l9v-
rigt f~ortsatte Knox med at predike hver Dag som
sedyanlig, skpnt han ingenlunde var blind for
Faren derived. '~,,r.g...s -.
Til sin Svigermoder skrev han:
,Hvor ofte har vi to like allerede forud talt
ON de nuyerende Dage og like kunnet afholde
os fra Taarer! Hvor ofte har jeg like sagt, at jeg
daglig var fattet paa Trengsel, og at jeg undrede
mig over at blive skaanet saa lenge. Hvad var
Diet, der trods Menneskers, selv de kerestes store
Uvilje derimod, fix mig til at afsaa de code Id
sigter, der blew mig tilbudt af ham, som Gud nu
har taget fra osY Uden Twill dog min Foruda-
nelse ON den Forvirring, der vii kommeP'
Knox drog op Diet nordlige. Men Diet var
ingenlunde af Frygt, og han var heller like mere
sikker her end imod sgd. Overall formanede han
til Bestandighed Troen. Katholikkerne kaldte Diet
at predike Opr9r! Overall lerte han Menighe-
derne at bede ogsaa for Drowning Marie. Tag
like dit Evangeliums Lys fra os, og taal like, at
Papisteri tager OVERLAND dette Land. Oplys
vor regcrende Drowning Maries Hjerte med din
Helligaands rette Gaver, og opflam hendes
Raadgiveres Hjerter med den sande Kerligheds
lid. Undertryk Stoltheden hos dem, som vii gore
Opror og tag Foragten for dit Ord I'D af ale
Hierter. = Dersom din Retferdighed maa straffe
os, da straf wore Legemer med din Barmhjertig-
beds Svebe. Men lad os aldrig, o HERE, igen kom-
me tilbage til Afgudstjenestenl
Saaledes bad han. | August drog han after
sydpaa og predikede REMEDIES Sk9nt Stillingen
blew stedse mere truende, lod han sig intet Ole
blk afskrakke fra sit Dagverk. Hans Svigerfader
safte sig nu mere afgiort end nogen Sinde mod
sin Datters Giftermaal med Knox. bet CAV Ufred
i hans Bruds Hem. Knox gjorde alt for at vinde
Svigerfaderen, men %forg@ves. Alt dette pnte Knox
usigeligt. Saa vidt man we'd, opnaaedes Svigerfa@
derens Tiladelse til Forbindelsen aldrig. Mar
Brylluppet fandt Sted, we'd man intet ON. Altsam-
men paa Grund af Knox Sky for at tale ON sig
selv. Men gifte blew de da.
De offentlige Begivenheder blew mere og mere
truende. Dronningen og de nye at hende udn@vn-
tie katholske Bisper traadte f~jendthgt OPP mod
Protestanterne. De fix Parlamentet til at voltage
Indforelsen af den gamle Kirke igen og Afskaf-
felse af Reformationen. linden den 20. December
1853 skulde ale vere ,omvendte".
Knox var nu den yderste Fare. Men han
knnde like faa sig selv til at flygte. Han var
after reist til Newcastle Slutningen al November,
90 endnu efter at var
kundgiort. predikede ham hver Dag for saa vldt
hans syndige Krop kunde holde dertll."
Men Biskop Tonstal og ale hans andre Mod
standere soy like. | Begyndelsen at Aaret 1904
fangede de ct Bud, han havde sendt med Brew
iii sin Syigermoder. Man haabede, at man dette
Brey kunde faa Stof til en- Anklage mod Knox.
Brevet indeholdt dog intet af den Art, men han
MATTE 10 lige fuldtt tenke paa, at ogsaa hans
kare Berwick nu var Fare for hans Skyld. Han
Wide, derfor begive sig til dem. Men da han var
under Vejs, m9dte han nogle af SIN Bruds Sl@gt-
hinge. De formanede ham til at vende ON og drage
ill Kysten til ct Sted, hvorfra han nemt kunde
naa Fastlandet. Knox skrev senere til sin Brud
Kun dine Br9dres Bonner og Taarer fix mig
til at adlyde. Jeg havde jo aldrig kunnet finde en-
mere erefuld Dod." Men samtidig lovede han,
at han alligeval, hvis Diet blev npdvendigt, skulde
unddrage sig Forfelgelsen og for EN- Td gore
Plads for Satans Raseri." Der blew intet andet
Rad. Han MATTE forbade England.
Han landede den 20. Januar 1854 Dippe i
Normandiet. Aldrig saa smart var han borte, tpr
den yiste sig, at han var rejst rette It'd. Klostrene