St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1920-04-16
Et 6tykkr Ilpnahnrg'
&tatnrtr. .

ming og Abel blew erobret og brandt
Men der har allerede tidligere pa:
dens Plads we'd Fjordens inderste til
spidsede Wig veret like blot en- Fl
skerby, men ogsaa en- Handelsplads
Stedet er som skabt til en- saadan
Vejene MODES naturligt der. Og de-
MAJ antages,at Flensborgs KjGbmene
og Skippere har begyndt at befars
Sqen, saa smart Valdemarerne OF Alb
salon har renset den for de vendiskt
Sqrqvere. Der er noget i St. Han:
Kirkes romanske Byggeformer, del
peger tilbagc til Midten af Diet II
Aarhundrede. Og hvis mar kan Suite
at de praktiske Bestemmelsey or
Told, Lastepenge, Skipperes og Be-
setnings Pligter, der findes i Flens.
borgs Stadsret fra 1884, har Handles.
livet og S6farten alkrede da yere'
stnrkt udviklet.
Byen var i Middelaldercn gjenta:
gende en- Stridens Gjenstand mellem
Dansk og Tysk. Fra 1910 var den
de holstenske Growers Magt. Dron.
ming Marguerite fix den tilbage,- og
hun og hendes EfterfGlger, Erik al
Pommern, sogte bevidst at gjqre
Flensborg til Stqttepunktet for den
danske Magt i Sqnderjylland under
Bestrabelserne for at fordrive Hol-
.stenerne. Derfor byggedes den taste
Borg Duborg, opkaldt efter en- al
sine fprste Hqvidsmend, Jens Due.
paa Holden Vest ON Frue Kirke.
Drowning Marguerite ddde i l412
paa ct SIKH i Flensborg Havn. De
folgende Aar var meget urolige, de,
var Kong Eriks lange Fejde med
Holstenerne, der havde deres taste
Borg i>Gottorp, som Kongen havde
sin i Flensborg. 1927 belejrede Hol.
stener6e forgjeves Byen, GREY Hen.
rik faldt, da han steg op ad en-
1881 kom Holstenerne
We'd Forrederi at nogle Ty.
ske aabnedes Palmesqndag Friserpor.
ten for dem, GREY Adolf red ind paa
Sondertorv og plantede sit Banner
Diet rygtedes ind. i Kirkerne, lob
hjem efter Vaaben, men de
kunde like staa imod. Nogle flyg.
tede, andre kastede sig ind i Bergen
der blew forsvaret at den jyske Rid.
der Morten Jenss6n Gyrsting. Fra
dansk Side blew der gjort store An.
strengelser for at komme Bergen til
Hjelp, Kong Erik fra sin Her we'd
Haderslev, Erik Krummedige fra
S9en. Men Holstenerne sperrede
Havnen med Pele, og omkring Dor.
gen trak de en- Pelerekke og en-
GRAY. Nesten ct halvt Aar hold,
Besetningen sig dog, trods Diet, at
Levnedsmidlerne slap op, og de
matte leve af Heste og Hunde, del
dog smagte de Hungrige "som Kyl
lingesteg'. Men nd paa H9sten
MATTE Bergen, overgive sig. Eriks
stolte Forhaabninger ON at vinde
Sqnderjylland tilbage til Danmark
var knust, i f435 matte han ovei.
lade> GREY Adolf Diet meste af Landet
l 1860 kom Flensborg tilbage til
Kongen for like at skilles fra Dan,
mark for 1864.
Mems Hertug F'rederlk at GottorE
1928 rustede sig mod Kong Chri
stan II, erklerede Flensborg at VILE
''staa we'd Kongen med Liv og God:
efter al o. Formue". Dc Berger
CAV sig ogsaa fGrst efter ct l@ngert
Forsvar.
Da H%ansevelden, der havde hold1
F1ensborgs som andre danske Dyer:
Handel nede, var st@kket, steg Dyer
hurtigt, trods de sedvanlige Bybran.
de, som i 1885, da hele den sydligt
Del brendte, og desedvanlige Softer
som Pestilensen i 1865 der skal have
bortrevet en- 1900 af Indbyggerne
Heller like Besetningerne og Brand
skatningerne i Diet Tide Aarhundred,
at Kejserlige under Wallenstein, a:
Svenskerne og Brandenburgerne
kunde slaa den \driftige By og den!
driftige Kj9bmend ned. :
De en- fuldendt blomstrende I'll
fix Flensborg sammen med Kj9ben
havn under de store Krige i Diet 18
Aarhundrede, saa lenge Landet kun
de holde sig neutralt. Der dreve
en- udstrakt overs@isk Handel, saale
'des paa Vestindien, der-anlagdes Suk
kerraffinaderier, Oliemqller og ise
Brenderier, i.1797\yar der like farr