Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-23
CHICAGO, ILL.,, PA1EK lFRlDAY) z3 DuBNA (ApRL) 1920
Spoienci primavnji ar1madu
ma Tufky.
Nejvyssi rada hodla vynutiti brannou
silou spin6ni podnnihek miru; ma
pjeti mezi xBptN Franeii.

siiou spineri poomlnek miru; ma
pjetf mezi Hbptif Franeii.
San Reno. Italie, 81. dubna. = Nej-
vyssf spojenecka Srada jest pevne roz-
hodnuta, vynutiti splnenf podminek
mfru Tureckem brannou mocf,
kdyby toho bylo potrebf Rada prijala
dnes plan pouzitf spojeneckych ar
mad proti Turkdn, nacrtnuty marsa-
lem Fochem. marsalkem SIREN Henry
Wilsonem, britickym nacelnikem Sta
bu, generalem sBadogliou, italskym
nacelnfkem stabu, kterf byli pfitomni
rannf schIzi. Dive ste tisfc spojene'
ckych vojaki Jest nyni uvnitf hranic
Turecke rise, strategicky rozlozeno,
a tyto silly molly by byti zvyseny,
kdyby odpor Turkd mocne Sc rozvi-
nul, do znacneho poctu. Recko posky-
Ito by podle vseho nejvetsf pocet vol
ska. Dodatecne namorni plany byly
rovnez schvaleny radou, po osobnfm
vysvetleni, jez podali admiral Beatty,
velitel velkeho britickeho lod'stva, a
admiral Levasseur, podnacelnfk stabu
francouzskeho valecneho lod'stva.
Smlouva. kterou mfrova rada hodla
skoncovati nekolika hodinach, neza.
hrnuje konecne usporadani pro man.
datorni staty. Budou proste odffznuty
cd Turecka "a neiyyssf rada rozhodne
mich v budoucnosti. Rada rozhodla
Sc ponechati Kurdistan casti turecke-
no Gzemi po diva roxy potion sc u
snesti. zdali jej ma ponechati Ture-
cku 81 uciniti jeitsamostatnou provin-
eli pol mandaten spojencu. Francie
podala move navrhy vzhledem Syrii,
jez jsou diskutovany. Budoucnost Dri-
nopole a otazky, tgkajici Sc Egypta,
Sudanu a Cypru jsou rovnez pretrasa-
ny. Pravi Sc, re bylo rozhodnuto, po-
skytnouti prece jen Bulharsku prfstup
k Egejskemu mori Otazka Turkesta-
nu byla rovnez projednavana, ale zda
Sc, re il rozhodli jiz rustf bolsevici.
Erzerum, jenz byl zvolen "a hlavnf
mesto Armenie, jest domovskym me-
stem Mustafy Kemala pasi, Macdonald
stickeho vIdce, kteTy jest poslancem
"a toto mesto v tureckem parlamente.
Oznamuje Sc re kemal pasa ma v
Erzerumu $4,000 vojaku, jejichz yypu-
zenf pripadlo by "a tikol Lie naro-
dI, ma zaklade mandatu mad Armenii,
ale jak to provesti, jest obtfznym pro-
blemem, jezto lfga nema zadneho vol
ska. -
Ultra zapotne nejvyssi rada disku'
tovati otazku, jak velika nahrada ma
byti zadana cd Nemecka, a jakJm
zpnsobem ma byti pozadovana suma
vymahana. Napjeti mezi 'britickymi a
francouzskymi delegaty tomto sub
jektu jest znacne. Francouzove citi,
ze jejich narod trpel nejvice neplne-
MIN podminek mfrove smlouvy Meme
ckem, dovozuji, re podrzovanf valec-
neho materialu armady Nemeckem
mutt Francii, aby zGstavala ozbroje-
nou. re nedodavanf slfbeneho uhli
udrzuje necinnosti dIlezitou cast
francouzskeho prumyslu. .Francouzstf
delegati pravf, ze Nemecko v posled-
nfch dewitt mesicich ukazalo jasne.
re nehodla splniti niceho, k cemu
nebude donuceno, re nebudou-li spo-
jenci varovati ostre Nemecko, jsouce
pripraveni provesti sve hrozby, Meme
cko bude pocitati ma to, re bude moci
beztrestne opomijeti plnenf podmfnek
doufati revisi miru, neprfznivou
Francii. Britictf delegati naproti tomu
zastavaji stanovisko, ze Nemecko mu-
ST byti sice pfidrzano k splnenf hlav-
mich podmfnek, ale ze Sc TAX muze
stati bez dalsf okupace jeho Gzemi.
Washington, 81. dubna. - Ameri-
cky velvyslanec Johnson Rfme do
stal cd statniho Department. in.
strukce, aby Sc sIcastnil spojenecke
konference San Remu jakozto Off.
cielnf pozorovatel Spojenych StatG.
Nebude sc vsak podfleti ma vyjedna-
vanf ami diskussi Ocekava Sc, re
velvyslanec Johnson odjede do San
Rema dnes. v statnfm departmentu
bylo sdeleno, ze instrukce Johnsono-
vi zaslan6 jsou podobny tenn, ktere
obdrzel americky velvyslanec Walla'
ce We Francii, kdyz byl delegovan
jako officielnf americky pozorovatel
do schIzf spojeneckSch velvyslancu v
Parizi. Johnson bude podavati statnf-
mu departmental zpravy o rozhodnu-
itch, ucinenych ma spojenecke konfe-
renci San Remu. Nezli konference
Sc sesla, italska vlada pozvala Spoje-
ne Staty, ably ma nj poslaly sveho Ia
stupce.
Bonar Law If6i jednani . Ruskem.
Londyn, 81. dubna. Andrew Bo-
mar Law, mluvti vlady, pravil dnes v
dolni snemovne, odpovidaje ma dotazy
DO vyjednavanf s ruskou obchodnf de-
legacf Kodani, ze doslo predbez-
nym diskussfm ruske delegace nej-
vyssf hospodarske rady, ale ze dalsf-
no pokroku nemohlo byti docfleno
pred projednanim otazek, ktere byly
dalaOSfv puu "a