davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Evropa nedostane penez z Ameriky.


Washington, 80. ledna. - Sekre-
tar financi Carter Glass, ktery Sc pfi-
pravuje ma odchod uradu, postal W.
boru americke obchodni komory do
pis, nemz odpovida ma dotaz komo-
~, chce-li americka vlada obeslati
svetovou konferenci financnfku OBJ
chodniki, kteTi Sc mali raditi tom,
jak by svet po valce postavili ma no.
by a ma zdravejSi hospodarsky zaklad.
Smysl jeho odpovedi je ten, re Evro-
pa pri zfizovani finanGni rovnovahy
must spolehati ma vlastnf financn1
prostredky. Pravi oteyrene, re die je-
no nahledu ucinila jiz americka Via
da ysecko, Gem ie presvedcena, ze
bylo pro Evropu radne, a prakticke.
Soudi, re konference by jen vyvolala
zmatek a obnovila by nadeje, ktere Sc
splniti nemohou, totiz re Amerika
mGze Europe pIjciti penize. Americka
ylada nema nam.tek proti tomu, chce-
Ii americka obchodni komora, ktera
ma podrobnosti konference ma sta
rosti, poslati do Evropy sve zastupce,
chce vSak jen zdurazniti svoje stano-
visko, ably Sc pine pochopilo, jak ona
ma vec pohlfzi. Glass pokracuje: "Bu-
dou-li lide a vlady Europe ziti me-
zich svych prijmI, zvysi-li co mono
nejvice vyrobu a obmezf-li dovoz 2
ciziny ma potreby nejnutnejsf, nenf
pochyby, re jejich schodky budou kry-
ty soukromymi financnfky a takove
neprakticke methody, jako jsou puj-
cky vladni anebo livery ma bankach
brzo pominou. Americky lid nema
byti zadan a bude-li prece, nevyhovf
zadosti, ably hradil potreby Evropy,
kdyz Europa sama nepodnikne kroku,
ably 81 die svych sill pomohla sama.
Nemuze byti logictejsfho a praktic-
teisiho kroku tomto smeru pro Via
dy spojeneck6, nezli kdyby urcily w
81 syych pozadavku ohledne nahrady
Sc strany Nemecka. Musely by poza-
davky sve snizit ma tax veliky Obnos,
aby jej Nemecko zaplatiti mohlo. q
drzujf-i Sc pozadavky, ktere zaplace-
ny byti nemohou, pusobi Sc tim We
verejnosti jen zmatek nedocflf se
niceho dobreho." Glass poukazuje ma
to, re cd vyhlaSeni prfmerf pdjcily
Spoj. Staty vladam spojeneckSm pri-
mo s2.3SO.S91 1000 v penezich svych
a S736,4S1, 900 zakoupenfm penez je-
jich ma placenf svych dtrat Europe.
vedle toho prodala jim "a $6S5,00O, 900
svych zasob, ovsem ma Iver, darovala
priblizne $1OO,O0O,OOO ma dlevu trpf-
cich hladem a nevymahala Grok dlu-
hu, ktery tento rok tinf $324,211.O 600.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Podzemnf Iezero prislo draho.

New York, 80. ledna. - Mesto New
York melo jezero tricet stop pod po-
vrchem zeme, ktere Sc nikdo ne
staral, ponevadz mem nikdo neve-
del. Bylo to pod Lexington ave-, SOU
sedstvf "A. ulice, nedaleko ceske ctvr-
ii. Vsak prave ia okolnost, re Sc nj
kdo O to nestaral, bude nyni mesto
New York stati 324.759, kterezto Pc
nize die rozhodnutf soudu must "a
platiti firme kontraktorske, ktera bu-
dovala tunel podzemnf drahy pod Le-
xington ave. Mesto nemelo kaluzinu
tn ma mape a tudiz ma nj kontraktord
neupozornilo. Soud rozhodnul, re kon-
traktori, kterf museli jezero vysusi-
ii a zaroven vyplniti rfcnf koryto do
hloubky sedesati stop, tsou opravne-
nj K zvlastni nahrade.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
ROdinna tragedie.
Syn postreli matku a sebe usmrtil.
Jina sdeleni z Ord, Nebraska.
(zylastnf znraya Hlasatele.l

(ZvlaStni zprava HlaSatele.)
Ord, Nebraska, 90. ledna. - Udala
Sc I'll vzrusujfcf prihoda. Syn kralana
Jana Klimy cd Comstock, Nebraska,
Josef, postrelil sobotu "a. ledna svo-
il matku a potion sebe. Matka sc po-
die vseho uzdravi, ale syn jiz podlehl
poraneni. o nest'astne teto udalosti
koluji romantic pOvesti, ale nevi Sc
mic urtiteho. Snad koronerova poro-
ia vySetri pravy stav vecf.
We zdejsf nemocnici naleza Sc le-
karskem oSetrovanf syn pana lgnace
Klimy, vazeneho krajana Burwell,
Nebraska, ktery trpi vaznou nemoci,
ochrnutim polovice hlavy. Dovidam
Sc, re Sc mu jiz daff leNe. coz jest
pranfm vSech Zdejsich krajanu, zvla-
ste pisatele techto radku. V teze ne
mocnici byla operovana manzelka pa
ma Vaclava Sfbala cd Burwell. Ne
braska, ma zanet slepeho streva jak
Sc doslycham,. nebezpeci jiz minulo.
Pan FrantiSek Novotnf, jenz byl ne
mocen castecne zapalem Pile, jest jiz
nebezpeci venku, cemuz mu gra-
tuluji. Jest zde V okoli yelmi mno-
no pripadu nastuzeni, ale re by to
byla snad ona neSt'astna Flu, nechce
nikdo verit Vsak daleko cd toho ne
nj. Proto radfm velike opatrnosti i
pripadech ma pohled lehkych, neb
jsem toho zazil lonskeho roku vic nez
dost. Mesto Ord je ma to letos lepe
pripraveno dvema nemocnicemi, 2
nichz jedna jest jiz otevrena dru-
ha Sc dohotovuje. ODE jsou moderne
upraveny. Dale Sc zde usadil cesky
pravnik z. C. Vogeltanz a ma spolec-
nou uradovnu Vincencem koksem,
kde byval zveGnely p. FIR. Matusek.
Pozdravuji cely personal. Vas
John Skala.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
DOMACi ZPRAW.
CeInici utikaji ze sluzby.

New York, 81. ledna. - Zbozf, KITE
re Sc do Ameriky pfivazf anebo kter6
Sc vyvazl. lezi celnicich, ponevadz
vlada nema dostatek lidf, kteTf by je
prehlizeh a yySi cla odhadovali. Gel
nj sluzba yelice vazne a neni mozno
dostati Sc Z mista. Je to to, co je vi
deti ma vSech stranach - priliS mike
platy. Zakon, ktery platy celndkum
ustanoyuje. zalozen jest ma pome-
rech, jake byly pred triceti lety. Pre-
hlfzeci a odhadovatele zbozf jsOu ex-
peril, kteri musi necemu rozumet a
musi mfti takove znalosti jake lide.
ktere firmy vysilaii jako nakupn1ky
% Evropy a platf Jim obroyske pc
nfze. Zadny nemd vice nezli $500
rocne. mnozi dostavaji $500, jsou-li
Zamestnani We Sluzbach vladnich.
Kdyby pracovali pro obchody soukro-
me. dostali by trikrate a ctyrikrate
tolik. kazdy prohlNeG ma ruce
pomocniky, kteri bedny otvfraji Ia
Sc zbozi skladajf. I'll vydelavajf tri
dollary denne. tt. kdoz bedny skld-
daji a odvaze1 mail kralOvsky plat
SS40 roGne. Ia poSlednf tri a Ctyry
roxy celnici hromadne utikajf vldd-
mich sluzeb. III. kdoz nell vlddy
$4,000 $4,000 platu rocne, dostali jim
de cd $1,000 do $4,000, jak udava
vladni komise, kterd vec vySetroyala.
V techto dnech zanechal jeden pra-
ce. ktera mu vynasela s2700, ably pri-
jail postaveni platem $4,000 roGne.
Celnf inspektoii dostayaji s. "a pra-
ci desetihodinnou bez jaEekoli nahra-
dy "a pres cas- anebo "a jidlo, kdez-
10 delnici pIistavaSti. pracujicf pro
soukrom6 firmy, vydelaji 81 $3.50
denne. pracuji-h pres cas-. Mista u
prdzdnena nedajf Sc yyplnit, pone-
vadz Sc nikdo nehldsf, kdo Sc pri-
hlasf, mic neUmi.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Shit Ia to, ze nechteI odsouditi Ger
mocha.

Monroe, louisiana, 80. ledna. - Od-
byval Sc zde soud cernochem Alvi-
mem Calhounem, obvinen5m, re "a
vrazdil N. E. Arnolda, bfleho farmafe.
Jedenact porotcI shodlo Sc ma vine,
ale dvanacty tvrdoSijne odpfral, tax
re musela byti porota rozpustena. So
tva vsak vysel porotce re soudnf ST.
ne, chopil Sc no zastup rozezlenych
belochu, zmrskal jej verejne pax jej
namocil do stoky, pine odpadkd. Po-
rotce, bez obavy, re bude trestan pro
urazku soudu, odebral Sc takto Ia
mazany hned do soudnf sine ohla-
sill tam, re "se rozmyslil" hlasoval
pro vinu. Soudce pax prohlasil obza-
lovaneho cernocha vinnym vrazdy /.
stupne. Charakternfmu porotci pax
bylo narizeno sousedy, ably Sc vyste-
hoval mesta.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Povstalei poskozuji zelezniee v Me-
xiku.

Washington, 80. ledna. - Jak Jest
patrno urednf zprayy, dosle sem z
mesta Mexika, mali povstalci Me-
xiku spadeno vice ma zeleznice nezli
ma kazdou jinou kofist, patrne proto,
re Sc pri prevozu da prece nejspise
neco ukoristiti. Ia poslednf rok udaly
Sc Sedesat tfi prfpady. ktere vlada
udava jako "vazne", mensfch jest
mnohem vice. Stalo Sc to hlavne V
severnich krajich Mexika, dale ma
strednf draze, ktera vede cd hlavniho
mesta k Vera Cruzu, konecne Jiz-
MIN Mexiku. Napadne jest, re prfpa-
dti techto jest mnohem vice prvni
polovici roku nezli We druhe. Ash u
prostred roku americka vlada zakaza
la do Mexika vyvoz zbranf, prachu,
dynamitu a pod, coz melo yeliky o.
cinek. Mexicka vlada vedle toho Pc
vne veri, ze byl obrat spusoben tim,
re zeleznice byly ,svefeny rukam W.
chnfho spravce Fontesa, kterS kona
caste inspekcni cesty rtiznych Ca
stech zeme ma vsecko dohlizi. Podle
trait take byly postaveny sruby a
obsazeny vojskem. ktere povstaltum
nahani strachu. Cd te DOLBY prepadti
ubSva. Drahy utrpely velike ztraty
penezni, bylo Jim zniceno osm loko-
motiv ITO vozn cestovnich naklad-
mich. Vedle toho Jim bandite rozkra-
dli "a ctvrt millionu douarI rIzneho
zbozi z nakladu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Prohibice a volby.
otazka prohibi6nf vyvola ostry boj
nastavajiei presldentske
Rampant.

Washington, 81. ledna. - Pokud
nejsou prijaty zakony, zakazujfcf OBJ
canim volne mysleti a mluviti, ma
kazdy clovek We Spojeuych Statech
pravo, domahati Sc zmeny stavajfcfch
zakonI, take zakonI, tykajicfch Sc
prohibice. To pIsobf prohibicnikiim
vazne starosti. Strasf je obavy, re o
volbach listopadovych Zvoleni budou
kongresnfci, ktefd zvratf mnohe to-
no, CO kongres dnesnf uzakonil. Ma
stava velika a kruta bitva, cemz
jsou susf pevne presvedceni.
Nemaly rozruch vyvolala zprSva,
re prohibicnici sbirajf ma fond s25,.
100000, ably no pouzili prfstich vol
bach. NeIt to zadna pomluva, ne.
bot jejich vrchnf pravnf radce Wayne
B. Wheeler sam to oznamil. Dolozil
k tomu: INA vsech stranach jevf Sc
znamky, dokazujfcf, re penez tech
budeme potrebovati. Kdybychom ny
nj zalozili ruce kiln, bylo by to jed
nanf takove, jako by farmar Hechtel
sklSzeti obilf, kdyz je vypestoval. Ma
81 odpIrci nam nedajf pokoje. V
Rhode Islandu, Massachusetts,, New
Yorku, New Jersey, Wisconsin, a j.
nych statech mokre orsanisace ma
badajf k praci ma odvolanf prohibic-
mich zakonu. Prijimajf anebo snazf
Sc prosaditi statni zakony, ktere by
narodnf prohibici porazily. Podnikajf
ttoky u soudu, hrozf. re zvolf mokre
kongresnfky, ably narodnf prohibici
oslabili a osmnactS dodatek k move
mu hlasovanf odkazali. To jest pro
mas VIVA dostatecna, abyclOm byli
ma strait"
Dvacet pet millioni ie obnos velt
ky pro jine lidi, ale ne pro prohibic'
Milky, kterf mezi sve mecenase cftajf
lidi jako je Rockefeller a celia fada
jinych millionaire Kdyby chteli. Sc
hnali by vice. Jakmile Sc rozhlasila
zprava o Observation-Disclosures fon-
du, dali hned sobe slyseti lide, kite.
II vedf, jak by Sc penez tech dalo
vyhodne pouzSti. Prvnf Jest William
J. Bryan, ktery je presvedcen, ze pro-
hibice nevisf ami tax ma kongresu ia.
ko ma pristim presidentovi zna mu.
re, ktery by il lradu presidenta
nejlepsf sluzby prokazoval. To neni
ami Wilson, ami Hoover, ami Palmer.
Bryanovo ostre vystoupenf proti gu
verneru Edwardsovi New Jersey
jest dikazem, re mocny pohlavar 2
Nebrasky bude chtft demokratickou
stranu ma narodHa konvenci v San
Francisku donutiti. ably Sc pro prohi.
bici energicky prohlasila. Demokra'
tim bude to nemila, jejich planem
bylo mlcenf v te veci, ably 81 Sc zad-
nou stranou ocet nerozlili. Ale ne.
budou ma tom hIre nezli republika.
ne, kteri take majf We svych radacn
mocne prohibicnfky budou nuceni
nejake prohlasenf udelati. Nastava
boj, to BOZ ostry, ktery skoncf tepr.
We volebniho osudf.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
zssoby dffvf ma severozapads.

Spokane, Washington, 81. ledna. -
J. C. H. Reynolds. tajemnfk spolkn
zamestnavatelI v tomto meste, dal do
verejnosti zpravu mefenf lesd v
krajine zvane Island Empire. 8 nfmz
Sc zapocalo /. cervna ktere bylo
dokonceno techto dnech. Vysledky
vykazuji, ze je tam pfiblizne $685.
000,000 stop prknoveho rozmeru tako-
veho dE1vf, jake Sc prodava. q toho
pfipada 7Ss4,000,000 ma vychodnf
cast statu Washingtonu. Pfevaznou
vetsinou jsou to bile borovice. Odha-
dovanf toto provadelo Sc peclive q
Jest priblizne spravne. Dnesne spo-
tfeba jest 100000, 900 stop rocne. kdy-
by Sc tudiz pokratovalo tomto 90
meru, stacilo by dfff lesd, lezfcfch
mezi horami cascadsksmi pohof4m
Bitter Root, ma osmdesat rokt, Gle
ma cfslice tyto nenf spolehnutf. pon6-
yadz spotfeba rapidne rosie, zatfm
co vysazovanf lesI novych jest veini
pomale. f
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Kongres musi obmeziti vydani, nema-
Ii nastati deficit.

Washington, 81. ledna. - AGkoli
nastavajf presidentske volby ackoli
Sc ucinila prisna opatreni proti zby-
tecnym vglohdm, kterd hnevajf ty po-
litiky. jiz 81 mysh, re to bude mfti ma
volby Zly vliv, nejsOu jeSte ii, kdoZ
Sc 10 prisn6 Setreni prinlouvajf, spo-
kojeni. a pIipravuji Sc k Zapasu, ably
Sc pokladna jeste prisneji uzamkla
vuci vsemu zbytetnemu plytvani. Sc
nator McCumber re SevernI Dakoty
republican. ktery vSak Sc nejednou
jiz postavil proti politice sve strany,
nedavno poukazal na TO. re vladni po-
kladnfk bude miti pristi rok schodek
tri milliard dollaru. Zadd, aby Sc wy
dani snizilo ma nejnizSi bod, jak je-
nom Sc TO da provesti, aniz by sc tim
Verejnym zajmum ublizilo. Pravi do
celia spravne, re opravdove Setreni
neni mozne dnes, kdy Sc penfze povo-
luil prostrednictvim cele rady vybo-
ri, ktere pracuji jeden cd druheho
nezavisle Udava priklady, kdy w
bory, misto aby vydani snizily, We
skutecnosti je zvySily.
Pravf: 'ZapoCneme rozpoCtoyy rok,
jenz zacina l. cervencem, Sc schod-
KEN vice nezli ti5 milliard dollarI.
NaSe dosavadnf odhady, nizsi, pone-
vadz We skutecnosti dosud vzdycky
Sc vydavalo vice nezh Sc pocitalo,
ddvaji tuSiti, ze yyddnt bude Ciniti
aSi Sest milliard. PIipoCteme-i k to-
mu mineny jiz deficit. budeme mu-
set "a rok cd 1. cervence 1920 do so.
Cervna 1921 sehnat neiakym sp1so-
benz devet milliard dollaru. Kde wit
tolik penez? Nasi finanGnici obracf Sc
ku pramenIm prijmI a probiraji je.
Pocttame-h. re nam pride zpatky do
pokladny castka 500,000.000 fon-
du ma zajiSteni ceny pSenice, na kite
~ Sc nesahlo, obnaSely by prijmy
okrouhle Sest milliard dollaru. Kdy-
by Sc nam podarilo cely ten obnos
skolektovati, Gemz vSak Sc da vazne
pochybovati, zbyval by jeSte schodek
th. milliard. To znamena dve veci:
Bud musfme sniziti sve vydani tri
milliardy anebo Sc musime penize ty
vydluziti a vydat move bondy Svobo-
dy. ktera mas zatizi ma leta. Co V
tom ohledu ucinime? Name nekolik
vyborti ma povolani penez, co ty
podniknou? To Sc da souditi die to-
no, co delaji nyni, a tn vidfme, re
mfsto aby yydani snizovaly, spise je
zvysujf."
Senator pax poukazuie ma to. jak
by Sc melo Setriti. "Nestaci pouze
okrajovati." pravil. ''nutno wifi seke-
I'll usekavati" Pravi. re costa k to-
mu najde se. porovna-i Sc yydanf "a
rok 1915 vydanim ma rok 1921. Mu-
sine Sc navratiti nazpatek a vyna-
kladati jen tolik. kolik Sc vynakla-
dalo tenkrate. To je zpdsob jedine
moznS.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Harry s. New odsouzen ma 10 let

Los Angeles, Cal, 20 ledna. - Har-
~ S. New. uznany vinnym vrazdy
druheho stupne pro zastrelenf slecny
Freely Lesserove. sve snoubenky, byl
odsouzen ma deset let az dozivotf "
kaznici st. Quentin, po odmitnutf
jeho zadosti "a novy soud. New prijel
k mistni policejni stanici jednoho ra-
ma cervnu minuleho roku, private
je v autu mrtvolu sve snoubenky.
Primal Sc, re il zastrelil tvrdil, re
tax ucinil protO, re odeprela witt 81
jet, jakkolj Sc mela stati matkou.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
VynucOvani sucha nemOzne,
di SABBATH.
kongresnfk Chicago pravi, ze vlada
nebude to udrzeti prohibici;
Mann kritisuje zakon.

Washington, 80. ledna. - Vynuco-
vanf vladnf prohibice bude pemozne,
prohlasil dnes v dome zastupcu kon-
gresnik SABBATH Chicago, pri poku-
su, vylouciti deficiencnfho rozpoctu
polozku s1.0000O0 ma vydrzovani
strait pro lihovinova skladiste. Ia
stupce Gallivan Massachusetts o.
hradil sc proti polozce a hlasovanf
bylo narfzeno. Poiozka byla zaradena
do rozpoctu Al hlasy proti Is. "Neye-
rim, ze vlada bude to, vynucovati
tento prohibicnf zakon," pravil Sa-
bath. "NezIi S tim budeme hottovi,
pokus jeho vynucovani bude stati
ctyri az pet milionu rocne. Nemlzete
jej vynucovati, protoze lid Spojenych
Statu jest proti nemu."
Zastupce Mann Illinois pravil, re
clovek, vlastnici lihoviny bondovem
skladisti, jest "mezi certem a dab
lem" Pravil, re die jeho nazoru mel
by kongres uciniti nejake kroky te-
to veci. Vyslanci cizich zemf, kteri
jsou chraneni pred suchym zakonem
diplomatickou immunitou, protestuji
k Wade proti hromadnym kradezfm
lfhovin, ktere jsou Jim zasilany cizi-
ny, jak dnes vyslo ma jevo.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Cesky mladik Edward Dostal v Pra
que, Oklahoma, prisel zivot.
(ZylaStni znraYa HlaSatele.l

Prague, Oklahoma, 90. ledna. - V
sobotu dne "a. ledna prisel nest'ast-
nou nahodou o zivot osmnactiletJ Ed
ward Dostal, syn p. Josefa Dostala z
Prague, Oklahoma. Vydal Sc Sc svym
prftelem ma hon. Kdyz prelezali je-
den plot, upadl jeho soudruh po-
daval svoji rutnici hlavni vzhGru Do
stalovi, ably mu pomohl povstati. Ed
ward Sc j uchopil tom vysla ra-
ma, ktera mu vjela do bficha. Ash "a
pill treti hodiny ma to skonal. Pohreb
jeho odbyval Sc v nedeh ma ceskona-
rodnf hfbitov Prague. Nest'astnym
rodicIm a sourozencGm vyslovuji u
primnou soustrast. - ]. Vana.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
stavkovni hnutf v Argentine trva.

Buenos Aires, 20. ledna. - Projevy
nespokojenosti delnictva trvajf roz-
licnych castech Argentiny. Prftomne
stavkujf nebo hrozf stavkovati prf-
stavnf delnici, vozkove, pekari, els
nfci, tesari, zrfzenci ma poulicnch ka-
rach tiskari, nepoctaje to stavku
delnki ma znfch zeleznicarI roz-
licnych castech zeme. Novy pozar O.
bilf obrovskych rozmerI propukl v
tzemf Las Pampas, ale neni zpamo,
zdali byl zlmyslne zalozen. Policejnf
autority tvrdf, ze vetsina ohhI stojf-
ciho nebo pczateho obili byla nahod-
neho pIvodu. ale nektere byly zaloze-
ny stavkujfcimi zemedelci a anarchi-
Sty
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
CHICAGO ILL., UTERY, (UESDAY) g. UNORA (FEBRUARY) 1920
Stecher sampiOnem sveta.
PoraziI dosavadnfho sampiona, Earla
Caddocka, po dvouhodinnem "a
pasu v New Yorku.

New York, 81. ledna. - Josef Ste
cher, mlady krajan Nebrasky, stal
Sc dnes svetovym prebornikem kriz-
kovanf volneho stylu (wrestling),
kdyz byl porazil dosavadnfho prebor-
nfka sveta, Earla Caddocka z 1oWy,
We velke arene Madison Square Gar
den po zapasu, trvajicfm dve hodiny
a pull seste minuty. Polozil jej ma zem
svym nIzkovym obchvatem. Stara "a
hradni arena nabita bila do posled-
niho mfsta divaky, jichz tu bylo ma
10000. Vftezstvf Stechrovo vyvolalo
mezi mimi nesmfrnou bOuri nadseni.
Stecher cd sameho Zacatku zapasil
die sve stare taktiky. Jednal chladno-
krevne, nechal Caddocka utociti a od-
razel jen jeho vypady TAX dlouho, ze
jej unavil Iplne vysilil. Potion te-
prve preset sam k offensive, pfi nfz
uplatnil sve talentovane nohy ku sra
zeni nepritele ma rohozku. Pocinal 81
obratne, ze ponechal Coddockovi po
delsi dobu Zapasu, ably sam utocfl,
behal, tahal a Sc namahal. Kdyz u
plynula prvnf hodina boje, bylo ma
Caddockovi pozorovati, jak jest una
ven a rozcilen, coz bylo jistou pred
zvesti nastavajici porazky. Vsak pl-
ne dve hodiny zIstaval zapas nero
zhodnut. Teprve potom Stecher Cad
docka povalil, ale ten Sc jeste jednou
sebral, nacez "a pet minut nasledova.
la porazka druha, definitivni.
Shromazdenf divaci, mezi nimiz
byli nekterf nejprednejsf sportsman
sveta, zustali sfni jeste potom a
provolavali Stecherovi slavu. Vftez
zustal arene TAX dlouho, nezli po-
mohl porazenemu ma nohy. a podal
mu pax ruku. Protlacil Sc pax zastu-
penn do sve satny. Druhym v!chodem
odchazel Caddock,, kulhajfcf zapo-
menuty, jake byvaif zapomenuti pora-
zeni Sampioni vSichni. &.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Vaxny uraz krajanky.

Omaha, Nebraska, 29. ledna. - Pa.
nj Frant. Krajickova, znama Zdejsi
stara osadnice, bydlicf {. 1906 jiz
IL. ulice, bude nepochybne upouta-
ma delsf dobu ma lizko nasledkem ne.
hody, ktera il pondelf stihla. Pant
Krajfckova prechazela pred Z. hodi-
nou vecer po dvore, kde nahle uklou-
zla upadla tax osudne, re 81 zpuso-
bila bolestne zranenf ma noze. K ne.
mocne byl povolan dr.. Sibanek, jenz
shledal, ze krone vnejsfho pohmoz-
denf, Jest noha t66 vymknuta.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Uhlt Ie dosti, ale - drah6.

Filadelfie, Pennsylvania, 29. ledna.
- Kdezto uhli anthracitoveho, tvrde-
no. vydolovalo sc "a minuly rok 1918
O neco meme nezli v roce 1918, uhlf
mekk6 dostoupilo v produkci vyse nj
kdy nebyvale, oznamuje zdejsf uhel.
ma statistika. Prvnf den v mesfci le-
dnu tohoto roku poprv6 Cd te DOLBY
co Sc hornfci vratili do prace dostou-
pila Pennsylvania produkce vyse
normalnf, ale cd te DOLBY stale rosie
a nynf obnasf 107 procent normalnfho
mnozstvf.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
Wall 81 to nejvracn6jsi.

Hampstead, New York, 20. ledna. -
Lupici vnikli zde do letnfho bytu Au-
gusta Belmonta, znameho millionaire,
nechali bez povsimnutf vzacne stfi-
bro a nadherne obrazy ma zdfch a u
bfrali Sc rovnou do sklepa, kdez mel
pan Belmont ulozene vfnecko a slivo-
vici padesat rokI starou. Nenechali
tam kapky, odnesli vsecko. Spusobili
tim majiteli nemale neprijemnosti, ne
bot stehovani takovych zasob 2 bytu
zimnfho, palace new-yorskeho. do
Hempsteadu, vyzaduje zvlastniho Via
dniho povolenf a je spojeno veliky-
mi obtfzemi.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-03
ROCNfK-yOL.: XVII.
DfOu bez nOze.
veiike korporaee odiraji nemiIosrdnt
americky lid.

washington, 81. leund. leChlo
dnech podnikl senator Arthur Cap
per, republican z Kansasu, ostry u
tok ma velike vyderace a pfimIouvaI
Sc "a pfijetf OSTRICH zakonI proti ke-
t'asIm, ktere by odfranf americkeho
lidu ztfzily. Lid pod jejich nesvedo'
mftostf trpi, stava Sc den ode dne
nespokojenejsf a vlada pax marne
hleda prfciny nespokojenosti jinde.
Men, pochybnosti o TOM" pravil
Capper, re mas lid jest obetf spro-
steho lupicstvf." A hned ma mfste
jmenoval korporace, ktere tohoto
lupicstvf obvinuje. Jsou mezi mimi
American Woolen Company, ktera
ma monopol ma vlnu, Central Leather
Company, jez ovladla kuzi, Crucible
Steel Company a ocelarsky trust U.
nited States Steel Corporation. dale
Cuba. American Company a nektere
velike firmy uhelne. Nepravem sva'
def mnozf vinu ma delnfky. jimz Sc
priGfta vina "a zdrazovaTa vseho to-
no, co jfme, nosime anebo uzivame
Name dIkazy ma vsech stranach",
prayil, "ze prfcinou drahoty zivotnfch
potreb nenf jen prace, ale vydelky
korporacf. Kdyz Sc zaplatf delnfkum,
zbudou jeste ohromne profity." Pou'
kazoval ma to, re vlnafsk% trust A.
merican Woolen Company vydelal
roce 1914 $2,77S,6O0, ale roce 1918,
kdyz zaplatil vysoke vladnf dane. zby.
10 mu cisteho $12,324,0S4, ackoli in
vestovany kapitAl obnasf pouze $22,-
100000. V roce 1918 vydelal padesat
procent a roku letosnfho podle spole.
hlivych zprav celych sto procent. Ce-
ma akcii stoupa die toho. Ovcak do
stane pouze $7.37 "a vlnu, kterou spo.
lecnost proda "a sto dollarI.
A tax je to vsude. Cena bavlny Sc
ma bursach nejednou pomocf ruznych
machinacf vyhnala do vyse "a jediny
den o S50.0O0,0O0, pocitali Sc Iroda
v cele zemi Pfedseda obchodnikG O.
buvf jeden den "predpovedel" ze
lete bude obuv padesat procent
drazsi hned druhy den trust kOze-
husky vyhlasil zvlastnf vysokou diyi
dendu. Kdyz byla valka, dala sc dra
hota kdze omluviti pottebami arma-
dy. Cfm Sc omluvA nynf? Nejvfce
penez vydelava sc dnes cukru. A
merickemu lidu zvysil SO rotnf 1tet
milliardu dollarI a spolecnost Gu
ba-American Company vydelala "a
dvanact mesfcu dve ste procent ma
investovany kapital. Farmari dosta
vajf dnes "a dobytek so procent
meme nezli pred kratkou dobou a ne
jeden nenf stavu "a techto pomerd
farmariti. Pri tom lide must "a ma
so platiti porad stejne. Uhlf take wy
stoupilo Gene uzasne. Maloobchod-
MIX, vydela-li, dostane jen zbytky,
hlavnf vydeiek seberou velike korpo-
race.
A pri tom nejvyssf navladnf Pal
mer vede proti vydriduchum "svatou
valku," jak byl slibil nedavno slay.
nym prohlasenfm. Vysledky jsou vel
kolepe: V 18 statech zahajeny byly
soudy proti 179 prestupitelim zakona
Leverova a toto - tfi (3) byli sti-
zeni pokutou a vezenfm. Jeden "a
platil sto dollarI a ma nekolik dnf Sci
do zalare, jiny dostal $3.50 pokuty a
tri mesfce "a mrfzemi a Jenom jeden
strzil trest slusnejsi, $4,000 pokuty a
pet mesfcu vezenf. A to jeste ami ne
byli ket'asove, nybrz hromaditele ne
dovolenych zasob. -