Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-08
To Modstandere.

Marie Stuart blew vel modtagen i Shetland.
Men hverken Landet eller Forholdene t~iltalte
.hende. Hun savnede den franske Letfardighed
De skotske Protestanters strenge Alvor var hende
at indfore Romerkirken igen med Magt. Derfor
gk hun ~forelobig ind paa Diet bestaaende, tog
sine Raadgivere blandt Protestanterne, men tlltog
SIG Ret til at lade lase Messe i sit Privatkapel.
Alerede dette sidste vakte Uro. Men selv Knox
giorde sig FIid for at d@mpe Ophidselsen. Han
haabede nemlig, at Dronningen Wide omvende
sic Dog undlod han like %samtidig fra Predlk-
estolen at aflegge ct utvetydigt Vidnesbyrd lmod
Messen. Han sagde endog, at han hellere Wide
Sc 10000 Fjender indenfor Landets Gr@nser end
cen Messe.
Dronningen. som straks havde yundet Ell Del
af den hoitste protestantiske Abel for sig we'd
sin personlige Ynde, forstod %alligevel, at Stillngen
Wide vare uholdbar Lengden. Hun pnskede
derfor en- Samtale med Knox. Maaske hun har
haabet at kunne vinde ham. Maaske hun har
troet, at hun var ham overlegen, og at han skulde
fole def OF boie sig for hende som allie andre.
Maaske hun blot har folt Trang til at fele sin
yprste Modstander paa Tenderne. Hun lod ham
hvert Fald tilsige til en- Samtale i Begyndelsen
af September. Hendes protestantiske Halvbroder
lord Stuart var til Stede under den.
Def var den f9rste af disse markehge Sam
taller. som har varet saa f~orskellig bedomt, men
som maaske bedre end noget andet wiser os Knox,
som han var.
Marie Stuart ~begynder med at bebreJde ham,
at han havde ophidset en- Del al Undersaaterne
mod hende og hendes Moder. Hun foreholdt ham
.Trompetstodet'' og erklerede, at hun Wide lade
def eendrive af Evropas lerdeste Mend. Hun
beskvldte ham for forrederiske Forbindelser med
England. Tilsidst sagde hun desuden, at man sag
de. at han havde sluttet Pagt med Djevelen.
Ait dette var aabenbart b%eregnet paa at gore
Knox bange. Men hun havde taget ganske fell at
den lille Mand med Diet LANCE Skeg og Diet skarpts-
kaarne Ansigt. Han blev like det mindste bange.
Samtalen faldt derefter saaledes:
Knox: Madame! gid Diet MATTE behage Deres
Ma iestgt at hore mig med Ro. For Diet f9rste: Skal
Diet kaldes at ophide Undersaatterne mod fyrsten,
mar man lnrer Guds Sandhed rent, tilbageviser
Afgudsdyrkelsen og faar Folket til at acre Gud efter
hans Ord. kan ieg like undskyldes. Thi Diet har
behaget Gud sin Made at udvelge mig t%illigemed
flere andre til at bringe den papistiske Religions
Intethed 90 den romerske Antikrists Bedragerl,
Stolhed 90 Tyranni for Lyset dette Rige. Men,
Madame. dersom den sande Gudserkendels og den
rette Tilbedelse er de bedste Beyeggrunde for Men
nesker til at adlyde deres Fyrster al Hjertet og
saaledes forbolder Diet sig hvorledes kan man da
fremsette Beskyldninger imod mig Jeg er Wis paa,
at der er visit 90 fremdeles vii blive visit Deres
Made ligesaa ufravigelig L~ydighed af dem, der
bekender Jesus Kristus dette Kongerige, som der
nooensinde err visit Deres Fader eller Deres andre
Forfmdre af dem, man kaldte Biskopper. Og hvad
den Bog angaar, som synes at have kr@nket Deres
Maiestmt saa meget, er Diet ganske visit sandt, al
leg har skreyet den, og jeg har heller intet imod,
OF do, hl;var hedamt af AlVerdenS lPrde. .eg
hgrer, at der er EN- Englender, der har skreveh
imod den, men jeg har endnu like l@st hans skrift'