America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-03-03
PaCea Gu ROSi costa prta mutt.
0 Polonie 81 0 Romanie puterniCa MtaIa


|. 04MMONOS.
important. o tara puternica, CT
frontiere naturale, GU un popo
industries 81 patriotic, 0 tara DO
eata 81 o enorma expansiune in
dica ca Rominia in viitor, inc;
inainte de sfirsitul asestui
va lntrece ca teritor 81 Ca popula
tie pc Italia, care fost un i'm
portant factor III Europa in ulti
ma generate. Tinind Nistrul con
ira Rusilor 81 lisa contra orr Cd
rei operatii noui pan-germane
Ro1ninii vor fl ca polonezii un a
jutor nepretuit pentru preserva
rea ordinului in Europa.
Primcjdia zacc in posibilitates
ca in ultimul moment, in graba
dc sfirsi ell nelinistita Rusie
tarile din vest vor sacrifica vii
torul att al Poloniei, cit 81 al Ro
mlniei pentru lipsurile mediate
ale marilor putcri. Povestea con
ferintei de la Paris este brutal;
istorie a sacrificiului popoaralol
mlci pentru cele mari, 81 dcja
Rominia 81 Polonia, .lipsite de IN
sampion printre popoarale Anglo
SaxOne, au suferit crud.
INCIDENTE RUSINOASE.
De ce Americana 81 Englezii Ia
Paris, au arafat fata de Slavii
de la Vistula 81 Latinii de la Du.
mare o att de cruda ostilitate
care a fost vazuta i'm o multim,
de incidentc care erau oare cum
rlsinoase, ramine 3 chcstic. d1
speculat. Insa n,l Q nici 0 prcsupu-
mere fata de ceca ce fost facut
Tinuturi undc polonezii consti-
tuiau doua treimi din populat!a
au fost supuse la plcbiscit, ca Sc
dea prilej ca sa nu sc uneasca Gu
Polonia, tinuturi unde Rominii
dominau au fost rupte din asocia-
tia lor naturala 81 fronticrcle ridi-
cule au fost aranjate, prin ear
Sc punea pedcci districtelor in
dustriale de a avea un acccs la
cursul apelor ori la cailc feratc.
De ce? Raspunsul a fost mereu,
soptit, insa aceste soapte nu me-
rita a maj Fl repetate.
. Problclma ruseasca ridica We
chea chcstie in formal finala.
Daca aliatii insista asupra prcda-
rii Basarabiei 81 a tinuturilor po.
lonczc bolsevistilor, atunci Polo
MIA 81 Rominia sunt lovitc erin
cen. Ambele vor rezista, insa re-
zistcnta lor va insemna nmai 0
pentru germani 81 un-
guri ca sal atace pc la spatc, 81
aceste vor fl sdrobite, la sfirsit.
Aceasta ar fl un pref neinchipuit
dc mare platit pentru pace Gil
ruseasca, care, ori cum
este 0 pace victorioasa pcntru a.
narchie, pentru cd un fapt lc-
gat ayea consecvente momcn-
tuoase in viitor, tocmai cum boil
scviStii All avut la urma &c all
putut obtine de la invingatorii lor
de la Brest-Litovsk, asa acum all
Dbtinut tot ce fost mai multi de
la oponcntii lor aliati.
Pentru englezi existenta a do
ia state puternice la vest de Ru-
sia poate avca valoarc reala,
laca bolsevistii rcincep inainta-
rea 'lor spre Indii, pentru Franta.
Polonia 0 chcstei de viata orr
acum cilnd garanta Anglo
Franco-Americana aproape ca a
lisparut. Char Italia Sc asteapta
/ vedea cu fiori in sin posibilita-
tea reincarnarii unei Rush puter-
nice, care usor poate Fl rasculata
lie pasiunea pan-slavfca, cind a.
lungc momcntul de pune la o
parte acomia economical, pen
tru ca Gu bransa sudica a sla.
gismului Italia Sc afla la cutie.
Afara de marca importanta pen
-ru aliatii din vest chestia rusea-
sca nu e mai mult iii astoria re-
,enta de cit Q politica care nu
trece de oportunismul momentan.
D mica pace acllm va costa risicul
lnui razboiu in viitor.> Git pentrl
pauza momentana in negociatiuni,
sste nunai 9 forna ca SC dea o