America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-08-26
INvATAM1NTUL AGRo-
NOMIc 81 PERSPECTIVE
Ii AGRICULTURAL
De G. lONlEsCU SlsESTI

LIE ". IO.NEsSOC |C16oCFTAI
Problema invatamintului tech
mic este acum de cea mai mare
aIctualitatc. Directiunea dntregei
civilizatiei a veacului de natura
practica vi technica.
Iata de ce vechi 81 vestite in,tl
tutii de cercetare pura 81 abstrac-
ta universitatile din toata lumea
all deschis portile ,invatamintului
aplicat 81 trebue sd lie deschida
tot mai multi. Altfcl ele ar ii izo-
,latc, in turnul de fildes al pres
tigiului lor secular, sa sc dcsparta
de pulsatiunele yietei reale 81 Sc
macine fara spor noile doglne ale
stiintei pure, in tocmai cum la in
ceputul lor, fara spor macinan
dogmele religioase. In America
carcaterul practic 81 technic al
invatam6ntului superior mai
accentuat ga orr unde. Pc aceas
Gale a pasit de mutt Anglia 81
Gcrmania. Insasi Franta-asa de
traditionala in organizarea inva-
tamintullui 81 in metodele sale cul-
turale introdus invatamintul
aplicat la universitatilc eli.
Discursul recent noului Prim
Ministru Italian, discurs program
care trata toate necesitatile de
viata reala 81 Sdlnci ale Statului
Italian, cuprinde 81 vestfrea ace
stei reforme: restrangerea invata-
mintului clasic 81 largirea inva-
tamintulni aplicat teehnic 81 ag-
ronomic.
La moi invatamintul technic
na 'avu ut nici pe departe. organ
izarca 81 desvoltarea pc care 0 re
clama impcrics nevoilc noastre
Importdm technicieni Gu duimul
81 foartc multi tineri trdbuiau
sa rectlrga la ycoalele striene.
Vechea scoala de Poduri 81
Sosele dat numai serii de ingi-
neri ci1ili.. In ultimi AMI nevoil
fntemeerci unui politechnieum a
fost mereu agitata 81 tinuta la
ordinca zilci, prin studii competen-
tc prin discutini 81 propuneri facu-
to in diferite comisii de specialist.
Odata nitrate in faza Comisiuni-
lor, problema ameninta sd Sc per-
petueze in discutii academice.
Atunci 0 initiative energica 81
prompts a gasit mijlocul sa
o resolve repede 81 practlc: ul
decret@lege promulgat pc curind
in lipsa .tituhrului departamen-
tului respectiv, a dntemeiat SEQ
ala Politechnica a Rominiei.
InvaItamintul agronomic nu
ayut acest noroc. Gu tOate covir-
sitoarea lui importdnta, nineni
din factorii competent de pima
acnm Ma vrut sa ia asupra*i re-
solvarea problemei. Ministerele
din trecut aveau altceva de IA
cut. Marii proprietari 81 organl-
zatiunelc lor, au ignorat aceasta
latura a interesclOr 81 datoriei
lor, total, GU nepasare fara
exemplu. La vecinii nostri della ra-
sarit 81 della apus, fara a merge
in occidental mai departat pro
prietarii funciarii erau eel cs i'm
puneau guvernelor intemecrea
unor asezamintc de cultura mo
dcrne, inzestrate Gu toate milo
acele de cercetarc.
La Kiev, la Dubblany in Ga
tia. Ia Magyarovsr la Uhisinau
81 Cluj, s'au Great institutiuni,
care sunt pentru moi o pilda. lar,
Ia moi marii proprietsri - Gu
putine exceptii-- erap s'bsorbitl
in aceia ce mai comun in SEN
sui cuvfntului politica, in clubu-
ri, in cdlatorii peste Aotsra de
unde M dnvatau mimic; nu A.
ye3u nici o pssiune rurala, nici
un respect pentsu stiinta Sgrico-
Ia, ceresu invdtalmintului wcchi.
ceva mai spalAti si nu c6lcau pra
gul scoalei speciale nici ca stu
denti nici macar ca vizitstori.
81 assfel singura scoalk supe.
riofa DE- agricu&ura q tkrei sta
tea parllsitx, ruinata, uitstE, In
|tr' . nasliieesitste revoat1 1toare.