America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-07-21

,,Ordine 81 Progress" innalt;
conceptie politica, resumat al in
tregii opere de cercetari stiintifict
a lui Auguste Comte. Dupa cum
Iconchldea acest sOciolog asupra po-
lltlcel de urmat spre binele omeni.
Ri, nici ordinea nu Sc poate realisa
fara progres, nici progresul fara
ordine.
In adevar, acolo unde nu este Or
dine, nici ritmul muncii, nici acel
Eal NINTH nu Sc poate realisa.
Omul traieste Gu grija zilei de
mine, cade in materialismul anima-
lie, si-i sufere consecintele.
| + acea boala pc care intilnesti
att de frecvent, dupa razboiu, la
multi oameni. E o boala veche, ur-
mare unor vremuri turburi: DE
erau barbatl sau de erau femei. a.
cestl bolnavl nepriceputi Sc topiau
p epicioare, mincau zid, Ii venia
cind sd rida, cind sa plinga; Sc
zglrciau, Sc 1ntindeau, Sc intepeni-
au, doriau totul 81 nu doriau nj
mic; acum judecau drept, tare 81
blne 81 tot acum bateau cimpii; ii
apucau multe 81 de tot felul; erau
frenetici, adeca ,,buiguiti de fire.
Idupa expresiunea lui Miron Costin
hi spune un autor mai nOu, GER
cetator al Cronicilor noastre vechi.
Boala fara leac, spuneau doctorii
ca 81 vracii.
lntr 'acolo NINA lipsa de ordine.
| Pc de alta parte, acolO unde nu
Ie progress, nu poate fl nici ordine.
Ordinea inseamneaza asezare, O.
FrInduiala, sistematisare, care fara
un progress de munca, pricepere 81
bun simt nu Sc poate indeplini.
| Intrati oriunde yeti vol, in casa
cuiva, ca 81 intro institutiune oa-
recare, 81 fiji incredintati ca, AGO.
10 unde yeti zari ordinea, Yeti da
inumai deceit 81 de progress, lar pro-
gresul il Yeti gasi intotdeauna in
sotit de ordine.
Ordinea duce la economic a
muncli; progresul este insaSi Geo.
nomia acelei ordine realisate. Iata
lsintetisarea lor.
Ca urmare, ordinea Sc infatisea-
ga ca o materialitate, progresul ca
0 forta activa. Una Sc sprijina pc
cealalta, 81 reusita uneia este 81 a
celeilalte.
| Asa dar, politica de ordine nu
este indestulatoarc.
Ea poate Fl mai intaiu politica
despotica, sacerdotala, militarista,
de casta, pc care astoria Ii constata
in trecutul omenirii.
/ Oar ordinea Romei char a fost
de multe orr zdruncinata de razz
vratlre = spre progres.
Ea poate fl apoi politica con-
stitutionala de imbogatiti prin jaf
81 frauda, de oameni ajunsi sd nu
mai serveasca mimic, avind tot ce
material Ii este permis, la indemi-
ma, traind, daca sint cuminti, ca
Iniste negustori republican,, fara o
nazuinta mai innalta, in palate po-
leite, dar stropite de pacat; lar, da-
ca nu au nici cumintenie, in snul-
berarea vietii prin desfriu.
Ea mai este 81 altceva inca pro-
sta a tot stapinitoare a multimii
prin inselaciune, Gu tendinta ca
prin dainuire sd ajunga la supri-
marea libertatii.
Din fericire, aceasta categorie,
multi mai periculoasa decit cele pre-
cedente, nu poate avea vieta inde-
lungata = astazi eel putin.
Oar nici politica pur progresi-
va nu poate da resultate.
!, Ori de cite orr fost pusa la in
cercare, ca n "a putut dainui. Char
daca izvor1ta din Gale mai drep-
te 81 innalte aspiratiuni.
Astazi, mai multi ca oricind, cc-
le doua politici stau amenintatoa-
re, una in fata celeilalte: una ne
facind decit concesii silite cealalta
voind - nu dOrind - toate conce-
siile: lupta materiei Gu forta.
| Care dintre cele doua elemente
poate iesi invingator?
| De sigur ca niciunul. ST aceasta
pc simplul motiv ca, daca ordinea
are nevoie de progress, lar progre.
SUD da ordine, legatura necesara nu
TO poate 1ndeplini decit un al treiles
telement, astazi obosit, desprstuit