America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-07-16
DespTe tnonleIe|e naturei.
Elevilor scoalei mele = 81 altor'

AEnOu. - NlCl Illntd Vlckul-
toare n ar putea trai fara aer. Du-
pa cum omul sau animalul ne
putind rcspira s'ar inabusi 81
muri, tot astfel 81 planta care ne
avind aer, s'ar ofili 81 ar muri.
Aerul n are culoare, miros 81 gust !;
dar el patrunde peste tot in cele
mai mici locuri 81 char in apa ex-
ista. Peste tot unde exista aer ira
csc vietati. Aerul invalueste pa
mintul peste tot. Cred G 'ati obser-
vat careva dintre DIV. ca pc virful
muntilor este mai rar ca la poale !;
81 cu cit ne-am sui mai sus, Gu a.
tit acrul ar Fl mai rar - ceea ce
s'a constatat.
De exemplu: cind he suim GU ba-
ionul sau GU aeroplanul sus de tot,
respiram foarte greu, simtim frig,
- char daca JOS de undc am pie
cat, ar Fl in toiul verei. Asa dar,
aerul este pretutindeni, unde ira
iesc finite insufletite; pc inaltimi-
le muntilor 81 in adincimile vailor; ;
vine la pruncul de curind nascut
si-i intra prin gura, in plamini; el
gasestc loc 81 Sc vira prin gaurile
cele mici ale coajei oului 81 Sc a.
junga la micul puisor, care abba Sc
formeaza. Aerul intra in apa pima
in adincimile cele mai de jos ale
marii 81 acolo il respira animalele
apelor. In sfirsit, el patrunde 81
umple toate pesterile 81 crapaturile
pamintului 81 char parte din ma
untrul corpului anirnalelor 81
plantelor.
Aerul patura groasa de Is
KIN grosime ce inconjoara pamin-
tul, constituind ATMOSFERA.
Ell nu & 0 combinatiunc, ci ,un
amestec de gaze. Asa dar, aerul es-
te elementul ESSENTIAL al vietci noas-
tire.
ATMOSFERA. - Aerul &C in
pamintul, formeaza in
valuitoare rotunda, care sc numes-
;te ATMOSFERA.
Inaltimea acesteia sc crcdc ca cs-
te della 80-1OO KIN.
Atmosfera ,apasa" asupra locu-
rilor de pc pamint.
LUMINA. = fntre eel mai de
seama factori al vietei fiintelor es-
te 81 LUMINA. Florile, ierburilc
cimpurilor, plantelc de tot felul,
nu cresc de loo La umbra: lc trebue
SCARE pentru ca sa creasca 81 sd in
floreasca. De asemenea 81 omul are
nevoie dc scare; in umbra, la in
tuneric, Ell sc intristeaza, Sc veste-
jeste 81 pierre intocmai ca 81
plantelc. Pc linga accasta, lulnina
mai este 81 unul dintre eel mai bu-
nj agenti de insanatosare. Sc ga
seste pretutindeni raspindit obi
ceiul destul de vechiu: de a expu-
ne la lumina soarelui obiectele dc
pat 81 albiturile carl au servit boil
navilor.
CEATA. Pc pamint sunt
multe ape: riuri, fluvii, mari, etc. ;
apa necontenit sc evaporeaza. Ne
incetat vaporii de apa sc raspin-
desc in atmosfera. lar cind vaporii
de apa Sc racesc, Sc formcaza niste
mici picaturi dc apa, care plutesc
aproape de suprafata pamintului
aceste gramezi de picaturi de apa,
Sc numesc CETI. Adese-ori ploua
din neguri sau din ceata.
NORII. - vaporii de apa Sc RI
dica adesea in gramezi, sus in at
.mosfera; aceste gramezi sunt NO
Ri.
Norii sunt ceata, GU deosebire ca
aceasta Sc formeaza jos, lar norii
sus. Adesea micile picaturi de apa
din nori Sc racesc. Atunci Sc pre-.
fac, in picaturi mai mari. Acestea
find mai grele ca aerul, cad JOS Ia
pamint.
ROUA. = In timpul noptii, cor
purile Sc racesc pentru ca pierd
din caldura soarelui. Vaporii dt
apa vim in atingere Gu corpurilt
81 Sc transforma in picaturi de apa
!, pc ierburi 81 pc obiecte: denumit;
ROUA. Aceasta Sc formeaza noap
tea c1nd cerul senin 81 linistit
Asa ca picaturile de apa, ce le We
dem dimineata pc pamint 81 ma
ales pc plante, e ROUA.
VASILE DEM. BRADUl
j (Fost redactor al partei stiin
tifice Ia cite-va ziare din tart