davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Connecticut labor press., 1920-11-27
ENLIGHTENED CITIZEN ADVOCATE
 SUPPRESSION OF LABOR PAPERS

of The Connecticut Labor Press the the of 'The Ob New Haven citizen the belief that all be by He also holds that labor general ought to be emned and that the altogether much leisure
 there's fellow who typical of certain class much Fortunately the breed extensive but Of it is that his mentality deficient fellows developed their brains Consequently they make lot of they help along the campaign which other really nte gent promoting labor order further their selfish interests.
 of the support labor by the There plenty people ready down destroy bor defense greed and those who benefited by the labor do nobody will As have labor needs mouthpece and of dis senang information concerning the movement urgently loyal labor is of
The Connecticut labor press., 1920-11-27

delivering any more addresses ia the Brass City. This little story, you see, differs from the street corner meetings. It was a hall meeting, presumably hired and paid for and peaceful. The only offender was Mr. Bimba. Now very likely he is deep-dyed Red and shouts forth terribly offensive epithets, froths at the mouth, tears his hair out and stamps his feet i'll rage. But, let us ask, what constituted right is vested in the police that they should act as critics and judges as to whether or not the man was speaking within his rights?
The Connecticut labor press., 1920-11-27
SILVER COMPANY CUTS
 HOURS.

Wallingford, Nov. Officials of the International Silver Company of this city announce that beginning Mon day, the factory will be run on a 4O- hour week schedule. Up to a short time ago the factory was on the, regular 55-hour per week schedule Because of the general slack existing throughout the country in this line of manufacture the local factory was compelled to adopt this new schedule. About 700 employees are affected by the order
The Connecticut labor press., 1920-11-27

people further damfooishness of this There's trouble enough in the world right without stirring If these ivory topped individuals continue they bound resentment which, coulepd with that already felt toward other mpoon bound to explosion.--
 Enouh enough The these self appointed regulators
The Connecticut labor press., 1920-11-27

Mayor FzGerad of New Haven both gallant gentleman and
 rights He has appointed Mrs Clara D. Clan fill the board created by the death the appointment that position in Connecticut We Fitzgerald both for his action in this particular capabity principle for equal fd something which ganized labor has long fougth.
The Connecticut labor press., 1920-11-27
FISK COMPANY CUTS TIME,

Springfield, Mass, Nov. 26.-Provis- ion for as many as possible is the reason announced by the Fisk Rubber Com pany of Chicopee Falls for reducing it's working week from five to three days This new plan was officially adopted on Wednesday morning. There are. 1900 employed at present by the company and i'll order to avoid any 1ay-offs the company has instituted this new plan.
The Connecticut labor press., 1920-11-27

Testimony threefourhs of the wrought steel trade in
  absolutely uniform which introduced at the hear building trades scandal this week. would nd Brinde the leader of the dual organizations
The Connecticut labor press., 1920-11-27

John D. Rockefeller has almost half bion within the past five for that the benefciaries if worthy have don't believe that all the redit Mr. Rockefellers think of the have paying the five that donation ourselves and to humby present claim for part credit
The Connecticut labor press., 1920-11-27

interesting that the much agented o inc Connecticut declares that Composed shop this really that the opposed closing shops the union card organized labor grafed It will mark radical change of policy members of the association
The Connecticut labor press., 1920-11-27

thought the fact that the socialists in Con. nctt votes for the recent election The total in the election just closed was 1O154 $500. It would to indicate quite people dsgued with both of the old parties
The Connecticut labor press., 1920-11-27

A strong labor paper is one of or ganized labor's best assets. See that your name is on the subscription list
The Connecticut labor press., 1920-11-27

Speaker Bi1nba, it appears, was also warned by the police to refrain from
The Connecticut labor press., 1920-11-27

Yes, we must give the Russians time to work out their own salvation. It
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
Radi Sc o mirove smIouve.

Washington, ,. ledna. RepLoli-
kanSti a demokratjcti vudcove v Sc
natu dnes opet venovali velikou po-
zornost vyjednavani kompromis o.
hledne smlouvy mirove. ma jehoz "a
klade mohla by byti schvalena po-
trebnymi dvema tretinami hlasu.
Vudce republikanu Lodge radil Sc 9
McNarym Oregonu, vudcem skupi-
ny republikarske, ktera jest pro mir
ne vyhrady. tom, jak daleko by je-
no skupina chtela jiti umirneni W
brad, prijatych senatem listopadu
Take nekolik jinych republikant S
Lodgem mluvilo. Ma strane demokra-
ticke konferoval v1dce Hitchcock z
Nebrasky Sc Swansonem Virginie
ktery vladu V tonic boji podporuje,
a Kingem z Utah, jenz poslednim
zasedani hlasoyal republikany. Dnes
Sc opet ukazalo, re kamenem 1razu
jest vyhrada desatem clanku ligy
narodu, V nfz nechce povoliti ami je-
dna ami druha strana.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
Protest prot Nrazde 4 Mexikanl.

MeSto MeXiko, l. ledna.-MeXicka
Ylada podala dnes americk6 Wade u
rednf protest proti zavrazdeni ctyr
mexick!ch prisluSnGku Texasu V
druh6 polovin6 prosince. V protestu
Sc pravi. re jeden mexicky delnik byl
zabit foremanem sv6 sekcni Getty, IA
70 tri Glenove jedne mexicke rodiuy
byli zabiti ma renGi nedaleko Jarrelu,
aniz by vrahove byli zatceni. Vysla-
nee Bonillas dostal rovnez inStrukce,
aby vySetroval zadrzeni prohledanf
zavazadel Carlose Melendeze, jenz byl
na ceste do Chile k prevzeti ufadu
prvnfho Sekretare mexickeho vyslane-
ctvi New Yorku. Vyrozumiva Sc,
re americke authority Sc opravedlhuji
tim, re Melendezovych zavazadlech
byly nalezeny dokumenty, syedcici, ze
Mexiko Sc pokousi utvoriti allianci S
Chile. Jaka mezinarodni prava nebo
zakony porusuje Me1iko, samostatny
stat. kdy Sc snazi uzavirati allianci.
tezko pochopiti, kdyby to tyorilo u
spravedln6nf K prohlidce a zadrzeni
zavazadel, coz jest zrejme nepripust-
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
CHICAGO ILL.,, UTERY, TUESDAY LEDNA (JANAURY) 1920
Amerika ku pomoci Europe.
Anqlicky finan6ni expert, Sir George
Paish. prijeI vyjednavat do
Spojenyeh Statu.

New York, l. ledna- - Sir George
Paish, jeden ptednfch financnich
expertu Anglb, ktery jest redakto-
rem listu Statist a dhyernSm radcem
britickeho financniho minjsterstva,
pfijel vtera do New Yorku d netaji sc
uclem sveho poslanf. Pravi. re pri-
chazf do Ameriky pracovat tom
smyslu, ably pohnul Spoj. Staty k to-
mu, ably poskytly Europe pujcku. ne
vyhnutelnou k tomu, ably po valce mo-
hla byti privedena = novemu finan-
cnimu Il hospodarskemu zivotu. Wy
81 pIjcky teto nenaZnacl, ale pravil,
ze must byi ohromna, mali neco Wy
dati
V New Yorku setkal Sc Paishem
Sir Edward Grey, byvaly briticky Ia
hranicni ministr, dnes vyslanec We
Spoj. Statecb. ktery odjizdi do Lon
dyna, kan byl povolan ma poradu k
Lloyd Georgovi. Grey dosud We Wash
ingtone pracoval temZe smeru a
pravi Sc, re Sc mu prace uplne poda-
rila.
Pravf Sc. re vySe pujcky ciniti hui
de trinact milliard dollaru. Pujcka
ma btti riZena federalni reseryni ra-
dou a vSemi bankami, ktere jsou S nj
We spojeni. Ma pfevziti vsechny dlu-
by. ktere mali Spoj Staty Anglii.
,F'rancii, Itaiii, republice ceskosloven
ske V jinych zemich spojeneckych
urokem. ktery IA minuly rok zu-
stal nezaplacen. Byla by to pujcka
temto zemim. ktera by mela trvanl as
padesat rokji. To jest ovsem pouhy
plan. kterem by musel teprve roz-
hodnouti hongres. Jisteho neni jeSte
mic.
Dojde-H k tomu skutecne ti nedo-
jde-li. bude Zaviseti na tom. jak sc X
tomu postavi amerjcke yerejne mine
nj. Jisto jest. ze duh Spoj. Statd,
kterI jest jiz dnes veliky, jen by Sc
tim rozmnozil Papfrovych penez by
pribylo a mimi stoupaly by dale do
WISE vSecky ceny zivotnich potreb. z
toho ohledu je to vec vazna. Ale ma
druhe strane je steJne yaznou yecl
nevyhnutelna financnf a hospOdarska
zkaza Evropy, k niz dojde tom pri-
padu, kdyby Sc Ma jeji zachranu mic
nepodniklo. te by nemely Spojene
Staty prospech. nybrz jenom skodu,
a 10 skodu ohromnou. Vyvoz do ci-
ziny by Sc zarazil a hospodarskG ma
sledky byly by zhoubne. Nase zeme
byla by odkazana jen ma sebe tim by
stejne utrpel farmar, pestitel bavlny
j delnik. Co sc te veci stane, media
sc jeste rfci
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
Styky S Token isOu pry
OhrOzeny.
Byvaly jspons,<y seneraini konsul
New Yorku pravi. ze Amerika
pohlizf ma ne podezfenim.

Washington. l. ledna.-Styky mezl
Japonskem 4 SpojenSmi Staty Jsou
we znaGnem nebezpeci' jest male
have nutno. ably pomer mezi obema
zememi byl postaven ma pratelsteJs>
zaklad, nezli jest pr1tomne, jak pro
hlaSuje NJ. Yada, japonsky egnerainl
kOnsul New Yorku. ktery dill nyn'
na dovolene V Japonsku. die depeSt
z Tokia. Casopis Asahi cituje no ma
sledovne: "Dodatck SantunSu, jak
jest navrzen repubiikauy, jest urcen
nepochybne k drazdeni presidenta
ale prvni rade musil yzniknouu
iejch nechuti vlci japOnske polltice
K Cine. Amerika pozoroyala stanovl
sko Japonska X Cine S podezrenim. a
jeji podezreni Sc zvySilo cd uzavrenl
cfnsko- -japonske dohodv r. 1919 a
merika vZdycky podezirala territorial
nj ambice Japonska V Cine, jakkoll
svrchoyanost Japonska v Cine jest u
znavana evropskym zememi, nebyla
nikdy uznana Amerikou. Jest prav'
da. Ze Amerika dala Sc primetl. ably
uznala specielni zajmy Japonska v
Cine, ale jasna definice 'specialnich
zajmG' zbyva bIti dosud vysvetlena.
"Otevren6 reGeno, pomer mezi ia
ponskem a Amerikou jest We znacnem
nebezpeGf. a jest nalehave nutno, ably
Styky mezi obema zememi byly po
staveny ma pratelStejSf. zdravejsi Ia
klad. X dosazeni vzajemneho poroz
umeni. mic nebylo by dulezitejsf pro
oba narody, nezli sejiti Sc pratelskyDl
zpusobem a diskutovati stiuacl upl
nym otevrenym Zpusobem. To Je
prace, ktera by nemela byti ponecha
vana vyslancum a jinym hodnosta'
tt1m. ale politihum. obchodnikum j.
n5m verejnym muzum, kteri by Sc
meli spojiti spoiecnemu ucelu. BY
podan navrh ma sorganisovani vybo
I'll. sestayajiciho politikI. obchodni
XII zastupcu jinFch trid. vybor bu
de vysian do Amerikv, : poslanim. by
obnovil pratefske styky pomoci reci
interyiewi."
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
kanada uvoiniIa prohibici.

Toronto. Ontario. l. ledna. - o No
VEN roce uvolnila Sc kanade prchl-
bice tim SpIsobem, re bylo zruSeno
valeCne narizenf vladni, podle nahoz
zakazan byl dovoz hhovin Z Jedne
prpvincie do druh6. V Kanade jest
jedna casa We vseobecnem suchopa-
rll. tou jest provincie Quebec. Tam
Sc Smi lihoyiny vyrabeti prodavati
"a ode dneSha take yyya5eti do pro
ylncii ostatnich. Quebeksu siadci IL
hovarnici jsou lide prejicf, pamatuji
ma ostatni provincie jiZ delsi dobu
pred Novym rokem nakladali vOZy a
pripravovah zasilky, aby Sc molly
rozbehnouti do Ontaria, Manitoby a
jinych provincif okamzitc, jakmile d
derem dvanacte hodiny pulnocj no
yorocni vladni narfzeni padne. Sede-
sat ZelezniGnich voZI lihovin stale jiz
pred veGerem ma provincialni hranici
mezi Quebekem a Ontariem ma dru-
he strane Detroitu. aby Sc jeSte pull
nOcj molly vydati ma cestu. To ma
ucinky ma ceny. TAX Ontariu pro
davala Sc pod prohibicnim zahonem
whiska "a patnact dollarI kvart, ale
dnes jiz sklesla ma ctrnact piil Ia
celOu bednu.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
Oalsi deportace Sc pripravuji.

Washington. 3. ledna- - Odbor pra-
ce kona prfpravy deportaci dalsich
ciZincu. ktere povazuje Ia nebeZpec'
ne. Odbor tento. stejne jako odbor
spravedlnosti mali dlouhe seznamy
lidi. ktere povazuji "a radikaly, a to
We vsech castech Spoj. Statu. NSak
soudi Sc. re jen maly potet z mich
jest opravdu nebezpecny, nebot veli'
kou vetsinou chovaji Sc Zticha, po-
sledni deportace patrne mely Ma ne
nemaly vliv. Pristehovalecky urad be-
dive pozoruje lidi t=Soye, kteri Jsou
nejakSm spusobem vereine cinni a
mohou byti fadeni do tridy anarchi,
sti. Nektef z mich zili We SpoJ. Sta
tech leta, jinf prijeli teprve &ratce
pred valkou. Anthony Caminetti, vr'
chni pristehovalecky komisar, vyslo,
vii Sc. re roce 1917. kdyz Sc pro
jednavaly zakony o deportacfch, re
nejen anarchisticke zasady verf,
neutrality-suspicious. jsou lide, kteri
nejen anarchisticke zasady vefi.
ale iejich provadenf hlasaji k ne
mn nabadajf PochyboYalo Sc, je-i
mozno vyvazeti i takove, kterf mali
anarchisticke zasady sami pro sebe.
Nradovna vsak provadela zatceni
takoyych q konecne by! dan zakonl
velmi volny vyklad. Caminetti pravi:
"PoDoruhodpou okolnostf lidi anar'
chistickych zasad jest toto: ri, proti
kterym Sc vystupuje, zdaji Sc byti zar
sadnimi odplrci kazde vlady dosud
zorganizovane, vsak nenajdete niko-
ho jineho. kdo by Sc nalehaveji a
hlucneji domahal ochrany vlady nezli
oni, nedbajfce, re to neni dusledne.
Zffdka kdy najdete jedin6ho anarchi-
stu, kterS by Sc chtel dobrovolne po-
drobiti deportaci, kdezto JIM pfiste-
hovalci ciziny Sc il obycejne dobro-
volne podrobuji. Obraci Sc k soudIm,
berou 81 zastavujfci rozkazy a brani
Sc do poslednf chvfle." Caminetti po.
cita. re radikalI riznych stupid jest
We Spoj. Statech $4,000, ale tech so
iva 1900 zasluhuje deportace.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
Otravena cukroVinkami.

Filadelfie, Pennsylvania. 3. ledna
Slecna Paulina Zeisseova byla dnes
nalezena m1tva jidelne sveho pri'
bytku panske ctvrti, 1911 severni
13. ulice. Podle vseho skonala otravou
DO pozitf otravenych cukrovinek. w
v. Smalley, prominentnf toyarnfk
ktery byl pozorovan, jak obchazel ko-
lem zadnf tasti domu, byl zatcen a
lost We vysetfovanf. Sestra zemfele
rani w. Allenova, vypravuje, ae slec
ne Zeissove bylo poslanO nekolik Ia
hvi cukrovinek. Udala detekuvum
jmeno zeny. ktera byla udana jake
odesilatelka
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
stihsii prestupiteIe prohiblee.

Fargo, Severui Da6o'a. ,. leGr1 -
Louis Bouyette Pemb-pd. Seyerni
Dakota. primal So Il spolkoveho sou
IN k vine ma Obzalo6u. 20 dovazel IL
.,.- my Kanady a byl soudceIa Z. T.
Nnhdonem odsouzen na Sedesat dni 10
%reS.iho N6zenf.
Newark. New Jersey, ,. leGna. -
Vladp' urednici zabayih whisku V ce
no $4,000 pri naiezdeCh ia ruzna mi
sta. jez Jim byla oznacera "a prodej'
nv. Mezi jinym sebrai take Veii6y IA
<.ad Abrahamu AmsterdamOyi a jeho
. hauu MAXI Eastcvi. William Lud-
w primal Sc, jak pravi poucic. re
lrodal AmSterdamoyi pet Sudu alko
holu DO 500 IA gallon. Alkohol tcnto
zakoupil pry 81 V driveiSich dobdch
pro iiCely holicSke.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
Trampoty mirove smlouvy
v senate.
Stoupenei kompromisu shledal, ze be-
hem prestaMy zasedani ocitli
Sc znovu tam, kde vysI.

Washington, 2. ledua. = Senatofi
obou stran, kterf stravili vanotnf pre-
stavku vyjednavanfm mfrove smlou-
We. shledali dnes. re provedli uplny
kruh a ocitli Sc znovu tam, odkud W.
sli. Senator Swanson. demokraticky
Glen zahranicniho vyboru pravil dnes
po rozmluve Sc senatory Lodgem a
Hitchcockem "Zadneho pokroku ke
kompromisu nebylo docileno." Vsecka
nadeje, re vyjednavatel6 budou miti
pohotove zakladnu ke kompromisu, az
senat sejde Sc opet pondeli. jest
pryt, a nabyva vrchu presvedcenf. re
Ma konec bude docileno ratifikace
pouze demokratickou reyoltou pToti
nepovolnemu stanovisku presidentovu
a pfijetim Lodgeovych vybrad.
Senator Hitchcock vsak neveff. ze
dosti demokratd prida Sc k republi-
kanGm, ably LodgeIv program mohl
proraziti. Asi tficet rebelL bylo by
potrebf, tvrdi Hitchcock coz die jeho
nazoru nenf pravdepodobno. Senator
pravil, re jest ochoten prijiti vstric
republikaniim otazce vyhrad CLAN
ku Y mfrove smlouyy Pravil, re me-
budou-li trvati ma vyskrtnuti zavaZku.
zachovavati vZajemnou territorialnl
celistvost, nebude on sam trYati ma
llladnGm uznani zavazku Henry Viii
te, jediny republikansky Glen ameri-
cke mirove delegace, nal6hal posled-
MICH nekoIika dnech na repubGkanske
Senatory, aby ratifikoyali snAouru.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
0dvazna loupez.
Stafi6ky krajan, pan V. J. Hodous,
bsnkoMi zrizenec CIeve-
Iandu, obran sneiymi
bandity.

Cleveland, Ohio, 3. ledna. - Detek.
t:vnf ifad Zabyya Sc lOupeznym pre-
padenim. na nemz podileli Sc diva mia
distyf bandite, odcizivsi titery dopo-
ledne desate hodine bankoynfmu
zrlzenci panu Vaclavu J. Hodousovi
balik, obsahujici $4,000 deseti
dvacetidollarovyc bankovkach, ja-
koz RUNE obchodni ceky uhrnne
Gastce S65.000.
Pan Vaclav Hodous, takto 77lety a
bytem elsie 1863 Cable ave. pnsobi
Columbia Savings and Loan CO.,
560l Broadway, blfze vych. 50. ulicl
ctyri roxy iako bankovnf poslicek a
syn jeho D. Karel j. HodouS je tajem-
nikem finanCniho onoho Gstayu. Sta
~ pan HodouS podnikal t6mef denne
zaiizdky do dolennfho mesta, ably V
Union Comerce National, kde Co
Iumbia banka Ceky sv6 reyiduje, dot
Gene poukazky odevzdayal a pi1pad-
lie hotov6 penize deponoval. Vcera
yyjel do mesta broadwayskOu karoa
X devate hodine a penezni taSce vol
ne pod pazi mel vyseuvedenou Cdsthu
bankovek. jakoz zminene ceky. KGyz
l;aru opustil vyciodni ). ulici chtel
prejiti kdosi zadu chopil iej IA ra-
memo souCasne podrazil mu nohy.
Byl to iedeu banditu Il We vterine,
kdy starf pan na chodnfku Sc kacel.
piiskQCil druhy lupic, vyrval mu to-
bolku s pencil a Ceky. naCez oDa dali
Sc ma IitGk k Prospekt ave. NSe primo
dilo Sc nekolika okamZicich tesn6 u
vchOdu Union Commerce National
banky ia Euclid ave. kde dobach
tech ulice je zvlaste rusnd. Pan iio-
GouS volal sice pomoc a bankov-
riho onoho ustayu policii hned bylo
! telefonovano. smelcim Sc vsak ttek
podaril. Byli okoli tom patrne do
bre obeznameni prchali X Prospekt
ave. pax vychodne slepOu uliCkou ma
konec teze a pax jiane jinou slepou
ulGkou. kde vesli do hostince Otty
Nosera. kterfzto lokal cell na Wy
CUOuuI CLS!tOu ul.tl' pOou hio1 h'hto
pozdrayili cisnika "a nalevnou stoji.
cfho. nacez prlcelnimi dvermi ho-
stince vy5li zas do ulice vytratili
Sc zastupu chodcl.
Policie ie presvedcena. 10 lupici
nell svui plan dobre prostudovanF a
| re pana Hodouse nekolikrat pred tim
"a jeo jizdy do mesta stopovali
Columbia banka brzy po neb!ahe IL
dalosti ma Euclid ave. reportoga!a
ztratu ceki ,ihrnne castce $6o.OOO ma
patricnych mistech vyplaceni tech
re zakazaia Ceky ~ nebudou miti
tudiz pro lupice cenu zadnou.
Pan vaclav Hodous. jenz vGerejsi.
mi svymi zkusenostmi pochopitelne
byl rpzrusen, je chvalne znamy stary
osadnfk dlouholety obchodnik. muz
presny a spolehliyy.
Dlouha leta vlastnil na Broadway
blfze vych. 80. ul obuvni obchod, ro'
vnez We spolkovTch cesEych kruzich
pozfva vseobecne prime kazdy IS
MIN po ycerejsim prepadu zvlaste SOU
] cftf.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
DOMACi ZPRAVY.
Nemohou Sc dohodnouti.

Washington. 1. ledna. - Demokra-
hctf repubhSausti senatori radi Sc
pslne o kompromisu ohledne Smlouyy
oliroye. ktrou chteji odhlasovati pri
prvni prilezitosti, ale TAX dalece jsc>
doslsd dohody daleko NejvetSi pre-
k4zkou isoU Lodgeoyy vyhrady ohled-
ne 10. GLanku hSy narodu, ktere pra,
Vi. re Spoj. Staty yyhrazuji 81 pr/So,
samy rozhodovau, jak delece chteji
rozhodnuti ligy narodu poslechEouti
q iernu Sc podrobiti. o yyhrade t6to
Vyslovil Sc president Wilson, re celou
IEu narod1 cini bezvyznamnou a bez-
ssnnou. Vzdor tomu jednanf pokra-
tuje neruSene dale. Senator Lodge.
tiavs oposice proti presidentove
smlouve. mel poradu Sc senatoTem
Pomerenem. demokratem. ktery hla-
soval s republikany a stavi Sc proti
presidentovi. Pozdeji priSel do kapi-
tOlu preSidentIv tajemnik Tumulty
mel rozmluyu Sc Senatorem Hitchco
ckem, jemuz patrne pfinesl presiden-
tOvo roZnOdnuti. ObSah jeJlCh roz-
mluvy nedostal Sc do verejnOst. ale
Hitchcock Sc yyslovil pozdeji, re X
dorozumeni mezi Stranami jest JeSte
Yelice. velice dalekO. TO patrne zna-
nena, re president Wilson uStupkum
naklonen neni. TIA OkolnoSt. re Pa
Iizi brzo dojde K vlmene ratifikaci a
vyhlaSenf miru ; Nemeckem, nebuda
miti ma americke obchOdni styky 5
0yvalym nepritelem zadneho vlivu.
Pro Ameriku nehude mir drive. DO
kud nebude Smlouva schyalena Sc
patu. Vlada zatfm jiZ odStraniia vSe-
Cka obmeZni obchodu Nemeckem,
vyjfmaje dOvozu barev a dehtovych
produktu Il yyvozU pSenice, 4 TO jn
pred mnoha m6Sici VyslOyovaly Sc
Obavy. re Nemci nahrnou do Ameriky
romantic zbozi, mezi jinym drasio
ma hnojeni poll. ale nesplnily So. Do
voz q Nemecka je slaby. Hned Jak
Dude mirova smlouva senatem schya-
lena. poSle americka vlada sve kon-
suly na vSecka mista drivejSi. j; hz
byIo Nemecku 81, vSak 10 X zvetSe-
ii obchodu mnoho nepriSpeje. Po-
1ud pebude upravena valuta neni OBJ
chod We v6tSich rozm6rech moznI.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
stavkuiici ocelafl vyhrai U soudu.

Youngstown. O.. ,. ledna. - STAY.
kujici ocelarStf delnfci nejsou nuceni
vyzvedDouti 81 povoleni cd mayora v
East Youngstown ke konanf schulz
unie. jak rozhodl dnes soudce David
J. Jenkins cd soudu okresu Mahoning
uxnav "a nedstavni mestskou ordinan,
ci, ktera narizovala vyzvedanf tako-
vSch dovoleni. Rozhodnutf bylo vyne-
seno pripade Franka Pickense, del,
nickeho organisatora, ktery Sc sedm-
desati dvema tleny mistnf lokalky
unie zelezarskych, ocelarskych a CT.
narskych delniki byl zatcen na OBJ.
vineni prekrocenf teto ordinance
Soudce Jenkins prohlasil. re ordinan.
ce porusuje ustavni zaruky svobody
slova a shromazd ovdni a re jest pre-
cinem proti pravemu amerikanismu
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
ToVarna ma jedoVatou koralku
naleZena.

New York, I. ledna. - Vladni mar
sal Power oznamil dnes, re Sc domni-
va re naSel dflnu, We ktere John Ro-
manelli. brooklynsky pohrobnik, Sa-
muel Saleeby, lekarnik, vyrabeli
''whisku' z dreveneho alkoholu o.
travoyali nj lidi. Bylo to v jist6
brooklynske garazi. Oba tito muzi
jsou We vezeni. Byli zde zatceni a da-
nj obzalobu ctyri muzi. kteri jsou
obvineni, re zakoupili Ia pill millionu
dollarI whisky cd firmy Green River,
ably il pod rukou "a velike penize roz-
prodali. Jsou to John Lynn, E. Fa-
bien, G. W. Doyle a David S. Rolss.
V obzalobe Sc pravf, re 81 opatrili
15.156 beden whisky cd vinopalniku,
jimz tvrdili, re il chtejf vyveZt' do
ciZiny.
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
carranza slibuje amnestii.

.Mesto Mexiko, 2. ledna. - Pri no
vorocnfm prijfmani hostu We SVEN
palaci nadhodi president Carranza,
ze mexictf uprchiici, kteri zijf CHI
ne. mohou dostati amnestii. ably Sc
mohli do zeme vratiti Oznamil TO V
odpoved' ma petici, kterou mu podal
plukovnik Antonio Jauregui. staTicky
veteran valky "a francouzske inter
vence. kdy byl ma Eiln mexicky dosa-
zen cisar Macmillan. Ten zadal, ably
byla byvalym dustojnfkim udelena
milost Ia zlociny, nichz jsou obzalo-
vani. Carranza mu 'odpovedel ably jen
"trpelive vyckal", re Ma to muze do
ifti
Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-01-06
obrovsks p1jcka nazvana bachOrkou

New York, /. ledpa. - Niskont
Grey nepri5el do Ameriky sehnari pc
niZe pro Velkou Britanii. a odjizdi
bez jakehokol UiSteni, ze americka
ylada poskytne Otficielni pljchN An
gill jak zde dueS prohlasii yelvySlan'
CIV seIretar. ma Vyyrdceni zprav, ze
Wnsonoya aGministrace slibila lordu
Greyovi puicku S13.000.000.o0o. Sir
George PaiSh. ktery die teze zDrayy
prijel do Ameriky K vyjednavdni po-
drohnoSu t6tc ohrovSke p1icsy, po-
Drel Ike zpravodaii SpOjeneho tisbu,
Ze by mel nejake vedomi domele
pujcce. "Muzete kategoricky popriti.
prayil, ''ze SpOjene Staty uvolily Sc
pujciti penize Anglii ze jsem zde k
vyjednani detailu. Nemam absolutne
2adnfch vedomosti o t6to propOsici. "
I.ondynske Gasopisy zaplavily dnes
britick6 velvyslance kabelogramy, IA
dajice potvrZeni nebO popreni zpraV o
uesmfrne pujGce. Niskont Grey postal
odpoved' abSolutni dement,.