America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-08-07
BARflRfA ARDE MAI RAU
CA FOCUL.

,Cc Ldptd dlItd uc uFlld - dtlCd uC
'pagubitoarc? Gu birfirea.
I Dumnezcu cind a chemat la via
ia fiintele vietuitoarc, pc linga al
tc insusiri, a dat fie Garcia .dupa
tfelul sau dc vietuire 81 cite arma
Gu care sa Sc apere 81 sd atace la
vrcmc de nevoie.
Albinei ia dat un ac; boului ia
dat coarne; lupului colt puterni-
ci; mitei unghii mari 81 ascutite
Omului la dat limba. Oar sc va III
ce: boul, lupul 81 mita 81 Gle au linn
ba, prin urmare 81 pentru Gle linz
ba trebuie sa fie arma =? M. Linn
ba numai pentru ON este arma,
pentru ca: numai omul poate vor-
bi 81 limba Gu ajutorul vorbei poa-
te sd aduca paguba, sau folos; Gu
ajutorul limbei omul, leaga 81 in
tareste prieteniile, sau lie desfiin-
teaza; Gu ajutorul limbei poate
spunc insusirile bune sau rele Sc
menului sau; GU ajutorul limbci
omul poatc da sfaturi bune spre
fOlos, sau sprc paguba. Gu auto
rul limbci Omul lauda sau insulta
pc DumneZeu. Gu un cuyint. o.
mul, Gu ajutorul limbei poate face
miere sau fiere, de unde frumosul
proyerb rom1nesc: ,,limba indulces-
tc, limba amaresteS'
Scopul nostru find, de a arata
bfrfirea 81 relele eli urmari, urmea-
"a sa vedem cum limba in gura
| birfitorului.
Plinic aseamana limba bIrfitoru-
lui Gu limba sarpelui. ca: zice Ell;
| ,,precum 1imba sarpc11i are cine ii
calitati, adeca este ascutita, lunga,
lneteda, mohorita 81 GU trci ascuta-
turf; tot asa 81 limba clevetitorului
are cinci calitati rele. Este mai as
cutita de cit orr ce sable; caci pat
runde pima la cele mai din launtru
este mai lunga de cit ori ce limba
81 orr ce arma, asa ca poate lovi 81
otravi la departari cit de mari
este neteda, asa ca patrunde pes.
tc tot locul, fara dc piedica; este
mohorita pentru ca ori pc cine i
atingc, ii rapeste podoaba, il meg.
restc sill face de necunoscut; este
Gu trei ascutaturi, pentru-ca: din
tr'o lovitura rancste pc Gel clevetit
pc eel &c credc clevetirea 81 pc in
Esusi clevetitorul. ST ranile facutt
prin limba sunt mai primejdioasc
de cit cele facutc ell orr ce fel dc
arma, pcntru ca nu Sc pot vindcca
dupa cum iarasi un proverb romi
nesc spune: ,,rana de cutit Sc vim
deca, lar cea de cuvint nu Sc vim
deca.'.
| Pima aicea am vazut ce este bir
firea, vechimea eli 81 nenumaratelt
reutati &c aduce in omenire 81 ar
ma GU care sd faptuicste raul.
! Ramine sd vedem: oare au inte
les macar crestinii cit de rea est
vorbirea de rau, spre Sc feri d
eaf
! Fara nici un inconjur, trebue S;
marturisim ca: pacatul birfirei in
ca vietuiestc in sinul comunitate
crestine 81 char face progrese. An
ajuns intr 'un timp cind att barba
ltii cit 81 femeilc, fie cfnd Sc VIII
teaza de prietenie, fie Cd Sc Until
lnesc intimplator, in loc sd Sc ocu
lpe de propriilc lor interese " Gun
sa le puie mai bine la Gale spre fo
losul lor, - cea mai mare parte dil
timp 81 de vorbire o intrebuinteaza
[talmacind 81 restalmacind 81 Ger
mind prin ciur 81 sta insusirile per
tsoanelor, carl nu sunt de fata $
Natribuindu-le fel de fell de calitat
|rele. Daca vorbitoarele de rau sun
[fete, ele discuta 81 cauta a 1negr
lnsnsirile vre-unei college q lor, !
tacindu-i cinstea; daca sunt feme
lmaritate, Germ insusirile altei fe
|mei, pun1ndu-i in sarcina, orr Cd.
lenesa, ori ca-si tradeaza cinste
barbatului; daca sunt barbati 60.
Epodari, discuta 81 cauta descred
ia insusirile altui gospodar, atrib,
indu-i fnsusiri ca: nepricepere, b.
lite, netinerea cuvfntului. Ba, di
lpricina, Cd asa de multi Sc fntreb,
J inteaza critica pc socoteala altui,
Hca nici mai e considerata g un pi
lContinsors re paQ, ". a.