Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-25
R~eformationen i Shetland.

mduueH LOT heIOfnldLlOUen l0fl I'll rTduhfIg,
havde Diet katholske Parti uimodsigeligt faaet
Overland hele Landet. Forf6lgelserne tog ny
Fart. Mennesker kunde blive brandt uden at
v@re oyerbevist ON nogen anden Forbrydelse end
den, at Diet nye T~estamente fandtes deres HEN.
Regentens uagte Broder, John Hamilton, blew
Erkebiskop. Han havde ganske Magten over Re
geten, Greyen af Arran. Han fandt Diet nu klogere
at undgaa Skinnet af Observation-Disclosures og
s0rgede altsaa for, at Protestanterne blev ankla-
gede for Hojforrederi, idet man ~beskyldte dem
for at spille under D@kke med England.
Allerede / 1851 mente man, at man havde
faaet Protestanterne u~dryddet. bet laa imidlertid
kun i, at disse nu holdt sig stille og tav, idet de
ventede paa bedre Tider. Disse bedre Tider kom
uventet hurtigt og paa en- ganske uventet Made.
Enkedronning Marie af Guise der var ivrig
Kathohk, Wide gerne selv have Regeringens
T9jler. For at opnaa dette brugte hun den lids
almindelige Politik, som af og til anvendes ogsaa
wore Dage. Hun CAV nemlig code Lpfter til allie
Slider uden ct eneste 0jeblik at tenke paa at holde
dem. Deriblandt var ogsaa Lofter til den skotske,
protestantiske Adel. Derived opnaaede hun, at
Parlamentet gik ind paa, at Greven af Arran trak
sig tilbage og overlod Regeringens T9jler til hende.
Han sely blew samtidig udnevnt til Hertug af
Chatelherault. Men hun vida tillige opnaa sin
Datters Formpling med Frankrigs Kronprins, og
Skotlands og Frankrigs Forening til eet Rige. Der
for MATTE hun, skont hun var erkepapistisk, we'd
blive at yinde den protestantiske Adels Stemmer
Ii Parlanmentet.
Hertil kom ogsaa, at de politiske Forhold
pegede samme Refining. Da den blodige Marie i
England forfulgte Protestanterne, MATTE Marie
af Shetland for den politiske Modsatnings Skyld
|holde med ProteStanterne. Hun CAV endog
Flygtninge fra England Fristed og Frisprog i
lSkotland.
Blandt disse var ogsaa Johan Wilcox, der
forst var flygtet til Nederlandene. Han var baade
en- from og en- lard Mand. AT Natur var han mild
og maadehodende. Han kom nu til Shetland som
Udsending fra Hertuginden af 0stfrisland for at
oprette Ell Handelstraktat Han styrkede v@ldigt
Modet hos de forsagte Protestanter, saa at de
after begyndte at haabe paa at kunne afkaste Diet
romerske Aag. Dog turde de like trade offeutlig
frem, men besogte endnu for eft Syns sKyld
romersk Gudstjeneste og Messe.
Den, der skulde faa dem til at trade
aabenlyst op, var Knox. Hans Venner kaldte paa
ham, og han kom. August 1855 a~frejste han fra
Gent og landede paa 0stkysten af de brittiske
Der nar we'd Grensen mellem Shetland og Eng
land. Forst tog han til Berwick for at Sc sine
egne. Og stor var hans Glade, da han saa, at de
og EN- Del af Stadens og Omegnens Indbyggere
,,hverken havde bojet Kn@ for Afguderne eller
taget Antikrists Marke." Herfra reiste han al
Hemmelighed til Edinburgh.
Her traf han sammen med de NEST fremra-
lgende blandt Protestanterne. Han MATTE predike
den enc Gang efter den anden. Selv ON Natten
blew han ops9gt af Mennesker, der spgte Frelse.
,,Iveren her overtraffer alt, hvad jeg hidtil
Ihar set, - skriver han til sin Svigermoder.
Knox gik forst og fremmest nd paa at frem-
kalde EN- mere bestemt Optreden overfor de
lromerske. Han kaldte Diet Fejghed at deltage i
Papisternes Gudstjeneste. Og han opnaaede ogsaa
at gore Messen saa forhadt, at ingen Protestant
Wide deltage i den mere.
Fra Edinburgh rejste han nd Landet. Over
alt satte han Mod de ~forsagte. Han holdt ogsaa
flere Steder Nadver med dem paa reformet Wis.
lHerved blew Bruddet med Romerkirken aabenbart.
Knox Nerverelse kunde like skjules. Bis
like skride ind. Men da Protestanternes
lTal stadig voksede, besluttede Biskopperne selv
at gore ct afgorende Skridt imod Pradikanten.
De indbod ham til Forhandling i Edinburgh
til den Is. Maj 1856. Knox modte. Men s%amtidig
lkom der ogsaa Ell stor Skare bevabnede Protes-
itanter ind Byen. Bisperne blew nu bange og
erklarede,, at der var sket en- ,,Formfejl' we'd
Indbydelsen til M9det, hvorfor Forhandlingen
like kunde finde Sted. bet skaffede imidlertid
Knox Lejlighed til at pradike for en- stprre For
samling end nogen Sinde- for og Diet ii Dage Track.
der var ingen, der vovede at modsige ham. Han