Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1920-07-28

pruii clsoiaFytntmn llsku va nll
braly Aeas, easoplsy ,eliec N,ss
~. mala vA nknlelck ~ ptcslluha
sAkonn prot ciapiaestnemn iisku
hyla rodAna y konrresa Nelll
walk dcslo h ieduani 0 ttio pied
lone. Win, nepia'clstyi yNti pfisit.
hnvalcnm prneknd cchahly a
nfcdloha nadla hncd We vihoru
70 celou dohu ari,acc pruli ci'
poiantntmu tisku ,sak yyskt'
tovaly ~ hlasy roSumnt a ros'
vaane kicre toto nemisint urrta.
tolstyi vhti tisku pfistehosalcn
%odsusovaly Casopls New York
Pest i tachto dncch piincsl cl6nek
Malcolma W Davisc, ktrry pfi.
mlouyd Sc za podporu cIsoiazyent
ho ,iski, iyrd6, tc tcnto tisk ie
velkou pomoci v assimilaci pfi
stehovnle0.
rvodem prohlasnic, h. yina "a
vsechcn spolcecnsky ncklid ne
sprdyn6 p%fisuEuic SC pfistehovol
c0m prnmerny American neye-
uuic 2ddnt pozornosli prayym
pifcindm tohoto neklidu a yscch
no smahem svuluje ma pfist6ho.
yulce. Ma IN 10. ze nlkdo, kdo
rozumi amcrickSm insIltueim, ne.
nj = TO sifiti ncspokojcnost n ne.
kid Vcicjn6 mindni bylo popu-
2oydno jmcnovite prot cizojazye.
nemu tisku. Tato agitacc vyvera.
la z ncporozumeni funkeim, ktert
tento .~cizojazyenS tisk We Spojc.
n5ch Stdicch kond. Kazd$ zcesto.
valS American, ktery Vi, jak ma
neho p1sobily v cizin6 6asopisy V
eli feGi yydavant, musi pocho-
pitt vd5nG posl6ni ciziho tisku Y
Americc,
We Spojcnycb Stdtech naldza
So kolcm 10 million6 pom6rnt
novych pfistehoyalcd, ktefi byli
%pf6telsky uvitdni a ktefi byli ! k.
pfijezdu do zcm6 ttto p%oyzbuzo.
d
ydni Cast techto pfist}hoyalcn
znG anglitinu n%cdostatccn6 q ne
niue DIST anglickych listh a east
neznd anglickeho jazyka, vyjma
btznFch nekolika vyrazh, yhbcc,
y timto obyyatelstvcm America
musi miti nejaky dorozumivaei
prostfcdek. Cizojazyeny tisk ic
takoyym p%rostfedkcm dorozumi-
yacim n jake takovy osv6dtil sc
znamenitt IA vhlky. Bfcmcno Sc.
zndmiti pfist1hoyalcc Sc zyyky Il
,zpIsoby amcrickymi ~poncchdya
sc y%etsinou yyhradne jim samot-
ngm.
Amerika pfistehoyalci v mimi.
LOST malo v6noyala pozornosti,
Potfebovala "lacinon prhci" q i'm.
portoyala pro nj pfistehovalcei
poDcvadz domorodci nejeyili chu.
ii prAci takoyou v~ykonhyati. Kdya
pax tyto deIniky pfist6hoyalecke
Amerjka ziskala, dala jim prhci,
ncstarajic sc 0 ne vice. PonechaIa
je svtmu osudu Byl tu vsak jedcn
cinitel, kterS jc ncopustil a ktery
byl jim radcem. Byl 10 casopis v
jcjich reel rodnt vydavany, ktery
seznamoyaI jc = udalostmi dine a
neil jc pozndvati novou jejich
ylast.
Amerika ii nejprve nevsimaIa
ami techto casopisii n jisti rozum.
nj cinitelt pochopli jcjich yyznam
teprye "a yaIky, kdy pon1ivali jich.
agitaci kn podpofc Cerycnfho
kfize, %kupovani bondi . yalecngch
1spornych znhmck q k podpofc
jinf d1Iczit6 valecn6 tinnosti
Vladnf hfednici mohou dosy6dciti,
zc ~cizojazycnt casopisy nezklama
~ jcjich oeckavani.
Domntnka, ~ c~izojazycnt caso
pisy tyofi socialni a politickt ne
bezpcei, yyyerh . nedostatku W.
domosti D skutecnem cbarakteru
yelke y6tbiDy ttchto easopisd BY.
10 yysetfeno, ~ toliko pepstrna
jejich east howl radikaIismu q sto.
j Y odporn prot amcfick@m in
Njtnejm, Osmdesdt pct proccnt
eizojazyenfbo americkfbo tisku
Wax je Ioydlni q stojf V odporu
prot radikaIismu. Tato skupina
cizojazyfDhho tisku je oznatoyhna
m decentralization.
Mezi socialistjckym tiskem,
ktery tyofi asi u procent yeske-
rfbo ejzojazytphho nskn jcnom
asj . proeent mozno oznatiti za
48aL .aIsLhf.i a.L tIkAtlL ~