America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-05-07

chip dovedit, ca Ill. General Ave
rescu, noul Ministru-presedinte, nu
a avut temei de drept pentru a RI
sipi Adunarile Legiuitoare della Blu
curesti, caci 81 partidul Liberal 81
al nostru National romin; 81 Gel Bu-
covinean 81 eel Basarabean, ii pro-
miteau (fagaduiau) sprijinul lor
la aducerea legilor grabnice 81 de
vadit folos pentru tara. D-sa nu-
mai atunci avea drept risipi A.
dunarile, daca, venind Gu astfel de
legi, nu le putea trece prin adu-
mare. Oar ccarta Gu d. Mihalache,
pc care dsa stirnit o ca ieri, nu
putea ii cuvint de-a risipi Aduna-
rea legiuitorilor.
Astazi dam 81 alte lamuriri, carl
vor lumina toata intimpiarea 81 mai
bine:
Ce spunc dl Vaida.
Incepem ell cele ce nj lie a spus
dl Vaida, fostul Intii-ministru, des-
pre- ce a aflat 81 ce patti la Paris
Isl Londra. Dindu-ne .sama despre
calatoria dsale' in strainatate, ne-a
|spus cam acestea:
= Cind am ajuns la Paris, am
aflat 0 lume Gu simtaminte cam
lmpartite asupra noastra. Fiindca
guvernul de mai nainte Sc pusese
pc punctul de vedere al Contrac-
tului de razboi 81 cerea sa Mise dee
tot &C era scris in acel Contract Ga
deca 81 Banatul intreg 81 din I'm
garia pima dincolo dc Giula 81 Bi-
chis- s-Ciaba), parte a membrilor
Conferentei de pace Sc instreinase-
IA fata de moi, ell toate ca guver-
nul nostru nou il vestise, ca pri-
Dlim dar 81 asa. Dupa convorbiri
de clteva zilc, am putut face ca sd
ne fie lar binevoitori, 81 mai alcs
Francezii an lfost ell totul pc linga
moi, in stradninta de a ajunge oda-
ia la incheerea pacii
Cind am mers insa la Londra.
am aflat aci lumea political engleza
foarte pornita impotriva noastra.
ungurii lucrasera din greu printre
politicii Englezi 81 lie umplusera u
rechile GU tot felul de vesti proaste
despre moi. lndeoscbi lie stricase
mutt Memoriul (scrisoarea) Epis-
copilor unguri, in frunte GU Maj
lalh della Alba lula, carl scrisesera
/: Londra, ca biscricile lor, refor-
mate, calvinc, ca 81 cea catolica,
sunt stra$nic prigonitc de stdpiri-
rca ron,ineascd.
Mi all trcbuit multe zile, ba sap
tamlni, de lupte 81 de lamuriri, pi-
na sd pot incredinta. pc politicii en-
glezl, ca tot ce Sc spune in acel
Memoriu al vladieilor unguri, sr,nt
neadcvaruri sfruntatc.
lar daca am reusit lie risipi
credintele rele dcspre stapinirea
noastra, apoi pot sava spun, ca am
a o multdmi IN deosebi faptulm, ca
cram pcntrm ca ON nou, rcnit din
Transilvania. Barbatii politici en-
glezi all v;lzut in mine suflet des-
chis, care nu umbla GU sucituri, GU
chitibusuri, care nu spune una gin
dind alta (cum fac diplomatic
ccialalti), 81 asa, prin sinceritatea
mea de ardelean, prin faptul ca
fiecare cuvint mil aflau ca nu-
mai adevar, lam ciStigat pc par
tea mea 81 prin mine pc partca Ro-
miniei. De aci 1ncolo lupta mia fost
aproape- usoara. Tot ce lie spune-
am, crcdeau, 81 dllpa putina chib-
zuirc, cumpanire, hotdrau potrivit
Gu cererea mea. Am ajuns ca, in
lupta 1mpotriva cererilor inaintate
in scris de comisia de pace ungu-
reasca, in fruntc ell Apponyi, ace
sta sd nu fie primit sd rind in fa!a
Contercntci la Londra, ca sd-si a.
pere Gu rorbG cererile, ci sd Sc trea-
ca pcste Ell, 81 cererile lui sa fie res
pinse fara APPEL. (Ei cereau anumc
sd Ii sc lasc lor, UHgurilor. orasele
Arad, Oradca-mare, Careii mari 81
Satmar). Gu aceeaS aparare since