America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-07-22
D CuVantaTc q d-Iui Pt|Nan

'l!Van d-Sa a faSpunS asa, dlnd 81
date pretioase despre trecutul Ba-
sarabiei:
,,Vocabulariul graiului mieu mol
dovcnesc este destul de modest ca
81 va mnltamesc pentru clogiile &C
att adus activitatii mele.
Sint magulit 81 emotional de toa-
ie cele ce am auzit aici, 81 Sc site
ca unde sint emotii multe sint TO-
arte putine cuvinte. Cred ca in
trunirea ma fost pentru modesto
mea persoana, ci a fost dorinta Ro-
minilor de serbatori. inca odata
umirea.
Dupa cum suferintile 81 dureri-
lie, daca lie fmpartaseSti prietenilor,
devin mai usoare, tot asa 81 bucuria
0 simtim mai mutt, daca 0 imparta-
sim mai multi.
Unirea Basarabiei cu Patria
M Ma s'a facut 81 s'a recuhoscut
de%catre Conferinta de Pace, pen
tru ca ca a izvorit din vointa nea-
mului romanesc din Basarabia.
Dusmanii nostri spuneau ca uni
rea a fost inventia bloculhi moldo-
venese cmparat de Romini, 81 a
delegatiunii basarabene la Paris.
Norbind de unire, nu pot sa nu-
mi aduc amlnte de apostolic natiu-
Mi din veacurlle trecute, carl au
pastrat focul Stint al Patriei 81 all
suferit pentru ideia sffnta a drep-
tatii romanesti, predicfnd din ge-
neratie in generate iubirea de ne
am.
! D-voastra, din vcchiul Regat,
cunoasteti pc Hasdeu, Stamate,
Donici, Ruso, dar foartc putini
STINT accia ear iau cunoscut pc scrii-
torul Petrino, pc maresalul nobili-
mil Scarlat Dimitrie Sturza, pc A.
Cotruta, E. Gavrilita 81 altii.
Din aceasta pieiada de mari oa-
mcni. ma opresc asupra lui Scar
lat d. Sturza, care a prezis, nu nu-
mai unirca Basarabiei GU Patria-
nllma dar, Imperiul romfn, fntru-
mind toate terile locuite de Romini.
Un cronicar al vremurilor de a.
funci, Vighel, de origina germano
baltica. dar Rus sovinist, Sc mira
,um Scarlat d. Sturza care capa-
tat o asa de mare cultura - vor-
oia in perfectie cinsprezece limbi
=, Isl poate inchipui un Imperiu
romin, cind Valahia este impilata
lc Fanarioti, Ardealul de Unguri,
Bncoyina de Austrieci. Contempo-
ranii n 'au putut pricepe pc Scar
at d. SturZa.
Din aceasta pilda ma opresc a.
supra unui alt mare roniin, n. Cas-;
%. Nh vreau sd yorbesc de ,adincas
ui cultura 81 de filosofia lui. Vrc-
III sd vobesc despre activitatea lui
political.
stim ca la 1860 Sc pregatea in,
oolonia revolutia.
Avfnd legatura Gu REVOLUTIONARY
,oloni, prin poetul Mateevici (ale
.arii lucrari LEAN gasit la Paris 81
per sd le editez in cur1nd), el s'a
hotarIt sd faca revolutie 81 in Basa-
abba pentru reaiipi la Patria
numa.
Cuvintele lui erau lege pentru
erani, carl ii purtau din sat in sat
"a sal ascunda de polite si-si pu-
Ieau viata lor in pericol pentru el.
d. Pelivan regreta ca faptele a.
,estor mari patriot zac prin bibli-
,teca 81, adresindu-se dior ST. Cio-
oanu 81 Siminel Ii spune ca sfnt da-
tori sd studieze viata acestor mari
oatrioti pentru fl pilda tutulor'
seneratiilor viitOare's.
,Cind la 3 Mart 1920 Sc iscaleaul
lreputrile noastre IN BasarabM,
an zis: Acum slobozeste Doamne.
be robul tau ca vazura 0chii miei
gisul antemergatorilor nostri.
Sosind acasa fnsa constat sca .cc-
fatea noastra este amenintata de
fortele intunericului, de puterjle
iadului care vor Sd zadarniceasca
munca depusa.
In numele acestor mari apostoli,
in numele celor 800. GOO de soldati
carl si-au varsat sfngele pentff nea
nul nostru, apelezia patriotisn1pl
d-voastrx in llpta contra dahuri-
lor rele.
Stint fericit cA la aeeAstx aduila-
re au luat parte represintanti ain
toate profesiunile, sint fericit pen-
tru ac0ast4 bucurie ronixnea1c& "a