davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04
HVAD Err EN-
SIONSMAND?
AT H0jskoleforst. c. NJ. Julin.
Faareyejle.

Jeg er vokset OPP paa en- aan-
delig ded Egn: men i mine sid
ste Barndomsaar blev der For
aar / Luften, og Livet begyndte
at bryde frem. Der kom ct Par
hellige Familier til Egnen, der
blew bygget ct Missionshus en-
Nil fra NIT HEN, og en- en-
kelt ung Mand bleY grebet af
Kristus, derived kom der Be
vRgelse j Sindene. Man tog
Parti for og imod.
Smart blew der fortalt allie
haande Historier ON de m9rke
Missionsfolk, der like passede
deres Ting, men lob til Mode til
enhyer It'd. Man trak paa Skull
deren, man rystede paa Hoyedet.
og nogle ungdommelige Eyre pc
gede nu Og da Fingre % rakte
Tunge efter dem, der gik til
Notwithstanding j Diet hele
taget wilde man dem til Livs,
der satte alt ind paa at leve
og tale anderledes. end Diet var
Sed og Skik der paa Egnen.
Ofte bar jeg i min Barndoms-
It'd hort saa en- og a en- anden
vrenge: Han er saa missonsk =
bet at y9re ,,missionsk' var eff
ter saadannes Mening Diet sam
me som at Sc m6rk og trist paa
alt og ale, med andre Ord at
y9rre ct Hengehoved.
Men det matte de spottende
lade dem, der var Genstand
for Spotten: de lod sig like
.anfegte af Spottegloserne, og
Gang efter Gang stod de undren-
de oyerfor det Fenomen, at de
HeIlige h0ldt sammen som in
gen andre. Dette hayde til Fol
ge, at der bley dannet Diet Mund-
held: DE Hellige er like I'll at
komme til Livs, for de hanger
sammen som Hrtehalm."
Meget Wand er lobet i Stran-
den s;den den It'd, og alt er
underkastet Forandringens Love
her i denne Verden. Den Gang
a Diet kun en- lille Flok, der
samledes om Indre Missions For
kyndelse; Diet store Flertal skull
de nok vogte sig for at have
noget med Missioner at gore,
ia, endOgsaa de fleste Prester
saa skeyt til Diet nyvakte Liv.
M er Diet anderledes; de store
Skarer samles mangfoldige Ste
der i wort Land, naar Indre Mis-
sions Prester eller Legmend
berer Vidnesbyrdet frem, og
mango Prester har fundet de-
res Plads midi iblandf Tndre
Missions Venner.
Men selv ON Diet er, som
ovenfor omtalt, saa er der ALI
gevel en- hel Del Uklarhed, ia
rent nd sagt Uvidenhed ON, hvad
Mission er, eller hvad en-
Indremissionsmand er.
Lad mig da prove paa at tegne
ct Billede af en- saadan, en- rig
tig Indremissionsmand.
For Diet f9rste err Diet en- Syn
der, for fortabt, men nu frelst,
ct Menneske, der gennem
Erkendelse at sig selv err naaet
ind for Guds Ansigt med Be-
af sin Synd, og som we'd
Vejledning er fort hen
we'd Korsets Fod hos Jesus, hvor
hele Syndebyrden err blevet lagt
ned, og hvor Hjertet er blevet
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04


er bleyet en- ny Skabning Diet
gamle er forbigangent, Sc, alt
er bleyet nyt'. NJ er Sangens
It'd kommet i hans Liy; og
sandt er Diet: ,,Saligt er Diet
Folk, der kender Frydesangen".
Med Selvopleyelsens Ret vidner
.jeg: bet er en- af de st9rste
Lggne, som Lognens Fader har
sendt nd i Verden, at det at
vare Zen Indremissionsmando er
Diet samme som at vere ct Han-
gehoved.
Nej, en- Indremissionsmand er
f9rst og fremmest en- lykkelig
Mand, lykkelig, fordi han har
faaet lagt den frygtelige Byr-
de, Synden, ned we'd korsets
Fod hos Jesus, lykkelig, fordi
han har lert ham at kende,
der vii og kan bere Byrder for
sine, lykkelig, fordi han we'd,
at han er az Gud Faders smaa
og har i Himmelen hjemme",
og lykkelig, fordi han har faaet
SIN Plads midi iblandt Guds
Folk paa Jord, ia, er bleyet en-
af dem.
En- Indremissionsmand er der
nnst en- Mand, der Bigger sit
Liy. sin Fremtid, sit Haab paa
Apostlenes og Profeternes Grund-
void, hvis Hovedhjernesten err
Jesus Kristus; han har sin Rod
og soger sin Nering i Sakra-
menterne, og han holder fast
we'd den evangelisk-lutherske Kir-
kes Lare; han er en- Mand, der
kender til Bod, Bon og Bibel;
han skyer Synd som Pest, men
overlister Fjenden ham, Skier der
Nederlag i hans Liy, saa beken-
der han sin Synd for at faa den
tiIgivet, han griber / Bennens
Streng. fordi han vemmes we'd
Synden og vii I'd fra den, og
han s9ger til sin Bibel for at
hente Kraft gennem Guds Ord
til at bliye en- Seirvinder.
En- Indremissionsmand ar j
Besiddelse af Missionssind. Han
we'd, Diet gelder ham, naar det
lyder: ,,Ogsaa we'd os skal der
Vel for hans (Frelserens) "A
syn beredes'' Selv lykkelig vii
han gerne hjelpe andre I'll den
Lykke, der aldrig svinder bort,
Lykken over at eje Syndernes
Forladelse af uforskyldt Made;
derfor anlegger han sit Liv med
Diet for Ole at vere ct Eksem-
pei til Efterf6lgelse, derfor vaa-
ger han over sin Fgrd, at han
like skal st6de an, derfor yogter
han Sin Tunge, at han like we'd
sin Tale skal bliye I'll Forar-
gelse, og derfor vidner han ON
sin Frelser, naar Aanden min
der ham ON, at nu er Herrens
Time indie.
Endelig err en- Indremissions-
mand en- Mand, hyem intet men
~neskeligt er fremmed han elsker
sit Lands Natur, han elsker sit
Flag, og han elsker sit Folk Diet
err ham like ligegyldigt, hvor-
ledes Leveyilkaarene er for Diet
Folk, som han tilhorer; han la
der like Samfundet sejle sin
egen SO; men han s9ger at 90
re sin Indflydelse geldende for
at fremme Meteorological og gore
Livsvilkaarene saa code som mu-
ligt for ale.
ia, saadan er han, saadan
skal han j alt Fald ware for al
vere en- rigtig Indremissions-
mand. Og synes min Laser TX
Ike, at han er saadan ia.
a Sc selv at blive saadan for
at blive ct Eksempel til Efter-
folgelse for ham.
Meteorological ophejer ct Folk.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04

men den er naaet I'D til Diet bre-
de Lag, til Landboerne iser. At
dette fortrinsvis skyldes Folke-
h%ojskolen, kan ingen sandheds-
kerlig Mand negte.
bet er ogsaa almindelig kendt,
at Grundtvig er Folkeh9jsko.
lens Fader. bet var ham, som
undfangede Ideen, og som gior-
de sig til Talsmand for den i
Tale, Skrift og Sang. Og skent
han til at begynde med fandt
liden og som oftest slet ingen
Forstaaelse, saa blew han dog
like tract men vedblev at frem-
fore og forsvare Sagen, til den
bley virkeliggjort i Livet.
Dog err Diet like Grundtvig
alene, som barer Prisen for Be
vegelsen. Den er egentlig f9dt
af en- hel Rekke af Mand og
Begiyenheder baade i og uden-
for Danmark. At folge hele Ke
den udforligt Wide fore for yidt
i en- Artikel som denne. Men nog-
le Ting Dor n@vnes. Den er, naar
alt er sagt, ct Barn af Kristen
dommen, saaledes som denne har
slaaet Rod / Diet danske Folk.
Den er en- national kristelig
Fremtoning. Dermed er like
sagt, at den altid har yeret
sig dette fuldt bevidst, eller
at den altid og allie Steder har
veret sin kristelige Opgave tro.
Det er jo altid sy@rt at faa
uforfalsket Kristendom gennem-
fort i Folkelivets brogede Mang-
foldighed. Synd og oKrtsyn
STAIR i Vejen hos den enkelte,
selv den bedste, langt mere da
hos den brede Masse.
Hojskoletanken er omfattende
og storslaaet; netop derfor er
den saa vanskelig at faa belt
gennemfort. Hele Folket skal
aandeliggores, Diet vii sige, OPP
tage i sig alt, hvad der findes
af Sandhed, Skenhed 90 Livs-
fylde. I Sandhed EN- storslaaet
Tankel Men den er ret. Livet
skulde yere misunderstanding
Jeg kan heller like Sc noget
forkert j dette i 90 for sig. Kun
blev Diet gait, naar Nationalist
lelsen traadte frem paa. Kristen
dommens Bekostning, eller naar
den. rent nationalt set, bley
snerpet smaalig. At Revegel-
sen Ill Tider har veret market
af saadanne Tendenser, kan TX.
Ike npgtes. bet kan heller like
nagtes, at Hojskolens kristeli-
&c Bevidsthed ofte har veret
altfor syag, Linierne har yaret
altfor udyiskede baade i Lere og
Liv, Teori og Praksis.
Skulde man nevne Bevegelser.
som har fort til H9jskolens
Fremkomst, saa kommer vi I'll
at gaa helt tilbage til den graa
Oldtid. Yore hedenske Fadres
Aandsliv a~fspejlede sig j deres
Gudesagn og Folkeliy. Dette
danner Naturgrundlaget. Saa
kom Kristendommen til som den
~frelsende, rensende og selyfor-
nyende Kraft. Selv i dens ka-
tolske Skikkelse frembragte den
store Skikelser. Over dem allie
RACER Absalon, men dernest fin
des en- bel Rekke af noble Mend
og Kyinder, SON leyede i Dan
mark baade for og efter j den
katolske It'd. AT Hedenskabet
aldrig kunde frembere Hojsko-
len, som vi kender den, siger
sig selv. Men at Katolisismen
heller like kunde er ogsaa sely-
sagt. bet var Reformationen
forbeholdt at slaa I'll Byd for
de almene Observation-Disclosures.
Ogsaa de smaatstillede ! Samfun-
det er Mennesker, og der er IN
gen Persons Anseelse hos Gud
Kristus er for ale, og ale er
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04
bet, der bliver.
Herrens Ord bliyer eyindelig.
Il. Pet. l, pa
Betydningen at Jesu Bortgang til
Faderen.
(Joh. IA, 81

mems Verk som fuldkomment til
Ende bragt.
2. At han, da Forsonerger-
ningen var til Ende, nu kan sen
de Aanden, uden hvilken Frel-
sen i Jesus Kristus like kan
komme den enkelte til Code:
,,Gaar jeg like bort, kan jeg
like sende eder Talsmanden.
3. At j Kraft af hans ire
dobbelte Embede paa Jord er Je-
sus nu j samme Egenskaber vor
Reprasentant / Himlen. Som
Profet larer han os Guds
Willie til yor Salighed, idet han
har giyet og giver os Helligaan-
den. Naadens Midler og sine tro
Tienere = alt It'll de helliges
fuldkomne Beredelse. Som Y p
perst e S t, idet han Him
len, overfor Guds Meteorological
g9r sin Meteorological geldende
for os, sin Renhed og Hellig-
he'd, sin Straflidelse, sin Dovop-
fyldelse - altsammen for os ell
Ter i wort Sted. Han trader
frem for os" ,,gaar j FOrb9n
for os." Som X n ge e, idet han
styrer og regerer sin Menighed
paa Jord, beskermer den mod
ale dens Fjender og kommer til
sidst for at tage ale sine hjem
til sig.
4. Men da S%lutscenen for Je-
su Corning skal vere den at op-
rette Diet Paradis, som we'd Syn
defaldet tables, hyor Guds Born
skal hyde deres Faders Nerya-
relse i evig Ungdom, Sorgfrihed
Og Glade - saa er Jesus gaaet
bort for at berede Paradiset I;
dog sk9nnere end Diet f6rste Pa
raids var, men som Diet f9rste
Wide vRre bleyet, ON Udviklin-
gen var gaaet for sig uden Syn
dens Indblanden. De to Dele
foregaar nu: Jesu Beredelse af
Paradiset, Himmelhjemmet, for
sine Venner paa Jorden - og
Bsrnenes Beredelse for Paradiset.
Derfor er Diet like saaledes,
at &c hensovede kommer forud
for os. Ingen nyder endnu den
fulde Paradise erlighed, hvor-
til kraves Besiddelse af baade
Aand, Sjel Og Legeme - og at
hele Samlingen af ale er sket.
Men de nyder S a b b Vi
len, en- Hvile, der like afl9-
e af Ugens Sognedagsstrey,
SON den gpr her paa Jord. bet
sidste Led i Udyiklingen for
Guds Israel er Indgangen i Ka-
naan, deres eget Land med de
res egen Konge.
Da skal J6dernes Drom ON
Messias og hans Ejendomsfolk
bliye sand, anvendt paa Guds
sande Israel og ale Folk.
Naar ogsaa den ,,Tidens Fyl-
de- er kommen, Beredelsen af
Hjemmet - da kommer Jesus
igen for, siger han, at ,,tage
eder til mig, for at | 0 S
skal were, hvor jeg err. - Eng
lene err der nemlig forud. Og
for at de Skal sc hans Her.
lighed, som Faderen har giyet
ham doh. II, "a. En- Herlig-
he'd, son han hayde for Yerden
var, men som han M nyder igen
ogsaa i sin menneskelige Natur.
At hyde fluid, personlig, sta
dig Sanity med Gud, hans An
sigts Beskuelse'', Diet er vor I'd
viklingens Mening og Mulighed
fra Diet f9rste Paradis. Dette er
Diet som nu naaes we'd Jesu Kri-
sti Corning for os. Dog err
Diet like fuldt, som Diet f6rste
Wide have veret; thi to Ting
findes her, som like kunde
varet i Diet f6rste: Jesus i sin
forherligede Menneskenatur og
hele Samlingen az frelste Men
nesker er M frelste Syn
d e re. Jesu ERE maa saaledes
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04

0hlenschleger, I%ngemann og Ell
hel Sverm. Henrik Steffens med
sin Begejstring, tildels hentet !
Tyskland, maa like oversees. bet
var hans lid, som antendte
baade 0hlenschleger og Grundt-
Wig fra forst af, disse Talsmend
for nordisk Aandsliy.
AT dem, som forte Hsjskole-
tanken nd i Livet, STAIR krl-
stem Kold i f9rste R@kke,
men we'd Siden af ham en- lang
Rekke af varmhjertige og dyg-
tige Kvinder, som setter Ldvet
ind paa at virkeligg9re deres
lyse Idealer.
Hyis mar med ct Ord skulde
betegne Hejskolens y@sentllge
Kraft som en- Loftestang for
dansk Folkeliv, saa we'd jeg nok
at dens ypperste Talsmend vii
de sige saadan noget som
Aandsliy, Aandeliggorelse eller
Beaandelse. Andre Wide maaske
sige Oplysning. Jeg Wide holde
mig til ovenanforte Skriftsted,
og kalde den Meteorological. bet
lie lyder visit for prosaisk for
Observation-Disclosures poetiske 0rer.
Men jeg tror, de Wide gore vel
i at o%yerveje Diet.
Enhver Beyegelse maa for at
kunne udrette noget have en-
sedelig Baggrund. Men nu 81
yes der ingen mere betryggende
Baggrund for sedeligt Liv end
Meteorological. Uden Retferdig.
he'd kan intet bestaa. Guds Rige
err bygget paa Meteorological.
Fordi Menneskeheden var bic
ven blottet for Meteorological, saa
MATTE Gud tilvejebringe den
manglende Liysbetingelse. Dette
gjorde han, da han sendte sin
Son. M er Kristus yor Ret
fardighed. Uden for ham findes
i Virkeligheden like R%etferdig-
he'd noget Sted paa Jorden.
Kristus er den af Gud frit
givne og i Troen alene frit til
egnede Meteorological, som frel-
ser Syndere. bet er Diet f9rste.
Men Kristus er ogsaa Kraften !
Diet sedelige Menneskeliy saa-
velsom Folkeliv, ia i hele den
sedelige Verdensorden.
Kristendom uden sedelig Ret
fardighed oliver Hykleri; ct
Folkeliv uden samme Retf@rdig-
he'd oliver Dekadenee, Forraad-
nelse; ct Verdensl9b, son mang-
Ter den, oliver Opl9sning og
Undergoing.
Hvorvidt H6jskolen skal kun
ne like blot vedblive med, men
i fuldere Maal, at l6fte sin store
Opgave, Diet beror efter min OPP
fattelse paa dens Eyne til at
grundmure, styrke og vejlede ct
Folk i Ell kristeligt, retfprdigt,
sedeligt Lily, under Guds Aands
Xeiledning og dreyet af hans
Kraft.
H9jskolen giorde vel j at
indfore levende historisk For
talling for dod mekanisk OPP.
ramsning. Men den gjorde gait
i at kaste Lerebogen nd. Den
kan bruges Ill meget mere end
Opramsning. Den er endelig og-
saa historisk, thi den er den hi
storiske M~enigheds Tilegnelse af
Frelsens Sandheder, Gudsrigets
Grundlov. At denne Udeluk-
kelse bar fort til folelige Mang
Ter, var LET at paayise. Man
kastede Barnet nd med Babe
yandet. Nu mencr jeg like net
Iop, at Balsleys Lerebog skulde
gennemeaas paa H%6jskolerne,
|sk6nt dette slet like Wide vere
ude af Vejen, men jeg mener, at
Tfocslare burde have en- az
.gjort Plads / Skolens Kursus.
ON man bruger systematisk I'D
arbejdede Haandb9ger, eller mar
L., -. DILL Ill
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04

Zig, at Verden tranger Ill dan
nede Mend, ogsaa Kyinder, for
at vedligeholde dens udvortes
timelige Velfard, saa at Mende-
ne kan vere i Stand til at sly
re Land og Folk rettelig, og
saa Kvinderne kan have ret
Opsyn med Hus, Born og Tyen-
de-" Dog wiser Diet felgende, at
han kun her tenkte paa Ber-
neskoler. Dernest Wide han ha-
We code lerde Skoler. ALE Sko-
lerne skulde vere bygget og dri-
yes efter den hellige SKIRTS
Aand, hvorom han ellers har
meget at sige. Her har Vi alt
saa Diet nationalt k~ristelige Liv
som Opdragelsens Maal. Men,
at der for at naa dette Maal
kunde cores noget serligt, OPP
rettes serlige Skoler, for Fol
kets brede Lag udover Berneal-
deren, Diet var Diet, der var for
beholdt G%rundtvig og H9jsko.
lens Mend at udtenke og gen
nemfore, forst j Danmark, der
nast j Diet 9yrige Norden, og
siden saa langt, som Beyegel-
sen endnu kan naa Her i a
merika kender Vi den 10 ogsaa,
omend kun nermest hos Dan
ske endnu.
AT den efter Reformations-
tiden fremstaaende Ortodoksis-
me og Vordnedskabets It'd like
kunde falde paa saadanne Sko-
letanker, er klart. Pietismen CAV
os Konfirmationen, hvilket vi
like noksom kan takke den for.
Og naar den satte al Magt ind
paa at fore sand Kristendom nd
Ii Livet. saa havde den for saa
vidt Diet rette Maal i Sigte. Men
negtes kan Diet heller like, at
den Askese, SON / Middelalde-
rem CAV sig Udslag i Mnnkeli-
vet. mere eller mindre i nyere
It'd klaber we'd udpregede pie
tistiske Retninger, like blot /
Danmark men j allie Lande. At
holdenhed err en- kristelig Dyd
og maa owes, hyor sand Kristen
dom findes. Men Afholdenhe-
dens Vrengebillede er Fariseis.
men, son afsier Myggen men
sluger Kamelen. Der er Faldgru-
Der allie Vegne, som for Personer
saa for Retninger og Liysbeye-
gelser, og for eller siden gaar
mango i dem, selv ON like hele
Bevegelsen tilslut glider I'D,
hvad ofte err hendt.
Rationalismen kom SON EN-.
naturlig Modyagt mod Diet syge-
lige j Pietismen. Og sely om
den var flad, saa var der dog
noget i den, SON MATTE med,
men som var bleven oyerset. EFT
kraftigt Kristenliv kan kun le-
yes paa Baggrund af almindelig
Folkeoplysning og nogenlunde
frie b~orgerlige Forhold. Kristen
dom er Frig9relse fra Syndens
Magt,' og som saadan, den rett>
Frihed. Men Friheden maa have
Plads at rore sig paa, og den
maa have en- Arbejdsmark med
Opgaver, Forpligtelser og An
svar. - bet var dog i Rationa-
lismens It'd, at Folkene i Euro
pa begyndte at vinde deres po-
litiske Frihed saa vel som Tale
og Skriyefrihed.
Men al Slags Frihed, SOM like
k~ontroleres af Kristi Aand, bill
yer kun Tojlesloshed. Enhver
s6ger hensynslest sit eget, Ii
denskaberne har frit Spill, ale
vii herske og ingen tjene. Ell
saadant Forhold Wide ufeilbar-
ligt have fremstaaet, ON like en-
ny kristelig Vnkkelse a kom
men til som en- rensende og Tut.
rende Kraft. Den kom, og en- al
dens forste og iyrigste Talsm@nd,
Grundtyig, bley Folkehojskolens
Iron County register. [volume] (Ironton, Iron County, Mo.) 1867-1965, 1920-12-16

evening with his truck with forty
young pigs from "The Bowlders,"
The Connecticut labor press., 1920-10-02
VESTS ARE STILL THE VOGUE
Accessory Worn With TaiIieur, Quits the Mode in France, American
 Woman States.

An American woman who is travel ing in France writes Women's Wear that there is a noticeable lack of the fine neckwear which used to be found on all sides before the war; When the fine linon de fil is found, it is only in the smart speciality shops and at pro- hibitive prices.
 The vest, worn with the tailleur, is quite the mode at present, she states and is seen in all kinds of materials. Some have the rather masculine bos- oms, preferred by those whose taste disregards the ornate.
 Vests of stripped pique, plain pique with large pearl buttons, printed jer- sey de soie in oriental colorings, sheer lace and net, printed linen and chintz and duvetyn, are the rage, and many trotteur frocks are designed especially for the purpose of admitting their use
 The plisse frills are fiuted beauti- fully with electric curling irons, the newest ones falling to the waist and terminating in smart bows of organdie. White, rose, old blue, flesh and pale yellow organdie are the favorite colors for these.
The Connecticut labor press., 1920-10-02
PLAID UMBRELLAS FOR FALL
coIored Silks and Novelties Hold Prominent Place; Few Changes
 in the Handles.

Plaid silks are perhaps the most striking note in the fall line of um- brellas. Colored silks, which have at tained such pre-eminence in this field, remain leading favorites for fall. but the novelties are plaids and stripes. with plaids leading. ...-
 Practically no black silk umbrellas for women are being shown, although, of course, they remain the height of fashion for men.
 Umbrella handles manifest few changes for the coming season. The pyroxylin handles, which have beeen so fashionable for the past year, still continue to be favorites.
 There are some novelties being shown in carved wooden handles, bird and animal heads being favored. They are so carefully carved and tinted that although of wood. the feathers. fur or hair seem almost real. These handles have leather carrying loops, club ferrules and pyroxylin tips and are considered unusually novel. Noth- ing could be smarter with sport out fits or tailored suits than these clever sport handles.
 Some Dresden handles, and also some Cloisonne effects are still being sold to women who prefer the artistic and delicate to the more novel and smart.
The Connecticut labor press., 1920-10-02
OLDEST WOMAN SEEKS
 BALLOT IN HOME TOWN

Mrs. Bridget Cullinan, of East Main street, New Britain, probably the old est native of Ireland living in Connec- ticut, and one of the oldest residents of the state, left her household duties for a short while Monday afternoon to fill out her application to become voter. She is the oldest woman to file an application thus far in New Britain, her birthday being August Y 1925, according to her statement which places her age at 95 years.
 Mrs. Cu1linan is well known in New Britain, where she. has lived for many years. Despite her years, she is an in terested follower of public affairs and naturally is a strong sympathizer in the cause of Ireland She is greatly pleased at the enfranchisement of the women of the country and having been inform ed that the time is short to the date for filing applications, she decided to attend to the matter while making one of her frequent visits down town It is her intention to vote at the fall cleo tion and every election thereafter, as she considers 1t the duty of every woman to take advantage of the priv ilege for which they have been striv- ing for years.
The Connecticut labor press., 1920-10-02
TRIMMING. IN USE
Wealth of Embroidery Takes
 Precedence Over Silhouette.
Lavish Use of Decoration Raises Question of Where Neediework
 Is to Come From.

The trimming takes precedence over the silhouette, asserts a prominent fashion authority. This is the thing that strikes one most forcibly in the late models. Many of the old forms of trimming are cast aside for en- brofderies, which are used so lavishly that we wonder where all the work, CTS are coming from to turn out so much of this needlework.
 It is unfortunate to run to an extrava- gant use of any mode of Ornamenta- tion. No one, can gainsay the deco rativeness of beautiful embroidery, but it, like anything else, becomes commonplace when too extensively used.
 One reason for using so much trim ming may be because the silhouette has changed so slightly designers have felt that this is the only way of offering something new. Straightline dresses are covered with embroidery, the stitches being placed so closely to- gether that it is almost impossible to discern the patterns. Coats and hats show quite as much embroidery as do the frocks.
 It is surprising to see such a costly use of trimming directly following so many movements toward economy. It would seem that any effort toward economy in dress is like swimming against the current. With what meas ure of success these dresses will meet it is difficult to say. They must, neces- sarily be expensive with so much needlework ornamenting them.
 Very unusual are the things used to work out embroidery designs. A che mise frock of satin has the entire