Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-13
Sibifsti sedlaci chteji pldu
a svObOdu..
Massy Iidu isou odhodIany zapasit'
"a sovety, We kteryeh spatruJi
uskuteSneni svyeh ideaI1.

ku. kteri bojujf proti zbytkum kol-
cakoya rezimu a japonske interverci,
shledavam obyvatelstvQ spo]eno 90
posledniho muze jejich boil "a spra-
vedlnost. pravf Frazier Hunt, special
nj dopisovatel chicagske Tribuny.
Jsou rozhodntui. re pIda, vlastnena
vladou. cfrkvf a bohatymi statkari
musi byti jejich. K rozdeleni mezl ne
k zdelavani die kommunalniho ru-
skeho systemu: zaprisahnuti, skonciti
jednou pro vzdy KOlcakovou ideu re-
akcionarske vlady, smesti intervenci
Japonska a sfskuta mfru. "Sovet" Jest
iejich heslem a Moskva jeJich Mex
kou. Go znamena pro vas sovet?'
tazal Sc zpravodaj mnoha Dostal
yzdy tutez odpoved': 'ZemlJa slo-
boga." Svet zije a umfra "a kouzelne
sloyo a dnes zadne neni kouzelnejsi,
nezH "sovet." Kdyz Amerika mluvi
sovetu. spatruje cloveka s ocima
krvi podlityma, an pobfha divoce S
pochodni V jedne a pistolf druhe
ruce. Ale zde. smutnych, zmrzlych
pahorcfch. slovo "sovet" prichazi tenn
to sedlaknm jake jarni vanek, pfina-
Sejfci novou nadeji cerstve odhodla-
nj. bojovati jako jeden muz "a milo
yanou zemi svobodu.
Zpravodaj pfiSel sem pred tremi
dny zeleznicniho mesta Razdolny.
AmerickF pruvod, pod krepkym poru-
Cfkem jmenem Grahamem, re Seattle,
zavedl iej do staveni ma pull ceste V
pahorcfch, kde nacelnici zbojnickych
band jej privitali. Svet pohlizi Ma ne
iako Ma divoke bolseviky, ale toho
dne V proste chatrci drevorubcove
nalezl jez pravodaj TAX, jak je znal-
co prost6 muze, bojujici "a to. co
povazuji "a spravne. Temnoty Sc sne-
sly. kdyz americti vojaci uvelebili sc
do SAM a odiizdeli IA zpevu do svlch
kasaren dvacet mil daleko, kdezto
zpravodaj obratil Sc neznamym pa
horkum a k drobrodruzstvi Sc zbojni-
Ky. Chce vypraveti proste pravdlve
tuto historic selskych hosich. boju-
jicich Ia sye ideally, protoze Amerika,
jakmile jednou zachytf tep jejich pro-
stych srdci, pochopf je i jejich boj
Americti vojaci ma Sibiri. Sc svym m
stinktem pro demokracii a spravedl-
most. vedi. co Jest srdcich techto
sedlakI. a zpravodaj veri, re neni l
procento 5000 Americana zde zby-
raji4ich, I.terf by necitili nenavisti
vuGi jmenu Kolcaka nemeli inten-
sivni bochDpeni pro boj mass ma
yenkove V meStech Sibire.
Tito americti hosi vedi; yideh Ma
ylastnf oci. jak svet pokousel sc pod
| poriti pokus Ko&akuv o obnoveni
stareho reakcionarskeho rezimu, VI
deli muze zabijeny a muceny a vesni-
| ce paleny Kolcakem, a videli sibirske
sedlaky sjednoceny mestskymi mas
sami X povaleni Kolcaka. Svet sc
domniva. re Trockeho ruda armada
porazila Kolcaka Mic nemohlo by
byti omylnejSiho. Byl tn dusevni "a
| pal a boj techto prostych, dobroti-
vych lidi. kteri Zde sedi nynf, pozoru'
| lice zpravodaje. an pfSe tyto radky.
Jejich synove byli temi hochy, kteri
Sc prihlasili dobrovolne pVed osmna-
cti mesici. kdyz sibirska narodni ar
mada byla tvorena nadeje kladena
omsky direktorat - jejich syno'
We. tot byli ii vojaci. kteri pozdeji,
kdyz Kolcak prijel ma ctyrech konfch
Apokalypsy. s patym terroru kruto-
sti. Zrevoltovali a desertovali po-
nechali Kolcaka pouhSm stinem bi'
tevni fronty. kterou plechova Savlicka
direte byla by mohla rozetnouti.
Dnes noci vedi, ze vyhrali mad
Kolcakem, ktery jest rukou social
e-revolucionarske vlady Irkutsku
ale strachuji Sc Japonska. Jest prav.
da, re diva japonske armadni sbory
prochazeji Vladivostokem? tazal Sc
zpravodaje start vousaG ami ne pred
dvaceti minutami Zpravodaj mu rekl
re pouze nekolik set japonskych vo-
| jakI prijelo cd Noveho roku. Snil @
budoucnosti a pokratoval: "Budeme
bojovati proti MIN, dokud posledni z
mas nepadne. Nepomuze nam Anne
rika nejakym zpusobem?' Jest ne
snadno, poslati yrelost vSech techto
SLOW a srdcf 5000 mil do Ameriky
TAX aby pochopila zivouci historii TO-
no. CO Sc zde odehrava. Konec kon-
| CD, tito lide jsou jako nasi vlastni Il
| de tam donna. Jsou poctivi, dobroduS-
nj, hluboce nabozenSti bojuji pouze
"a to. co povazuji do prave. Pc ty
dny. co zpravodaj dlel meZi mimi, ne
naSel jedineho muze. zenu nebo dite
kdo by nebyl ochoten poloziti zivot
IA veci. nez veri. Pc cely svuj zivot
snili. re vsecka pIda bude jejich h
rovnemu deleni a zdelavani ma kom
munalnim systemu. Chteli pravC
yladnouti 81 sami a rfditi sve zalezi
tosti a miti rovny HAS We Wade. A
chteli mir. Tot vSe. FAC kdy bojovali
a tot vse. zac bojujf nyni.
Jest tezke pro Ameriku, pochopiti
tuto selskou historii, protoze jest te
mer nemozno pro bohatou. stedrou
Ameriku. pochopiti pomery sedlaka
pod carem, kdy byl ubohym. uslapa
nym nevolnikem pod zeleznou patou
bvrokracie. bez hlasu We svych nebC
narodnfch zalezitostech. Ma okamzii
"a revoluce byl svoboden. Wal pudu
patricf Wade a cirkvi a velikym ne
pritomnym statkarIm. ma kratkou
dobu kazda yes il zdelavala kommu
palnfm systemem. Nechteli radika