Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-02-17
Lansing Sc podekoval.
President Wilson po vaznyeh sporech
propustiI eeIneho elena sveho
kabinetu.

Jemnlk Lansing pOQekOVal Sc ura-
du a president Wilson prijal jeho re.
signaci okamzite. Stalo Sc to po KRAFT
Ike potycce, k nfz doslo ode dne z.
unora, kdy Sc president po nekolika-
mesicnf nemoci vratil osobnfmu II
zeni uradu pocal prehlfzeti to, co Sc
"a jeho nepfftomnosti We vefejne
sprave udalo. Vsak priciny vlastni
jsou daleko starsfho data. Jsou to spo-
ry, ktere trvaly aspon rok tykaly Sc
ma prvnim mfste smlouvy mfrove.
Rozchod Wilsonlv Lansingem neu-
dal SO nijak dobrote, jak o tom
svedcf dopisy, ktere byly mezi obema
cd 7. lnora vymeneny a ktere PROBE
vujf nakvasenou naladu ma obou stra-
mach.
President dne Z. lnora vyzval Lam
singa, ably Sc zodpovidal 2 obvineni,
re po dobu jeho nemoci svolaval schti-
ze kabinetu a radil Sc s nacelniky
odboru, ac funkce tato jest Gstavou
vymezena presidentu jedinemu. Lam
sing dne g. unora ma to odpovedel, re
tomu skuteGne tax bylo. Povazoval to
"a svoji povinnost, ponevadz presi-
dent byl nemocen, mistopresident ne
byl k jeho zastupovanf povolan a
predlehaly dGlezite zalezitosti, ktere
Sc vyrfditi musely. President ma to
vytknul, re nebyl informovan vsem,
co Sc projednavalo. Dale pripomenul,
re jiz cd te DOLBY, co spolu odjeli ma
mfrovou konferenci do Parize, vyri.
zoval Lansing jeho instrukce jen S
nejvetsi nechutf. Primo nabfdl Lansln'
govi, re jest hotov pfijmouti zadost
jiz drive podavanou, ably jej uradu
sprostil. Lansing tedy jeste jednou po-
dal formalni resignaci ia byla okam-
zite prijata podotknutim, re naby-
va platnosti cd te chvfle.
Ia okolnost, ze president wal 81
jeho propusteni "a Zaminku odbyvani
kabinetnich schuzi stezuje 81, ze mu
vsem nebyly podavany potrebne in
| formace, Jest vazna. Zda Sc svedc.ti
tom, re president osobne nesouhla'
ST ledacims, co poslednfch mesf,
cfch "a jeho nemoci provadela "vla
da", nfz on sam zastoupen nebyl.
Bylo by to pochopitelne. Vlada neje-
dnou jednala TAX, re bylo ma prvni
pohled videt, re nenf vladou po ce,
lem svete cteneho presidenta Viii.
soma.
Jinou vsak otazkou jest, jak k to,
mu pride Lansing, ably "a tyto uda
losti odnasel. Nektere casopisy, repu.
blikanske, vysvetluji, re Lansing ne
: nj jedinJ, re jest pouze prvnf, pc
mem ze dojde ma jine. Lansing v dopi
Sc k presidentovi pravi, re schuze ka.
binetu nesvolal sve ujme, nybrz ma
radu a zadost jinych clenI kabinetu
I'll jsou MIN tudiz spoluzodpovedni
Zodpovednost nesou l ii, kdoz sc jich
icastnili. Mluvi sc tom, re j JIM
sekretari Sc podekujf, jinf budou ivy
| podekovani."
Sprawl statniho odboru povede pro
zatimne Frank L. Polk, prvni ASST
stent, ale ujist'uje Sc, re j nemuze
prijmouti trvale, ponevadz je memo
cen a liz drive pomyslel ma dstup dc
soukromf. Lide do veci zasvecenf pra
VI, re Lansing sotva prekrocil syoji
pravomoc tim, re schize svolaval. De
10 Sc to nejen ma odporucenf jinych
sekretaru, ale vedomim presidento
va osobniho tajemnika Tumultyho a
lekare dra. Graysona, ktefi Jim caste
byvali pritomni. Jinou vecf Jest o
vsem jest, nebyl-li president vsen
informovan a provadely-li Sc veci,
nimiz on nesouhlasi. To Sc patrne de
10, jak je patrno jeho dopisu.
Robert Lansing stal Sc statnfm ia
iemnikem cervnu roku 1915, kdyi
byla potopena Lusitanie, "mfrotvorce'
BRYAN pochopil blfzici Sc valku, we
prel Sc presidentu Wilsonovi a resi-
gnoval. Lansing nemel "a sebou zad
ne politicke minulosti, byl jen pravnf
KEN a vybornym znalcem mezinarod
nfho prava. President Wilson pfija
lei do 1radu tom otekavanf, re bu
de jakSmsi vrchnfm klerkem, TAX ably
81 ffzenf zahranicnfch zalezitosi ,
dobe TAX vazne mohl vyfizovati sam
Lansing skutecne dlouhy Gas ponecha
val presidentovi volnou ruku, ac jinal
We svych zasadach byl pravSm opa
KEN Bryanovgm, totiz rozhodnym ne
pritelem Nemcu a pfftelem Angle
Pravf Sc, ze noty, ktere nemecke via
de psaval, byvaly tax ostre. ze 5e mu
sci president uplne seskrtati san
nfepsati. President sc bro Cd nehC
pocal odklaneti a nasel 81 pro zahra
nicnf zalezitosti nahradu v osobe plu
koynfka Housea, ktereho ustavicnt
zamestnaval cestami po Evrope sbi
ranim dIlezitych informacf. LANSING
zatfm sedel We Washingtone kler
koval. Roztrzka propukla otevfeneji
kdyz Sc americka mfrova delegace Wy
pravila do Parfze. President sc il po
stayil v cello nedonustil. ably krone
neho rozhodoval nekdo iiny. Vseckt
predbezne jednanf vyrfdil prostfedni
ctvim Housea a kdyz Sc dostal do Pa
rfze. iednal sam. Lansing bSval brar
ma poradu jeste ridceji nezli White
Bliss. Proc. vysvetluje president Will
son nynf. kdvz pravi: "Moie instruk
ce provided jste jen neivetA nechu
t." Kdyz Sc president Wilson vrati
Parfze do Ameriky. Lansing okam
zite opustiI Grad delegate a vratil 81
do Washingtonu.
J.z Parizi trousily Sc povesti, q
Lansing nesouh'asf mfrovou smlou