Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-02-04

code Gerninger og Dyder har holdt til wore Dage."
Han har visselig fortjent Diet, svarede Re
meses. ,,Mellem de arabiske Pr@ster Petra anses
han for en- Gud, der kom ned paa Jorden for al
wise Kongerne, hvorledes man skal herske til Vel
signelse for Folkene. Fyrsten fra Assyrien, Abram.
var som sagt en- intim Ven af ham. Omsider OPP
stod der Hungersn9d paa Diet Sted, hvor han OPP
lholdt sig, og han udvandrede til Kgypten, hvor
han ankom netop som F@niciens og Palastinas
Herskarer havde oversv6mmet wort Kongerige OF
efter Erobringen af On og Mempis havde oprettet
ct Dynasti i Nedre Egypten under Navn af Hyk-
SOS eller Nomade-K ongerne."
,,Denne Beretning findes ogsaa i wore ArkiVer,
der opbevares i Astartes Tempel i Tyrus, sVa-
rede jeg. DE forteller ogsaa, at Helten Safes.
som besad en- krigersk Aand, der like kuRde fin
de nogen Virkekreds i Nedre.Syrien, truedes AZ
Hungersngd, hvorfor han, da han havde hsrt ON
Hgyptens Overfold og Pragt, og diets Beboeres al
Vellevned 9delagte ringe Modstandskraft, fattede
den Ie at fade ind Landet, og / Spidsen for en-
udisciplineret, men Taper Arme paa hundrede CO
~halyfjers Tusinde Mand, Ryttere og Fodfolk, Og
med ire Hundrede Jern- Krigsvogne br6d ind i
Egypten fra Diet ode Arabien efter paa sin Marsch
at have indtaget og bef@stet Ezion-Geber."
,Disse Enkeltheder er like saa omstendeigt
giyne af vore Historikere, :" sagde' Remeses. Den
ne ergerrige Kriger tr@ngte ind i Sethroite Egg
men, hvor han slog Lejr og grundlagde en- by, som
han gjorde til sit Hoveds@de, og hvOrfra han send
tie sine Armeer I'D og erobrede Mempis og hele
Nedre-H gypten. Kongerne i Hgypten opgav hele
Nedre-H gypten og trak sig med deres Stridskref-
ter og Hof tilbage til Theb@, og var tilfredse med
der at herske over Diet halve Kongerige, medens de
stolte Fremmede %oprettede deres Trone l Memphis.
bet var under Buous efter ErobrerenS, den f9r-
ste f9niciske Faraos Regering at Abram kom til
Hgypten. Kongen havde kendt denne Fyrste | SIN
Ungdom i Palestine, og han modtog nu med Gl@-
de saa ber9mt en- Kriger, der i ct stOrt Stag hav-
de overyundet Kedorlaomer, den m@gtige Konge 4
Elan, og hyis Sprog n@sten var hgt hans eget.
Fyrst Abram blev i Hgypten Og n@r we'd Hoffet,
saa lange HungerSn@den varede i Syrlen, og h0n-
gen optog ham like alene sit Rad, men skan-
kede ham ogsaa store Rigdomme. Men Kongen
blev consider forelsket i Fyrstinde Sara, Abrams
Hustru, og dette Var Grunden til at Abram med
sine store Rigdomme af Guild, S9lv, Kv@g og Tie
mere drog nd af H1gypten til Diet sydlige Arabien
og derfor til sin egen By"
bet err bem@rkede jeg, ,,sandsynligvis den
Omstandighed, at han kom til Agypten omtrenf
samtidig med F9nicierne, der liar %bevirket, at nog'
lie Oyerleveringer kalder ham Hgyptens Erohrsr
og Grundlaggeren al Nomadefyrsternes Dynastlf"
ia, Diet er sandsynligt; thi denne Abram var
like alene en- dygtig Kriger, men hele hans s@d-
vanIige Hushold ~udgjorde en- Arme, hvorhen han
saa end bevegede sig, og der er ingen Tvlvl oms
at Kongen, da han som for bem@rket, havde t&
narmet ham, var glad we'd at blive ham kvlt paa
fredelig Made fremfor at mode den kraftige Arm,
der allerede havde slaaet fem af 0stens konger
og taget deres Gods. Omsider d9de Fyrst Abram
90 efterlod en- Son, der skal have lignet Faderen /
Lykke og Klogskab, DENIES Son igen var Fyrst
Jakob, som havde tolv S3nner, allie tapre Fyrsters
men som endnu stedse, ligesom Araberne wore
Dage, Ievede ct Nomadeliv. En- af disse Brsdre
var mere elsket af sin Fader end de andre, og dis
Sc. der var fulde af Misundese, greb ham en- Dag
og solgte ham til en- Karavane af lsmaels, den ldn.
maiske R0verkonges Bander, som var paa VeJen
til Hgypten.
(EOrtSRtteS9