davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-04-21

The first of a series of interesting
dancing parties which the local ken
mel Of Yellow Dogs has arranged for
the season has been announced for
knights of Columbus, hall. One of
the outstanding features Of the dance
! program will be the "Yellow Dog
Blues fox trot, which number has
been dedicated to the society. Mem
bers of the kennel and a few Of their
friends have been issued invitations.
Z. Il =:
Among the affairs scheduled for
tonight is the informal dance to be
given in the Odd Fellows hall by the
Degree Of Honor lodge. Members OF
the A. o. U. W., have been extended
a cordial invitation.
* i: ::
Miss Katherine Ryan, who has re-
Gently returned from an extended trip
Of two months duration, was homer
guest at a surprise party in her home
on Tuesday afternoon, guests includ-
ing members of the Lady Elks, Aof
which Miss Ryan is aNmember. MIS-:
Oscar Gilbertson won high score at
whist during the afternoon and there
were guests for two tables. Light re-
freshments we're served at S, o'clock.
While away Miss Ryan visited at Hot
Springs, Ark; Hammond, Ind; Chi
WOW oAO A4AAAS0poAA
4
Attracting considerable attention or
this evenings social calendar is the
informal dance to be given by the
Elks in their club rooms, dancing to
begin at 9 O'Clock. Emard's six piece
orchestra will play the program and
all Elks and their friends have been
invited.
\ =: \ -
Mrs. A. sunby has been elected
president of branch number four OF
the Old Peoples Home society which
was organized on Tuesday afternoon
in the home Of Mrs. Charles Evanson,
$40 Plum avenue. aOther officers
elected were: Mrs. Ole Glimsdahl
first vice president; Mrs. Charles Hal.
lock, second vice president; Mrs
Louis Olson, secretary; Mrs. c.. o
Anderson, treasurer; Mrs. Ted Cos.
ana Mrs. Ole Halverson, the nowe,
committee.
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-04-21
Elizabeth Lucas
Is Spring Bride

Rskore an improvsed altar of ILL
9lte1, SnApdragons and palms, Miss
NIfn4bAth Eleanor Lucas became the
hGad4 Of George A. LONG Of vernon,
Tex the ceremony taking place at
hixh noon today in the home of the
brides mother, Mrs. F. Lucas, 800
North Fourth street. Rev. r. Halsey
Ambrose, pastor OF the, First Presby-
teriAn church, read the service.
Miss Edythe Lucas, presiding at
the piano. sounded the Lohengrin
wedding marcia at the entrance<of the
bridal party into the livingroom. Ihe
bride. who was given In marriage ny
her uncle, John McClennan OF Crook-
ston. wore a tailored suit OF mid
night blue serge. A small hat Of por-
cupine straw set off with white wings
and g~rograin ribbon, completed her
costume and her flowers were a cor
sage Of sveetpeas n sweetheart
rooebuds. Miss Margaret Lucas was
her sisters only attendant.
Little Doris Ellen Stinson, In a
filmy white frock. carried the ring
and Albert Koch of Peoria, Ill, was
the best man.
Receiving with the bridal party
after the ceremony were the brides
mother, Mrs. F. Lucas. an aunt; Mrs.
"A. Finlayson Of Crookston, and Mr.,
and Mrs. Alfred V~onderbeck OF
Euclid. MINI. cousins OF the bride.
An attractive luncheon was served
at / o'clock. American Beauty roses
adjoining the luncheon tables. Covers
were placed for twenty-five. guests,
and arnong them were Mr.. and Mrs
Ray Stinson and daughter. Of Penn
bina, and Mrs. Ralph Hulick OF
Fargo.
Mr.. Long and his. bride will leave
this evening on a trip south. En- route
to Texas they expect to visit In st
Paul, Peoria, Ill, and Corning. Ark,
Upon their return they will go to
Peoria to reside, Mr. Long having re-
Gently entered into business there.
Mrs. Long is a graduate OF the Local
high school and for some time has
been connected with the Northern
State bank as bookkeeper.
She is a popular member OF the
younger social set, and has been
honor guest at a large number OF so:
cial affairs since the announcement
of her engagement was made.
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1920-04-21
CENSUS FIGURES.

Washington, April 21-kkron, o..
sos.4sS, increase 1ss.sts q 2o1.s per
Wichita, Kan, 7s.las. increase ~
s7S or 37.s per gent.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18

idet han tilfojer, at saafremt Boil
shevikerne fortsetter Fjendtlig-
hederne paa polsk omraade, vi
England o. Frankrig stotte den
polske Nation i dens Forsyar for
Eksistensen med ale til Raadig-
he'd staaende Midler. Def lyder
10 ganske imponerende. Men Boil.
s~hevikerne, der 10 kender Lloyd
George, skal alligeyel have sendt
ct uforskammet Svar. Og Spergs-
maalet er saa, hvad den engel-
ske Premierminister vii foretage
sig.
| Underhuset erklerede Lloyd
George, at den polske Regering
var optraadt dumt og hensyns-
lost we'd at aabne Offensiyen,
men samtidig indrommede han,
at Offensiyen var gaaet j Staa
af Mangel paa materiel Stotte {:
Pollen har rigeligt med Folk,
men mangler udrustning og Or
ganisation. Dermed anklager
han i Virkeligheden sig sely.
Hvis England havde ydet Polak-
kerne den fornodne materielle
stotte til Felttoget, er Diet sand
synligt, at Pidsudski hayde be-
sejret Boslhevikerne, OF i saa
Fald hayde han befriet Englen-
derne for en- Del ssynlese Net.
ter i Anledinng at Bolsheviker-
mes Agitation og 0perationer j
Asien.
Man skal like feste Lid til de
tyske Telegrammer, der beteg-
ner Polens Kamp som f~orfejlet
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18
Polens ~Frihedskamp.

bet arme polske Folk, hvor
vi har mango lutherske Troes-
br9dre, hamper nn en- fortyivlet
Ramp for deres Frihed og Selv-
stendighed. | lang It'd a som
bekendt Diet polske Rige splittet
og delt imellem diets 3 megtige
Nabolande: Rusland, Tyskland
og 0sterrig. Men nu we'd Verdens
krigens Slutning syntes imidler.
It'd Ogsaa deres Frihedsmorgen
at CRY, a def polske Folk igen
kunde blive til ct samlet og sely-
stendigt Rige. Men de syare Ii
der er endnH like til Ende for
Diet betrengte Land. Diet STAIR
midi i en- Krig med Diet bolshe-
vikiske Rusland, hvor deres Sew
stendighed i h9j Grad err truet.
Hvis er nu Skylden for denne
Krig: Englanderne vii lagge den
paa Polakkerne, medens Jyll p.
vii legge den hen til Englender.
ne. Det hedder derom:
,,Telegrammer af tysk Oprin-
delse beretter, at det nu er ude
med Pollen. Slet saa gait err Diet
imidlertid like. Man maa huske
paa, at Tyskerne altid har yaret
tilb9jelige til at foryeksle On
skier med Virkelighed, og de On.
skier af Hjertet Polens Under,
gang. Naar Diet nye Storpolen i
Djeblikket befinder sig j EN- van
skelig Sitting overfor Bolshevi-
kerne, skyldes Diet ferst og frem-
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18
Jesus gr@d.

Da han kom ner til
og saa Staden gr@d han
over denl
LUX. 10, Al
Jesus lod sig like blinde ell
Ter bedrage af Diet ydre. Han
kender Hjertet; hans Dom er
al It'd som fra den, der er ,,ner
we'd" og SEW .%,ser". Han saa
like alene Palmes9ndag, men
ogsaa L~angfredag med Mordskri-
get fra Diet samme Folk - ia
han saa 70 Aar frem i Tiden.
Jesus var EN- sand Patriot han
elskede like alene sit Folk og
sit Land og diets Hoyedstad fra
Diet ydre; men han elskede Diet
som Guds Ejendomsfolk. | ydre
Henseende saa Diet smaat I'D med
Israel (det var kun en- Provins
af R%omerriget) men varre saa
Diet nd endnu med Diet at vere
Guds sande Israel. De fleste
dr9mte endnu ON ct .jordisk Her.
lighedsrige med J9derne som re
gerende Folk og Jerusalem som
Verdens Hovedstad. Hvad de
forventede i MeSsias var, at han
skulde oprette eft saadant Rige
og efter deres egne Hjerters
Lengsel og forudfattede Menin-
ger tolkede de Skriftens Udsagn
ON den kommende Kristus. End
lnu kunde de reddes; thi Frel-
sen bestod i at antage Jesus
som deres Messias. De sogte
Fred, men misforstod det, som
bestaaende i Storhed, medens def
var og al It'd er Hjertets rette
Forhold i'll Gud, der giver Fred.
Def var alt ,,skjult" for deres
lOjne", de troede de saa, de
lstormede frem i blinde - og gor
Diet endnu. Det u%hyggelige Bile
de Jesus saa levende saa for sig
Dine FENDER, Jerusalem ON
ringet af Fienderne, Staden ned.
brudt, Folket drebt eller fort j
Fangenskab. Og alt dette. hvor-
lforg Ford Israel var verre end
andre Folk? Eller fordi de saa
Itidt havde foragtet Gud7 Nei.
Men fordi de like kendte sin
Bes9gelsestid'' d. e. den for dem
sidste Anledning som ct Folk til
Redning. De stod lige we'd at be-
gaa Mord paa deres egen eneste
Redningsmand, den dem foriet-
tede Messias.
Men nu dig, min Laserl Og-
saa dig har Herren tidt kaldet
|paa. Naar han nu kommer mar
|til' og SER dig = maa han
saa grade over dig eller glade
sig, fordi du kendte din Besd-
gelsestid' A. r.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18
Ypperstepresten

paa ham i Yppersteprestens
Gard
Sluttelig: Jesus kortkaster IN
gen, og han giver endogsaa ger
ne enhver, som vii, Kraft til al
staa imod Fristelsen til L9sri-
velse.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18

Wished, uden at have hort Evan
geliet. Men Diet glade Budskabs
Hoyedindhsld er jo: Kristus har
sejret over ale ore Fjender
og forhvervet os den eyige Sa-
lighed.
Hvem er det, som her efter
Teksten, er med Jesus eller skull
de den Dag vere med Jesus,
naar han drog ind i Paradiset2
En- Reverl Def synes forunder-
ligt Selskab for Jesus: En- Ro-
yer. Hvorfor like nogen af de
hederlige Fariseere? Dette
ON denne Rover er bleven fryg-
telig misbrugt af mango yantro
Mennesker til deres Sjels eyige
Bedrag. IA, kunde Roveren
blive f~relst, saa kan jeg da sag
tens; man kan da nok faa
It'd til at sige: Jesus. tenk paa
mig, naar du kommer / dit Ri
sagde en- Wis Mand.
Men har de fleste Diet, naar
de skal do, som Royeren9 Lad os
ct 0ieblik legge Merke til, hyad
der i Skriften fortelles ON ham.
/. Han var ct omvendt Men
neske. Fra at ware en- Rover
var han M bleven ct Gud og
Frelse segende Menneske. .. Han
var ct sin Synd erkendende og
bekendende Menneske: vi faar
Diet, wore Gerninger have for
skyldt." 3. Han var ct til Je-
sus bedende Menneske: ,,Kom
mig i HUI, naar du kommer i dit
Rige." 4. Han var eft om Jesus
vidende Menneske: ,,Denne gjor-
de intet uskikkeligt." ). Han
var ct paa Jesus troende Men
neske; Han troede nemlig, hvad
|ingen anden den Dag (Langfre.
dag synes at kunne tro, at
Jesus var en- Konge og ejede ct
Rige; han saa klarere end selye
Jesu Disciple. 6. Han var ct
Men oskc, der i sin Dodsstund
like sas neget efter no
GET som - RI sammen
med Jesus o. va en- U1dersaat
af Jesu tilkommende Rige. Z.
Han var ct Menneske, der fix
Jesu Tilsagn ON sin Frelse, at
han skulde vere med ham j
Paradis, Diet Sted, som Jesus har
genaabnet for ale Syndere, o.
hvor ale de, som ere med ham,
kommer hen, straks efter OGDEN.
bet var ogsaa did, at Englene
bar Lazarus Sjel.
Mon allie disse Kendetegn, som
var hos Roveren saa ogsaa fin
des hos mig = og hos dig, min
kare LeserY
We're med mig" siger Jesus.
Hvorledes Mellemtilstanden saa
end maa vare - saa er Diet EN-
..Varen med Jesus. Paulus a
klar over, at naar han yandrede
bort herfra, saa skulde han va
re med Jesus" Og Diet er egent-
Zig Saligheden i en- Hoyedsum.
Blot dette at vide sig j Sam
fund med Jesus og dette Sam
fund aldrig oph6rer = det er
Gudsbarnets Hovedbeger, Diet er
Salighedens Nydelse. vi skulle
Sc ham, som han. err A. r.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18
Med Jesus i Paradiset.
Jesus sagde til ham /:
Sandelig siger jsg dig,
i Dag skal du yare med
mig j Paradis.
LII % 10

Dag skal du vere med
mig j Paradis.
Lux. %, -.
Hvad er Paradiset7 bet er
de frelste Aanders Opholdssted
mellem OGDEN og Opstandelsen.
bet er den treble Himmel; Diet
var did at Apostelen Paulus
blev rykket hen og hvor han
hprte ,,uudsigelige Ord, Diet var
ham like mulig at kunde gen
give dem. q Kor. II, 2, A.
Hvad Jesus udrettede der.
Han aabenbarede for Paradisets
Indvaanere den SER, som han
havde vundet over Dedsrigets
Behersker. Dunkelt og uklart var
Livet hinsides for Diet gamle
Testimonies troende - og saale.
des var de gaaet ~heden. M
fix de we'd Jesu Aabenbarelse
midi iblandt dem, fuldt Lys
over Forsoningens Hemmelighed
og en- hidtil for dem ukendt Wis
he'd, Fryd og Glade fyldte de-
res Sjele. Paradiset genled af
Low, Pris og TAX til Gud og
Lammet. - bet var maaske no.
get af saadan Lovprisning, Pau
lus herte, men like kunde gen
give.
Jesus vidnede ogsaa for Aan-
derne, som var j Forvaring, Sc
den Syndflodens Dage. Ogsaa
de havde levet hen uden fuld
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18

Krigen son intet andet Folk, for
ii de MATTE kempe Broder mod
Broder, og Kongrespolen, den
russiske Del af Diet gamle Rige,
har bestandig yeret Krigsskuc,
plads. Da Storfyrst Nikolaus som
ruSsisk Generalissimus straks eff
ter Krigens Udbrud rykkede ind
over den galiziske Grense, I'D
stedte han den historiske Pro-
klamation, hyori han paa Ca
rens Vegne loyede det polske
Broderfolk Frihed og Selvstan-
dighed, og den v%oldsomme Kraft,
hyormed han sprengte den oster-
rigsk Her og kastede den for
an sig helt OPP til den tyske Gren-
Sc var ct Beyis for, at ogsaa de
osterrigske Polakker betragtede
ham som Befrieren den ester
rigske HAIRS frygtelige Ne
derlag skyldtes nemlig pol
ske Troopers Forrederi og
den polske Befolknings vidt
forgrenede Spionstjeneste. bet
polske Folk flote, at Kri-
gen Wide bringe den endelige og
~afgerende Frihed. Men mere end
Halvdelen af Polakkerne maat-
te kempe paa tysk-9sterrigsk ST.
de, og navnlig de tyske Polakker
led haardt under denne Kamp
mod deres kirkelige Venner; de
blew altid sat MD i de blodigste
Kampe og saavidt muligt an
, vendt til Kanonfsde.
Mems de russiske Polakker be-
| gejstrede str0mmede til Heren
for under Andreaskorset at til
kampe sig den gyldne Frihed,
var ogsaa de osterrigske Polak-
ker meget virksomme. Den polske
Republics Grundlegger Joseph
Pilsudski havde j Foryejen or
ganiseret sine polske Legioner og
faa Dage efter Krigserklerin-
gen udstedte han ct Manifest,
hvori han krevede Polens Uaf.
hengighed. Pilsudski og hans
Landsmend var helst gaaet sam
men med Frankrig, men de var
n9dt til at kempe sammen med
Osterrigerne og de forbade Ty-
skere og de kempede tappert.
Efter at Hindenburg havde faa-
ct Kommandoen paa Ostfronten
og Diet var lykkedes ham - ell
Ter rettere Ludendorff - at ka-
ste Russerne tilbage fra Kon-
grespolen, besluttede den tyske
Regering at krydse Ententens
Planer med Pollen we'd selv at
oprette ct polsk Rige. Man vii
huske Kejser Wilhelms og Kei-
ser Franz Josephs Proclamation
af 5. November 1916, hvori med.
deltes, rat de, i fast Tillid til
deres Vaabens endelige SER og
ledede af 0nsket ON at fore de
polske' Territorier, som deres tap
re Hare med tunge Ofre hayde
befriet for Diet russiske HERE
domino, en- lykkelig Fremtid i
Mode" a enedes ON af disse
Territorier at dame en- selysten-
dig polsk Stat med arveligt Mo.
narki og constitutional Forfat-
ming.
iProklamationen blew az Ty-
sRerne slaaet OPP I'll Ell Verdens-
historisk Document. M havde
de for ale Tider knyttet Polak-
kerne til sig med Taknemlighe-
dens sterke Baand, og der var
i Pollen skabt ct solidt Bolverk
mod fremtidige russiske Storm
lob. Og naive Mennesker ! neu-
trale Lande laa paany paa
Maven j Beundring for tysk
Magt og Storsyn. Men den uhil-
dede Iagttager saa straks, at Diet
hele val ct skrebeligt Korthus.
Polakkerne Wide naturligvis al
Orig vare tilfredse med, at kun
de russiske LANDSLIDE blew be-
fret, medens deres Landsmand
i Preussen og 0sterrig yedbli-
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18

Chef for de polske Here var
at meddele samtlige Regeringer
Oprettelsen af den uafhengige
polske Stat, omfattende ale Diet
forenede Polens Territorier.
bet gamle Pollen IA genop-
staaet, takket we're Ententens
SER over Polakkernes Fjender.
Pilsudski blev Republicans Pre-
sident og Herforer og Klayer-
virtuosen Paderewski dens for
ste Ministerpresident og Uden.
rigsminister. Det nyvalgte De-
! puteretkammer yetdog straks at
Suite Forbund med Ententen.
! Dermed havde Diet polske Folk
tilkendegivet, hvor diets Hjerte
var, Og for Westinghouse var
denne Tilkendegivelse overor-
dentlig betydningsfuld, efter at
Rusland var faldet fra som Al.
%lieret. Den polske Stormagt kun
de dame en- Void mod Bolshe-
vismen og samtidig holde Tysk-
land i Ave mod 0st. bet gjaldt
derfor ON paa enhyer Made at
stotte og styrke Diet polske Ri
ge, der hayde lidt saa meget n
der Krigen.
At Westinghouse like greb
denne Chance, skyldtes Lloyd
George. Den engelske Premier
minister, der har gjort sit Land
uyurderlige Tjenester under Kri,
gen, har we'd Fredsforhandlin-
gerne begaaet Diet enc Fejlgreb
storre end Diet andet. Hans Po-
litik overfor Bolshevikkerne har
veret forfejlet i den Grad, at
den maa betegnes som mere end
dilettantisk. Lenin og hans Ban
de havde dinglet i Galgen for
lenge siden, hvis Franskmende-
ne og Polakkerne havde maat-
tet raade. Men j Stedet for at
kvele Banditterne har Lloyd
George indladt sig i Forhandling
med dem. De russiske Here, der
kempede mod Bolshevikkerne
blev like stettet tilstrekkeligt
med Materiel, og man tog he'll
Ter like imod Polakkernes Til
bud ON at hjelpe Kolchack og
Denikin. Resultatet er, at Boil
shevikerne har faaet It'd Ill at
organisere sig og slaa Modstan-
derne enkeltyis. Rusland err prak-
fisk talt renset for antibolsheyiki-
ske Trooper, saaledes at SAINT
lige Bolshevik-Here har kun
net sendes mod Pollen, og samti-
dig har Lenins Agenter skabt
Uro / Asien og truer nu Eng
lands Shilling j Indien. Altsam-
men fordi Lloyd George i sin
Egenmegtighed mangler fluid
F%orstaaelse af den politiske og
miiltere Sitting.
Da Bolshevikerne havde gjort
Kaal paa deres Modstandere in
denfor Husbands Grenser, be-
gyndte de at koncentrere Trop.
per overfor Polakkerne. Pilsud-
ski, der er en- fremragende Her
forer, var klar over Faren og
besluttede at afverge den we'd
en- Offensiv mod Bolshevikerne.
Men after m9dte han engelsk
Modstand. Man kunde like stet-
tie Pollen, naar Diet indlod sig
paa Eyentyrpolitik. Polakkerne
skulde indtage den taabelige
Holdning at blive staaende med
Gever we'd Fod, indtil Bolshevi-
kerne havde samlet tilstrekkeli-
&c Styrker til at knuse Pollen.
bet var Polakkerne for meget,
og de begyndte alligevel i Fore
ming med Ukrainerne en- Often
siv, der j L9bet af April og Maj
bragte dem store Sejre. De pol
ske Hare naaede helt frem ill
at besatte- Kiey. Men derefter
meldte Modgangen sig. Ammu-
nitionen slap op, og samtidig
blew de fjendtlige Styrker for
talrige. Den polske Har MATTE
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18
bet, der bIiver.
Herrens Ord oliver evindelig.
q. Pet. l, pa
like oliver i mig.

i Ilden, og de brendes.
ooh. Is, g.
ON nogen like oliver i mig
= hvad saa? Def er i Disciple
mes fortrolige Kreds, Jesus I'D
taller sig derom.
Han har draget eft underlig
skent Billede paa Foreningen ell
Ter samfundet mellem ham og
hans Disciple frem Vintreet
og Grenene, = ct skont, men til
lige ct rammende Billede.
Discipline forstod dette Bill.
lede; Folk, som var vante til
at avle Vim kendte Diet. Vi ken
der Diet. De yidste, og Vi we'd,
at saa lenge Vinranken vedlige-
holder Livforbindelsen med Vim.
stokken, saa flyder Saften og
Kraften fra Stammen nd i Gre
men, saa denne like alene vedli-
geholder Livet, men den barer
Frugt.
Lige forud har Jesus sagt /:
Den, som oliver i mig og jeg
ham, han berer megen Frugt.''
bet er sagt saa lige I'D og saa
afgorende, at der slet ingen Twill
kan yere ON, at saaledes maa
Diet blive.
Men lige saa afgjort siger han ,
,,0m nogen like oliver i mig,
han oliver udkastet og visner
o.s.v. bet siges saa %afg9rende,
at der ladies' intet Haab tilbage
ON, at han kan vedligeholde Ii
vet.
Forbindelsen mellem Vintreet
og Grenen eller mellem Stokken
og Ranken er saa underlig, at
der like godt kan tenkes en- in
derligere ForbindelSe.
Det peger sikkert paa, at For
ibindelsen mellem Jesus og hans
Disciple er Ell L ' sforbindelse,
formidlet we'd Tro paa ham.
Og hvor kundet Diet saa vere
anderledes, end at den underlige
ge Kraft, der virkede i Jesus,
ogsaa skulde wise sig i hans
Disciples Liv, saa deres Liv bar
rer Frugtl
Men lad os lagge Merke til,
at Forholdet mellem Vintraet og
Grenen er ct upersonlig t
Forhold, og naar Jesus bruger
dette Livsforholds Inderlighed
som Billede paa Diet levende og
inderlige i Forholdet mellem ham
selv og hans Dicsiple, saa tager
han ogsaa det personlige i
Diet sidste Forhold med.
Grenen har intet Valg; den
kan like sette sig imod at BIZ
We afskaaret, at visne og bren-
des. Faar den derimod Low til
at blive siddende, saa afbryder
den like selv Forbindelssn med
Stammen.
Men Jesus siger baade: Den,
som oliver j mig, og jeg j ham"
o.s.v., og. ,,0m nogen like Bill
yer j mig o.s.v. Det wiser, at
Jesus mener, at Forbindelsens
Fortsattelse her beror paa ct
Valg.
vi har jo ct nerliggende Eks.
empel - Discipline havde Diet IL
ge for Ole, ON de end like saa
det klart for senere = Judas.
Han havde gjort sit Valg, han
havde revet .sig los fra Jesus.
Maaske Jesus netop sagde dette
Ord for endnu en- Gang at adj
ware ham. | hvert Fald var Diet
ct Ord, som lod dem ale for
staa to Ting - u at Fortast-
telsen af deres Livssamfund med
Jesus beroede paa ct valg g, og
q at dersom nogen like blew j
ham, saa var t III a b ON
Frelse u d e | u k k e t.
Tank over Diet, Ven: ,,Om no
gen like oliver j mig, han bill
yer udkastet som en- Gren oe
visner. Man sanker dem og ka-
ster dem j Ilden, og de brendes.'
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18
LLOYD GEORGE FORSVARER
SIG.

London, II. Aug. ,,Jeg tror
endnu, at der vii blive Fred"
Dette bley sagt igaar Efter-
midday af Premierminister Lloyd
George i Underhuset, hvor han
redegiorde for, hvad han og Mil
lerand var blevet enig ON paa
sin K%onference j Hythe i Man
days. ALE de fremmede Diploma
ter a Ill Stede, deriblandt Rus
serne Kameneff og Krassin, der
representerer Sovietregeringen
under observation-disclosures ON en-
ny Handelsforbindelse mellem
Rusland og Storbritanien. Tilste,
de var ogsaa Ambassador Davis
fra Amerika og Senator Kenyon.
Under sin Tale saa Premiermi-
n%isteren mango Gange OPP til Rus
serne, der fulgte hvert Ord, han
sagde, med den st9rste Opmerk-
somhed. Undertiden nikkede de.
og undertiden rystede de paa
Hoyedet, og ofte talte de liylig
sammen.
Hvad der blew bestemt i Hythe.
| Hythe blew bestemt, at Rus
land vii faa Krig hyis Diet like
gor visse Ting. Hyis Rusland be-
handler Pollen pent i Minsk i
Dag, vii der like blive nogen
krig. Hvis Rusland derimod be.
rover Pollen diets AUTHENTICATED,
vii Krigen blive fortsat med
Kraft.
Premierministeren kritiserede
skarpt Diet polske Eventyr, og
han sagde, at Russerne var be-
rettiget Ill at forlange de ster.
keste Garantier mod en- Genta.
gelse af A~ngrebet paa Kiev, men
like berettiget Ill at edelagge
Pollen som Nation. Hvis Rusland
felger denne Kurs, vii der like
bliye nogen Krig.
Derpaa sagde han, at Beslut-
ningen i Hythe stillede sig saa-
ledes:
/. De Allieredes hele Pblitik
gaar nd paa Fred paa Basis ar
Polens Uafhengighed, og at
Landets Granser trekkes CD
langs ~etnografiske LINER.
2. AT der Suites en- yaaben-
hyile straks.
3. De Allierede RAIDER Pollen
til at Suite Fred paa de Betin.
gelser, som Rusland forlanger.
dog maa Landets authenticated
beyares.
4. Hvis Pollen gaar ind paa
f'redsbetingelserne, vii like de
Alherede legge sig imellem, enten
for at faa dem forandret eller
for at faa dem forkastet. naar
bare Landets Selvstendighed be-
wares.
Hvis der like blir Enighed |
Minsk.
Hvis der like opnaaes noeen
Enighed j Minsk, kommer de Al.
lierede til at stille sig saaledes.