America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-02-24
Din Arad.

DIN metehnele scolllor confeslo-
male 81 ncvola statificarii lor. -.
Din activitatea unui rev1Yor sco-
lar. Actuala Situate scolara in
crasul 81 judetul Arad'
Unificarea intcgrala a Romi-
niei Mari intirziind sd Sc pro-
.duca, atitea din feluritelc profile
me didactice Staruicsc sd traia-
sea, lar uncle din elc, este la lu
minisul unei independence alta
timp rivnita. Isl precizcaza con
tururile 81 conflictele.
Asa c Gu problema scolilor con
fesionale. 1ncarcate de un nobil
trecut cle apar astazi obosite 81.
ell tot respectful datorit unei Sc
rioase munci rationale, putin g.
nacrOnice.
Ncce,itatea inlocuirii lor prin
Scoli de Stat a convins pc totl
lncit. la congresul din lanuarle
1919, intreg corpul didactic fara
|aeoscbirc d econfcsiune s'a pro
|nuntat in acest SEM. Cum 1nsa
lfortc misterioasr Sc Shat Sa mai
|pastreze pcntru biscrlca intrca-
ga valoare a acestei fende care
este scoala confesionala. reZul-
tatul este O oare care fierbere in
sinul corpului didactic 81 toto
data indrjire in atitudinea lu-
alta in aceasta lupta.
Gimdul de lamuri aceste che
stiuni actuale ne-a Gndemnat 81
ne luam informatiuni cit mai
multe 81 din cit mai multe To-
curl.
Mcritul scolilor confesionalc
pentru trccut g nemasurat de
mare. 1nvatatorilor de la aceste
scoli Sc datorcSte in mare parte
pastrarea vie constiintei de
neam 81 munca lor ell att maj
de pref GU cit II 'au clintit in ho-
tarirea lor Gu toate ca adesca
IS an aflat intre ciocan 81 nicova-
Ia intr' 'un conflict in care 81 sta
tul (maghiar) 81 biserica ii pa
raseau. Cautind sa-si servcasci
neamul, invatatorii intrau ade-
sea in conflict Gu statul 81 nl
Isun putine 81 putin cunoscutc
cazurile in care episcopal nu in
tcrvenea Gu autoritatea lui.
Scolilc cOnfcsionale find ale
dieceselor, conduse de preoti 81
controlatc de protopopi dupa nor
mele de incompetinta pedagogical
ale consistoarelor. servite insa Gle
invatatori, satisfaceau interescle
de casta ale biscricei. Caci mva-
tatorul scoalei confesionale avea
de luptat intii cu un program de
dnvatamint in care - II orr din
30 find ocupatc de limba ma
ghiara - Is erau acordate tutu-
ror disciplinelor 81 un tianp pre-
tios cheltuit in biSerica 81 la in
mormdntari, Gu ajutorul scola-
rilor.
Oar mai ales lipsa de indepen-
denta 81 proasta salarizare sunt
ccle doua neajunsuri de care
s'au plins 81 Sc pling invatato-
rii scolilor confesionale. Demo-
cratia bisericei mai mult apa-
renta. Caci detinind puterea prin
toate organelc. de conducere 81
forurile disciplinare find COM
puse din rcprezntanti al bisericei
orr de cite ori s'a ivit un conflict
intrc prcot 81 invatator, acrsta
din urma a fOst invins.
Atlaogati ca de multe orr nu
era v0rba de un conflict cit de
divergente personale, neinsem-
nate. Ahesea cei 3 sau 4 inva-
tatori al scoalei aveau de indu.
rat jignirea directnrului1preot.
De pilda: dmvatatorul refuza sa
tie caidelita prcotului la inmor-
mintari. Urma un conflict caru-
ia Use invocan altc motive, Clip.
sa. de la biscrica, de 'cx.) 81 c,r
cetarc disciplinara protoicra-
lui. Acesta tragea la preot 81 re-
stul Sc intelcge. A cxistat 81 ca
zul unui invatator destitute pen
tru ca find in conflict ell prco.
tul s'a dus la cuminecat in aatuf
invecinat.
Si-apoi salarizarea un invata-
tor rural primea 600 coroanc pc