Amerikai Magyar hirlap = American Magyar journal. [volume] (Youngstown, Ohio) 1911-1942, 1920-06-10

R(H yandorolni. Rusiniaban 700
eyer Rusin 81, mig az Egye-
silt Allamokban el vagy fel millio. A
mig Amerika semleges volt, az ameri
kai ruthenek latszolag mem is torodtek
sziil6hazajukkal. De amint Wilson ell
nok el6allott kis nemzeteket illeto
nyilatkozataival, az amerikai ruthenek
felebredtek Azonnal elhataroztak,
hogy ok szabad Rusiniat ohajtanak. Ez
a terv meg soha sem jatszott fontos
szerepet a r,lthenek koreben. De Will
son einok nyilatkozata minden ameri-
kai ruthennek keblet elto1totte- azzal
az ego vagygyal szabad Rusinia
irant. Ez mozgalom Amerikaban
kezdodott es jo hosszu ideig lit is ma
radt. A Rusiniaban el6 ruthenek mind
err6l semmit sem tudtak. 1918. ev
-uniusaban az amerikai ruthenek meg
valasztottak az Uhrorusinok (magyar
ruth6nek) Amerikai Nemzeti Tanacsat.
Julius y6gen ennek tanacsnak %
k6szitett, amelyet Wirsonnak keszul-
TEX atadni. Ebben memorandum-
ban teljes fiiggetlenseget, de legalabb
is 0nkormanyzatot koveteltek Rusinia
szamara., A memorandum elkeszitese
ntan a ruthen tanacsosok tobb mint
harom h6napig semmit sem tettek. De
ekkor egy ujabb gyiilest tartottak, a
melyen kepvisel6juku Zsatkovics Gre
CORY (Gergely) newt fatal ugyvedet
valasztottak meg Ezen cselekedetGk-
kel annyi eletet vittek Ruthen moz-
galomba, hogy az rohamosan kezdett
noni es azota aki csak hozzanyult, mem
is birja elhagyni.
Zsatkovics pittsburgh dgyved. Ho-
luniaban (Rusinia) szIletett 1ss6-ban.
Apja korjegyz6 volt. Az Greg Zsat-
kovics nagy oroszbarat volt Is miutan
Rusinia Magyarorszag egy reszet ke-
pezte, a magyarok mem szivesen lat
tax oroszbarat elveit. Emiatt annyira
kellemetlenne tettek eletet, hogy az
Greg Zsatkovics bepakkolt es Ameri-
kaba k0ltoz0tt. Ez 1890ben volt. Egy
evvel kes6bb kihozatta Amerikaba fe-
les6get es hat gyermeket is. Az Greg
Zsatkovics Homesteaden, Pennsylvania
allamban 25 even at szerkesztett egy
ruthen lapot. Gyermekeit j6l iskolaz-
tatta. Gergely, aki utolsoel6tti oyer
meke volt, De Witt Clinton k0zepis-
kolaban New Yorkban kezdte ell tanul
manyait, ahonnan a Duquesne egyetem-
re keriilt, ahol 1907ben elnyerte a dok-
toratust, mig 1910-ben elvegezte
Pennsylvania egvetem jogi fakultasat is.
Ugyanabban az evben Pennsylvaniaban
letette az tgyvedi vizsgat es igyvedi
gvakorlatanak cit egeszen addig, mig
belekeveredett a ruthen fuggetlensegi
mozgalomba 1918 okt6bereben. Meg
jegyezzik, hogy Zsatkovicsot igen jol
ismerjiik Youngstownban. Felesege
Youngstown leany. DR.. Kottheimer
nemet szarmazasu orvos leanya. Szerk.)
1913 okt6ber el6tt Zsatkovics mem
tor6dott egy6bbel, mint Zsatkovics
familia iggetlensegeyel, a futball
merk6zesek eredmenyevel es az egyre
novekv6 dragasaggal. De amint meg
valasztottak a Magyar Ruthen Ameri
kai Nemzeti Tanacs fejenek, mem tor6-
d0tt massa4, mint ruthen szabadsag
gal. Zsatkovics j6 amerikai polgar
Rasiniat csak n6vr6l ismerte, hiszen ct
ewes koraban hagyta el az orszagot.
Mem tudta, hogy a Rusiniaban lak6
ruth6nek NIT akarnak, vagy AIT, hogy
miert legyen Rusinia szabad, de miutan
6t mint e. jkus fatal amerikait egy
olyan sze 1et elere valasztottak meg,
amely szervezet celia Rusinia felsza-
baditasa volt. Zsatkovics otthagyta az
iigyvedi irodat es a ruthen fUggetlen-
seq megszerzesere forditotta egesz ide-
jet. 8 ~