davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16

HdiuFliRt Ioelam At eP7a
re Forstaaelse med Tyskland, TX.
Ike paa G%rundlag af den clan.
senske LIME, men paa drund.
lag af Sprog- og Sindelagsgren,
sen / 1864. altsaa i alt Yasent,
liz Mellemslesyig, Flensborg indl
befattet. bet kunde gerne ind
rommes, at dette Forslag betod
Ofre fra ct tysk Synspunkt,
men sknlde en- dansk-tysk For,
s~taaelse denne Gang ware er-
.lig, var Diet let at forudse, at
dette Offer var nodyendigt som
den eneste Vel I'll Norden,
hvis Betydning for Tysklands
Fremtid nu er storre end n0gen
Sinde. Vi er herved like blind
for, at yisse Kredse ispr i Sve-
rige, som ellers Dor rose, for
sin broderlige Forstaaelse az
Danmarks Ret I'll saadan made
holden Oprejsning, nu er we'd
at bliye ked at Diet forkvaklede
Sporgsmaal. Men Diet bringer TX
Ike den Kendsgerning nd
af Verden, at ingen dansk Re,
gering nogen Sinde vii formal
at skabe eft godt og tillidsfuldt
Forhold over for Tyskland. der.
som def beholder Flensborg.
Sterstedelen af den danske Be
~folkning. sely den, der nu fryg-
ter Fensborgs Tyskhed, vii l
bedste Fald reservere sig
overfor Tyskland og stadig vog-
te paa Fare og Fortred fra den
Kant. Men dette b%etyder after,
at Vejen til Norden er spRrret
for T%yskland, thi den er kun
farbar gennem uforbeh 0 /
d en- Tilslutning fra d d an
S k j dette Ords dybeste Be-
tydning. Derfor er Flensborgs
Forbliven we'd Tyskland trods
alt dog yerst for = Tyskland.
Derfor havde F~lensborg kunnet
vindes for Danmark az enhver
Regering, naar den i dette
Sporgsmaal fra forst TIL sidst var
optraadt med al den saglige
Vegt, hyormed Historien, Ret
ten og Sandheden forlenede Dan
marks og Flensborgs Sag, I'll
bedste n e o p for Forholdet mel
lem Danmark og Tyskland. bet
tie har lidt ubodelig Skade net
OPP we'd den Politik, som / dette
Sporgsmaal er fulgt af de an
svarshavende, sk9nt disse - j
og for sig med Rette, synes vi
- 9nskede dette Forhold va
rigt forbedret.
vi gaar nd fra, at wore Lac
sere like j Fremsettelsen af dis
sc ny Synspnnkter vii Sc ct An
greb paa nogen, saa meget mer
son Vi forudsetter, at ogsaa
Modstanderne af Flensborgs
Samherighed med Danmark har
yillet Diet rette, hvortil kom.
mer, at Regeringen i alt Fald i
nasten ct Aar efter Rigsdagsre.
solutionen af %. October 1919
har haft fluid FSje til at hevde,
at allie Partier j Rigsdagen stet-
tede dens slesvigske Politik.
Selv det danske Folk kan like
sige sig fri for Medansvar i
Fensborgs Vanskebne (ogsaa en-
lnternationalisering synes os saa-
dam, thi forst sent og efter-
haanden vaagnede Folkets For.
%staaelse for Sp9rgsmaalets Be-
tydning og Modet til at tage al
le Konsekvenserne. Der er in
gen Twill ON, at en- Folkeafstem-
ming i Danmark siden Efteraaret
1919 Wide give stort Flertal for
Flensborgs Samh9righed med Ri
get, men neppe heller ON, at AZ
s%temningen ct Aar tidligere hay-
de giyet Diet modsatte Resultat.
Man hayde for Krigen i St6rste.
delen al Diet danske Folk des-
varre affundet sig med Sizes,
wigs Skebne og mistet Haabet ON
Genforeningen og Diet err ind.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16
bet, der bIiver.
Herrens Ord bliver evindelig.
Il. Pet. l, pa
Selvkritik.

som dette Ord STAIR for.
bet kan dog bero paa en- Mis-
forstaaelse. Kritik er ct fremmed
Ord, som wort danske Ord Be-
dommelse svarer temmelig MOI
agtig til. Og Bedemmelse er jo
da noget godt.
bet er like yor Tanke her al
gaa ind paa Kritik / Almindelig7
he'd, men kun paa ct Menneskes
Brug af Kritik i Forhold til sig
selv.
Paulus var en- rigtig Kriti-
ker. Til de Kristne / Rom skri,
yer han:
We'd den Made, som er given
mig, siger jeg til enhyer iblandt
eder, at han like skal tenke h9j-
ere om sig selv, end han Dor
tenke, men tenke med Betenk.
somhed, efter som Gud tildelte
enhver Troens Maal" (Kap. II,
81.
Vi ser at de Kristne / Rom
var tilb9jelige til og fristede til
at tenke for h9jt enhver ON
sig sely. At tanke ON sig selv |
modsat Refining, det laa like saa
fristende ner.
Eft andet Sted siger han Ran
sager eder sely; proven eder
selyl" 2. Kor. 13, g., og after
ct andet Sted: ,,Hvert Menneske
prove sig selv, og saaledes ede
han af Br9det og drikke af Kal-
ken" Il. Kor. II, 28).
Paulus legger stor Vegt paa,
at de Kristne, som han skriver
til, Dor lere at kende liver sig
selv, og derfor skal de preev ell
Ter kritisere, Diet vii sige bedsm-
me sig selv, og Diet skulde de, oe
Diet skal vi for like at tanke
hejere ON os selv, end vi b6r
t9nke.
bet er skent for ct MEME
ske at owe sig i Selvkritik eller
Selvbed9mmelse. bet g9r ham ell
Ter hende til ct meget mere skik-
ket og nyttigt Menneske i Guds
Menighed, og Diet oyer hans Til
fredshed og Lykke. Den deri-
mod, som overvurderer sig selv,
er altid udsat for at meme, at der
like tages Hensyn nok til ham,
og det leder til Utilfredshed 0g
Krgelse.
Der er ogsaa Diet code we'd
Selvkritik, at den, der over den,
beh9ver sjelden andres Kritik.
Og ON enhver i en- Menighed
pr9vede og kritiserede sig selv,
saa blew allie Genstand for
Kritik.
Men lad os anvende Diet i en-
lidt stsrre Kreds, nemlig paa
Folk i Acknowledged. Hvorfor
har de fleste Mennesker ingen
Brug for Kristus som Frelser2
Simpelthen fordi de like kriti-
serer eller bed9mmer sig selv,
deres Liv og Gerninger.
bet er umuligt for ct Meme
ske at prove sig selv over for
Guds Lows Fordringer uden at
blive oyerbevist ON, at han
(hun) er en- Synder, der er skyl-
dig til Fordemmelse.
Dette gelder baade Lovens
,,Du skal"l og dens ,,Du maa
like" Eft Menneske, der pro-
yer og bedsmmer sit eget Lv,
vii Sc sig skyldig over for beg
ge Fordringer, og der oliver
Trang til en- Frelser fra Synd og
Skyld.
Alt Guds Ords Pradiken, Low
som Evangelium, er spildt paa
enhver, som like vii have med
Selvkritik at gore, Alt, hvad
Priest og Larer siger, ia, hvad
Gud selv siger, har ingen V@gt
for andre end saadanne, som over
Selvkritik og siger: ia, Diet er
sandt, jeg ser, Gud har Ret.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16

i to Generationer err ovet mod
Tusinder az Danske j Nordseles-
Wig, og som dog like er eldre,
end at den - endnu - kunde
cores god igen we'd en- Smnle
klog Fasthed fra dansk og en-
smule klogt Hpjsind fra tysk
Side. l hvilken Grad Diet har
skortet paa begge Dele, SEES we'd
en- ganske kort Betragtning at
Yenners og Modstanders Hold
ming - ct lidt eufemistisk I'd
tryk - i denne Sag.
Kampen ON Flensborg indie
dedes i den danske Offentlighed
af Prof. Brick, der allerede
for Aar og Dag siden (vistnok
for Jul 1919 / Mathematician
de- paa Forhaand kraftigt be-
kpmpede enhver Tanke ON at
tage denne formentlig helt ty-
ske BY med til Danmark. Ma
tionaltidende" svingede fGrst Sc
mere over til ct udpreget flens-
borgvenligt Standpunkt, medens
Prof. Brick. fraset mindre Mo-
dulationer, har fastholdt sit. For
Ligevegtens Skyld bemerker Vi,
at ,,Politiken' har gennemlebet
ct noget andet Kredsl9b. Rege-
ringsorganet tog vel / f9rste
Halvaar af Observation-Disclosures
nbetinget Afstand fra enhver
mellemslesyigsk Bevegelse, men
modererede sin afvisende Hold
ming betydeligt efterhaanden som
Diet blev klart. at j alt Fald
Flensborgbeyegelsen leyede OF
voksede like alene j den slesvig-
ske, men ogsaa i den kongerig-
ske Yplgerbefolkning. F9rst da
Afstemningen, trods sine Vid-
nesbyrd netop ON Flensborg-
Danskhedens Virkelighed og Mu-
ligheder, CAV ct abstrakt-logisk
Holdepunkt for ny Afvisning at
Byen. lob ,,Politiken'' tilbage |
sit oprindelige Spor og raabte
after Chauvinist ogsaa efter dem,
for hvem % pct. danske Stem
mer under tysk Valgledelse og
efter 56 Aars Kunst- og Tvangs-
fortyskning jo MATTE we're ct
Vidnesbyrd ON, at eft allerede
national-historisk velbegrundet
Krav ogsaa havde Livets Ret og
Fremtiden for sig. Sagen var jo
dog den simple, at 1864 a T.
ret imod Danmark, og at Tysk-
land i alt Fald nuder ingen ON
standigheder hayde mere Ret til
hele Slesvig end Danmark. bet
er s9rgeligt at MATTE sige, at der
ganske visit findes danske, som
undskylder Uretten med de den
gang formentlig ogsaa fra dansk
Side begaaede Fell. We'd dissc
Mennesker like, at naar en- over
megtig Modstander vii en- til
Livs, saa er Diet praktisk tall
ligegyldigt, ON den haablest sya-
ge optreder genialt eller endog
idiot SIX? Uretten err for Flens.
borgs Vedkommende haandgribe-
lig, fordi der foreligger en- AZ
stemning af 1867, der CAV dansk
Flertal. Var Byen da kommet til
Danmark, saa Wide den, som
Marott har sagt, nu have va
ret lige saa dansk som Odense.
At den like er Diet, skyldes y@-
sentlig fremped Tilvandring, saa-
ledes som jeg udfsrligt har paa-
visit Diet j to Artikler j ,,Keben-
havn" den 81. og 90. Januar
1919. Disse Artikler skrev .ieg
den Gang for at bortvejre
Frygten j Diet danske Folk
for at modtage ct f%ormentlig
r m tysk Flensborg. Frygt err
nu altid en- daarlig Raadgiver,
men her beror den til og med
paa Uvidenhed ON, at en- Bys
Nationalitet hoyedsagelig err be-
stemt af Oplandets, og at ct
Flensborg tact Nord for den tysk-
danske Grense derfor i Lobet
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16
Hvorfor = Adafora +? ?

ia, hvorfor skal Tobakken,
som jeg saa i ,,Danskeren" for
en- It'd tilbage, henlegges til
Begrebet ,,Adiafora,, Og dersom
den skal det, hyorfor saa like
henlagge alt, som i yor It'd
lpnkebinder unge saayel som
gamle, og som i saa grufuld en-
Grad truer med at odelagge he
le vor aandelige og jeg hayde
ner sagt hele yor timelige -
Tilvarelse ind under samme Be-
greb og saa Suite med at pre-
dixie Omvendelse for andre end
Skoger, Drankere og andre
grove Forbrydere, thi hvad an
Diet er der vel saa, som er skade-
ligt eller syndigt, og som like
kan legges ind under Begrebet
,,Adiafora'?
Tor jeg sporge den grede La
ser, ON der er noget / yor It'd,
der griber ON sig blandt gamle
og unge, rige og fattige, som
netop dette Tobak-Slayerig Hyor
mango HEM er der vel, hvor TX
Ike cen, ia, kanske enddog ct
halvt Dusin eller flere ligger IN
der derfor? For en- It'd siden
fortalte EN- Ven mig en- lille His
torie fra Danmark ON en- troen-
de Kvinde og en- Ungkarl og
sluttede saa med at sige: ,,Saale-
des ser jeg nu paa Diet; sely ~.
ger jeg like, men den rygende
Mand mener jeg kan syare som
hin Ungkarl; Il Kvinder tager
elders Eftermiddagskaffe men Vi
Mend, Vi foretreker en- Cigar"
- Men def passer nu slet like,
for de ,,rygende Mend' Wide six
kerlig like synes ON at blive
negtet Kaffen, den tager de j
Alminedlighed saa gerne som no.
gen Kvinde Og saa Cigarer oven
paa. Desuden taaler disse to On.
der st like Sammenligning paa
anden Made heller; eller sig
mig: Over Kaffedrikningen den
Indflydelse over nOget Meme
ske som Tobakken gor? Jeg ken
der Ynglinge i den yndige Al
der fra mellem II og Is Aar til
%, som allerede er saa lenke-
bundne af Tobakken, saa de maa
have den i Munden fra ON Nor
genen, naar de wagner, til de
legger sig ON Aftenen, ON like
j en- saa j en- anden Form. 10,
Diet er endogsaa faldet j min
Lod at Sc ct Par Ynglinge /
ovennevnte Alder, som err kom-
men saa meget under Tobakkens
Indflydelse, at de MATTE have
en- Daase Tobak og en- Pakke
Cigarette-Papir og Svovlstikker
we'd Siden af Sengen ON Natten.
Jeg h9rte en- Bemerkning gjorl
derom, og en- mindre Broder I'D
br9d: 10, men jeg vaagnede
op en- Nat og saa store Bro'r
ryge i Sengen, medens Diet var
ganske morkt." Jeg sperger
igen: Err der noget andet, der
i en- saadan Grad behersker ct
Menneske, 9delegger diets Karak-
ter og diets aandelige Liv og get
det til ct hensynslest og ~egoistisk
. Det er almindelig kendt,
at Danskeren's Red. er imod
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16

Observation-Disclosures -, som det-
te TobaksslaYeri? Tenk, hyil-
ken Magt det kan faa over en-
Ynglingl Tank hyilket Eksem-
pei for de troskyldige opvoksen-
de smaa, som ser OPP I'll store
Bro'r. og hYad nytter vel en-
Moders yelmente Adyarsler, For
maninger eller Forestillinger
over for hverken store eller lille
Bro'r; naar Fader, som gaar
baade til Kirke og til Alters, selv
maa have Tobak i Munden fra
han STAIR OPP ON Morgenen til
han gaar i Seng ON Aftenen.
10, like blot Diet, men endog
Menighedens Priest savel som
dens Formand og nesten ale
andre Observation-Disclosures (de
mandlige naturligyis) enten de
saa kalder sig troende, frigiorte
og hellige Guds Born eller Ell,
er baade rygende og tyggende
MRnd saa vel som nogen; og
ingen anden end Nor taller det
advarende eller formanende Ord.
Stands og tenk kere Vennerl
Og saa er der en- Ting I'll, som
er ward at tanke over. Diet er
den financielle Side af Sagen /;
den markes vel heller like saa
meget hos de rige eller mere be-
midlede (skont Ansyaret over
for G d sikkert like er ringe-
re derfor) men desto mere iojen-
faldende er det hos de fattige og
mindre bemidlede. Jeg kender
Folk, som har ondt we'd at kun
ne betale for, hvad de behoyer
af Mad og Kleder; mere og me-
re Geld stiftes af og til. Int
rest''en bliver vanskeligere at
klare; Skoleskatten klager man
over; Prestelennen endda mere;
kan hande, at der enddog af og
til kan blive Tale ON, at man
kommer til at opgiye Betjenin-
gen osy. Hyad der oliver ofret
til indre eller ydre Missioner er
begribeligt, men hyor ofte hg-
rer man ON, at den eller de
M9nd, som er saa lankebundne
at Tobak, saa de maa have den
! Munden j en- eller anden Form
fra Morgen Ill Aften, skal for
soge at spare eller v9re ophol-
dende, og ON Diet skulde bliye
hort we'd en- eller anden Lejlig-
he'd, at en- eller anden vovede
at neyne saadant, hvem err Diet
saa, som tager Diet til Hjerte og
ger derefter?
Jeg sp9rger igen: Err der no
get, som i den Grad behersker
M~enneskene, g9r dem egoistiske
OF hensynslose, som detteY no.
get, som saamange Mennesker
beherskes af / den Grad j a
mango HEN, og som like be-
kampes af retsindige for like
at sige troende) Mend og Kyin,
derY Og hvorfor? Tor en- troen,
de Fader, Menigheds- eller Son
Observation-Disclosures, Priest, La
rer eller Redakt9r holde HAN
den derover og sige: IA Snak,
II stille med saadant, Diet, mener.
VI, h9rer hen under Begrebet
,,Adiafara''7 For en- It'd tilbage
herte jeg i en- Samtale ON aande-
lige Ting en- ker troende Prast
udtale at .,Jesu Kristi Guds
Sons Blod renser os fra al
Synd," henvisende det paa sit
eget og andres Liy med Gud |
Helliggorelsen. Blandt andet sag
de han saa omtrent saaledes
,,Dersom like Troen paa Jesus
og Frigerelsen og R~enselsen u
hans Blod hayde Maft I'll at 60
re mig fri for at b h erskes
af nogen sy d g a S t, Lyst t,
Vane elltr Tjllb 6jelig-
h e d., saa var der like meget
we'd Frigorelsen j Jesus. Og kun
de min Tro like frig0re mig /
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16

. bet er almindelig kendt,
at Danskeren's Red. er imod
Brugen af Tobak. Men Bladet er
like hans personlige Ejendom.
Derfor har han veret utilb9ielig
til at give st9rre S~palterum for
Artikler, som kunde give Ind
tryk af, at han brugte Bladet 1
Egeninteresse.
Indsenderen ledsager sin Ar
tikel med Dbl. a. folgende Ord /:
,Krede Red. af ,,Danskerenl"
vi har for, kere Past. Andersen,
vgkslet Udtalelser ON lignende,
og De har negtet at optage mi
ne a vel som andres for
STAIR jeg = Udtalelser ON dem
ne Sag. Jeg kan like forstaa
Grunden. =. DE har muligvis TX.
Ike set, hvorledes pregtige Yng-
hinge j den sk6nneste og yndigste
Ungdoms Alder besnares og
lenkebindes af denne Last i den
Grad, eller paa n@rt Hold, som
jeg har, men den err dog saa ON
siggribende og almindelig, at Ell
hver maa kunne Sc Diet, synes
jeg, og paa mine keres og man
ge andres Vegne beder jeg Dem
endnu Ell Gang at optage nogle
Udtalelser, som findes indlagt
herved."
Artiklen er skrevet saglig, og
Diet Syn, den fremholder, taaler
ogsaa at heres, saa Diet medde,
les til velvillig Overvejelse.
Red.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-16
FLENSBORG = FOR SIDSTE
GANG?

At DR.. polit. X. \. Wieth-
Knudsen i sDanmarksposten."
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27

sens labor. Painted surfaces are
easy 10 keep clean and are sanitary.
A damp rag rubbed over a painted
surface cleans II.
Hospitals are kept shining with
ne~ coats Of paint inside and Duf
This is because paint Is sanitary. for
disease germs do not like paint
Railroad rolling 50 ok Is kept paint
ID year IN and year out. This Is for
protection and Insurance against los
BY deterioration. Homes Luiit 10
sell. or old homes np for sale are
painted properly. because OF the
value paint adds 10 property. Auto
mobiles given a comparatively inex
pensiye coat OF paint, bring higher
prices In the second hand market.
II seems that painting 10 not lux
ury. II II just ''eut and out good
business"
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27
SUMMARY OF
IDAHO WEATHER

The weather OF the week va
pleasant and exceptionally favor
able TO plant growth and farm work
Temperatures were seaaonable, run
ming up pretty we'll during tho da
and not falling very low during tina
night. Little frost occurred In III
| agricultural sections. There was
abundant sunshine In most localltIe
and not much wind. There was III
tie precipitation but there IN stil
sufficient soil moisture for presen
needs. II was by far the best grow
Ing week 80 far this crop season
Crops made good progress and farm
work went ahead rapidly. except In
the southeastern counties where
there was some delay ocassioned by
wet soil Hut farmers are generally
getting caught up with their spring
work.
The spring has been quite favor
able for wheat. which IL doing ex-
ceptlonaily we'll Winter In Boun
Diary County II little thin but Is
coming along nicely. In Clarkol
county much OF the crop died from
lack OF moisture last fall The
spring wheat crop has been favored
by cold weather and ample moisture
rhe stand Is good and the plants
have rooted we'll and are stooling
The alfalfa and clover stands hav
,een somewhat depleted by winter
Killing In many localities. but the
plants are growing rapidly:
n some OF the earlier districts are I
eported already knee high and .
'robably ready for harvest In early
Iune. Ths Increased warmth and I
unshine were very beneficial to 4
astures and the range. which I'm
rovod rapidly, This has relieved :
he critical feed shortage 10 some :
stcnt so far as stock cattle aud
heep are concerned but thore Is
IN scarcity OF hay for work stock. :
articulariy In Clarke county.
The weather was entirely favor
Bile Tor the advance OF fruIf IA the :
itlook II very fine--soine lower :,
" the best IN years. There IA a \
'althy bloom aud with plenty OF :
Inshine and little wind conditions :
uld not be more favorable for fer Z
itatlon e
beet planting IL about complete =
most districts. The early plant
fields are up 10 a good stand gen -
ally but IN this section poor seed
sde Il necessary TO roplant som
Ids Thinning has begun AMI
ltiyation is under way. Potat q
'nting made good progress and
vaneink steadily into the later dts -
cts. Early planted potatoes ~rs
IN Canyon county. an
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27
WANTED
cOSsTRUcTIyENEss

There never was a lime In the
history Of the present general q
when there was more need Tor
brains, Abiiliy, GOODNESS 81 fnOaxnl
and action. and Keen Judgment.
on every hand the minds Of men
are being pfeJuaiced ia cians hatred
fAai - ~ disguau1g as u - unDa-
fFioil0
vi hear Of the capital class.
politicians" the Ia Dor class, .Dsx
business. the kept press. profit
GERS. And other terms that would
aaEK,af that the human race IN a.
fiacd into species. with different
kinds of minds. and different modes
OF thought One would thlnk IRON
the morbid rawlings OF demagOeuoa
init cue portion q humanity vas
proving upon the other la an en-
ueasDf 20 wreck mems lives aud ca
reefs.
This 'holler tbsr thou" STAFF n
ffefy rbefe running the thoughts. |
AID communicating the minds OF .lti- |
zeaa bent on wsii-dOing Mlatrust |
and suspicion IL taking the place OF
confidence and good viii.
Aen everywhere are pretty much
the same. They have similar con
science, and their knowledge
az right and wrong Goes not vary np-
probably. The weld is not going
30 wreck and ruin. The millennium
d not here. Things are gong on
lfrtty much a. they always have
What II needed IL more filth that
Do majority 81 people Will continue
% BE- guided b. high ideals. hoaOr-
BILE tradition. aud right living AMI d
milking
let W quit this hating our broth 4
~. our employesA our employees. n
ur contemporaries. aa1 our bust =
eea rivals. Lot us become more aud n
lore. Just ono big fanny OF right
tng. right thinking Americans. 80 =
lfe in the knowledge that We are !,
.embers 81 a democratic common N
.'aiih. founded Vpop and Inspired =,
! the finest tnd nobisst traditions n,
or bequeathed upss happy. pros. A.
'roua people. Ic'
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27
A PRETTY
LITTLE TOWN

II IL doubtful II there IL town
in southern Idaho that presents a
better appearance Than does Filler
right now with literally miles OF
huge. Weli,deyelOped, comfortable
appearing shade trees.
Nothing 40 imprcsscs the stranger
a. the appearance that Filler has OF
being well settled. permanent,
homo town. good 10 live In
70 those from the east. II IL
relief 10 the eye 20 SEQ bending.
friendly trees that line the
streets aud avenues OF Filler. Yaki-
ma avenue. one OF the beautiful
streets OF southern Idaho. Is pastic-
uiariy pleasing at this season. THIS
street which u over half a mile ioag
with to width OF tO5 feet. It's park |
las Ia the center. aud four rows OF
ofefhanglng trees. lined with hand. !
some residences. IL bower OF shade |
aud loylinoss
North street IL another pretty /
street. and then tfere h Idaho ave
nue., and the newly opened Union /
avenue, and many other streets OF
FILLER All OF them shady, and invit-
ing
what pride No should have IN our
streets. and our lawns
What an inspiration there n 10
keep The premises % Filler homes
beat aud clean. aud tidy aud well .
sept
To b. sure. the soadbeds OF our !,
ffreis are sometimes rough and !
luatf. but Filler Il going 10 have 4
'afrd streets. Perhaps there are
sthef necessities rore urNcnt right
low Maybe q sewer system should
ome flfst. perhape No should build
more extensive water syftrm. aud
norr cement sidewalks. bat the !,
ated streets are coming
with a little effest on shs part OF =
very individual cooperating with ?
he village board. FILLER shouii have ~
itio difficulty IA preserving her "
resent reputation of hsilg the pref. !"
esi little town 10 southern Idaho.
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27
LIKES THE Filler RECORD

The Filler Record IL one OF the
best papers that comes into my
home. " said c. r.. Rutter this week.
If We had 20 give up taking papers.
the Filler Record would be the last
ons that We could forego at our
house"
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27

Can / afford 70 paints- Is the
auestion the farmer oftea asks him
self However. the question he
should b. asking Is. Can I AFFORD
NOT % PainrYe The up-to .dat.
farmer h a thlukinE man. ana more
and more he - analysing the thing,
that add a. tho value % hl4 properly
feint protects moisture. rain. fox
intents ean Fafa and dryink aummer
ainas play hAsee wtth unpalnted
surfaces ~ implements aud huiid.
iuKe rhe wood lose. lts ilfr. stArt,
10 fot aud crumblea away. The me
tal Fasfs and gradually falls 10
rIcrcs. falpt nils the pores % the
ueot ard metal and protects the
surface 40 that heat aud molstaro
cannot attack u Il an interesting
tact that The ennuai icss duo 90 need
% psint 10 greater than The annual
Ices due 20 fire from Tits aians. h
q evident that paint 10 the best Kind
~ Insurance.
fkint adds valae. Well painted /
fsru buildings aud implements give
al air of thrift and prosperity 10 =
farm. bankefs wtil leaf from ) 10
% 20 per ernt more on a thrifty
lcokinx place than taey viii On oue
hat IL Eexlcetsd and AZ need ef
paint. Well painted farm buildings
snd equipments are attrsetive and
'4aisr 10 sell. aud commsnd more
money.
Paint cheers aud beauties. rsnt
'o,s sore than sny other cue thing
q making the farm cheerful and I
40 tefn. Even the aidsst buildings
axe on rev life when pxfntad and I
70 often most attractive. 4 coat OF
shits on the sides aud aud a coat OF 4
cd on thu roof gives an air OF cheer
ulusss and comfort that Is worth I
eilars, A, the ssme time paint les r
The Filer record. (Filer, Idaho) 1919-1930, 1920-05-27
w. r. DOYEL
Local Representative for
International Life In
surance Company
~. Louis. Missouri
A Life Insurance Bank

savings Account Protected In
Sis Diffrrvnt Ways
The intss - sonsi Legal Reserve Old
iiue Life Insurance HANK