Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-04
Eftervirkninger.

Blandt dem, der gik HEM hin 28. Februar,
var ogsaa en- ung Student. Han vidste hverken
nd eller ind, hyad han skulde tro. Han syntes
like, at den hellige Kirke kunde tage fell, og
han syntes heller like, at observation-disclosures
over Hamilton kunde vnre rigtig.
Han tyede OPP til sin eldre Ven, John.
,Hvorfor var du like med Dag, John,
spurgte han.
Ford jeg hayde noget, ieg skulde have
last, David" svarede John.
,,Aa, du Pligtmenneske, kan du da aldrig ua,
de dig selv nogen Glede og Frihed 70
,Jeg har NEST Frihed og Glede, svarede
John, unaar jeg har gjort, hvad jeg b6r gore
John, jeg we'd like hvad jeg skal tro. Han
var saa ung og hayde saa code Udsigter. Tank,
han var kun ct Aas eldre end du. Hvor maa Diet
vpre frygtellgt at do en- saa ung Alder; og en-
saadan D9d. Og dog var han saa glad og frimo-
dig. Kan Diet were rigtigt at DONNIE saadanne fra
Llyet. Hvad ON han nu havde Retten paa sin 81
DEF"
Men David, har du like hort, hyad-Johan
Major docerer? Visselig burde Hamiltons Sag vac
re indanket for ct almindeligt Concilium. Disse
Kardianler og Prester, hvis hele Liv er en- Kade
at Stolthed, Hayesyge og Pragtlyst, hvordan skull
de de kunne have Ret? Der trenges til Forandrin-
ger allie Vegne Kirken, og maaske Diet var Mend
som Hamilton, der skulde til for at udvirke Diet. -
de to Venner talte lenge sammen. Den eldre
at dem, John Knox, var EN- velhavende Landmarks
Son fra 0s%tlotian. Han havde allerede studeret
st. Andrews fire Aar og drew med stor liver 81
ne Studier. Allerede var han bekendt som en- To-
yende, ung Mand. Den yngre saa OPP til ham som
til en- Vejleder.
Endnu var John kun Teolog og sogende. De
ydre Begivenheder gjorde like ner saa sterkt
Indtryk paa ham som den B9gernes Verden, del
havde opladt sig for ham. Aarle og slide laste 90
grublede han. Alt, hvad han kunde faa Hande
leste han, for saa vidt Som Diet angik Diet Sp6rgs
maal, der var hans Sjel. Kirkefedrene forte han
til at lese Biblen, og smart blew denne og Augu-
stinus hans vesentligste Lesning.
Og dog kunde de ydre Begivenheder nok S,
ges at paakalde Opmarksomhed, thi Ketterbaa-
lene tendtes stadig rundt ON Landet, og allie
de, der af Livets Overbevisning vidnede ON Diet
som var Ferd med at blive Johns videnskabeli
ge Overbevisning, blew brandt.
Omkring 1880 blew Knox presteviet den ka-
tolske Kirke. Mere betod hans videnskabelige
Overbevisning endnu like. Men Diet gerede stadie
ham. Og han studerede flittigt. Svarmeri val
han like anlagt for. bet gik derfor langsomt met
hans G%ennembrud og Modning.
Endelig blev dog Ordet for megtigt for Bog
Sormen.
| Studerekamrets LONDON bojede han sig fol
sin Gud og tog Tjeneste hos den Frelser, som hav
de kobt og betalt ham med sit Blod. Og Diet val
Johns taste Forset og br@ndende Qnske, at den
ne HERE skulde have ham helt.
Men endnu folte han intet Kald til at trad,
nd af Studerekamrets London. Vel vidste allie
der kendte ham, at han som saa mango andr
studerende var greben af Tidens nye Tanker, me-
inoen anede endnu at def for ham var andat M
mere end Tanker.
Forst Aaret 1912 %begyndte han offentlig a
vidne ON den Made, der var ham, men da hav
de han ogsaa straks Kardinal Beatons Vrede owe
sig.
John matte flygte fra st. Andrews; han to
sin Tilflugt til Diet sydlige Shetland. Her bekend