Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-08-18

he Faster. tvungen enlig Stand, ulovmessige L9f
ter, Paakaldelser af Helgener og Messens
sige Lofter, Paakaldelser af Helgener og Messens
Afgudsdyrkelse2 Djevelen, Djeyelen, mine Bro
Dire, opfinder ale disse Byrder for at forderve DEF
~umyndige Folkl'
Saaledes talte han med Fynd og KLEIN; men
hele hans Tale beviste, at han omend stark og
hazard Munden besad den Hjertets fine Dannel-
Sc og 6mme Hensynsfuldhed som er den sande
Kristnes Kendemarke. Da Ell Predikant S6ndagen
forud hayde taget Messen Forsvar, angreb Knox
ogsaa ham. Men Knox bad ham f6rst gennemse
de Optegnelser, han hayde gjort, medens han
pradikede. ,,Thi jeg vii like stille ct Menneske
blot we'd at angribe ham for Ord, som han maa-
ske har talt ubetenksomt; jeg vii kun angribe,
hyad han med velberaad Hu vedkender sig. bet
er mig kun ON at gore at advare eder allie mod Wild
farelser, som kan bliye farlige for Sjelen.'
Efter Disputatsen forstod Modstanderne, at
denne Mand like var god at bides med. De holdt
sig derefter tavse, men Knox Ry kom nd hele
Nordengland.
Aaret efter bley han flyttet fra Berwick til
Newcastle og fix Ell endnu st9rre Virksomhed.
Kun cen Henseende var Diet svert for ham at
flytte. Han hayde forlovet sig Berwick. Hun he'd
Marjory Bowes og var af god Familie. Familien
var meget mod Partiet, iser Faderen, men Pigen
selv var standhaftig, og hendes Moder Wide he'll
Ter like opgiye Knox som Svigerspn. Moderen
var ct inderlig front Menneske. Hun var Refor-
mationen ~hengiven med Liv og Sjel, men hun hav-
de ct tungt Sind. Ogsaa Datteren var ivrig refor-
inert, medens Faderen og flere andre af Familiens
Medlemmer holdt paa den gamle Tro eller maaske
snarere paa den gamle Vantro, thi en- virkelig
Kristen synes Faderen like at have veret. Mode
rem havde en- ubegrenset Tillid til Knox. Der vid-
ner ON, at han ogsaa o%verfor hende ligesom over
for sin Brud intet andet vidste end Jesus Kristus,
men tillige ON, at han var Stand til at tale mildt
og k9rligt saa godt som nogen. Knox sagde ON
hende Hun tog imod mig, som ON jeg var hendes
Son, og jeg elskede hende ogsaa af Hjertet som
min Moder." Knox kaldte hende ogsaa stadig we'd
Moderpayn.
Nedens Knox like. kunde undgaa at faa Fjen-
der, fix han dog ogsaa mango Venner. Mango hen
vendte sig til ham for at soge Raad og frost
Selv paa h9jere Steder sk9nnede man meget pas
hans Virksomhed. We'd Gennemsynet af den en-
gelske B~pnnebog og Ritualet blew han taget med
paa Rad. Og han var like den Mand, der stak
sine Meninger under Stolen. Han Wide have all
indrettet efter Diet nye T~estamentes Anvisning.
Drfor Wide han have almindeligt Hvedebr9d we'd
Nadveren, ingen Knelen af Nadvergaster osv
~ -" o1h wv @iohb"60hp1 VI III
skaffet opnaaede han ganske visit like, men han
fix indsat EN- Bemerkning Bogen omv at denne
Knelen like betod Tilbedelse at Brodet som no,
Papisterne.
Den refornlerte Kirkes Svaghed har altid vac
ret en- Tilbojelighed til at legge overdreven Veg
paa def ydre og loymassige; og Knox var refor
inert til Fingerspidser4e; like fordi han egentiis
havde gaaet i Skole hos Kalvin, men fordi hal
lorIa r..lo+ Ca.llalo. Il -. ~. -. L..
Som Knox er Besiddelse az sin Kirkeafdeling
Dyder hojeste Grad, er han ogsaa Besiddels
af dens Svaghed. bet enc f9lger med Nodvendig
he'd af Diet andet.
We'd Intriger blev Sommerset fjernet fra Rege
ringen og endog DON'T til OGDEN; hans Plads Bile
derefter indtaget af Hertugen af Northumber
land. Dette kunde like tiltale nogen rettenkend
og tiltalte derfor heller like Knox. De andre kun
de imidlertid tie, men Diet kunde Knox like. | Ell
Prediken smart efter Diet var we'd Juletid 1856
- beklagede Knox Protektorens bod og udtalte
at de, der var f~jendtlige imod Evangelist ogsa;
var hemmelige Forredere mod Kronen og Almen
vellet.
Hermed sigtede han til Papisterne, som gle
Frontforandring fra Regeringens Side. Men Knox
Ord bragtes til den, der var Skyld Somerset
bod, nemlig Hertugen af Northumberland F0lgei
var, at Knox blew anAlaget.
Evangelium eller like Evangelium var fo
Northumberland en- ganske ligegyldig Ting. Han
holdt 0jeblikket paa Evangeiet, fordi Diet skull
de tjene til at fremme hans Planer, men lade sis
saIv narconlio damme af dot tpnkte han minds