Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-02
CHICAGO, uL,v PAIEK, (FRDAY) 2. DUBNA (APRL) 1920
Francouzi znepokOjeni.
Jest mozno, ze vystoupi proti Nem'
cum ma svou vlastni pest.

couzskem tisku i jinde vyskytujf sc
narazky ma trenice neshody mezi
Francii a Anglii, dvema velikymi ma
rody, kten ma leta do budoucnost1
mali rozhodovati o osudech Evropy'
Ze statnici obou techto zemf ma 81
tuaci evropskou stejne nepDhlizeJf,
jest faktum davno zname. Kazdy ma
rod sleduje dnes cile jine, jake je
sledoval "a valky. Gil byl vlastne je-
den, bezpecnost pred Nemci. Angelica
ne teto bezpecnosti dosahli, zajistili
81 il ma leta, ale Francouzi Sc bez-
pecnymi neciti. Anglie jest spokoje-
ma. vidouc, re Nemci mali valecne
lod'stvo znicene ma dlouha leta, dlou-
ha leta nebudou ma mort mic zname-
natl. Proto vzdava Sc vSf cinnosti va
lecne, ohlizi Sc po svetovych trzistich
a hledi 81 prlmyslem obchodem
nahraditi, CO dlouhou a vysilujici val
kou ztratila. Francie takove bezpec-
nosti neciti. Behem padesati roku
Nemci jiz dvakrate vnikli ma jeff u
zemi a hrozili il uplnym znicenfm.
Zadne jine zemi "a posledni valky ne
hrozilo nebezpeM tax velike, vyJi-
MAZE jedine Srbsku a snad Belgii.
Nenf tedy divu, re Sc chteji Francou-
ri zabezpeciti. Jejf statnici prohlasu-
il, ze by zeme nesnesla tretiho utoku.
/ kdyby neho vysla vitezne, vysililo
by il to tax, re by Sc nikdy vice ne
vzpamatovala.
Tyto snahy We Francii nedaji sc u
pokcjiti chlacholenim, ze nebezpeci
takove jiz nadobro pominulo, re jsou
Nemci militaristickych choutek ma
dobro vyleGeni. Naproti tomu Sc ma
mfta, re Nemecko dnes zustava mo-
cnym narodem obyvatelstvem jeSte
O dvacet millionI vetSim nezli Fran
Gle, re jich pribyva velmi rychle.
Ia tricet rokI. nebo drive, budou miti
opet moznost postaviti do pole diva
krate tolik vojaku nez jejich soused
ma zapade.
Francouzi hledeli Sc ruznym spu-
sobem zabezpeciti jiz pri jednanf
mirovem. Snazili sc ligu narodu Sc
siliti vojenskou konvenci. Kdy Sc to
nepodarilo. ujednal min. predseda
Clemenceau smlouvu, die niz mela
Anglie Spoj. Staty prispeti Francii
tom pripadu, kdyby byla vojensky
napadena. Senat Spoj. Statu to pre-
kazil a neschvalil ami ligy narodu, ma
sledkem cehoz jest re zavazku Wy
pustena Anglie. Vsecky tyto duvody
uvadeji Sc jake omluva pro prfpad,
kdyby jednoho dne, drive nezli Sc
kdo nadeje francouzSke vojsko Wy
hlasilo svrchovannost republiky ma
nemeckem 4izemi az Rynu, anebo
kdyby Francie poskytla pomoc k Ia
lozeni "narazoveho" statu, tax ably
nemusela miti Nemeckem spoletnou
hranici. Pripomina sc, re by il tento
"narazovy" stat pomohl tax malo ane-
bo jeste meme nezli il posledne pomo-
hla Belgie a proto We Francii nena-
chazi mnoho prime.
Kdyby Francie zabrala Porynf, bude
jednati uplne ma vlastni pest, bez
spolupusobeni, ba svoleni ostatnich
spojeneckych velmoci, ktere il na
mirove konferenci jiz jednou souhlas
X podobnemu kroku odeprely. Fran
couzske casopisy hlavne biji ma pa
cifismus" anglicky, odzbrojeni, ktere
Sc ma druhe strane la-mancheskeho
pruplavu rychle provadi, tazi Sc,
cd koho ma Francie cekati pomoci
a zastani, kdyz vsichni jeji dosavad-
nj spojenci odzbrojuji. Tyto udalosti
spell k rychlemu rozhodnuti. Stane-
Ii Sc teto veci neco. stane sc to
brzo. jinak bude Francie tezkymi bre-
merry donucena odzhrojiti po spo-
jencich ostatnich.