Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-10-20
Baade Frankrigs og Englands Regeringer

Lorderne, baade de katholske og de evange-
liske, sluttede ct Forbund, hyis Maal var Both
wells Undergoing. De henyendte sig til England
ON Hj@lp. Elisabeth var betankelig, men da man
truede med, at man ellers Wide sende Kronprins-
en- til Frankrig for at opdrages der, tilsagde hun
sin Hjelp paa Betingelse af, at hun fix ham.
Smart stod Herene %oyerfor hinanden. Men i
Dronningens Har var der Inlet Mod til at kpmpe.
Sagen var for slet.
Hendes Trooper forlangte Striden afgjort
we'd Tvekamp mellem Boutwell, og en- af Lorderne.
Disse Wide allie slaas med ham. Da endelig en-
af dem hayde faaet Diet erefulde livery over
draget, gk han frem i Spidsen for Haren,
knelede ned og anraabte den retfardige Gud i
Himlen ON at skaane den uskyldige og straffe
den skyldige.
Men nu turde Dronningen like udsatte
Bothwells dyrebare Liy for Fare.
Hun gik derfor ind paa at sende ham bort,
hyis Opr9rerne saa Wide falde til F9je.
Boutwell, rejste og ernerede sig derefter som
Spr9ver. Dronningen saa ham aldrig mere.
Lorderne modtog M Dronningen deres
Midte med st9rste Hrb6dighed, men de menige
Soldater sang Sm@deyiser ON hende.
F6rst bragte man hende til Edinburgh, hvor
hun m~odtoges af Folkets Forbandelser. Hun
skabede sig som EN- afsindig og laa ON Natten
udlNIDBeu / NI1lleflle Og fddDIe ON l11dalp.
Lorderne truede hun paa Liyet.
Man besluttede derfor at sikre sig hendes
Person og satte hende som Fange paa Slottet
Lochleyen. Senere fangede man en- af Bothwells
Tjenere. Hos ham fandt man ct Skrin, som Dron-
ningen hayde giyet Boutwell,, og dette laa de
Breve, hun havde skrevet til ham for Darnleys
Mord. Disse Breye, om hvis 4H1gthed ingen dem
gang tyivlede, beyiste hendes Medskyld.
Lfapa r0al2au a ubvra Drudiloptorna for
langte fra Prpdikestolen hendes Afstraffelse. Knox
fremfor nogen af de andre.
Han var kommen tilbage fra England. Lord
erne Triangle til ham for at faa Folkets Tilslut-
ming. Men Knox stillede sine Betingelser: At
gudsdyrkelsen skulde afskaffes, den reformerte
Kirkes Sitting sikres, Prpsternes Lon fastsettes
og Kirkegodset anyendes til O~prettelse af Pre-
dikantembeder, Skoler, Summaries, Univcrsiteter
og Fattigyesen.
Forst da Lorderne lovede ham alt dette, gik
han ind paa at hjelpe dem. Observation-Disclosures
bley sammenkaldt. Alt hyad Knox havde fordret,
bley yedtaget, SAINT tillige at Darnleys Mordere
skulde %straffes.
Kronprinsen skulde vpre Konge, Dronningen
afs@ttes og Murray yere Rigsforstander under
Kronprinsens Mindreaarighed.
Knox forlangte Dronningen straffet for Mord
og Egteskabsbrud men paa dette Punkt naaede
han like, hyad han Wide. Han fastholdt like desto
mindre sin Mening og skrey allie den folgende
lids Ulykker for Landet paa den Konto, at Guds
Loy like var sket Fyldest.
Marie blev tvungen til at frasige sig Tronen
til Fordel for sin Son. Hun underskrev under
mango Taarer, idet man f~orsikrede hende, at hun,
hyis hun like underskrev, wilde bliye anklaget for
Darnleys Mord paa Grundlag af de fundne Breye.
Murrays Regentskab var oyerordentlig yndet.
Den reformerte Kirkes Sitting blev fuldstpndig
sikret. Knox tenkte allerede paa at trekke sig
tilbage til Gent. Men saa kom der nye Urolighe-
der.
Marie Stuart undslap af Fengslet og begyndte
Kampen paany. Frankrig erklerede sig for hende.
ia selv England Wide paa yisse Betingselser
hjplpe hende.
Men Murray var Stillingen yoksen. Dron-
ningens IIer let ct fuldstendigt Nederlag trods
dens talmessige Overlegenhed.
Marie flygtede til England og kom aldrig
mere derfra.
Men den 3. Januar 1870 ramtes hele Landet
af en- stor Sorg, idet Murray blew myrdet af en-
Mand, han kort forinden havde benaadet.
Da han laa paa D6dslejet, bebrejdede hans
Venner ham denne hans Mildhed, som nu hayde
kostet ham hans Liy.
Men Murray syarede: ,,Intet Verden skal
faa mig til at angre, at jeg har veret BARN
~hjertig."
Knox var s9nderknust af Sorg over Murrays
talt ham til at benaade Morderen.