Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-15

sig mere og mere tydeligt. Da hun efter Ell
Rundrejse j Landet igen kom tilbage til Edin
burgh, blev hun glimrende modtaget. Man hold
forskellige Optog til hendes Ere; man sang Ver
til hendes Pris; man lod Ell Dreng, der sveyedt
ned fra Ell kunstig Sky, overrekke hende Staden'
N9gler. Hun viste sig meget tilfreds med alt dette
Men da man tillige overrakte hende en- Bibel nee
nogle Ord til hendes Pris, modtog hun den nee
en- spottennde Mine og rakte den til den verstc
.Papist sit F9lge.
Der blew paa samme It'd valgt nyt
Oyrighedspersoner / Byen. Da disse efter Sikh
.og Brug foreleste Lovene og deriblandt ogsaa
Parlamentsbeslutningen ON, at ,Messeholdre
haardnakkede Papister, som forderyer Folket
Munke, Pr@ster og andre af den Slags Folk
like skulde have Adgang til at DO / Byen, lod
Dronningen dem kaste Fengsel og satte igen-
mem, at der bley valgt andre deres Sted. Disse
MATTE kundg6re, at Byen stod. aaben for ale
Dronningens Folk.
Hemmelige Katholikker Byen fix Adgane
til Dronningens Messe. ,Naar Dronningen har sin
Messe, hvorfor skal saa like ogsaa Undersaat
terne have deres, h9rte man allerede Folk sige
ON dette Sporgsmaal stredes Adelen og
,,Hoffolkene', som Knox kaldte dem, med Pradi
kanterne paa ell Sammenkomst denne An.
ledning. liver af Parterne holdt paa sit. Sammen-
komsten tjente saaledes kun til at wise, at de
evangeliske like var enige.
Paa Generalsynoden i December 1861 bestred
Hofmandene endog Kirkens Ret til at holde
Synode. Forhandlingerne blew fort med sto1
Bitterhed. Disciplinarbogen kunde stadig like
opnaa Anerkendelse.
Predikanterne opnaade kun, at Kirkegodset
4. - nj N III I pI H. r
henverende romerske Pralater; af den sidste
Tredjedel tg Dronningen Diet halve til sin
Husholdning Resten fix Predikanterne. Knox
sagde heron DE to Tredjedele har man giyet
Djavelen, og af den sidste T~redjedel CAV man
ham Halvdelen, medens Gud kun fix, hvad der
derefter bley tilovers. O, lykkelige D~jeyelens
.Tienere og | ulykkelige Kristi Tjenere - hyis
der da like efter dette Liv var EN- Himmel og ell
Knox talte like for sin egen Skyld. Han
.havde Diet forholdsvis godt timelig Henseende
Magistraten i Edinburgh CAV ham Fribolig og
200 Pund Steering aarlig. bet var derimod syart
for Knox at finde sig i, at de andre Predikantel
led Nod. Men endnu sverere var Diet for han
at finde sig Hoffets lose Seder. Drikkelag og
andre Festligheder fejredes Mengde, og med
Sedeligheden var det slet bevendt.
GREY Boutwell,, Marks d'Elbeuf og Lord
Coldingham brpd ind Robert Ramsays, en- anset
Borgers Hus og voldtog hans Plejedatter, netoI
medens Generalsynoden holdtes Byen. Medlem
merne rettede da ct B9nskrift til Dronningen og
forlangte Forbryderne s~traffede; men Dronninger
gjorde intet we'd Diet.
bet var like saa underligt," siger Knox
,,thi hun kunde jo dog like Shetland straff'
for Ting, som Konger og Kardinaler Frankrie
gjorde ganske ngenert.' Han fortaller j dennt
Sammenhang om ct Bal Orleans, we'd hvilker
Kongen og Kardinalen af Lothringen var ii
Stede, OF til hvilket baade Koner og Piger Or
leans var indbndt. Hvad der foregik her, var sas
raat, at det j wore Dage aldeles like lader sis
beskrive. bet Wide f%orekomme Os at yare utan
keligt endog we'd ct Bal for Folkets lavestt
Barme. Og dog var her baade Kongen og Kar
dinalen, Hertug Claus af Guise ret i deres Els
On Kardinalen sagde S~amtiden, at han var Eel
meget slet Kristen men en- meget god katholk.
disse Omgivelser var Marie Stuart opdrage
oe opvokset. bet var denne Slags Folk, hun
sympatiserede med og var want til at blive fetere'
at. -