davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

4QlSt ID
to dealers or painter.
erved. Cost figures h
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

49,
sl !! j.! 5!i|!;;i|!!.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

sign. Every article
figures.
Pos
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
~ Il

rked the prices to sell the
goods we purchased before
I'VE marked them below VIII
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
ACE heros ana 10 sho" III d practl

ay be improved by the use Of q pur
red sire. This will do much to COL
1t the prevailing idea that the q
II
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

display our goods, v
store room in the
South Main street, OF
M. c. Olson Store.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

n
r wy 1T
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

2 Sold
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
4 Scruo Cow Which Lacked $1,y54 Of
V'V01Su'S 1'ONS" WIN W ~ W.
Her Feed and Care in One Year.

tiOnal dairy show Is of interest only
to the owners of purebred herds. 1t
will help also to advertise the fact that
the United States department of agri-
culture through its better sires" cam.
paign Is offering cooperation and aid
to the owner of poorest herd as we'll
as to the owner of improved stock.
After all Mrs. Scrub doesn't get into
society on the strength of her own
qualifications she is accepted purely
and her progeny.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
.sreSS,
=
This sa
u PH pose of g
-
WI -

ncn INC ~
is over. N
RES additional 9
items are e>
Early.
'---A =
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

and enamelS at less than !
w. n
Preside
Blu
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

Sale
; Of the public, to
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

riculture expects to exhibit the grade
family consisting of purebred sire, Q
this mating at the national dairy show
to be held at Chicago In October, 1920.
Some of the cattle clubs will also have
similar exhibits.
The purpose of this feature is to In
terest tho owners Of Scruh and low.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
Ct II q VeIy HISI SVt
Mil -; -

material. compo sa:i 81 the
most carefully "se:e, tee. IN
gradients.
Made in Dark AMI C,r,C-
en- Oak and Natural
Dor Dr. Col Ia Dr.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
'rles. house paints

'IACS. house pants
al. complete assert
No
This is MOI
VIGIL a genuine closi
ONE 1t is not Offere
we have just I
creased in price
cost of raw n
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

1T nCTNG I
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

4 CFNTTTNT
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
~ue n RI n as

Gallons 80. $3.50 6.e5
re-: :
|.F y } 4 \.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
%. pkg. .R@ VIE

= W. pNV'.''. ~ ~
WAxIr
WaXit il q white cream
amIllai0n for clea nin1 and
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

PVVOS IfrS F5Ut IteSS 70
it Is applied.
Tints: 4 Id. pkgs. regular
price 75c: sale price 4oc
White: 4 Id. pkgs. regular
price roc: sale price 45e
"Tints the Wall That
DIoo SOC A1I'
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

ltemS are sold we VIII not
and accessories are all st
e quality goods. Our stoc
ent of paints, varnishes and
and varnish for every purp
q mere attempt to stimulat
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

lie merchandise. The
is probably the most
in North Dakota.
e, interior and exterior.
merchandise sales, but
IS and auto accessories.
( lower prices. In fact
lite varnishes were in
J., owing to the increased
ever offered the people
D purchase high grade
IOlesale.
SMART
, Northwestern
lers Supply Company.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
V%0NUS0
An TT TTE> n,,roiIo

AID Ell TIE Outside
Spar Varnish is very elias
tic and has maximum life.
The component parts ale
especially assembled % re-
sist wear, moisture, harsh
weather conditions, etc.
Dries dust free in about
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
GNHCYN@

S'&sSNGI
~ !. 1Lr,.8
ABEL. re CEMENT
eRlCt COATING
This ma terial is espec-
tally preparation give sat
iSfactiOn from a working
as we'll as protective
standpoint to concrete,
brick, cement, stucco work.
ETC., and all similar sur
faces. -.,..-
Reg. Pr. Sale Pr.
Gallons :. $3.50 $2.05
I2 Gallons :. 2A0 1.54
Quarts -. 100 "a
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

f HiNTs,
SCRUB COW At DAIRY SHOW
0bjeet 10 to Show In Practical Way
hoW Low. Grade Herd Can %
Greatly Improved.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
|TIT &s1E111s

TTT
Nj g.
ElM OAsssNHs.6e
llW sisrs vsasfs II
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

The entire stock Of the Northwest
including Paints, Varnishes, Oils, kal'o"
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

is put on for the sol
ng Out our stock of
&C., and auto acce.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
". 1SVBs T. 00IS : ;
Gallon $3.50 1925

VI Gallon 200 LIS
: !; !: :: !: 3 Z Z !;
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

| Save i(
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

'er for tire bargains. Everything in our
partment is to Be closed out. You can
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

h FRO
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
(0VTn III y

OdVt ~"
On Pa'int.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21
II OIVCI

have secured the
c-ll I'LL ~
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

Oil Stains are very clear
and rich in tone, made from
the most transparent colOrs
and dissolved in special
penetrating oils. thus in
surfing the greatest pene-
trating power.
The Ward County independent. [volume] (Minot, Ward County, N.D.) 1902-1965, 1920-10-21

Buy Now
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02
ILFELDIGHEDERNES SELV.
BEsTEMMELsEsRET.

De Radikale har j Bestrebel-
serne for at finde noget, der kun.
de dekke over deres ensidige
Tyskyenlighed j Diet s9nderjyd-
ske Sp9rgsmaal, med Forkerlig-
he'd kastet sig over Ordet Selv-
bestemmelsesret. Allerede Goethe
vidste, at hvor egne Begreber
mangler, der kommer ct Ord
netop godt til Pas, og under
Diet smukt demokratisk klingen.
de Ord Observation-Disclosures"
som den brave President Will
son har bragt til ERE og Ver.
dighed, kan skjules Mangelen
baade paa Begreb og F9lelse. bet
er 10 j og for sig rigtigt nok, at
nationalt omstridte Egnes Be
folkning sely skal have Low Til
at afg9re, hvad de vii yere. |
Ly- at en saa oph6jet Grundset-
ming kan man da trGstigt give
Landsmand til Pris, fordi man
tror derived bedre at kunne hyt-
tie sit eget Skindl
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02

spurgte, hyad de syntes ON de to,
og Raadets Formand sYarede, at
den enc var 80 Aar og den an
den 80 Aar, saa dem kunde der
like vere Tale ON, da de saa
kunde resikere smart igen at
skplle have Prestevalg.
Mon Diet like ogsaa er ct Tegn
paa, at alt gaar sin Opl6sning
Mode, og Diet lakker ad Endens
It'd?
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02
Del Rey, Calf.
Mai. 1920.

70. MAJ, l92U.
Vi har nu endt vore Missions
moder, som holdtes i Ugen fra
%. Maj, hvor Vi hayde Pa
stor Christensen fra Denver, Co.
dorado iblandt os. Han talte I'll
os hyer Dag igennem Ugen. Til
.Sondagen havde Vi indbudt Ma
bomenighederne Selma, Easton,
Fresno og Reedly, og der var en-
meget stor Skare samlet. M9det
holdtes da / Diet frie under April
os-Treerne. B9rnegudstjenesten
holdtes i Kirken af Pastor Ro-
senberg, Fresno, derefter talte
Pastor Christensen til Forsamlin-
gen. ON Eftermiddagen ,talte
forst Pastor NJ. TIL. Jensen, Sci
ma, over Teksten ,,Mesteren er
her og kalder ad dig" Dette Bi.
belsprog var med meget store
Bogstaver sat tvers over Koret
indie i Kirken; derefter talte
Pastor L. johnson, Selma, og om
Aftenen Slutningsm9de j Kir-
ken med fuldt Hus. Velsignede
M9der, hvor like alene Guds
Folk blew advaret og opbygget,
men ogsaa Syndere kom og spurg-
tie: Hvad skal jeg gore for at
blive salig7 ALE Moderne, baa-
de disse og de 9vrige holdtes ude-
lukkende paa dansk; vi har Diet
like, som jeg for en- It'd siden
saa j Danskeren fra en- af wore
ACKNOWLEDGEMENTS, hvor de var
saa glade we'd Diet engelske Sprog
og de engelske Blade, thi de
hayde den Fordel, de blew da
lest. Jeg har derimod lagt Mer-
Ike til her S9ndag Morgen efter
S9ndagsskolen, Diet lille danske
Borneblad blive uddelt, at Folk
err saa interesserede i Diet, at de
setter sig stille og laser Diet i
Stedet for at tale ON lost og
fast, som ellers ligger os ale
saa ner; men vi er ogsaa dan
ske her, og vi er glad we'd at
vare Diet.
AT Nyheder er der adskillige
baade den enc og den anden
ISlags. John Nielsens har faaet
sig en- lille Pige mere; Vi onsker
allie til Lykke! En- stor Glede
har vi ogsaa lige for Haanden
- nemlig at der har meldt sig 8
Familier til Optagelse i Menig.
heden. Med Born udgor de ON
kring 20 Personer. Optagelsen
skal ske den 30. Maj. Der er og-
saa Born af danske Foreldre her
omkring, som er kommen og har
sluttet sig I'll S9ndagsskolen og
L9rdagsskolen, som holdes af Pa
stor Engholm. Vi siger Herren
TAX for liver EN- lille Tilslutning
|og Opmuntring, Menigheden er
Genstand for; det err af Herren,
priset vere hans Navnl
Wore kere Venner Jesper Nil
sen og Hustru og Born, som rel
ste til Danmark j Efteraaret, har
derhjemme haft den store Sorg
at miste deres lille Datter Hell
len vi haaber smart at Sc dem
tilbage hos os. Lerdag %. Maj
var der Bryllup i Kirken, Peter
S9ndergaard blew Wet hans Brud
err fra England og kom for 2 T.
ger siden fra Liverpool, England.
NIELSEN MATTE af Hensyn til
Bruden foregaa paa Engelsk. Mr..
Niels Petersen har bygget nyt
Hus og er flyttet I'D paa sin
Farm. Korr.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02

the 1nlng III WnOSe lntefes the Sc
called appeal is made.
The argument has been advane-
ed that for many of US religious
teaching loses some of it S weight
if it is not received in Danish. TIC
clear this point I must solicit
some aid. For | must know If
Danish is the distinctive fea-
ture of what we receive, if it is
an inherent quality of u Luth-
eran religion-if its intrinsic value
is partly determined by its being
taught and learned in Danish.
If this inquiry is answered af-
firmatively the answer may 1t
seems to me, be refuted by the
assertion that then the gist has
fallen out of our teachings, since,
were the answer true, they would
not be universally applicable. On
the contrary, if the query is
answered negatively my oppon-
ents have agreed that those
teachings are with proper en-
deayor equally teachable and
understandable in the common
tongue.
To return to the conclusion
arrived at in the paragraph above
the last, I can now 60 on to
suggest-and that with some
reason for the belief in the truth
Of my statements-that those
persons who r opposing the
introduction of the American
language are in this case at
least pulling in the wrong direc-
ton. Here I speak of those persons
with whom there is not the
slightest apparent manifestation
Of a tendency to change their
opinion. But / will attribute their
apparent opposition to lack af
foresight and to a certain inertia
"a certain mental and spiritual
laziness. It would not be proper,
| think, to say that in this they
r actuated by a political pas
sion, stimulated and invigOrated
by the poison from hate for the
opposition-which poison is mere
~ a stimulus that will leave them
in a very sad safe after its imme-
date working ceases to be felt.
1t IS n thing to take a stimuli
ant when it is needed but a
much more dangerous thing to
administer it when not needed.
In fact in the latter instance
there is to be feared the danger
of becoming an addict to the
poisonous stimulant.
Letting some Of the above
stand as somewhat in accordance
with veraeity there is still the
notion that some of the enemies
OF the new movement are too
lazy to think about it from every
discoverable viewpoint. So ! pre-
sumo that these persons (if such
there be- find it intensely agree
able to remain at their ease.
Consequently | do not wonder
that they are greatly provoked
when initiated by the friends of
the movement. 1t is only natural
that they should be displeased
with the action Of the enter
prising advocates of anything
new.
Still, in spite of that portion
of Il people that is so unfavor-
ably disposed toward the intro
duction Of the American Ian
guage - in spite of the added
difficulty they create, as a whole
we tend toward the new condi-
ton and the new language
will be introduced. We will sue
coed. When we have overcome
the inertia Of the don't care;
when we have conquered the
hate of the haters of progress
and when we have cooled some
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02
bet, der biiver.
Herrens Ord bliver eyindelig.
Il. Pet. l, 24.l


er Mod %sagtmodig, langmodig,
godmodig, klejnmodig sorgmodig
modig, klejnmodig og hovmodig
hoymodig.
AT disse finder Vi de fem
brugt i Bibelen sagtmodig og
langmodig SON Tillegsord til
baade Gud og Mennesker sorg-
modig, klejmodig og hovmodig
kun i Forhold til Mennesker.
Der er kun eet al disse Ord,
Vi her onsker serlig at henlede
Opmerksomheden paa - a L
modig eller Sagtm Zig
h d.
Jesus siger til sine Disciple
,Salige ere de sagtmodige; thi
de sknlle arve Jorden (AIt. s.,
s. og ct andet Sted: Lerer afI
mig; thi jeg er sagtmodig og I'd
myg af Hjertet mt. Il, 30.
bet er nok vard for Guds Born
at studere disse Egenskabs- ell
Ter Tillegsord i den Hensigt at
undersege, ON de Egenskaber,
de er Udtryk for, findes hos os.
Det er noget stort, der siges
ON de sagtmodige : de er sa-
lige eller lykkelige, og de
skal arye J orden.
Alt Guds Ord er underligt ram
mende. Man Wide 10 meme, at de
Mennesker med hidsigt Mod ell
Ter Voyemod snarere Wide satte
sig j Besiddelse af Jorden, og Diet
ser ofte I'd i Verden, som det
or Tilfeldet.
Men lag Merke til nok ct Ord
j Sammenhengen = ..arve." de
skal arve Jorden. Sagen er
nemlig den, at Jorden var her.
for vi kom, og den oliver her eff
ter os. ,,Herrens er Jorden og
dens Fylde" Il. Kor. 10, 26).
Han giyer den i Arv til hvem
nan vii.
Tenk til Eksempel blot paa
Amerika og yor lord; hvor len-
ge laa den like gent og ubrugt,
og saa blew den opdaget og gi-
vet i Arv til Mennesker. som /
den gamle Verden var forfulgte
for deres Tros Skyld.
Eller tenk paa Forandringer-
ne, der med Hensyn I'll Besid-
delse at Jorden er sket i den
gamle Yerden under Verdenskri-
gen. Der al Mennesker, som
med stolt Mod mente, de skulde
blive Yerdensherskere, men hvad
maa nu like den stolteste Kej-
ser nejes medl
Og naar Danmark nu faar Son
derjylland tilbage, saa er Diet
visselig like hidsigt eller stolt
Mod, der har gjort Udslaget
det er snarere det sagte Mod, og
Diet bliver givet af Herren som
Arv.
Men = Diet gelder serlig den
enkelte, Diet enkelte Guds-Barn.
,,Lerer af mig, thi jeg er sagt-
modig og ydmyg af Hjertet''
siger Jesus, og j den Forbindel-
Sc taller han like ON at arye Jor-
den, men ON Hvile for Sjelen.
bet endelige Maal, som Sagt-
modighed peger hen paa, er nok
Diet, hvor Aryen og Hvilen for
Sjelen rigtig falder sammen,
naar Guds Born naar frem til
Guds Folks Sabbatshvile.
Og dog - Vi maa like helt
skyde Arven og Hvilen for Sje-
len I'D af Tiden. bet er, naar
den, der arbejder og lider M9je,
kommer til Jesus og gaar ind
under hans Aag, i hans Tjeneste,
finder Hvile for sin Sjel.
Og Arven = jo, den faar vi
ogsaa tildels her. Herren har TX
Ike tilladt Voldsmend at tilrane
sig Jorden. Guds Born faar Low
at hyde deres Del af dens Go
der; den enkelte faar sit dagli-
ge Brod her, ogsaa den store
Arv derhjemme.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02

L d~dkdluclot d ut
Princip ON Selybestemmelses
retten slet like kan bruges tai
at motivere UdleYeringen at de
Danske & senderjylland. Vi ser
i denne Sammenheng helt bort
fra, at linden Afstemningen / an
den Zone forlangte end like de
Radikales Tillidsmand, II. ?.
Hansen, absolut Flertal SON Be
grundelse for Udleyering at de
paagaldende Distrikter til Dan
mark. vi vii her holde os til det
mere simple, Selvbestemmelsesret-
ten ndtryk gennem Flertal, og
like andet.
Og her maa da Diet a~fg8rende
bliye, at i de Distrikter, som En-
tentemagterne j Folge Versailles
fredens Ordlyd af Nationalitets-
hensyn mente at burde udskille
fra Tyskland og tilbagegiye til
Danmark, har der i Folge de
TO Afstemningers samlede Re-
sultat visit sig at vere dansk
Flertal. Naar de Radikale kunde
tenke sig at overtage anden 10
ne med fyrretyve eller maaske
kun fem og tredive Procent dan
ske Stemmer, hvorfor vii de saa
like overtage begge Zoner med
tilsammen nogle og halvtreds-
sindstyve Procent danske Stem
mer2 Ellers Wide man 10 kOm-
me I'll Diet besynderlige Resultat,
at den tilfeldige Omstgndighed,
at der err udskilt ct Distrikt til
Afstemning kommunevis, for der
we'd at faa mere detaillerede OPP
lysninger ON Fordelingen, skull
de virke direkte skadeligt for
visse Dele af Befolkningen. Skai
det tenkes, at en- blot og bar
administrative Forholdsregel skal
blive bestemmende som Dodsdom
for en- Wis Del af den danske Ma
tionalitet9
Eller hvad Wide man selv fra
radikal Side have sagt, hyis En-
tenten hayde bestemt, at i de fra
Danmark i 1864 royede Landsde-
lie, Slesvig, Holster og Lauen.
borg, skulde Befolkningen stem
me, ON den Wide we're dansk ell
Ter tysk? bet Wide 10 ogsaa have
varet EN- Slags SelYbestemmelses-
ret, over i K9bet paa Grundlag
af en- Grgnsedeling med hiStor-
isk Hevd. Men fra eft nationalt
Standpunkt Wide Diet have yeret
meningsl6st. Ententemagterne
gik j Versaillesfreden den Vel,
som absolut var den rigtige, j.
Diet de trak en- Grense omtrent
der, hyortil efter de foreliggende
O~plysninger dansk Nationalitet
i Diet yesentlige strakte sig, og
lod Beboerne linden for denne
Grense stemme. Men selye den
Omstgndighed, at der stemtes
efter ct andet System i den enc
Zone end i den anden, Dor ingen-
lunde komme Danskheden ill
Skade, da Diet beroede paa ct
ret tilfeldigt Skon, hvor LINER
ne mellem Zonerne blew draget.
Og selve Observation-Disclosures wiser
da ogsaa lat n9ppe nogen i En-
tentens Rad har kunnet tanke
sig Skillelinie mellem ferste og
anden Zone som den endelige
Gr9nse.
Den bliyende og vgrdifulde
Kendsgerning er som sagt den,
at i Diet samlede Afstemnings-
omraade har der visit sig at vere
dansk Flertal. Med dette Flertal
err Observation-Disclosures prin-
cipielle Kray sket Fyldest. Gaar
man bort fra denne Kendsger-
ming, ender Diet med, at Diet like
oliver Nationaliteterne men Til.
feldighederne, der udoyer Sew
Decentralization. bet danske
S9nderjylland, som hvilket En-
tentemagterne har opfattet ferste
og anden Zone tilsammen, skull
l.. H.. HI -. d -
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-06-02

nave dlmnuellg INTEREST,", oB
derfor sender jeg dem til Dan
skeren," saa flere kan faa godt
af dem, og samtidig kan de tie
ne som en- Hilsen fra denne yor
Broder, som af Omstendigheder-
mes Magt har maattet nedlegge
sin Gerning som Ordets FOrkyn,
der blandt os Udflyttere og nu /
sin Tilbagetrukkethed maa tilse
sin syge Hustru, der hele Vinte-
rem har veret sengeliggende.
Han skriyer:
Under min Hjemrejse pr@di-
kede jeg paa Skibet og siden jeg
kom hjem, har jeg talt paa for
skellige Steder. Langfredag tai
te jeg / min gamle Fedrene Kir-
Ike i Syrrdborg Sogn for EN- me-
get stor Forsamling. Ldt trist
var Diet, at der kun var saa faa
Ansigter, jeg kendte nu. Tiden
lober belt fra Ell. Jeg kan nasten
like forstaa, at Diet er saa man.
ge Aar, siden jeg boede her
sidst.
Her er mango ~underlige For
hold - man skal lere sin A-B-C
ON igen, og like mindst i de
kirkelige Forhold. Man laser saa
ofte ON, at der er Mangel paa
Prester j Danmark men det
ser like altid I'D, som ON det
passer. | ct stort Sogn, like
langt fra, hvor jeg boer, Herlufs-
holm, skulde man have ny Priest.
bet er ct f0rste Klasses Embede.
Der var 40 Ansogere. Hyem der
saa oliver den heldige, we'd jeg
like endnu. I det Sogn, hvOr
ieg nu Dor, Pastor. J. Petersens
Fedesogn. Hammers, har de in
gen bosiddende Pr9st haft mems
jeg har veret her. Deres forri-
ge Pr9st var rejst, ct Par Name
der for jeg kom hertil. NJ skull.
de Diet beSettes igen. bet er ct
treble Klasses Embede, ct az de
mindst lonnede. Der er en- fal
deferdig Prestegaard - ia ne.
stem alt er forfaldet. Man fryg-
tede for, at maaske ingen Wide
soge Kaldet, da der var Mangel
paa Pr9ster, og saa mango skal
flytte til Senderjylland. Men der
var like mindre end y, der
segte. Menighedsraadet har nu
sin Vanskelighed med at finde
den rette, de kan samles ON. En-
Prest skriver I'll Menighedsraa-
diets Formand, at han er villie
III at komme og holde Pr9vepre-
diken for Sognets Beboere. Han
fix ct keligt Afslag, men skriyer
for anden Gang endnu mere ind.
trengende. Raadets Formand err
en- Kending af mig fra unge Da-
ge, saa jeg faar lidt at vide. Saa
kom en- anden af Ansogerne en-
Dag Og besogte L~ereren, besaa
Prestegaarden, Kirken og gik
derefter til hyert af Raadets
Medlemmer for at anbefale sig.
Otte Dage efter kOm en- anden
at A%ns6gerne og gik den sam
me Vel. bet er dog en- ydmygen-
de Og simpel Fremgangsmaade.
Saa faar Raadets Medlemmer
Breve fra Prester, som anbefa-
Ter den eller den Ansoger og be-
skriver deres Dygtighed, deres
Folkehghed eller Tro eller hyad
andet, han mener vii slaa an. NJ
i Paasken var Raadet ude at
rejse og var hos forskellige Pre-
ster for at sidde j deres Kirker
SON Tilherere.
Biskoppen over Sjellands
Stiff fortalte fornylig i libby
Kirke en- pudsig, men virkelig
Tildragelse pm ct NJ enighedsraad,
SON hayde veret ude j ct saa-
dant Krinde. De kom i Kirken
og h6rte Prestens Pradiken =
for Diet synes at vere alt, der
sp6rges efter. De syntes godt
ON Predikenen og rejste hjem