Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-16
Spatruji We stavce pokns
reyOluci.
Generainf nSviadni Palmer tvrdi, ze
komunistieke. pixie vyvoIaly hnu'
ii mezi zamSstnanci drah.

aSnlu6lOu, Ii. uupha' >NSNs-~AS
nita" zeleznicnf stavka jest prfmym,
dobre vymyslenym pokusem o pova'
lenf vlady Spojenych Statu pomoci
revoluce, die nazoru generalnfho ma.
vladnfho Pslmera, proneseneho ma
dneSnf schGzi kabinetu. Palmer pred
lozil presidentu Wilsonovi clenum
kabinetu spousty radikalnf literatury,
nasbirane jeho departmentem. Po wy
pravenf Palmerove, president Gle.
move kabinetu Sc usnesli, re nejlepsf
methodou, jak portrait "zbojnicke"
stavky revolucionare, anarchisty a
I. w. W. v radach stavkujicfch, jest
upozorniti verejnost a loyalnf zelezni,
care na nebezpecf, jake Jim hrozf, a
proto bylo usneseno, uvefejniti in
formaci, .zfskanou departmentem spra'
vedlrosti. Navladnf Palmer vydal
dnes vecer nasledujfcf sdelenf: "Ci'
tim, re jest vysoce dIlezito, ably lid
stavkafi vedeli, CO jest Ia stavkou a
jake jsou zamery tech, ktefi drzf kon'
trolu. Je to nejnovejsf provadenf pro-
gramu komunisticke strany k povale
nj vlad, zavedenf diktatury vudcu pro-
letariatu a opakovanf pomerG, jake
existujf Rusku."
Generalnf navladnf prevail pax
spoustu dokumentu a cetl jeden pc
druhem, pricihuje mezi ctenfm sve po'
sudky. Prvnfm dokumentem byl ma
nifest a program komunsticke strany
Americe. Sobota !. kvetna byla sta
novena jake datum vseobecneho po'
vstani muzu, vedenych komunisty
Department byl prostrednictvfm
svych agentu informovan cinnosti
komunistI V jinych industrifch k pri
vodenf podobne situace, jaka panuje
ma Grahach. Data byla stanovena pro
stavky v techto industrifch. pravil, a
jsou znama Department.. Pc ocelar
ske stavce byly vypracovany plany ma
znicenf bratrstev zeleznicnfch Zrfzen
cu. tvrdil Palmer. Pod vedenfm l.
w. W., jednajicich jake cast komuni
sticke delnicke strany Americe.
pravil "zeleznicari bylo svedeni dc
stavky a budou zavleceni vudci dc
hlubsfch vod, nezli ocekavali, kdy2
odlozili nastroje. Prfstf krok vlady
bude zaviseti ma prijetf, jakeho Sc
dostane teto pravde cd vefejnosti a
cd zeleznicaru. Jiste mnozf mich by
Ii svedeni do stavky nevedomosti
motivI hnutf. Kdyby vysledek byl j.
ny, nezli Sc ocekava, jine kroky bu
dou podniknuty."
Ably -kazal motivy kemunistI, Pal
mer cetl vynatky programu komuni
sticke strany, prijateho ma konvenci
Chicago. Americka Federace Prace
Jest mem kaceroyana jako reakci
onarska jake basta kapitalismu. Ma
vladni uverejnil fotostaticke kopie
Bulletinu provisorni kancelare komu
nisticke internationally v Amsterda
mu, jenz obsahuje APPEL k delnfkum
Evropy Ameriky. ably nasledovali
"slavneho prfkladu ruske sovetske re-
pubIiky." Stavkovnf situace dostala
Sc rovnez do debaty dome zastupcll
Zastupce Davey, demokrat 2 Ohia
pravil, ze stavka dokazuje nutnost "a
konu proti buricstvf. Zastupci Carss
z Minnesoty a Cooper Ohia, oba BY
valf zeleznicari, pravili. re nedostate'
cne mzdy dohnaly muze Ike stavce
Cooper vsak tvrdil, re stavka byla
podnfcena jistgmi radikalnfmi zivly
ma severozapade a re nikdy nemela
byti prohlasena. Zastupce Post pra'
VII. re podsekretar prace Post mel by
byti odstranen dradu, protoze pre-
kazel Palmerovi v deportaci radikalu,
2 nichz nekteri vedou nynf stavku
zastupce Baer re Severnf Dakoty. cd
Neparisannf ligy. pravil, re neklid a
stavky jsou pusobeny utlacovacfmi "a,
l,onv nriiatymi kongreSem