America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-05-18
'C0Nv0RbIREA PREM|ER|L0R
MA FOST 'SATISFACATOARE.
Premierii nu Sc inte|eg dsupra termeni-
Ior. MiIIerand vred reparatiile imediat.
marci in aur, ori approximately
$2S, 800, 100000.

marci in aur, ori approximately
$2S, ,5OO,OOO,O 900.
Ceea ce vrea Franta in eel mai
scurt tlmp este ca sd iHc platea-
sea banii in numarar orr cchiva-
!entul lor. In acest scop premieruI
Millerand Gu ministruI lui de FL
mantle M. Marsal, propune un inn
prumut Internal tional bazat pc da-
torlile pc care Germania lie are
IA allati, dlndu-se bonduri care >e
tie garantate de toti aliatii
Diplomatic englezi Sc pare 'ca
&C dan indarat la aceasta garan-
tarc, tlln1ca Anglia are de PRINT
,lGmal % procente din suma to.
tdla.
Fara aceasta aranjare diplo-
matl franceZi refuza de a accep-
ia ideea ca sd Sc. fiXeze indem-
ntatlle Germaniei aceasta in
seamna ca eli doresc Cd Sc tina in
mlna plterea de a mari suma d.
ceasta, mai tirziu, dupa cum sc
va lntari Germania economies
tie. Asupra acestui punct ramas
ca Sc dcclda premicrii.
Franta e decisa a tine Gu tarie
la planul Ell 81 Sc crede cd Sc vor
face mici consesii care vor face
ca 81 Anglia sa o suporte. Spc-
rantele francezilor sunt ca accste
bondurl vor putea fl garantate
dc Belgia, Anglia, Franta, Italia
81 posibil 81 de ceialalti a1iati.
Bancherii 'americani au spus
FrancezilOr ca din cauza darilor
inferno. succesul acestor bonduri
lndolelnic. Sc pare insa ca pro
mite un mai mare success sugges-
tia facuta ca guvernul american
sc accepte aceste bonduri in
schlmbul datorlilor pc care aliatii
lie are i'll Statele Unite.
Prln aceasta Franta nu va rea-
liza nici primire de bani cata.
cl numal va primi un accent a.
chitat al datoriilor eli, in schimbul
datoriilor pc care Germania trc-
bu,e sa lie faca Ell Toate depanda
lnsa numai della Anglia, daca ca
vrea Cd Sc semneze bondurile de
120, 900, 100000 marci, din care ca
Va primi numai patra parte.
Daca Anglia va refuza, atunci
planul francczilor a cazut.
Budgetul national al Frantei
cere insa optsprezece miliarde de
franci della Germania ca So baIan-
teze Daca Sc va decide ca Germa-
MA Sc plateasca eel putin 10000.
10000 marci in aur. partea
Frantei ar ii de $4,000 100000.
care ar fl aproapc 10000, 100000
franci i'll aur. Problema Frantei
III prczent este cum ar putca ca
transforma acest credit i'll bani
gata.
De fapt, datol.ita acestui credit,
F'ranta a obtinut O buna conce-
sic della Anglia .privitor La i'm
prumuturile Ell de razboiu, in caz
cind Germania va raminea india
rat Gu plata, ori nu va putea
plati.
Aceasta adlee imediat inainte
chestia Americei. Sc va invoi gu
vernul Statelor Unite ca Sc faca
81 el concesie privitor II datorii-
le de razboiu, de pilda ca An
glia care s'a invoit Sc astepte du-
pa platirea datoriilor de razboiu
franceze? Sc va cere 81 Americei
Sc astepte?
Deciziile pc care lie va lua aaia-
til fic la Spa, ori in alta partc,
nu obliga intru mimic Statelc u
mite, insa fiindca aliatii au da-
ftorii Mai multeslniliarde, America
c indirect interesata in toate a.
jnstarile &c Sc fac fn Paris Sc
crede ca inainte de formularea
planului pentAl intrunirea de.a
Spa premierii Angliei 81 Frantei
vor eonsulta guyerndl 'Statelor
Unite. 81