Hlasatel. [volume] (Chicago, Ill.) 1891-198?, 1920-04-20
American nevinne zavrazden
v NemeCku.
Zpravodaj De Mott zastreIen risskou
obranou beg d1vodu; vahavost
americke viady kritisovana,

Europe jsou roZhorceni vahavostl
statnfho departmental pri vysetrovani
pripadu Paula R. De Motta Pater-
sonu. N. j., ktery byl zastrelen meme
ckym vladimir vojskem Muehl-
heimu, pfse Floyd Gibbons, specialni
zpravodaj chicaskeg Tribuny. Ameri-
cani porovnavajf stanovisko vlady
Spojenych StatG raznym okamzl-
tym zakroGenim briticke vlady prf-
pade jednoho anglickeho zpravodaje,
ktery byl ztyran nemeckym vladimir
vojskem Ruhrskem distriktu. Off
cielnf americke kruhy zachovavajf ma
zor. ze De Mott byl podezrenf boil
Sevismu, jake by takOve podezreni
stacilo jiz samo sebou k odpraveni
americkeho obcana DIE zprav z Berli-
ma, nemecka vlada tvrdf, re De Mott
byl oden v nemeckou uniformu a re
mel podSivce vesty zasity dopis pro
Trockeho. cehoz vyvozuje, ze Sc
podflel ma boifch rude armady re
byl bolSevickym agitatorem. Avsak
soukrome zpravy dosvedeuji, ze De
Mott byl zavrazden pouzitfm nemecke
verse znameho mexickeho zakona.
ley fuego. jimz Sc zatcenemu nechava
zdmyslne prflezitost k uteku, ably
mohl byti zavrazden vymluvou. ze
byl zastrelen. kdyz sc pokousel unik-
nouti vazby.
Muehlheim. 16. dubna. SGcastnil
jsem Sc dnes odpoledne pitvy tela
Paula De Motta slySel jsem predlo-
zene vypovedi, pravf George Seldes,
zpravodaj chicagske Tribuny. Jsem
presvedten. re De Mott byl krive od-
souzen X smrti a re byl podle vseho
zavrazden timtez zpGsobem, jake dva-
citky jin!ch V poslednich ctrnacti
dnech pod stannym pravem. De Mott
ovy papiry byly bezvadne, ale major
Friederici, ktery odsoudil De Motta
X smrti. poruSil sve slovo vyrval
mne rukou dokumenty, nichz tyr
dill, re jsou to dIkazy re De Mott
byl bolsevik. ukryl je. Tri body by
ly vytteny De Mottovi: Ia prve, re
mel sebe revolver. coz nebylo do
kazano; "a druhe, re mel faleSny
pas. coz nebylo pravda; a "a treti, re
byl mezinarodni bolsevik. coz byla
roynez lez. De Mott byl zatcen Sc dve-
ma ozbrojenFmi delniky, kdyz jeh v
kare rude armady, coz byl jediny
mozny dopravni prostredek pro zpra-
vodaje. Domele bolsevicke dukazy
Friedriciho byly hlavne dopisy cd a
merickych novinarsk!ch a magazine
vych vydavatelI moskevskFm preda.
kun. zadajfci "a interviewy. Jest
zjevno. re nevedoml dHstojnfci cd vo-
ienskeho soudu odsoudili Americana,
aniz by vyslechli jeho prohlasenf, re
jest zpravodajem, jsoucim ma ceste
do Ruska. jenz sc zaStavil X pfehled-
mutt Ruhrskeho distriktu.
Zdali De Mott byl zavrazden, kdyz
Sc pOkouSel uprchnouti. jest pochyb-
ne. protoze plukovnik Baumbach Sc
primal. re asi Gtyricet muzu bylo "a
streleno. "kdyz utikali," coz jest mad
miru chatrna vymluva "a zabiti De
Motta. Ma mrtvole byla strelna rama.
vypalena od zadu do zaludku, zjevne
blizkosti. ale pouze vojenske vypo-
vedi svedcily. re utikal. Jeho pas. da-
tovany 10. zari 1919, byl obnoven V
Parizi a rozsiren ma zapadni Rusko.
Vysyita z neho, re De Mott byl kva-
ker a Glen Cerveneho krfze. S overu-
iicimi liStinami. podepsan. nj vydava-
telem magazinu ModerniSt; byl 20
let star a narozeny V Patersonu, y. j.
Dalsi dGkazy. re De Mott byl kvake-
rem a re nikdy nebyl Rusku aniz Sc
zabyval bolsevickou cinnosti, byly da-
ny zpravodaji dnes vecer Richardem
Carym Baltimore, nacelnfkem po-
mocne innosti Spolecnosti Pratel "
Essenu.
"Sesel jsem Sc S De Mott Kolfne
dine 20. brezna." pravil Cary "Zadal
me. abych mu pomohl dostati Sc do
Nemecka, protoze sc chce dostati do
Gdanska a odsud Sc odebrati do Ru-
ska. ably tam ziskal interviewy Sc So
vetskymi predaky pro magaziny, jez
zastupoval, nebo X prodani asopisum.
De Mott byl pouhy chlapec, amater,
nadmiru nadseny, doufal obdrzeti
nejaky veliky novinarsky trumf. Uka-
zal mi. re konal podpurnOu kvaker-
skou praci We Francii ale nyni hle-
dal dobrodruzne reporterskou praci.
Jsem 81 absolutne jist. re nebyl boil
Sevikem a re obvinenf, jako by byl
mezinarodnim spehounem zpro-
stredkovatelem mezi americkymi a
ruskymi bolseviky, jest absolutne
hloupe. Rekl jsem De Mottovi. re jest
snadno dostati Sc do Nemecka. Prisel
podle vSeho skrze kolfn zastavil Sc
k pozorovani ruhrske revoluce. drive
nez Sc chtel dati ma dalsf cestu do
Berlina d Gdanska."
Washington, Is. dubna. Statni
sekretar Colby oznamil vtera, re ame-
ricka komise v Berline a nemecka
vlada vysetrovaly pripad Paula R. De
Motta. jenz byl zatcen nemeckym
vladimir vojskem nedaleko Muehlhei-
mu a pozdeji zastrelen svou strait.
Reginald Foster, spocialni attache "a
mericke komise, vysetroval osobne
tuto aferu ma scene zatceni zabitf
a jeho zprava. sdelena statnfmu de-
partmentu. pravf re kompromitujic1
papiru byly nalezeny De Motta, jenz
cestoval Ruhrskem distriktu dve-
ma vudci revolunihoc hnuti. De Mott,