America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-06-03

|C0NFERINTA D0MNuLU|
IN. |0RCA LA ALbA-|UL|A
Resumat din ,,Gazeta Transi|vaniei"

pamint la fiecare familie, dupa spi-
ia Ell, dar 81 dupa putinta de lu-
era. Numai recolta Sc impartia, pa
mlntul raminind comun. Cind S 'au
vfndut mosiile, 'au format fun;ie
de pamint in care abba incape plE-
gul. Banii ii chcltuiau uni, 81 fu-
MIA pc pamint celorlalti nu put
tccau lucra.
Mihai Viteazul, neuitata noas-
ira gloric, simbolul biruintclor tre-
cutului, indemnul, din veac i'm We
ac, spre unire, avut 81 un pacat.
Teranii nu mai erau ostasi ci mer-
cenari faceau razboiul, avind ne
vote de bani. Mihai facut politics
deci ell boierii bogati. Boicrul luasc
pamintul, teranul nu mai vroa sd
lucrezc, 81 atunci S a hotarit Cd te-
ranul nu mai are vote sd Sc miste
din loc, ajungind rob, Gu trupul 81
Cu p"iuliltul iii. I)c-dtuIlCl SloIlc 81
cinste II 'au mai fost pentru popo-
rlll rOmanesc. Daca vrem sd avem
un viitor bun, trebuie sd facem slo-
bod trupul 81 pamintul teranilor
| (ap1ausc vii, ovatii nesfirsite), 81 o
vOm implini in ciuda tuturor celor
carl sc Impotrivesc (ovatii, aplause)
Libertatea muncitorilor de pa
mint este puterca noastra; avem:
train; daca nu: murim. Lupta a
! fost pornita ds Cuza-Nada ii Mi
hail kogalniceanu, = sfintii cei a.
devarati al neamului, boieri drepti
81 BUM, carl MI robisera pc nimeni.
l5oierii moi insa 81 prin picatura de
talent ce all vor sd injoseasca pc
eel mici 81 buni. (Strigate: Goga y
Ca dol frat an lucrat eel dol bar
bait; proiectul lor II 'au putut insa
sa treaca prin Corpul Legiuitor. A.
tunci Cuza a facut lovitura de
Stat, nu ca sa Impiedcce improprie-
tarirca, ci ca sd o faca impotriva
vointii stapInitorilor. (Ovatii, vii
aplause.) Atunci s'a pornit clasa
boiereasca impotriva lui Voda, 81
citiva ofiteri l-au vindut. Spurcata
G, ori-undc 81 oricind, semintia de
vInzatori. Reggie Carol la iertat, 81
rau a facut. Cuza, devotat terri,
fost poftit apoi in zadar sd conspi- :
re; el refusal ; lar pc Kogalnicea-
MI au incercat sal faca dintr 'un,
ON mare un ON mic prin slabiciu-
nile legate de nina de tarina.
| De atunci chestia tcraneasca este
deschisa.
In 1907, oamenii si-au pierdut
rabdarca, 81 s'a mtimplat ca dure--
rea all prefacut-o in arma impotri-
va terri. Oar 81 rabdarea are sfirsit
Am spus atunci ca prin dreptate
trebuic sal aducem la sentimcnte
dc buni cctatcni. Oar d. general A.
vercscu 81 cu tunul sa pus pc ci,
singerind pamintul Romanici (stri-
gate: Jos ell ely. Toti au plins a
tunei, numai d. Avercscu ramas
ell ochii reci; gloria din razboiul
| eel mare ia ispasit numai in parte
pacatul, dar, prin ce a facut ieri 81
: astazi, sill creste. Caci All Sc pune
c in calca resolvirii chestiunii terra
: ncsti.
In ce priveste pc liberali, 81 la
i 1907 81 la 1914 m am convins ca i'm
: dosul planurilor lor urmariau, nu
i sa faca un bine definitiv, eli cautau
: o cataplasma ca sd acopere rama.
: S'a facut dar lege Gle invoieli a.
r gricole. Casa rurala era pc actiu-
!, nj ca 0 banca S an cumparat mosii
!. cu preturi mari, arendindu-se apoi
G tcranilor. A fost illsa zadarnic.
4 Dupa razboiul balcanic, VENT
! ideia exproprierii 81 Colegiului
i unic. 1ndata apoi q pornit razboiul
j eel mare. Camercle nu si-au mai IL
G nut sedintele de atunci. Cind era sd
a intram in razboiu, am pus intrcba-
rea: facem razboiu 81 Gu teranii, ca.
i rora trebuic sa Ii dam ce trebuie ca
a sa stea Gu demnitate omeneasca ii
Il rlnd ell moi, avindu-si stabilitate,
I economica I M mi s'a raspnns ii
i pc banca ininisteriala.
'et (Continuare pe pGg. z