Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-10-13

Sc, fordi hun like havde spurgt P%arlamentet.
Dronningen omgay sig nu med lutter Papi-
ster og samlede en- Her for ale Tilfeldes Skyld.
bette forte til aabenlys Borgerkrig. Murray
ON tilbage og satte sig Spidsen for Opstanden.
Men Marie Stuart havde sin Hpr rede og layede
sig til at knuse Modstanden.
Adelen gjorde Regning paa at kunne rejse de
eyangeliske Borgere Edinburgh til Opr6r. Men
Diet lykkedes like.
Borgerne stalk Hovederne sammen og over
vejede Sagen. Men Adelens protestantiske liver
havde de like saa overdreven stor Tillid til efter
de hidtil gjorte Erfaringer, og til at gore Oprer
syntes Tiden dem like indie. De havde endnu like
opgiyet Haabet for deres unge, smukke Drowning.
Hun kunde vel endnu omvende sig.
Altsaa modtog de Adelens Har med storste
Kulde og, lod, som ON Diet hele like angik dem.
Den Hjplp fra England, som Oprorerne havde
Lofte paa, lod sig like Sc. Drowning Elisabeth vi
ste sig lige saa upaalidelig som tidligere. Derimod
kom de katholske Fyrster Marie Stuart til Hjelp
med PENCE. Mango PENCE e~ndogsaa. Hun folte
sig derfor h6jeste Grad Situationens HERE. OPP
r6rerne led ct fuldstendigt Nederlag og matte
flygte til England, hvor Drowning Elisabeth end
da til spillede den dydige og truede med at be
handle dem som Opr9rere. Men hun betenkte sig
dog.
Marie Stuart var beruset af Sejren. M skull
de Diet gaa los. Da man gjorde hende opmerk-
som paa Aarstidens Barskhed Diet var Okto-
Der - og raadede hende til at tr9kke sig tilba-
ge fra Hpren, erklerede hun, at hun blnste ad
ale Strabadser, hun Wide blive we'd, indtil hun hav-
de fort sine sejrrige Trooper ind Londonl
Til London var der imidlertid ct godt Stykke
Vel, men ogsaa den reformerte Kirke fremfor alt
Knox kunde Diet we're rart at komme til Livs, hvis
Diet var muligt.
Hidtil havde Knox dog ingen Anledning gi-
vet. Han havde hele Tden passet sit. Han hayde
nok for noget siden forligt sig med Murray, men
i dennes Opstand hayde han ingen Del taget. Mo
tiverne var ham for blandede. Havde nogen kun
net rejse Hoyedstadens Borgere, MATTE Diet we're
Knox, men han rSrte sig like.
Derfor var Diet nu like saa let at rore we'd
ham.
Men disse Predikenerl Kunde man dog finde
EN- god Lejlighed til at komme dem til Livsl
Knox var like serlig forsigtig. bet hayde
han aldrig veret. Kong Darnley gik endnu al og
til Kirke hos Knox. Og en- Sondag, da han var
der, prndikede Knox over Esajas PC, y: Here,
vor Gud, andre Herrer end du har hersket over os.
We'd dig alene priser vi dit Navn.o Han talte ON
slette Regenter, som Gud sender til at vere Ty-
ranner og Plageaander for Folkets Synders Skyld.
Han henyiste til Esajas 3, II: Nit Folks Herske-
re er Drenge, og Kvinder RAIDER over Diet. Nit
Folk, dine F6rere err Forf9rere, og den Vel du
skal vandre, har de edelagt.' Han henyiste til
Akab og Jesabel.
bet var kort sagt den rigtige Knox, der var
paa Prpdikestolen den Dag. Om han nu har tankt
paa den skotske Konge og Drowning, err der ingen,
der we'd. Men Knox havde hej Grad den Fordel,
som allie store Predikanter har, nemlig at 0rene
err aabne, naar de %prediker, og Samyittighederne
rede til at anvende Ordene, hvor Diet passer.
Og Kong Darnley anvendte Diet hele paa sig
selv og bley h9jeste Grad ilde tilpas og rasen-
de opbragt. Han var sin Homes Mand; han lob
derfor hjem med Diet hele til hende.
Knox bley kaldt til Slottet ON Eftermidda-
gen, sk9nt han paa Grund af Sygdom var gaaet
Seng. Nogle af Byens bedste Borgere fandt, at
Diet var raadelig at fslge ham.
Han fix en- Mangde Bebrejdelser og Suite
lg ct Forbud mod at prgdike, saa lenge Majestic
terne var Byen.
Knox svarede, at han havde kun talt Over
e~nsstemmelse med sin Tekst, og at naar Kirken
bod ham at tale eller tie, Wide han adlyde, for
saa vidt Guds Ord tillod ham Diet. I9vrigt stod
han like blot we'd, hvad han havde sagt paa Pre-
| dikestolen, men ~tilf9jede, at naar Kongen for at
behage Dronningen gik til Messe og forhaanede
Gud Herren, Wide Gud sin Retferdighed gore
hende til ct Redskab til hans Odeleggelse.
Hoffet fastholdt imidlertid sit Forbud og der
med kunde han og de Borgere, der ~ledsagede ham,
gaa hjem.
Men nu blev der Uro i Byen. l Smaagaderne
co.to1tn h.o,