America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1920-09-10
Sfrdth PaITlntuld prin.
batincte 81 bOaIa

81 acum sd vedem a doua proba-
bilitate a pieirei pamlntului :Am
spus ca in afara de accident, ii sc
poate intimpla tlIlarului nOstru
elob sd moara de dnoarte natura-
la. Moartea naturala a pam'Intu-
lui Sc c0nfunda Gu mOartea dato-
rita boalei, deaceia voiu trata a.
ceste doua posibilitati impreuna.
Soarele, care este izvorul de via
TIA al planetei noastre sc considera
I'll o massa care 81 dininueaza vo
lmmul in chip neincetat. Pc timp
ee trece, volumul sau tinde catre
o micsorare apreciabila. Este ne
6ndoios ca acum citcva milioane
de ami diametrM Soarelui era an
doit celui deacum. Tinind seama
de aceasta pierdere graduala a
caldurei sale, cu efectul micSorarei
vollmului, considerinl in acelas
timp 81 sllrsele din earl astrul ar
lmai putea primi caldura Qcare.,
rde), putea primi caldura (care,
totusi rl compefseaza ceeace pi-
erde), ajumgem la conclllzia Cd in
mai putin de dola zeci de milioa-
ne de ami soarele sc va stinge, Ia
sind pamiintul fnghetat in intu-
neric.
Oar numai tlatorita sOarelui va
pieri oare paminttrl? Nu!
Exista 81 o alta proba|bilitate:
Admitind eroziunea pc care apele
in general o exercita asupra scoar
tel terestre, nu putem ldsor da sea-
ma de disparitia sa Sa consi-
deranm ca-am bnn.inginer ar inter
prinde nivelarea intregului iglob,
ktsi rznSnd muntii, dealu1ile,- ums
pMnd waile, prapastiile. 81 'aster:.
mind pcste tot patura meteda G.
air palma. Oind a ispraivit GU a.
ceasta nrica operate, va illsslrcina
pc cineva sd calcule1e volumul sau
atit cit iese deasupra apelor ce
brazdeaza continentele. Fara a t
ne seama de fractiuni, ajungem la
deductia ca masa lui ar iii de 100
milioane KIM. .cubi. In ALTA ordina
am gasi inaltimea sa de deasupra
apelor egald cu 700 metri. Dupa
calcu'e aproximative, tin1nd sea-
ma de cantitatea de paln|int pc CA
re apcle o rod intr'u un timp ANU
INIT, ajungem la rezultatul ca,
pentru a ipghiti un MN. din fasia
dntregei suprafete terestre, ii tre-
.bueste Il ami. Intr' o suta de ami
va roade deci Z mm. Fata de tot
malul de 700 nletri, ar trebui o du-
rata de xece milioane ami ca intreg
pam1ntul sa Sc cobOare dedesubtul
apelor lasind ,,un platou intins de
ape.
]. Oar daca cele Me mai slls pot
fi possible, de ce n ar fl Gu, putin
ia 81 contrariul lori Oare in dbme-
niul misterios al. misterelor uni
'versului, un adevar demonStrat
nd este tot att. de sigur. ca mega
rea iilaisi a .acellli sdevalr?
6a vedem |! &c am zice daca' din
contra, am dispare tocmai din ca
uza Upset de apa 81 nu din acea a
.prea marei abundente a acestui
fntretfnator al vieteii Stim GU to-
iii Cd patura atmosferica- -aerul-
este formata din 80 la suta part
OXYGEN si azOt, lar un afert din SUI
timea ramasa esteocupata de va
porii de apa. In definitiv s ar pare
cd Cd acest nefnsemnat procent
mar Il capabil de cine site ce mar
iucrn. Gu .toate acestea, contra
riul este sdevSrat. Daca ann ;presp-
pune eualporarea cantitatilor de
apa existents, deci 81 4 vaporilor
dim aer, omenirea ar pieri din eau
Va dipsei de caldnra. 81 iata cum /:
.Vaporii dc. apa dim atnosfera, Gu
tot nltmArul Ilor redlls, stunt singu-
Ri eari retin 81 imprastie razele
de c6ldnra della SCARE. Oxigenul
81 azotul singure, n ar Fl in stare
s. le tie in loc. In mod logic deci,
odat6 cu disparitia acelor vapori
ar dispare! 81 sursa vietei animale
si yegetale: caldura, u de jur i'm
prejurul pdmfutului secxtnit 81 in
ehetat, " plana . temperature q
gala cu 273,
vAsIIE DIN. RBADuL.