Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1920-09-22

lIdh lltI OR llCIt L AiClGA ONGI I'll SIX huOA
tidligere Veneer begyndte at finde hans Pred
ikener y~utidige" og b~eskyldte ham for at ,gaa
for langt bort fra Teksten." Knox blew imidlertid
we'd sit og b~enyttede enhyer Lejighed til at tale
til sine tidligere Venners Samyittighed enten
de saa surt eller mildt.
Paa denne It'd var Forholdet mellem Elisa
beth af England og Marie af Shetland bleyen
|tilsyneladende godt. Man sagde endog, at Marie
tenkte paa at gaa over til den engelske Kirke.
De reformerte i Shetland gledede sig. Men Knox
like. Han forstod, at hyis hun gjorde det, var
Diet kun for at komme den skotske Kirke til Livs.
|Og desuden var den ~engelske sPrelatkirke'
ham nesten lige saa meget imod som den rom
erske Kirke. Den paatenkte Sammenkomst mellem
de to Dronninger blew jmidlertid like til noget.
Elisabeth Wide like, da Diet kom I'll Stykket.
Roms Tilhengere begndte nu at fole sig
starkere og optraadte i Oyerensstemmelse dermed.
bet blew mere og mere klart, at der var
ct hemmeligt Forbund mellem Papisterne. Plan
en- gik I'D paa at bemegtige sig Dronningen og
undertykke Evangeliet med Magt. De hayde endog
faaet enkelte af de NEST fremragende, reformerte
Adelsmand paa deres Side. Knox anede Diet og
fix travlt med at adyare disse sidste. Han for
sikrede dem, at Diet Wide falde nd til deres egen
~Fordervelse. Tillige MATTE han adyare sine
venner mod den truende Fare.
Knox Advarsler hjalp dog like meget. Da
Dronningen var paa REESE det %nordlige, og Ka-
tholikkerne Wide fange hende, kom Diet endog til
aabenbar Fejde.
De romerske led ct fuldstandigt Nederlag. Ho-
vedmanden ten af Dronningens Raadgiyere) og
hans to S9nner blew fangne og bragte til Edln-
burgh, men merkelig nok syntes Dronningen ner-
NEST at vere ~ergerlig over sin SER. Grew Muir
ray, som havde bevirket den, blew alt andet end
naadigt modtaget. Hun var dog n9dt til at lade
Opr9rerne henrette.
Hoffets udsvevende Liv gik over ale Bred
der. Blot ct Eksempel blandt mango. We'd Hoffet
fandtes en- fransk Adelsmand we'd Nayn Chaste-
lard. Han var Sanger og lidt af en- Digter. Dron-
ningen tillod ham ale Slags Friheder. Han be-
sang hende og hun ham. Hun tog imod ham sit
Kabinet uden Vidner. Hun st6ttede sig paa hans
Skulder o. desl. Chastelard troede derfor, at han
kunde vove Diet yderste. Han skjulte sig en- At
ten under hendes Seng. Han blew dog opdaget og
jaget bort.
Men Rygtet kom nd. Dronningen anstillede
sig fortvivlet, kaldte Murray til sig og sagde UNI
der megen Bevegelse og med mango Taarer, at
hvis han elskede hende, MATTE han slaa denne
Mand ihjel, saa at han aldrig kunde sige ct Ord
mere.
Murray blew bevaget hun havde Ell forum
derlig Magt over Mend = og loyede at gore Diet.
Men da han Enrum havde sundet sig paa Guds
Ord ON den, der udgyder uskyldigt Blod, og over.
vejet, at ingen Dor s~traffes med OGDEN uden efter
to eller tire Vidners Vidnesbyrd, gik han I'll Dron.
ningen, faldt paa Kna for hende og sagde: MA
damel jeg besverger Deres Made faa mig like
ill at tage denne Mands Blod paa mig. Deres
Made har behandlet ham saa familiert, at De gan
ske tilsidesatte Deres Verdighed, og dersom han
nu skal slaas ihjel ~hemmeligt paa Deres Befaling
hvad vii Verden saa sige2 Jeg skal bringe han
for Domstolen og lade ham straffe efter Loven. ,
,Aa, De maa endelig like lade ham faa 10y
at tale, sagde Dronningen.
,,Jeg skal gore, hvad jeg kan for at redde De
res Ere"
Den stakkels Chastelard blew bragt til st
Andrews, forhprt og domfeldt. Han blew dereftel
halshugget. | sidste 0jeblik raabte han: Far
vel du den sk9nneste og g%rusomste af ale Fyrst
inder Verdenl'
Hgget we'd denne og mango flere slemme Hi
storier predikede de reformerte Predikantel
sterkt mod Havesyge, Udsvavelser, Drikkegilder
Horeri osv. Hoffolkene blew vrede og skeldte paa
Predikanterne.
Da sagde Knox: ,Afgudsdyrkelsen har aldrig
varet sterkere, Dyd og dydige Folk al
Orig mere foragtede, Lasterne har aldrig visit sic
mere skaml9st og ~frygtlost her Landet end net
op nu. Og hvem er Diet, der leder Dronningen ol
| Hoffet? bet er Protestanterl Hvilken frygtelil
Forhaanelse af Gud og hans hellige Evangeium
bet Wide vere bedre ganske at ~fornegte Jesus
Kristus end saaledes at give hans Evangelium ii
Pris for Spotten. Dersom Gud like s~traffer eder