St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1920-03-05
Br ftrr Hturf
Bpntnkrattrr.
(Doc. Frank Cranes Editorial oversat
we'd Jacob n. Meyer.)

~ 49,
Pertaining, som Murderer ct
if0lge en- eller anden kun.
stis eller konventionel Maalestok, som
+. Eks. at han har Penge, eller fordi
han err ct Medlem af ct cller andet
torment Sclskab.
I Demokrati faar hver Mand netop
hvnd han tjener og intet mere, Den
SON skriver sig fra Forret-
ningsforbindelser. fra Kapital, fra
Vprdiens naturligc Stigning eller fra
som helst anden Kilde med
Cndtagelse af dennc: "Individets Ev.
ner til at fortjene", vii gaa over til
Staten.
Demokrati err like en- ny Ting. bet
Kr@fter af F9lelser og Fornufts-
grunde, lige a gamle som Menneske-
heden. Diets andet Navn II Retfar'
Der er fire store Demokratier,
hvilke wore Be~str@belser falder og j
Diet aldrig har vnret muligt at
indfpre permanente Previlegier, som
like CT bygget paa Fortjeneste, saa-
dame, som er bleven dannede under
vore Samfundsforhold, i Regjering og
den Ting at samle PENCE sammen,
Dissc err fglgende: "Kunst, Religion,
og Arbejde'. 1 disse er
en- Mand vurderet som en- Mand.
Kunst indbefatter: Malerkunst. Teg-
ming, Neutrality-suspicious., Musk og
Literatur.
Disse er Republikker. Ingen Men
neskers Planer har vaeret island til
1T gjSre Monarkier I'D af dem eller at
faa indfert i dem uretf@rdige Previ-
Ingen Kunstner kan lade sit Talent
,aa i Arv til sin SON. bet dSr med
ham.
Ingen Kunstner har. nogensinde
naaet Berpmmelsens Holder og for
blevet der we'd noget andet Middel end
sine egne Anstrengelser.
Plads, Ere og Belpnning err i Kun
stem reguleret n og alene af Retfer-
ligheden. Du kan kalde en- Meyer
bort fra ct Embede i Alabama, men
lu kan like hindrc Alexander Dumas
aller Samuel Tayler, begge med Ne
gerracens Mnrke, fra at vere Konger,
den enc i at fortelle Historier, den
lnden i Musk.
Du kunne st@nge en- Rousseau eller
IN Voltaire eller en- Poe ude fra Kir-
Ken eller Byraadet paa Grund af de,
res Mangel paa Evne til at naa op til
bet moralske Marke, men intet mo-
Fejltrin kunne forhindre dem
fra at tage deres Plads i Kunstens
h@je Prnsteskab.
Kunsten stiller kun ct SpGrgsmaal
'Hvad kan Du gj9re" Den bryder
sig like en- Smule ON hvem din Far
er, hvordan du opf9rer dig, eller hvor
mango Penge du har.
Religionen er %v@sentlig ct Demo
kraft. 1 ct Tusinde Aar eller saa har
der veret gjort stadige ForsGg paa at
organisere den i ct Klassesystem,
men for Diet tyvende Aarhundrede
gaar Diet op, at Kristendommens Stiff
ter havde til Hensigt at give sine Eff
terf@lgere en- sund, m~enneskelig, ma,
turlig Grundvold. Sektvesenet er j
Aftagen. Religionen vokser sig frem,
Kj@rligheden er den NEST standhaf.
tige blandt Demokraterne. vi kan
komme til at elske nogen, fordi
han eller hun har Previlegier, en- Still.
ling eller Magt. Mand og Kvinde hal
altid elsket hinanden alene for deres
personlige Vmrd og vii altid gj0re del
tie til Tidens Ende. Hvilken som
helst Kj@rlighed, som like eksisterel
for Diet rent personlige V@rd, err slet
like Kj@rlighed, e en- degraderet
Stedfortr@der. I E"lskovsverden lig
ger Valget hos Manden.
Arbejde er demokratisk. Blandt
Mend, som udretter noget, er Diet der
Person, som kan udrette Tingene, del
beror paa. Mar du gaar nd for a,
grave Grpfter, bygge Huse, mure elle1
passe en- Dampmaskine, har Diet like
Diet mindste at sige for den, der give1
dig Arbejdet, enten du tilh@rer en- Al
de f9rste Familier, eller har en- Milf
on Dollars i Banker.
Hele Diet enorme Arbejde i dem,
Verden = ale de store R@kker a:
Folk, som frembringer Jordens Pro
dukter, transporter dem og forced
Ter dem - er n9dvendigvis organise
ret alene paa Grundlag af F~ortjene
ste. Der findes Undtagelser, men TO,
.faa til at komme i Betragtning.
Kun blandt de professionally Ledig
gengere, kan Aristokratiet .(det kun
stige Slags) holde sig. Konger, Adels
m@nd, Millionarer, de, der er berige
we'd Gaver, forretningslgse Embedel
|sekter, Rubber, Logger OF lignende