SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-18

ce, ktera pohlizi S neddverou ma vojenskpu akci Kolcakovu a
Denikinovu. primo pravi: "Nebojte Sc reakce! Stare rady mi
nuly bez navratu a nikdo ma svete jich nevrati Jen pokraco-
vani bolsevickeho panstvi mdze hroziti reakcf"
TAX mluvi zastupce protibolsevickeno bloku, ably infor-
moval cizinu rusko. emigraci O vyvoji yeci v Rusku. Take
Kolcak Denikin vysvetluji motivy sve akce vojsku, ruske We
rejnosti cizine. Kolcak VIDAL v Omsku 29. cervence roz-
kaz, v nemz voisku vyklada tyto ellie vojny prot bolsevikum:
znovuzffzeni svobodneho, ~nezavsleho a nedflneho Ruska; svo-
lani Narodhiho shromazdeni svobodne zvoleneno, ktere roz-
hode o pffsti m zrfzeni Ruska; rozfeseni otazky agrarni a
d6lnicke We pr5pech seIskeho a delneho Hdu.
Denikn vysvetll entenee mimo jie tyto ellie zapasu do
brovolne armady s ~bolseviky znovuzfizeni silneho, sjednoce-
n6ho a nedilneho Ruska; svolani Ustavodarneho ~shromazdeni
ma zaklade vseobecneho voleb. prava decentralisace vlady,
pima oblastni autonome a sSobodna mfstnf samosprava; 1pna
obcanska a nabozenska svobAda; neprodlen6 resent agrarni
otazky, ably pracujici Tidy byly opatfeny potfebnou pudou;
zakony 0 delnicke otazce, ably pfacujicf tfidy byly chraneny
prot vykorist' ovani vladfu nebo kagitalem.
Oba tyto projevy hlasaji, re cele hAuti, jez vojensky pro
vadeii hlavne Kolcak a Denikin a jemlz biloxi protbolsevi-
ckych stran dava stroke oozadi obcansk6b ma "a ell sjednoce-
ne Rusko. tedy s okraiiiami (bez Polskh), jehoz prfsti zrize
nj ma zakladech demokiatickych urci N+rodni shromazdeni;
~pfedb6zne jen Sc pravi re move Rusko lfno by Sc cd stareho
decentralsaci spravy. Priznani autonomie oblastem (blize ne
oznacenym) nepfedrovida federacni ~zrzeni Ruska, ale ne
vyluCuje no; Zalezelo by to ma ~rozhodnut1 Narodnlho shromaz
deni. Demokraticke z9klady noveho Rhska take vymezeny
jen vseoben6. 1~art4-eA
Podrobnei lie vymezuje sprava donskeho kozactva, p-
stupujicfho s dobrovolnou armadou Denkinovou, v %prohlaseni
re II. cervna: pfsti Rusko Dude zeme sjednocena, svobodna
a demokratika; Narodni srhomazd6ni Dude zvoeno hlasova-
MIN vseobecnym, pfimym, rovnym a tajnym delnickc zako-
nodarstvf, %zajistujici 8hodinnou dobu pracovni, ochranu zdra
vi delnickeho, zejmena zen, ddti atd. ~rozdeleni zeme t6m,
kdoE il sami ~zd6lavaji.
Tyto proievy zastupcu vojenske akce protibolsevicke, two
reich jakousi prozatimni vladu obnovovaneho Ruska, nevyslo
vuif Sc primo protf Ukrajincum, BeorusIm, pobaltskym a kv
kazskym kmenum, usilujicm o vlastni staty cmi tax zen ne
primo prOhlaSovanim obnovy nedilnehO Ruska. Misto samo-
statnosti sibuii autonomii, jejiz mira byIa by arci takova jake
pr ostatnich oblastech, V nz bylo by decentralisovane Rusko
%rozd6lenO.
Pffvrzenci akce Kol6akovy a ~Denikinovy vyslovuji Sc V
t1 niicin4 urGiteii a roZhodneji. PafiZSka LA Cause Commu-
ne" &c. SD V tlanku "Une question grave ct complexe" pra-
Vi: "Rusky inperiaIsmus zemfel S padam carismu. Move Ru-
sko, demokraticke a svobodn6 ma ma zreteli velmi Stroke reese
nj otazky narodnostni, p~fiznavajic svym okrainam vsecku $40
bodu a autonomii. Ale zastupci demokratickeho Ruska sc sta
vi prot rozkouskovani a baIkanisoyani Ruska. Vytvoreni
novych statu, jake Ukrajny, George, Litvy, Estonska a i'd.
stale by Sc ien We prospect Nemecka. Spojenci podporovali
by tim jen n6mecke plany, rovn6z Jake podporeVanim prflis-
n6ho Imperialism polskeho a rumunskeho by jen napomahali
X probuzeni miltarismu vEvrope."
Jeste mnohem ostieji vyzn6l projev americkych RusG q
Karpato- Rusu, ktery jest vlaStne protestem proti dosavadnimu
vztahu mirove conference k Rusku. Zejm6na ostfe protestu-
je prot tomu, ably byla uznana samostatnost okrajnich 1zemi
~baltickych cernomofskych, cimz by Rusko bylo nadobro cd
riznuto cd nezamrzajiciho more. Sc zretelem ma to, re by SC
tim uskutecnilo, echo cht6li N6mci d%ociliti mirem brestskym
shledava americko-rusky protest pafizsky mir nesmirne w
hodnym pro Nemecko, ktere by tim bylo bohate odmeneno "a
sve uzemni ztraty ma zapade Ia yalecne nahrady, Jez mt
Dude zaplatiti. r.
Tento projev arci ma liz vice rae nacionalisticky velkorr
sky; hail pouze jednoty Ruska, n~edotykaje sc ami sloven
pray jednotivych narodnosti a kmenu V pristim obhovenen
Rusku.
Kolcak a Denikin resi- zatim zbrani jednu cast ruskeh'
problemu: odstran6ni bolsevicke vlady. Biloxi socialstickyc
a NEST ackych stran, ktcrH uZnava akci obou vojevudcu Ia W
chdisko noveho Ruska. uiiStuje, ne toto move Rusko Dude de
mokraticke, cini tax parne pc urcite dohode S obema. Zby
"a icSte otazka okraiin. VelkoruSi obnovovatele Ruska ne
promluyhi Y e veci ie5tG do tatetn6 iasne. Velike. slime
iednotnG Rusko muze byti chapano RUNE. Rovnez autono
ME lest pojem neurGty. MluVi Sc take o autOnomii oblastn
nikoli narodnostni coz take Il narodnosti budi neduveru. Jas
most q urctost budi spSet duyeru. ncz poyScchnost a mTls
vost. Problem ziskanI otrajin pro iednotu ruskeho statl
lest nyni yedle porazky bolScvismu neit6zsi re vsech ruskyc
otazek. Adolf Cerny.