Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1919-11-04

Je 81 ,OZU HlOA oN'lOIAA0
rodje.
Prve Stevilke, katere Sc Je pre-
ielo DO za6etem Strajlu kazejo, da
stavka V Alabami 5000 premogar-
lev, V Arkansasu 1000, Colorado
5000. Illinois 10000, Indiana
$4,000, Iowa $4,000, Kansas $4,000
Kentucky 10000, Maryland 1000,
Michigan 24OO, Missouri 5000,
Montana 1000, New Mexico 500,
n. Dakota 12O, Ohio 10000, Okla
homa 1O,5OO, Pennsylvania $1,000,
Tennessee 10000, Texas 1000, u
tab 1000, Washington 5000, West
Virginia $4,000 in Wyoming 5000.
V Kentuckyju, Sc porOca, della
Sc vedno priblizno polovica unlJ-
skin premogarjev, Med tamoSnJl-
mi lokalnimi unijami in operator
il ie bila pred Sestimi tedni skle-
niena pogodba radi katere Sc nlSo
pridruzili stavki, PennSylyanskl
neunijski premogorovi tudi obra-
tujejo dalje.
Premogarski distrikti V Wyo-
mingu so pod vojaskO upravo, kl
mai prepre6i nemire in varuJe last
nino premogarskih operatorjev. =
PoznejSe porocilo pravi, da Sc Je
poslalo voja$ke 6ete V West Vir-
ginijO in Tennessee.
Pittsburgh, Pa. = V Labor
Temple Sc je vrSila izredna kon-
vencija pennsylvania delavske
federacije ma kateri Sc je spreJelo
resolucijo, ki dolo6a, da Sc skIlce
stavko vsega organiziranega de-
lavstva drzavi, da Sc pOmocJo
ME prisili zopetnO UvelJavlJenJe
konstitucijonalnih pravic, katere
so: svoboda govora, svOboda tlska
in pravico sklicanja Shodov. IL
med SOS delegatog sta Saaffo cl' a
glasovala preti tel resolucii.
Washington, D. c. = Ma vse
naGine Sc poskuSa, da bi Sc porav'
nalo konflikt med premogarJi IN
operatorji. DoSedanji uspeh je Sc
vedno negotOv.
Vlada Gaka, kako Sc bOdO stvar1
razvijale predno nastopi Sama z
akcijo. Ma vsak naGin bO skuSala
prepreGiti pomanjkanje premoga
med narOdOm.
Drzavni pravdnik, General Pal
mer ie dobil obvestilo, da zele pre-
mogarji po nekaterih krajih pre-
nehati S stavko (SkOda, ker Sc ne
pove, kateri so ti), dOcim so pc
drugih krajih odloeeni, da ne pri-
meio "a orOdje dOkler Sc ne uStre-
ze njihovim zathevam.
. PoroGila, ki prihajajO cd raznlh
strani pripovedujejo, da so uniJski
premogarji odlOzili OrOdje skoraJ
do poslednjega mOza.
General Palmer je tidal ukaz ma
vse distriktne atornyje, da paziJo,
da nebi nastalo umazano prOfitar,
jenje Cd Strani trgOycev S premo'
gom.
Trdi Sc, da bo vlada zabranlla
vstop delavSkim agitatorjem med
delavee in odpravila pOSiljanJe
podpor $trajkujoGim delavcem, ola
iih S tenn nekako prisil, da Sc W.
neio ma delo. (Krasnih metOd Sc o.
priiemlje svObOdna Amerika, to Je
treba reGiD
JustiGni department, je Sklenll
da Sc aretira vSakega trgOvca S
premogOm, kateri bi hotel izrabit1
kritieni trenotek svojo korist in
ga kaznuje. Nekateri gospodje, k
so ploskah, ko je vlada izdala ne
katere naredbe proti Strajkarjem,
so Sc mad poslednjih strasno raz-
iezili. w. A. Marshall, predSednik
zveze premogarskih trgovcev ma
debelo, je protestiral odloeno pro
ii temu, eeS, da vlada nina pravi-
ce vtikati svoj nos njihove zalo-
ge premoga in pOdirati njihove ce-
ne. Palmer je odgovoril, da vlada
DELUXE edino "a koristi ljudstva IN
zeli, da ii trgovci sodelovali Via
do pri tenn, 6e prav bi morall zato
zrtvovati Svoje prOfite.
General Palmer je predlagal da
Sc sprejme nacrt, ki doloea, da
nat n