America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-02-05
Dpspre preveIl-
tiuiled bodlelOr. .
De Doctorul A. Lappner, Detroit,
Mini, Medic din Romfnia.
DESPRE AER.

Am vazut in numarul trecut,
ca aerul e compus din diferite ga
zuri, 81 ca cele mai importante
pentru viata noastra sunt Oxige-
null, Nitrogennl 81 Accidul Carbo-
mic. ST ca Oxigenul este acel gaz
care snpoarta viata noastra, ca
accidul carbonic este un otravi
tor al singefui nostru 81 ca azotu!
sau nitrogenul nu otrava pen
tru corpul nestru, dar totusi MI
me poate fntretine viata noastra.
Pc moi mn ne intereseaza numal
mentinerea yietei noastre, ne in
tereseaza, ce poate sd influinte-
&c aerul, care face pc uni oameni
mai bolnavi, sau pc altii ii tine
foarte sanatosi.
Cine din d-tra nu site ca oa-
menii carl traiesc prin munti
sunt mai sanatosi, ca acei carl
traiesc pc la orase? Cine dintra
dumneavoastra nu site ca acei cc
traiesc mai mutt afara, sllnt mai
yoinici, ca aceia care traiesc maj
multi inchisi prin case? Cine din
d-tra nu site ca acei carl traiesc
prin tarile friguroase, sunt mil
tari 81 mai rezistenti ca aceia ca
re traiesc in tarile calduroase?
De aceia sa enumaram prin
carl cal possible poate aerul sa
influinteze INSPIRE rau sanatated
noastra.
PRESIUNEA ATMOSFERICA.
- MOI carl majoritatea train pa
cimpii. ne-am fnvatat organismul
nostru ca sa ne obicinuim Gu pre-
siunea aerului de la c7mpii.
AerM are putere de a apasa
sau exercita apasare asupra co...
purilor in toate directinnile. Da-
ca puneti h1rtie deasupra mni
pahar Gu apa, 81 il rasturnati, o
sd vedeti ca hfrtia nu cade, ceea
ce arata ca aerul eXercita presl-
une de jos in sus. Daca scoateti
|aerul dintr 'un pahar 81 il puneti
pc piele, cum fac barbierii nostri,
o sd vedeti ca pielea Sc >suie ~
! Eahar. De ce? Pentru ca aerul a
pasind asupra pielei, in pahar ne
find aer, care Sc apese Indarat
aerul de din afara are puterea
mai mare asupra pielei, de acela
Ill impinge inlamtrul paharulul
YDeci este ,m lucru stabilit 'ca ae-
1rul produce oare care presume a.
supra corpului nostru, exercita la
fel aceiasi presume contrara 81
efectul Inu Sc simte. Aar inchipa-
liti-va. ca dintr 'un corp GU paret1
subtiri s'ar scoate aerul. Stiti &C
S ar intimpla? Presiunea din afa
ra a aerului ar nimici acel corp
Acuma Gu cit ne suim mai in
sus aerul devine din ce in &c ma
rar. Asa pc virful muntllor aeru
e mai rar. Oxigenul Sc imputlnea
"a, atuncia s7ngele ca sa faca fats
de corpul nostru pentru a cara a
ceiasi cantitate, de OXYGEN, is
|inmulteste globulele rosii, pentrt
ca ela sunt acele carl cara oxige
nul. Oar daca un aviator s'ar su
la inaltime colossal de mare.
lexpus sd moara de lipsa Gle oxi
gen, sau presinnea este asa d.
lrara, ca lichidele din corpul lul
| 81 mai Gu seama singele poate s;
| iasa afara din cauza ca presume;
singelui mai mare ca presume;
aerului, 81 in consecinta poat'
muir de perdere de singe.
4 Tot acelasi lucru Sc intimpl'
i Claca trebNe sd lucram in afunzl
inca pamintului Gu cit he cobo
rim mai multi, presiunea aerulu
Sc ridica, 81. dupa .ce lucratoril al
lucrat citeva ore, 81 sunt readus
La suprafata, prea repede, pc
4 iarasi muri de perdere Gle slngt
llVedeti cum influinteaza sanata
,ltea lucratorilor, carl lucreaza i
de desubtul suprafetei pamintulg
I'sau carl ar sbura cn aereplanu
la 0 inaltima mai mare ca 1890
de picioares
i MIscARJI1E AERtHlUl joac
!. un rol important in. ceia~ &c pr
4 slyeste sanatatea noastra. Inchlpe
i liti-va ca aerul ar sta pc loo i
Il d am avra nitcl v7nt. Viata nos
!. stra- s'ar scurta. Corpul nostr
in fiecare minuta oar
-