SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-08

jeuch krasach. sychali. toliko cd matieek a otcu, $ idmi, ne
poznavsimi v nj niceho nez driny a iarma. Vsichni pres vse-
chino to milovali - tax krasne a ciste milovai ten sen o lep-
Sim ddelu naroda, jehoz cleny isme nyni vedomejsfmi a u
primnejsimi, nee byi jsme kdykolv pred tim.
Nepfedstavujte 81 prosfm, re V nasi zemi dollaru vsehny
hmotne vyhody sc hrnou ma vztazeni ruky. Kazdy vydelany
dollar je tezce dobytym penfzem, jmenovite v rukou d6lnika.
Jsou slice dnes mnozi 2 Mich V slusnych pomerech, ale co krve
a co potu to stale! Ia kazdy dollar Sc tn vyzaduJe mnoho
potu a mnoho prace. Naucili jsme Sc tn vsak V praci spatro-
vati prostrelek k zivotu a nikohv kletbu zivota. Naucii jsme
Sc tn radosti z prace a snad z toho dnvodu zijeme tn kldneJi
a spokojeneji. nez Wy tam "a horami a vodami, kteri Sc pr.
pravujete o radost . prace marnymi ilusemi a egyptskych
hrncich bez pfieinenf. Nemame jich tn ami my a dosli jsme
k takovemu zvotnimu nazoru, re by nam neprineslo radost
mic, co by nebylo ovocem poctive prace.
Amerika je velka, ponevadz je zemf prace. V Americe
delnik zije ma drovni vasch tax zvanych m6staku, pon6vadz
"a vsechno ochotne plati svym potem a svymi moody. Jeho
pficin6ni neni brzdeno marnou iusi 0 blahobytu bez prace a
~predstavou O %zbohatnutf 2 ~nahodneho St6sti. Luck is only
pluck, to try over and over" stesti je toiko dporna prace a
stale move dsili tax ucf americka %prakticka filosofie, KITE
ru isme pfijali Ia svou. Uci dale, re clovek ma spolecenskem
zebfiku je to dostati Sc tam, kan zatouzi Sc dostati svym pc
ctivym pricin6nim. Brany vsech prileztosti Jsou mu otevreny,
jeli duSe ovladana tuzbou a srdce zahvaceno upf1mnou sna-
hou povznest Sc, vyniknout, ziskat misto mezi prednimi. Ucte
Sc tn test takovy svec, ktery je dobrym sevcem, a ida S du-
chem casu, zam6nuje knejp a kladivko "a stroj. Vazime 81
zednika, ktery provede bytelnou stavbu. Tesar, ktery We
SVEN povolanf je odbornikem ma slovo vzatym, plati tn stejne
tolik jake dsp6sny %obchodnik. Nadenfka povazujeme "a ucty
hodneho delnika, kter ypoctivosti a pricinlNosti povznesti Sc
muze ma odbornika vdjakemkohv povolanf. Vsichni tito Tide
jsou povazovani "a vzorn6 obcany, snazili Sc svou praci pfi-
SDNau X QODfu ODeCHenus
VSichni tito Tide bez prace byli by neStastni, ponevadz We
df, re bez prace neni povzneseni. o Americe mluvi Sc jake o
zemi kapitalstu povSiml 81 vsak nekdo, re tito dnesni ka-
pitani obchodu a prumyslu vetSinou jeSt6 pred nekolika lety
nosii delnickou halenu anebo byli nepatrnymi a nemajetnyml
o%bchodnimi rfirucimi? Kdybyste ceti jejich zivotopsy, u
zasli byste, jak velke procento jich pfiso "ze spoda", jk
obrovske procento jich tvori tax zvani "selfmademani" ktefi
phi sve praci pouzili platn6 americke filosofe o svepomoci.
Neverili V czi pomoc, nev6rii V Stesti, neverili. re pohodli Jim
nekdo prinese ma stribrnem talifi = vefili We vitezstvi dsilov-
ne prace a uporne snahy, neklesajce pod Thou nezdaru a zno
va a znovu pracujice k svemu povzneseni. A vetSinou Si ku
svemu cili tezkou zkouSkou zivOtni a dOzili sc nejednoho Zkla-
mani. Ia vitezstvi dekuii toliko odvaze sahnouti pc tom.
co stane Sc udelem vSech pr~cinlivych a o~dvaznych. Kdyby
u vas Tide pracovali tax usilovn6, jake Sc PRAGUE VSeobecn6
zde IL mas, hmotna uroveh iz davno byla by ma takovem stup-
nj iako zde. Kdyby u vas byo te ucty k praci a moZolne
dlani, nemeli byste problemu inteligentniho, proletariatu a
nem6li byste cele rady iinyth otazek. TytO otazky Sc nedali
reSiti frazemi o dlani mozolne, rabech. ponizenych a pomstc
a nenavisti. To je ~pochybne resent, ponevadz nevede k sve-
pomoci. Pomsta a nenavist jsou iedem V srdci cloveka a co-
v6k S jedem V srdci neni s to mic prospeSn6ho vykonat. Jeho
duSevni roztrpGenost ie kletbou celemu jeho okoli. Vnucova-
nj vedomi ponizenosti, ktera mezi rozumnymi lidmi Sc vyvi-
nouti ami nemaze, k zadnemu prospechu zajste neni.
O. Charvat, z Omahy V Mar. Listech II. srpna.