davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New-York tribune., 1919-05-04
Beauty Lines Will
Show More Diversity

Inc great similarity of appearance
which prevails among high-priced
motor cars will disappear during the
next four years, and there will event
ually be great rivalry for distinctive
lines, is the opinion Of C. NJ. Glessner.
general sales manager of the l.. w.
Mulford Company, Inc.
"The next step in the evolution of
the motor car is artistic" says Mr..
Glessner. "The engineering and me-
chanical development necessarily came
first and appearance was secondary.
Now that the engineering features
have been pretty thoroughly worked
out and standardized, rivalry between
manufacturers must inevitably take
the form of producing more artistic,
more eye-pleasing cars.
"The latest Apperson Jack Rabbit is
an example of this. We aim to give
the Apperson lines which will be
both graceful and pleasing and yet
so individual that the Apwerson can
not be mistaken for any other car.
"Of course, the difficulties under
which the industry is laboring since
the war have delayed the progress
along artistic lines. The decreased
production and increased costs com
pei manufacturers to hold some of
their plans and ideals in abeyance. But
as soon as these conditions pass YOU
will see the rivalry for distinctive APP
pearance become general
Another factor that will enter into
1T is the determination of American
automobile makers to capture the for
eign market. There is no question
that the people of Europe and of South
America place greater value upon the
artistic than we are accustomed to
and that between two cars of equal
mechanical excellence the foreigner
will choose the one that has the great
er appeal to his eye, it must not be for
gotten that for a long time the sale
of American cars abroad will be con-
fined more closely to the wealthy than
is the case in this country.
"In designing tho latest Apperson
Jack Rabbit the makers believe that
they have contributed quite little
impetus to the movement for better
looking cars"
New-York tribune., 1919-05-04
Better Drivers for Trucks

Of the will be better
~ trucks in the of H Chcapo
military driver Mr.
That he might tsbe able
rukthe had technical
which driver and
Certain
which required follow dalv
monthly inspection he had
to live
thousands who have driven military 90
way better domestic
andc commercial PURPOSES"
New-York tribune., 1919-05-04
An Excellent Can7Daign

MORE than Automobile Club
a violations
that they observe After the made to the club the
of offending
third complaint moor the police
notified The object of the streets and high
for the pedestrian
voluntary safety first
The side
of without
ing glaring driving standing
buildings muler, dsregardng
New-York tribune., 1919-05-04

poration, in Buffalo. with S. F. Swain.
who has been one of his associates for
five years, in charge. Although Mr..
Warren controls the Buffalo organiza-
ton 1t is run separately from the New
York company.
Nash products have been in demand
right along and it was necessary for
the Warren-Nash Motor Corporation
recently TO stop adding to its dealer
force because it was not possible TO
get all the cars required by the dealers
already in the organization. Since the
armistice was signed orders from deal
ers have been doubled and trebled.
New-York tribune., 1919-05-04

tend with wartime conditions in get
ting his organization under way. he
established some of the strongest deal
er connections possible in the East.
His original territory included New
York State as far north as Lake George
and as far west as Utica. western Con-
necticut and northern New Jersey. At
the end of the first year he took over
the entire eastern half Of New York
State. absorbing the territory of two
other distributors in central and west
ern New York and northern Pennsyl-
vania. He rearranged the territory
and established the Nash Buffalo Cor
New-York tribune., 1919-05-04
Hitting qlIl Twelve
4" C.E.ls Senarps


automobiles
A themselves the position of paid the
than able them for This
theft Of
take extraordinary the
automobile conceivable
which he paid fair money
! model as to be insurable a ALL
reasonable that the should make
adjust their
actually
paid for the
New-York tribune., 1919-05-04

charge. 1t was decidedly unusual
undertaking to take over only the
wholesale business for large terri
tory and establish strong local dealer
connections in the big selling centres.
When Mr.. Warren left the New York
managership of the General Motors
Truck Company to work with the Nash
interests under such an arrangement,
there were many of his friends who
said 1t couldn't be done The recent
move to larger Headquarters is the
answer to those who were doubtful
about the success of the project
Although Mr.. Warren had to con-
New-York tribune., 1919-05-04

ground floor is used for the handling
of cars for delivery, the second floor
takes care of the stock room and car
storage and the third floor is given
up to the Offices and a large exhibition
room where six types o pass A,ser
cars and five types of trucks are on
display.
I he former headquarters were at 1923
West Sixty-fourth Street, where the
company opened for business in 1917
with MIR. Warren and one employe in
New-York tribune., 1919-05-04

The Warren-Nash Motor Corporation,
wholesale distributors of Nash pas
senger cars and trucks and Nash
quads, because of rapid growth since
October /, 1917, when it was organized
by Charles s. Warren, has had to take
an entire building at 1920 West Six
ty-third Street to display its line and
to meet administrative and service re-
4uirements. The new headquarters are
in q three-story and basement building
half block east Of broadway Tho
Glas svobode., 1919-09-12
SLADEK POLJUB.
KraSIla

New ork, 10. sept. Krasna
Kolumbova vitezinja, Miss Kitty
Dalton, je rekla: En- poljub od ge-
nerala Pershinga je vec vreden
kot odlikovanje s "Croix de Guer-
re-. Miss Kitty je sprejela gene
rala Pershinga OBJ njegovem priho-
du in mu pozlonila krasen sopek
roz. General je cvetlice Sprejel in
poljubil lepo Kitty. 0 znamenitem
dogodlu ina ona sledeee mnenje
Ne, on me nj poljubil ma lice, tenn
vec njegov poljub je bill poljub "a
res. Pojubil me je naravnost ma u
sta. (OhD Seveda, meme so polJu-
bill drugi re mnogokrat poprej,
toda general Pershing je V tenn O.
ziru najbolji strokovnjak kar Jlh
poznam. Kadar Sc BON poroclla
bonn zahtevala cd moza, da me bo
poliubil ravno tako lepo, kakor Je
to stolil general Pershing. "
Glas svobode., 1919-09-12
WILSON Jh 81. ~ ~. = Sc ~,
DENAR.

Washington, 10. sept. - Senat
ie priGel ramotrivati dOdatke k
zakonsld predlogi kontroi hra-
ne. in katere zahteva generam
pravnik Palmer. Temu naSproti Sc
je postavil senator Norris IL Ne
braske.
"'Visoke Gene zivljenskim po-
trebSGinam zahtevajo ekonompo
"a mas vse", je senator Norris re
kel. "Predsednik bi moral dati
zgled o ekonomiji. NovejSi pojavi
pa kazejo, da je predsednik "a
pravljal denar kOt kak pijanl
mornar. PotujoG okoh je zapravil
ve6 denarja kot kateri drugi u
radnik."
cali bi hotel senator pOvedatl
ma kak naGin bi mogel predSednik
vartevati? je vpraSal senator
Harrison. "Jaz bi ne dial Barney
Baruch $15O,OOO; JAZZ bi ne dial
steklene strehe postaviti mad Geo,
Washngtonom; JAZZ bi ne Sci V
New York in vel godbenike IL
Baltimore, da bi igrali meni do
kler bi jedel, tudi bi ne wei sire
zajev in JAZZ bi ne postal ladje V
tuiezemstvo z avtomObili, ola bi
tam 6akah name, ko bi pri$el tie. !"
Glas svobode., 1919-09-12
Iz ZALOSTI V SMRT.

Mrs. Mary Dawson Paterson, Je
V sredo izvrSila samomor TEN ola
ie izpila steklenico karbolne kisli-
ne V svojem stanovanju ma 522
Church ST., Evanston.
Men moz izjavlja, da je izvrsi-
Ia samomor vSled zalosti pO svo-
jem prvem mrtvem Soprogu. Men
sedanji moz je Mr.. Andrew Pa
terson. Bila sta porocena komaJ
Stiri meSece, in daSi je med NINA
vladala popolna harmonija, je po-
kojna pogosto plakala po svoJem
prvem SOprogu.
Popoldne je pokojna Mrs. Pa
terson vstopila V svojo spalnico,
Emo uro pozneje, je njena matt
Mrs. Ana Dawson, katera je 1--WE
la pri njih, hotela vstopiti V spal-
nico prve, toda je nasla duri "a
klenjene. Poklicala je zeta, katerl
ie vdrl sobo in nasel svojo zeno
ma postelii mrtvo. Poleg ME je le-
zal listek Z napisom: "Good-by,
dragi moji. JAZZ ne VEN zakaj. -"
Najbm iej je zmanjkalo moci pre-
dino ie mogla dokonGati.
Pokojnica je stara 60 let in ina
S svojim prvim mozem diva otroka,
Glas svobode., 1919-09-12
RAZMERE ma POsTI IN
DELAVCI.

Sc nil<dar V zgodovini Zdruze-
nih draw Sc MISC pri postni upra-
vi dogajale take razmere kot Sc
dogajajo sedaj. Oh casu vojne je
bilo to odpustljivo, toda vojne je
re dolgo konec in upravne razme-
re pa so, ma mesto boljSe, vedno
slabSe. Nj ga dneva, ola bi ne do
bill pritozbe od tega ali omega ma
rocnika vpraSaje, kaj je vendar
listom in menda ga nj narocni-
ka, da je vse Stevilke zadnjih
par letih prejel. Zopet drugi, ki
so V naSi neposredni blizini dobi-
vajo list Sc lie ell teden po izdaji.
Pritozili smo Sc re ma tukajsnji po-
Sti in pritozili smo Sc V Washing
tonu, pa vse mic ne pomaga in ka-
kor sliSimo Sc tudi drugim listom
mic bolje ne godi.
Pref Sc je postna uprava izgo-
varjala, da nina zadostno stevllo
delavcev, da so bill pobrani V vol
no. No to je bilo takrat, sedaJ pa
je delavcev dovolj ma razpoiago in
razmere namesto da Sc izboljsuje-
10 Sc Z vSakim dnem SlabSajo.
Chicaska organizacija postnih
vsluzbencev je izdala zadnje dni
APPEL na vse trgovce V mestu, V ka-
terem razjasnjuje razmere, polo,
zai in nezadostno Stevilo delavcev
in jih prosijo, da bi Sc "a njih ka,
kor tudi V svojo lastno korist "a,
well V kongresu.
Nato naStevajo V apelu vse gre,
he poStne uprave in nezadostnc
place. Veliko delavcev, ki so ze
leta in leta opravljali to delo sc
ga konGno raje pustili in 81 po
iskali drugo boil hvalezno in,bolj
Sc plaGano delo, novih kandidato7
nj, in tako je delavcev vednc
mani, della pa vedno vec.
PomisIimo najnizja plaza jf
$1,000 in najviSja $500 ma leto
Nj 6udo potem, kako pa maj della
vec izhaja pri taxi draginji z ii
soc dolarji letne place. In to '
Ameriki, drzavi najve6jega boga
stva ma svetu = sram maj JO DO.
Glas svobode., 1919-09-12
KARDINAL MERCIER


DO ma svojem povratku IL New
Yorka lahko porocal V svoji roJ-
stni dezeli Belgiji, da je videl vaz,
ne reel V dezeli svobode. Obiskal
ie mesto vec kot en- million "a
dovskih prebivalcev katerega zu-
pan je katoliGan, Seznanil Sc je
tudi S katoliSkim governerjem dr.
zave New York. New York ina
vec nego million zidovskega pre-
bivalstva = zupan pa je katoll-
6an. Rim srediSce kristjanstva Je
incl nedavno zidovskega zrlpana.
Svet je zares cuden.
Glas svobode., 1919-09-12
rKoNVENCIJA

United Mine Workers of America
Sc vr$i V Clevelandu in zadnji to-
rex so konvencijO V znak sozalja
umrlega predsednika Mitchella cd
godili. Nadalje Sc poro6a, da je bi-
la ma konvenciji sprejeta rezolucl-
ia "a Sest urno delo, pet dni ma te-
den in vecjo place, ali pa strajk l.
novembra, Ge Sc njih zahtevi ne bo
ugodilo. Drugo razveseljivo poro-
clio je bilo, in katero so vsi bur-
no ovacijo pozdravili, porocilo bla-
.gajnika, kateri je dejal, da ina
organizacija Gistega V blagajni
$1,750,0O0.
Glas svobode., 1919-09-12

johnson IL California ter Bo-
rah il Idaho, diva najljutejsa pred
sednikova nasprotnika in nasprot-
nika V Parizu skovane lige naro-
dov in Mccormick IL Illinoisa so
dospeli zadnjo sredo iz Washing
tona V Chicago. Ma postal, ko so
izstopili IL vlaka, jih je sprejela
velikanSka mnozica godbo ter
zastavami in napisi, ma katerih je
bilo 6itati: "ALi zahtevamo nase
fante IL Sibirije nazaj", "Dobro-
doSli mozje, XII pomagajo drugim
in nasim, da pridejo zopet nazaj
IL Sibirije".
Istega dne je Johnson drzal 60
vor V Hamilton Club, kjer je zigo-
sal predsednika. Med drugim je
tudi rekel: "Predsednik je wei
Zdruzene drzave V Evropo in jih
pustil tam. Ko so Zdruzene drzave
podpisale Shantung tatvino, so "a
pisale najtemnejso stran ameriske
zgodovine. Predsednik je sedel V
drugih igri in je dobil kar "suc-
ker" vedno dobi. Kdo je Sc kdaj
slisal o naprednem mozu, XII Sc je
dial roke svojim dolznikom? Clo-
vek nj sposoben biti American, ki
voli "a ligo narodov, Ko Sc je pro
stost morja prodajalo, MISC bill to
Americani, XII so Sc podah. ko Sc
ie = samoodlocevanje narodov :
V Parizu zavrglo, MISC bill to Anne
ricani, ki so Sc prodali. Amerisko
ljudstvo bo igralo amerisko igrc
in pri tenn Sc ne DO nikdar preda.
To-"
Ma veGer iStega dine so imeli We
Glas svobode., 1919-09-12
straik zelezniskih delavcev skoro
neizobigen.

odgovor predsednika ma nJlh br-
zojavko nj zadovoljiv in druge po>
ii ne preostaja kot sklicati StraJk
Odgovor Wilsonov Sc glasi tako-
le:
SpoStovanemu gospodu Samue-
lu Gompersu, predsedniku Amerl-
ske. Delavske Federacije, Wash
ington, D. c.: Zozirom ma tezaVe
z aranziranjem sedaj kakorsnega
koli zadovoljivega pOsredovanJa V
zadevi jeklene situacije, zeli pred
sednik, da potion vase modrostl
pripravite delavce jeklenih indu-
strii, da Sc vzdrze vsakih akclJ,
dokler Sc ne izvrSi blizajoca Sc IN,
dustrijelna kOnferenca V Wash
ingtonu. - J. P. Tumulty.
Stavka. katera bo zaGela dine
%. septembra DO ena najvecJih
kar jih je bilo V dezeli in bo men
da enaka oni U. NJ. w. of A, ki Sc
ie vrSiIa "a casa ROoseveItove ad,
ministracije. DelavSki voditelJi IL
javljajo, da pojde ma stavkO sto
odstotkov organiziranih delavcev
in petinosemdeSet odstOtkov onih,
XII Sc MISC organizirani. Sodnik
Gary pravi, da je lie deSet odstOt-
kov jeklarskih delavcev organizi-
ranih. Voditelji delavstva Sc temu
jake smejejo. Oni verujejo, ola IL
med 100000 jeklarskih delavceV
iih bode zastavkalo preko 100000.
Pc strajku ne bodo prizadete sa-
mo one tovarne, katere so V objet-
ju United States Steel kOrporacl-
je nego tudi one ki trde, ola so ne
odvisne, kot je recimO Bethlehem
Steel Works in Laekawanna. =
Strajk Sc bo vrSil V vSeh vecJlh
mestih, toda najhujSi BOZ Sc bo
vrSil Pittsburghu, Pa, in V ME
govi okoici.
Glas svobode., 1919-09-12
OSEM LADIJ POTOPLJENIH
PO lNEVIHTI.

Key West, Fla, TO- sept. : VISA
juzna Florida je bila paralizirana
vsled silnega viharja, ki je divjal
zadnjo noe.
Neki parobrodTl urad je poro-
cal, ola je veter odnesel od obrezia
osem vlaciInih colnov in jih poto-
pill. Potopil je tudi dive tovorni la
diji. Vihar je povzrocil veliko skc-
de na poljih. Skoda V okrozju Mi
anne Sc ceni ma pol milijona dollar
jev.
Parnik Comal, XII je last Mallo-
ry Line, je vihar odplavil ma NOR
je in zjutraj so ga nasli V blizini
luke nasedenega. Izgubljeno nj bi-
10 nobeno zivljenje.
Niti emo poslopje nj uSlo nepo-
Skodovano veliko his je popolno-
ma vnicenih. Pet prodajaln je bi-
10 prevrnjenih. Skupno Skodo Sc
ceni ma $2,000,000. Celia mnozina
malih colnov i'll ladjic je bila od-
plavljena ma morje in razbita ma
skalovju. Vsled nemirnega morja
je nemogoce Sc priceti reSitvijo.
Glas svobode., 1919-09-12
KONGREs Sc PRosI, DA USTA.
VI PLACO UNIJSKIM
POLICAJEM.

ze V veG mestih so Sc policaji
organizirali V unije in Sc pridruzi-
Ii American Federation Of Labor
tako tudi V glavnem mestu Wash,
ington. Senator Meyers demokrat
il Montana Sc je obrnil na kon-
gres S proSnjo, da Sc to zabrani s
kakim zakonom. On 81 misli, ola
naGrt delavstva je 'sovijetizirati
vso industrijo naroda in V tenn
smislu je Svetoval sprejetje reso-
lucije, da Sc policajem, ki bi sto-
pill V unijo ne plaza njih zasluzka.
Glas svobode., 1919-09-12

Washington, D. c., 10. sept. -
Zastopnih jeklarsEih delavcev,
kateri zborujejo Washingtonu
zozirom ma bodo6i strajk, so posla-
Ii brzoiavko ma predsednika vii
soma. cd katerega zahtevajo defi-
nitiven odgoyor V As urah. Toliko
casa, pravi bzojavka, bodo cakah,
predno Sc odlo6ijo "a mogo6o kon'
ference voditelji jeklarskega
truSta.
Razmere V jeklarsli industrijf
postajajo stalnO slabSe in delaV
ski voditelI prayijo, da jim Je ne
mogoGe ve6 brzdati svoJlh Judi
Zborovanje je bio zelo razbur-
1.-Two, ko Sc je dokazalO kakih z!o-
Ginskih sredstev Sc poslmujejo Je-
klarske druzbe. Predlozili so toto
CRATIC trupla zenske organlzato
rice, katero so umorii placani vo-
huni V sluzbi druzbe. Druge pred
lozene fotografije pOkazujejO O.
borozene paznike OkOi Jeklarn:
kar ie povzroGilo med zastopnlkl
razburienje in so vsled tega TEN
mani spravljivi "a pogajanja.
Washington, D. c., 10. sept, =
Stavka delavcev United Steel kor
poracije je bila danes sklenJena
DO predsednikih $tiriindvajsetih
mednarodnih uni jeklene mdu
STRIFE.
Ia odIok je bill sklenjen danes
pozno popOldne po odglasovanju,
Unijski voditelji 50 spoznai, da nj
veG upanja "a delavce, ola bl kaJ
dosegi mirnim potom. Predsednk
ie poskusal nagovoriti vodstvo je-
klene industrije, ola Stopi V poga-
janja z uniiskimi voditelji, tod0
mu nj uspelo.
Delavski voditelji 50 izjavii, da
Glas svobode., 1919-09-12
senatorjjii.

lik shod Auditorium, kateremu
je predsedoval senator McCor-
mick, govorila sta pa senatorial
Johnson in Borah. Ker so pricako-
vail velike mnozice ljudi ma ia
shod so re pref naredii okrog dvo-
rane oziroma poslopja nekako O.
graio IL vrvi in verig, XII maj bi
nekoliko zadrzavale naval Judi.
Ze pref so prodajali vstopnice "a
na shod, toda kadar Sc je isti O.
tvoril, nj nobena sila vec mogla
drzati ljudi nazaj. Vdrli so We
likanskem ravdusenju dvorano
in zasedli stole. Ljudje, kateri so
81 zasigurali vstop vstopnicami
so morali ostati zmaj, ker nihce
nj mogel V velilzem navalu po-
vpraSevati ljudi "a ME. Dvorana
je bila re nabito polna, ko so lju-
die Sc vedno prihajali in Sc vstav-
liali ma cesti. Prvi ma shodu je 60
voril senator johnson, ki veekrat
nj mogel nadalj vsled burne-
ga aplauza. Ko je on koneal je
vel beSedo senator Borah, docim
je prvi odsel ma balkon in govoril
mnozici, ki je stala ma cesti. Mno-
gi prostovoljni govorniki so Sc
priglasili in govorili ljudstvu V
parku. NavduSenje je bilo nepo-
pisno. Takega shoda Chicagu ne
pomnijo kot je bill ia.
Oba senatorial odideta proti "a
padu. Med potoma bosta obdrza-
vala shode V vseh vecjih mestih in
pobijala Wilsonovo politiko do
skrajnosti, med tenn ko jo slednji
utemeljuje in brani na vse krip-
! lie.
Glas svobode., 1919-09-12
DRzNI ROPARJI

VspriGo cele mnozice ljudi sta
y6erai diva pocestna lopova VISTA
villa Mr.. in Mrs. Abraham RipeS,
blizu S. Wabash Ave. in 81. St.,
Mrs. Ripes je imela pri sebi "a
$4,000 vrednih draguljev in njen
soprog enako vrednost V denarju
in dragocenOStih.
Stvar Sc je izvrSila jake mirno.
Diva moza sta Sc vstavila pred NIL
ma, potegnila IL zepOv revolverJe
in ukazala: ROke kyiSku! Lopova
sta magic pregledala zepe Mr.. Ri
pesa in ze menila oditi, kO je eden
niu opazil ma vratu Mrs. Ripes
svileno vrvicO, ki je peljala "a ME
no bluzo. Bluzo jej je odpel IN ma
Sci. da visi ma vrvici mala vrecica,
napolnjena Z dragulji. Odrezal 10
ie nakar sta zbezala, Mr.. RipeS je
preganial lopova V druzbi vee lju-
di. XII so bill blizini in prica do
godku, toda lopova sta med Utica
mi izginila in nj bilo Sledu "a NIL
ma.
Mr.. Ripes lastuje krojacnico ma
1906 S. State st.
Glas svobode., 1919-09-12
LJUDsKI NEMIRI V BosToNU

V Bostonu, Mass. so zastraJka-
Ii policisti, ker nj hotelo mesto
priznati,njihove umije. IL simpatlJ
so zastrajkali delavci drugih uni
in DO mestu so Sc zaceli goditi ne
miri. Oblasti so poklicale ma po
moe vojaStvo.
Boston, 10. sept. = Trije mozje
in en- deeek so bill ubiti, ko je pri-
slo do boja med vojastvom in ljud
sko mnozico. Vojastvo je strelja
10 strojnimi puSkami. Trinajst
oseb je bilo resno ranjenih, med
mimi so tri zenske. Lahkih prask
ie dobilo mnogo drugih, toda ste
villa Sc ne We. Nemiri so trajali po
zno V noe in vojastvo nj bilo V sta
nu mnozice ukrotiti.
Ko je mnozica drla po Scollay
Square, je pablo vec strelov IN ne
XII moski je bill ustreljen, katere-
ga nj bilo mogoce identificirati
Red ie debelo konjeniStvo in vec
njih je morale It'll V bolnisnice, kel
so bill ranjeni cd steklenic in dru-
9Th stvari, katere so ljudje metali
ma njih. Square je bill spraznjen
sele, ko je dospela ve6ja eeta vo,
iaStva. Pricakuje Sc da dobi me
sto vee oddelkov Get ma pomoG.
Dospeti imajo jutri zgodaj.
Glas svobode., 1919-09-12
zANIMIV sLUCAJ.

Sioux City, 10. sept. = Donald
Cillings je bill V evropski vojni in
ko je bill nekoe napad ma njegov
oddelek strupenimi plini, je O.
magal tudi on. Odpeljan je bill V
bolniSnico, kjer 81 je- kmalu opo-
mogel. Edino kar mu je ostalo "a
spomin na nemSke strupene pline,
je bilo to, ola je izgubil glas. Mesto
krepkega glasu kot ga je incl po-
pref je mogel leSe hripavo sepeta-
ii.
VGeraj zvecer je po vecerji dal
V usta zobotrebec, kateri Sc mu je
po neprevidnosti zaletel grlo. =
Napadel ga je hud kaselj, N Je
trajal vec minut, predno mu je
bilo mogoce dobiti mali koscek le-
sa ma presto. Koncno Sc mu Je lie
posrecilo. In glej cudeza : zacel
je zopet govoriti tako glasno in ci-
sto, kakor kdaj poprej. - Do Sc
daj Sc nismo slisali, ola Sc tudi 20
botrebci uporabljajo kot zdravilo.
Stvar je vsekakor zanimiva in
vredna upostevanja. Kdor Sc cuti
z glasom slab lahko stvar poskusi-
Glas svobode., 1919-09-12
NASI VOJAKT.

Zadnji teden Sc je vrnil IL ev-
ropskega bojnega polja Frank
Leskovec, ki je sluzil V armadi
mad dve lett. V Evropi je bill IA
mesecev neprestanem boju, to-
da toliko sreGen ola nj bill niti en-
krat ranjen. Njegov dom je She
boygan, Wis, to je, tam je zivel,
predno je bill potrjen in ma potu
tia Sc mudi V Chicagu pri sorod-
nikih. Tu zivite njegOvi dve sestrl
Mary in Fany Leskovec in pa Sc
stricna ga. NJ. V. KOnda.
Glas svobode., 1919-09-12
sUHACI NE DOBIJO POTNIH
LISTOV.

AngleSki urad V Parizu "a po-
tovanisko dovoljenje ameriskim
prohibistom, ki zelijo potovati V
Anglijo ne dobijo tozadevnega do
voljenja,
Uradnik vpraSa: Ali Sc zanima-
te "a prohibicijo? Ce prositelj Cd
govori: da, potem ne dobi dovo-
lienja. OVEN Amerikancem prohi-
bistom Sc je odreklo dovoljenje
potovati ma AngleSko po poroeilu
IL Pariza.
Glas svobode., 1919-09-12
GoMPERsoV oGE UMRL.

Boston, s. sept. : Solomon
Gompers, o6e Samuela GOmpersa,
ve6letnega predSednika American
Federation of Labor, je danes I'VE
Ger ma SvOjem domu umrl, bill Je
90 let star in zadnjih dvajSet let
popolnoma slep. Rodil Sc je V Am
sterdamu ma Nizozemskem, od
tam Sc je izselil ma AngleSko in V
Ameriko je priSel leta 1868.
Pc imenu bi sodili, da je Com
pers zid,