Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-10-08

med andre, der var lige saa fordervede som hun
selv, og Kejserens Hof blew Skuepladsen for ale
Slags Udskejelser og Grusomheder.
Neros Havesyge var lige saa stor som hans
0dselhed, og han havde Yndlinge nok, der kunde
give disse Laster Nering. Under faIske Foregi-
vender anklagede de de rigeste Borgere for at have
taget Del i Forraderi eller Sammensvergelse Disse
Anklager hayde n@sten altid den anklagedes bod
eller Forvisning til F6lge, hvorefter Kejseren kon.
fiskerede hans Formue. Selvf9lgelig fix Angiverne
deres rigelige Del. Saaledes lod han Senatoren
Pautius Lateranus, der var anklaget for Delta
gelse i en- Sammensyergelse h%enrette, og da dette
var sket, tog Kejseren hans Gods og hans p~regtige
Hus Besiddelse. Huset havde Ell herlig Belig-
genhed paa en- af Roms Hole, hvorfra der var en-
vidunderlig og uforlignelig Udsigt over Rom og
dens Omegn. Dette f~yrstelige Palads bley ct af
Kejserens Yndlingsopholdssteder.
Dog var Diet like alene saa rige Folk, Kej-
seren lagde sin r6veriske Hand paa, undertiden
tog han til Takke med mindre. En- af dem, der
hayde tjent sin HERE tro ! ale hans Udskejelser
og styrtet mangen en- Medborger i Fordervelse og
faaet sin rigelige Andel Byttet, var Kornelius-
M kom Raden til ham selv. Der var nok, som
hayde Lyst til at komme / Besiddelse af nogle at
denne Eyentyrers we'd MoSd og Void erhyervede
Rigdomme. Der blew fortalt Nero en- veludtenkt
Historic ON Kornelius, og den slette Kejser, der
altid var tilg@ngelig for saadanne Angivelser, lod
straks sin tro Tjener gribe og fore for sig.
Dette kom ogsaa Rufus for Ore, og sk9nt
han lange Tider like hayde haft nogen Forbin-
delse med den unge Mand og hayde opgivet et-
hyert Haab om hans Forbedring, saa skyndte han
sig dog nu at opbyde al sin Indflydelse for at red
de Kornelius. Denne var overrasket, da han saa
den Ven, hvis code Raad han havde traadt paa,
optrede som sin Forsvarer, og sin Fortviylelse
fattede han nyt Haab. Han yidste nemlig, at Ru-
fus var h9j Grad aret og agtet for sin Redelig-
he'd og u~plettede Liy, ia i saa h9j Grad, at sely
Kejser Nero MATTE wise ham en- Wis Agtelse og
Erb9dighed.
Modigt og dygtigt forte han Forsvaret for sin
abode Vens Son. Dog intet kunde redde den unge
Page. Nero yidste nemlig, at Kornelius hayde be-
tydeligt Forraad af Guild liggende, og dette Guild
havde Kejseren nok Lyst til at komme / Besid-
delse af. Imidlertid stillede han sig saa h%6jmodig
an, at han skenkede Kornelius Livet, idet han lods
som ON han tog Hensyn til de Grunde, som Ru-
fus anfgrte. Men han d9mte ham til Foryisning
for bestandig og til at have forbrudt ale sine Elem
dele, og allerede den f9lgende Dag MATTE Korne"
Illus forbade Rom og begive sig paa Vel til en-
fjern Provins, hvor han havde rig Lejighed I'll
at angre ale sine onde Gerninger.
Bolgerne oppe fra Diet u~gudeige Hof og fra
de rige Romeres overdaadige Selskaber naaede
lS1PlQen I'LL hlauQldS OS FldNIdS IJeH. DoE HCi~
skede en- stille, rem Lykke. Men saa indtraadte
der Omstpndigheder der bredte Skygger over de-
res lykkelige Familieliv og viste dem, at Pr9velsens
It'd narmede sig.
Kejseren havde ladet sin Grusomhed gaa I'D
over mangfoldige az Roms edle Borgere og under
Foregivelse af b~orgerige og politiske Forbryde[
ser tilegnet sig deres Formuer. Men efterhaanden
blew han ked af Diet. Han MATTE s9ge nye Ore
90 nve Grunde. Han trangte til denne Afveks-
ling. Han fix sine lydige Kreaturer til at OPP
snuse, hvem der like langer tilbad Roms Guder,
og Diet varede like lange, for Ell M@ngde al
Roms bedste Mend og Kvinder under falske og
l9gnagtige Anklager blew bragt for Kejserens enc
valdige Domstol. Serlig gk dette selvf9lgelig I'D
over de Kristne. Tilsidst gik Diet saa vidt, at der
smart like var en- Forbrydelse, som de like blew
anklaget for. Og 10 mere uhort og forrykt Ankla-
gen var, desto villigere troede man paa den.
Efterhaanden fyldtes Roms Fangsler, og smart
horte man ON barbariske Mishandlinger og af-
skyelige Henrettelser, der fandt Sted Fengs-
lerne. ~,
Skyerne over Kristi Kirke blew daglig t~5etters
og mere truende, og Antallet paa Ofrene for Key
serens Havesyge og Ondskab voksede bestandig-
Naar Aulus Plautius' og Erastus' Familier bley
skaanet, saa skyldtes Diet deres velbekendte Tro-
lskab imod Kejseren og deres lige saa velbekendte
|Troskab imod de romerske Guddomme. Flere Gam
ge var Anklagen we'd at naa dem, men Diet lykkedes
like deres forbitrede Fjender at skade dem. KIau-