Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1919-12-17

rody je postaviti obcanstvo jedno
tliyych zemi proti sobe We vrazdi
elm a mrzacicfm turnaji, poaet pra
vidclnych bitev, s~vedenych ma 70
mikouli pro tn ii onu prieinu. Sc
by do statisicn. A pres to filoso
fovt a historikovt pravi. re sotv,
dyacet 2 tachto bitev mono pova
zovati IA vyznamnt, .iea nelly vi
talni vliv ma svetovy s~polecenski
vyvoj anebo znacily d1lezitou e
pochu Y pokroku vlddnich ideji.
Sir Edward Greasy, anglicky hi
storik, v. rozboru krvavych boiist
cd Marathonu po Waterloo, udaI
pocet rozhodujicich bitev, svede.
nych v teto periodic vice iak dvou
tisic LET, toliko ma patnact. - X
temto JIM historikove pfipoiiIi asi
phi tnctn dalsich v obdobi devate-
nacteho s%toleti, ackoliv niue byti
vyjadfena Jista pochybnost, .jsou-
Ii to skutecne epochalni bitvy die
%standardu Creasyova, to jest, me-
ly-li skuteGn6 vitalni vliv ma vyvoj
ndalosti a ubiral-li by Sc svetovy
pofadek iinymi cestami, kdyby by
~ rozhodnuty jinak.
Budeme-li souditi Poole tohoto
standardu, pax jednou 2 velkych
rozhoduiicich bitev, kterou svsto-
va valka pfipojila k tomuto sezna.
mu, byla by.nepochybm prvm Bit
va ma Marine fece, We Francii, sve.
dena v srpnu roku 1914. Y teto
bitve, iak .je znamo, nemecka ar
mazda na SVEN pochodu k zteuto-
nisovani sveta, byla z~astavena a
zatlacena zpGt v mist6, kde ne.jvi-
ce Sc pfiblfzila k Pafizi. " dobe.
kdy vitezne hordy n6mecke hrnu-
ly Sc k Marine fece, nalezaly Sc ma
yysi sve silly fysicke i dnsevni a
iejich vira We vit6zstvi nicfm ne
byla otfesena. Armada tato hnala
pred sebou armada, jez poGala je-
viii povazlive znamky zmatkn a
demOralisace.
Ones svet 81 uvfdomuje, re v tt
chyllf Nemci naltzali Sc blize spl-
nfni syfhn snu nezli kdykoliy Y
iinfm obdobi valky. Kdyby byli
Nemci zvitezili v prvnf bitve ma
Marine, costa K Parizi byla by ote-
vfena, Francie odstraneha jake
valefny c%initel. pfistavy zabloko-
vany a anglicKym armadam zne-
mozneno, ably vstoupily ma evrop-
sky continent. Ma vysledku bitvy
ma Marine zaviselo mnohO a meme
exc vrchnf velenl 81 toho bylo pl-
ne vedomo. Vft6zstvi Nemcu v te-
to bitv6 zajiste znamenalo by sku-
teGne germanske nadvladi mad Ev-
ropou, nell primo mad celym sve-
TEN.
V6tsina epochalnich bitev sveto.I
vych rozhodovala 0 podobnych o.
tazkach. Mnoha z Mich znamena-
ly vitezstvi dobrych ideji a mno-
he vitezstvi spatnych. Snad bylo v
tom ale iizeni Osudu, re pravidel-
ne zvitezila vojska, obhajujici ide-
je dobre a stavicf Sc prot idejim
.spatnym. Nasleduiicf .je pfehled
bitev, povazovanych historiky "a
rozhodne v kritickych fasich w
vote civilisaee nasich dni:
Bitya marathonska, svedena vi
roce 400 pred Kristen. = Byf tol
zapas mezi svet 81 podrobujici au-
tokracii perskou a malou demo-
kracif athenskou, jez ~postavila Sc
ma odpor "a cele Recko. Pod pa
novnikem Dariem Velkym nadvla-
di Persanfi rOzsffilo Sc ma jednu
tfetinu t~ehdejsiho znameho sv6ta.
Darius pax vydal Sc S viteznymi
armadami smerem ~zapadnlm, ably
dobyl zbytku tehdejsiho sveta. -
Male Recko stale mu jedin6 v ce-
ste. A toliko Athenane q celehol
feckfho naroda byli pohotovi, po-
dobne jake Belgove We svetove
valce, postaviti Sc ma obranu svo-
body. Kdyby Darius byl docilil
yitezstvf Il M%arathonu, nebylo by
mu mic stale v ceste, ably rozsffil
nadvladi Persie ma vsechny zname
narody ma zapade a historic mohl|
byti dan zcela jiny smer. Otazka,
0 ktere rozhodnuto bylo Mara
thonu, dvacet mil cd Athen, byla
otazkou mezi dvema vladimir ide-
ami II orientalnfm despotismem,
provadsnym perskymi monarchy,
a demokratickymi ideally zapadni-
no sveta, iichz hlavnfm pfedstavi-
" 3D. D~..L -