America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-09-08

sa sc procedeze 81 la moi la 1nte-
meierea bine chibzlita de biblio-
teci populare.
La Paris sunt multe biblioteci
pc la primarii 81 scoli. Ca sa intri,
trebue sa strabati seara coridoa-
re intunecoase intro cladire Off
ciala, - 81 Sc site repulziunea pen
tru oficialitate. Stephen Valot
propune ca bibliotecile populare
sd Sc instaleze prin centrele de
petrecere, sa fie la strada, sa fie
vesele, s2aiba ceva din caracterul
primitor al cafenelelor, biblio-
tecarii sa fie alesi printre oame-
nil 1ndatoritori 81 gingasi, sd Sc
evite cartile pretentioase sau pile
tisitoare, 81 sa Sc puma in biblio-
teci ceea ce publicul cere, adica
romano bunisoare de aventuri,
lucrari glumete, lucrari de stiinta
practical, de stiinta popularizata,
reviste Illustrate 81 neilustratc,
ziare. lucrari elementare despre
socialism, sindicalism. Biblioteci-
le sd fie deschise mai multi decit
doua ore de seara, 81 sd Sc dee
fara multe formalitati earti de ce
tit acasa, pentru Cd ori cum lu-
crari mai lungi stunt greu de cetit
in biblioteci 81 pc urma multi vor
sa ceteasca in sinul familiei. 81
sd sd tie seama de um lucru. A.
cesti muncitori pc earl vor Sal
cultive fortat, sunt fata de cei
de la moi, - doctori. Am vorbit
GU chelneri. cu servitori de Otel,
carl aveau idei destul de precise
despre deosebirea dintre mar
xism 81 socialism reformist, din
tire socialism 81 sindicalism, carl
cetesc romano de Anatole Fran
ce 81 stu sd vorbeasca despre PIT
Wis de ChavanneS. Cit este de
facut la moi. -.
Am spus ca muncitorii nu sunt
sufficient pregatiti pentru viata
politica la care sunt chemati. Lu
crul acesta il primesc nu numai
democratic din Franta, dar char
81 bolsevicii. Oar atunci Mise va
replica, pentru ce suntem moi
pentru vOtul universal? Suntem
pentru ca 81 muncitorii au nevoi,
81 votul un bun mijloc pentru
dinsii ca sa-si apere drepthrile
lor, mai ales in tarile unde nu
sunt sindicalizati. Mai sunt 81
alte motive, dar aceste credem ca
e de ajuns.
Sc intelege mai bine de IN
timp ca in societatea actllala M
sufar nedreptati numai taranii 81
lucratorii de fabrica, dar 81 alte
categorii 'sociale. Printre dinsele
sunt 81 functionarii. S'a inteles
ca statul este cell mai mare pa
tron 81 ca ell trebue sa dee pilyia
patrOnilor celorlalti. Unul din
drepturile pentru earl au lupIat
mai multi in ultimul timp functio-
narii, este acela de a Sc putea
in mod legal sindicaliZa.
Chestiunea dreptului sindical
al functionarilor are in Franta 0
veche istorie. Inca din 20 Sept.
1887, ministrul instructed publ
ce Spuller, eXprima intro cicru-
lara, in senzul incompatibilitatii
dintre ideea de functie publica 81
sindicalizare. Aceeasi tema sus-
tine ministrul de comert Roche.
in II Noembrie 1891. In urma in
terventiei lui Millerand, Came
ra din 2 Maiu 1894 Sc prOnunta
pentru dreptul de sindicalizare al
functionarilor, lar guvernul Ca
simir Perier, care Sc Opuse, caZu.
Prin noul vot al Camerei capa-
tau dreptul sindical numai func-
tionarii indtstriali 81 comerciali
al statului, departamentelor 81 a
comunelor, 81 pc de alta par1e
administratia cauta sd interprete-
re astfel noul ordin de ri, incit
sa intre mai putini functionari. in
noua categorie favorizata. Leon
Bourgeois, ministru al instructed,
Sc opune sindicalizarii, la 13 De-
cembrie 1895, printr'o circulara,
81 dimpotriva, Sc manifesto pen
CO., II.