davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
DETECTIVE Pc URMA
ANARCHISTIL0R,

NEW YORK, 10 Iukie. - De-
|tectiyii earl STUNT ebligati 4 rapor.
ia iirrestigatorului ales de gu
vern d-nul Flynn, au plecat La Be-
ssemer, Pa, ca sd cerceteze urme-
lie descOperite de seful politiei FL
nerty. Acesta raportat ca ell a.
re informatii ca bohbele intrebu-
intate in incercarile de asasinat
din saptamina trecuta, au fost
facute in Bessemer, 81 ca cartie-
rul conspiratorilor este in accl
lOc.
Dupa ce a parasit Besemer Gil
bomba - daca a plecat de aci -
anarchistul care fost omor1t de
masina infernala pc care puS-o
la casa ministrului justitiei d-nul
Palmer din Washington, anarchi-
stul s'a oprit, pc un scurt timp,
la New York, dupa cum spun de-
tectivii. Camera unde stat in
New York fost aflata 81 de aci
pOrneste urma ce duce spre iden-
tificarea celorlalti conspiratori.
Edificiile publice, cit 81 casele
oamenilor prominent. sunt pazite
foarte de aproape, ca Sc impede
ce orr ce incercare de demonstra-
til Gu dinamita.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
N0UI .SBORURI PES
1E ATLANTIC.

ST. JOHNS, 10 Iunie. - Ae-
roplanul englez pentru bombarda-
re vVimy" Gu pilotul lui capita
nul John Alcock 81 locotenentul
A. W. Brown, ca navigator, au
fost gaia astazi sa inceapa sbo-
rul peste Atlantic.
Daca conditiile 81 timpul va
permite, Alcock Sc asteapta sd
piece milne. Era 81 posibilitatea
ca Sc va ridica astazi, urmind dru
mul lui Hawker, spre coasta r.
landei. Insa acei ce sunt atasati la
aerodromul Vimy, spun ca de 81
CUR in aceasta saptamfna Sc va
incepe sborul peste ocean.
Aeroplanul Vimy fost incer-
cat astazi 81 a facut 0 buna as
costume. Capitanul Alcock este
dornic de "a pleca inainte de ce va
plasa marea masina de sburat
,,Hendley Page" numita Berlin
Bomber" care a fost gaia pentru
a face proba pc cind aeroplanul
Vimy facea incercarile de sbor.
Handley Page, comandat de ma
iorul +. G. Brackly va fl gaia
sa porneasca la sfirsitul acestei
saptamIni.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11

Ell PASO, 9 Iunie. - Tn curl
er ajuns la Jaurez astazi foarte
tirziu de la Villa Ahumada, de-
partare de optzeci 81 patru de mi
lie spre sud, aduc1nd confirmare
vestilor despre prezenta unei for
te puternice de rebel sub conan
da genralului Felipe~Angeles.
In curind dupa ajungerea ace
stui curier, oamenii de afacere a.
mericani 81 mexicanii mai de trea-
ba au pornit din acest loc, luind
tot ce aveau mai de valoare. Du-
pa opt ceasuri seara exodu (ple-
carea) devenit generala.
Uncle rapoarte spun, ca la Tie
ira Blanca, statiune in Mexico,
cincisprczece mile de la frontiera,
Sc dau lupte puternice. o ceata
de cercetasi, compusa din optzeci
de persoane, din trupele federale,
au luptat in aceia parte, insa ma
s'au mai intors. Credinta genera
Ia este ca acestia au trecut la re-
bell.
Simpatizatorii lui Villa din Ell
Paso prezic ca Jaurez va fl atacat
inca inainte de Sc face ziua, 81
ca garnizoana federala Sc va pre-
da fara nici lnpta.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
UNCURN CHEMAH Sc AUDA DE-
C|S|UNEACONFERINTl|DEPA
CHESIIUNEA TTALIANA REFER|TOR la TRATA1uL
! De PACE Gu AUSTRIA ESTE AP[ANATA.

PARIS, TO- Iunic. - 0 depesa
din Copenhaga spune ca primit
yestea din Budapesta ca guvernul
sovietilor maghiari PRINT o
scrisoare della prim- -ministrul fran
cez Cfemenceau, invitindu-i ca sd
trimita reprezentanti la Paris ca
sd auda decisiunea, conferintei de
pace referitor la frontiera Unga-
riei. Depesa aceasta spune ca ALA
til all cerut un raspuns in 48 de
ore.
Rapoartele diferitelor comisii ale
aliatilor referitor la contra -propu-
nerile germane, astazi Sc aflau in
aihtea consiliului de patru.
Uncle rapoarte, asa Sc spune,
sunt gaia de a Fl Incorporate in ras
punsul aliatilor - care Sc asteap-
ta ca sd fie dat Vineri - lar alte-
le, probabil yor rezulta in noui dis
cutii. In aceasta categorie sunt ches
tile Gu fixarea sumei pentru re-
paratii, 81 admiterea de curind
Germaniei in Liga Natiunilor. A.
supra admiterei Germaniei in Lii
ga Natiunilor Sc asteapta fl un
debat foarte serios. Englezii. 81 A
mericanii Sc spune, favorizeaza o
admitere cit Sc poate de curind a
Germanilor in Liga; Francezii Sc
opun GU toata rezistenta.
Consiliul de patru va discuta o
buna parte timpului 81 asupra
solutiei &c luat nastere din prob
lena ce presinta razboiul de pc
cele trci fronturi in care figureaza
Rominii, Cehii 81 Ungurii. Sc ra-
raporteaza ca aliatii au TRIMS 81
lln ultimat guvernului sovietilor
unguri cerind ca sd incete orr ce a.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11

In conformitate Gu Art. 4 din
Regulamentul So ocietatii Actio-
mare de Publicitate a u s. r.
A. din America, convoc&m a.
dunarea gensrala q Societatii
Actionare pc xilele de 5 81 6 Iu-
lie 1919, care va avea loc in
hala societatii }, Transilvania.
din 918 N. Darr Ave, Farrell,
Pa. Prin aceasta STUNT .convoca-
ii toti actionarii, functionarii
81 Directorii Oompaniei q Fl pre-
xenti in sus numita ii Ia orele
B q. m.
Tie care aetionar trebue ca
81 Gib& aCtiunsa ca dinsul Gu
care se Va lAeitima.
Fie care 9ccietate care are
actiuni va t1ebui s& dea dele
gatului sau delegation sal Q
procura prev&Sut& Gu isc&litu-
r. presedintelui si q secretaru-
lui Societatii pc care se aplica
d sigilul
Actionarii individual, care
ar vol ca s& tie representa-
prin . q doua psrSOan& vor ire
h,rs - * - vnsAnn,sv.o iun& I;<x
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
G ON " OC A II E.

cretarului Societatii actionare
persoana care este delegate, Gu
Gel putin 5 zile dupa publica-
rea acestui convocator. Actiu-
nile transferate 81 neanuntate
La directia Corporatiei pima in
80 Maiu q. c. nu au drept de
vot.
ORDINEA SEDINTEI.
1. Deschiderea sedintei.
2. Cetirea apelului nominal
a Directed.
8. Prezentarea procurelor.
4. Cetirea actionarilor GU
-drept dc vot.
5. Cetirea Darei de seam& 81
q Bilantului.
s. Cetirea raportului Prese-
dintelui.
Z. Cetirea raportului Secre-
tarului.
s. Cetirea raportului Contro-
lorilor.
8. Alegerea Comisiei de veri-
ficare.
10. Propuneri 81 desbatsri.
II. Votarea budgetului pe q
nul uTm&tor.
12. Alegerea Directed si 4
noilor functionari.
IS fnGhidsrea sedintei.
IA nilmele SOC. aCti0nAre
loan q. HoKA pres.
n. NX0Io1; heck
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
SITUAT|A DIN CERNAN|A.
De: CARL D. GROAT

BERLIN, 8 Iunie. - In ciuda
svonurilor despre multi trimbitata
,,lovitura de stat a poporului'' mi
nistrul de razboi Noske nu pare a
sc teme de una ca asta. Garda sa
stap1nitorii Berlinului cei Gu
nina de fier sunt gaia pentru
ori &c fntimplare. Ell personal STA
luat osteneala de a-si asigura leali-
tatea acestora, marindi-le solda 81
mai facindu-le 81 alte concesiuni.
ca ya avea loc sau nu lovitura
de stat, accasta depinde in mare
parte de eyenimentele ce Sc yor
desfasura in ,decnrsul citorva sap
tamfni urmatoare. In prezent sunt
semne de D ,,gripa" politica care
in cele din urlna va gasi toate par
tidele politice re-aprinse. Pc cind
refuzarea semnarei tratatului de
pace fxra indoiala ar duce IL de-
misillni in cabinetul actual, .ori
char b eomplect& rasturnare . gu
vernului, STUNT mnlte pareri ca in
ori ~ moment are sa Sc intimplc o
..l-
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11

YES / DIN
PAT RE.

Consiliul 15 ministrii a decis
descentralixxca formalitatilor
pentru pens mare 81 acordare de
ajutoare, i'm rcinfnd cercurile de
recrutare c executarea acestor
formalitati. ensiunile acordate
invalizilor dN razboi vor fl: cell
batar 20 LEI easatorit fara copii
25 lei, cas&tonit Gu I'm copil 81
lei, Gu dol conf 35 lei, Gu 3 sau
mai multi 40 Oaei pc luna, pc baza
unui certified eliberat de cercul
de recrutare. Pentru orfanii de
razboi pensiil vor fl: 80 lei pen
tru un orfa1ls pentru dol 35 lei,
pentru trei sall mai multi 40 lei
pc luna. Pentrsi vaduvele de raz-
boi fara copn io lei, Gu un copil
20 lei, Gu doiscopii 35 lei, Gu trei
sau mai multi 40 lei. in lipsa de
urmasi parintii au dreptul la is
lei lunar.
Pc ziua de Martie opozitia u
nita publica h comunicat prin
care cere:
]. Ridicareaxstarei de asedir 81
a cenzurei cu loua luni inainte
dc prima ri de3alegere.
2. 1ncredintx1ea eliberarei car-
tilor de alegafbri ca prealabi'a
verificare listelor electorate la
instntele judecStoresti.
3. Interzicerea amestecului au-
toritatilor administrative in pro-
pagahda electofsla. Semneaza ge-
neralul Avereep, M. Cantacuzi-
no, T. Gra di5te IA; 2. Gseeaaak
Ziarul ,,TribIe eaa din Craiova
atrage atentiunea authorization co
munale asupra faptului ca ar fl
nespus de frumos a da citorva
strade numel marilor barbati al
tarilor aliate, cum de exempll
un Wilson, Clemenceau, Averes-
Gu, etc.
Ministrul de industrie a facut
comenzi in valoare de doua miii-
oane lei la fabricile, carl din pri-
Gina Upset de lucru stagneaza. =
Celor mai multe lie comanda ma
terial prim.
Comandamentul marei legiuni
a cercetasilor ISL are sediul provi-
-zor in localul easel scoalelor.
M. S. Regele a numit membru
al ordinului ,,Steaua Rominiei'
pc D-nul Joseph Noulens, amba-
sadorul republicei franceze.
I'm tara Sc studiaza unificarea
gradelor de functionari pentru
toate autoritatile publice.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11

tacuri indreptate asupra Cehilor.
Chestia Adriaticei, care fost
cea mai grea de resolvat .pentru
conferinta de pace 81 care rezul-
tat in retragerea temporara de-
legatilor italieni della conferinta
de pace, Sc raporteaza acum ca es-
te Gu totul aplanata. Planul resol-
varei acestei chestnut urmato-
iul:
l. Fiume va Fl facut un oras IL
ber, care va sta sub protectia Lii
gel Natiunilor, incunjurat de un
considerable teritor, care va deve-
nj un stat liber.
2. Sebenico va trece Ia Jugosla-
via.
3. Zara va deveni un oras liber
sub controlul Italiei.
4. Uncle insule mici carl sunt i'm
apropiere de coasta Jugoslaviei,
vor Fl date .Italiei.
5. Un plebiscit va avea loc de a.
cum in cinci ami de zile ca sd de-
termine asupra orasului Fiume 81
teritorului liber, daca vrea ca sa
ramIna sub liga natiunilor orr vrea
Ga s&-treaca 10 Italia ofi Jugesla-
via.
Decisiunea conferintei de pace
asupra frontierei Ungariei, de ST.
CUR este determinata de principiul
etnic, 81 autodeterminarea propo-
vaduita de presedintele Wilson.
Gel din Paris nu au uitat mascara
da contelui Karoly care, fmpreuna
cu cei l'alti leadari au pavat dru-
mul pentru bolsevicul Bella Kun -
81 ca urmare rezultat razboiul
dintre Rom7ni, 81 bolsevicii ungu-
ri; intre Cehi, Jugoslavi ST unguri.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
ARnsTIT1U fNTRE JUG0-
sLAvI 81 AUsTRIACI.

GENEVA, 9 Iunie. SIENNA.
rea armistitiului de catra austri
aci 81 jugoslavi Sc raporteaza ca
s'a facut zilele. acestea. Despre
conflictul dintre austriaci 81 ju.
goslavi s'a raportat ssptamina
trecuta, acest conflict consta din
invadarea 'Carintiei de catra ju.
goslavi.
Asupra armistitiului s'a ajuns
dupa ce jugoslavii au capturat o
rasul Zollfeld.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
|RELICIA TRANS|LvANIE
TREBU!E Sc F|E LIBERIA.
APllR WCUROA& FACUTF CATRf PRESfDMT s. CON-
fERINTA De PACE INTRO SITUATE C4InCA.

On. R. - Acest cuvios
neadevar fost publicat in
revista ,The Christian Re-
gister" Vol. SO. No. IL.
MOI null putem numi decit
0 propaganda filo-Hunal.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11

MOI null putem numi decit
0 propaganda filo-Huna
S'a luat definita actiune pen
tru salvarea situatiei religioase
din cea mai de est provincie a
Ungariei CD, Transilvania. Unita-
rienii Englezi, Gu mare seriozitate
au luat in nina afacerea Gu ares
tarea episcopului Ferencz 81 au
adresat un puternic APPEL catre
Onoratul A. j. Balfour, pledind
pentru libertatea rugei 81 a admi-
nistratiei bisericesti din acea ne
fericita tara, care este primejdui-
ia incorporindu-se la Rominia, lu-
cru care acum nu mai pare i'm
probabil. Acest APPEL fost SEM
nat de oameni prominent din d.
feritele dominatiuni protestante
ale Marei Britanii.
Asociatiunea Unitariana Anne
ricana, prin presedintele sau S. A.
Slict, de asemenea s'a interesat
in cauza bisericilor unitariene un.
guresti din Transilvania, dintre
carl toate afara de trei vor cadea
sub stapInirea authorization bise-
ricesti romine, in caz ca provin-
ella Sc lasa Romfniei. DR.. Charles
W.Eliot a scris scrisoare prese-
dintelui Woodrow Wilson, rugir-
dull sa asigure libertatea cugetu-
lui religios 81 rugaciunei pentru
bisericile protestante coprinse u,
colo, carl numara peste doua mil.
apartinatoare la citeva deosebite
dOminatiuni 81 carl au un million
cinci suite de mil de membrii. Pre-.
sedintelui Taft de asemenea is a
cerut sa dea puternicul sau spri-
jim acestei cauze, ceea ce fara in
doiala ca dfnsul va face Gu bucu-
rie. Tot astfel s'a mai facut nn
APPEL la Departmental Statului
din Washington.
Urmatorul APPEL catre presedin-
tele Statelor Unite 81 ceilalti de-
legati de la conferinta de pace
din Paris a fost TRIMS de Com
gresul International al Crestini-
lor Liberi 81 de alti liberari reli-
giosi in numele primejduitei po-
pulatiuni protestante din Tran
silvania:
Congresul International al Gre
stinilor Llberi 81 al altor Liberari
religiosi.
Catre Excelenta Sa presedinte-
lie Statelor Unite din America: =
Sire, = Posibilitatea transfe-
rarei provinciei Transatlantic de
la Ungaria la Romfnia desteapta
mari fngrijari pentru libertatea
civila 81 religioasa a numerosilor
aderenti din Transilvania al bise-
ricilor protestante, daca nu Sc iau
pasi vigurosi pentru protejarea
lor din parte& Marei Britanii 81
aliatilor la conferinta de pace.
Cifrele ce lie avem la indemina
arata Cd in aria pretinsa de Ro.
mfnia sunt peste un million 81 ju.
matate de protestant. Eli apar-
tin la:
~ Biserica Reformata Unga-
ra, al carei aderenti sunt Calvin,
organizati Sub cinci episcopi.
(2) Biserica Luterana Ungara.
(3) Biserica Unitariana Unga.
ra, organizata sub un episcop.
a. Biserica Baptista din I'm
garia.
AfarG de acestia, Metodisti,
Adventist 81 alte denominatiuni
.exista in numere mici. Rominii
din aceiasi arie stunt aproape to:
atit de numerosi ca catoliciii q
protestantii impreuna, numarind
aproape trei milioane q find ~.
prastiati prin judstele t6rii Prp'
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
B U L E TIN.

L0NDRA, 10 Iunie. - o te-
legrama primita de Ia KEN
/. .llocalitate sitnat& n $50 mila
spre vest de Archanghel) =
nunta Cd Dumineca hidropla-
nele engleze au bombardat pc
riul Oriega patru barci armate
ale bolsevicilor, silindu-le sa
fug&.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
u. s. Gaia DE A AJUTA MI
CARAGUA.

WASHINGTON, 9 Iunie. -
Gu 0 garda substantiala de mari
mari in Nicaragua, 81 avind cite
un vapor de razboi la fiecare
parte, Statele Unite sunt pregati-
te proteja aceasta tara de i'll
vazia Costaricanilor.
Nu Sc asteapta a Sc lua nici O
actiune, insa aceasta depanda de
cercetarile ce vor Fl facute.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11

in orase 81 in trei phase (din nu-
marul total de douazeci 81 sase(
unde singuri protestantii consti-
tue mai multi ca jumatate din DO
pulatie.
Bisericile protestante din Unga-
ria Sc tenn de stingerea miilor lor
de seminare, scoli 81 biserici sub
stapinirea romina, 81 ele Isl ba-
zeaza teama intr'un puternic 81
induiosator APPEL catre confratii
din alte tari, din care s'a extras
urmatoarele:
,,Multe exemple au dovedit ca
mentalitatea Rominilor este gu
vernata de caracteristica concep-
TUNE orientala a identitatei dc
tara 81 crez religios. De aci de-
curge intoleranta guvernului ro-
min in chestiile de constiinta. De
exemplu, multe mil de. Unguri
Romano Catolici locnitori in Mol
dova sunt opriti de la intrebuin-
tarea limbei lor proprii la servi-
ciul divin, in scoale, 81 char la
spovedanie. in Rominia nimanui
nu-i permis sd paraseasca bise-
rica rasaritea1a, daca constiinta
il dndreapta catre o alta domina-
tie. Nesocotindu-si solenmnele Sd.
lie obligatiuni internationale asu-
mate in 1878, Rominia, dupa cum
Sc site in general, n a volt sa dea
Evreilor de pc pamintul eli drept
de cetateni egali; 81 char inter
ventiunile diplomatice ale puteri-
lor vestice II 'au avut alte rezul-
tate decit darea altor promisiuni
goale.
o telegrama Gu data de 19 Ia
nuarie 1919, trimisa de DR.. Ko-
vacs din Kolozsvar 81 transmisl
de preotul G. Forgacs, unul dim
tre reprezentantii bisericei refor-
mate ungare care venise in OlaI-
da Gu scopul de a incerca sd adu-
ca la cunostinta natiunilor aliatc
starea bisericilor din Transilva,
MIA, zice:
,,Viata bisericilor noastre este
in cea mai mare primejdie, daca
nu ne soseste ajutOr. Comandan-
tul Diviziei Saptea din armata
romina (care acum invadeaza
Transilyania) chemat la sine
saptesprezece fruntasi dintrc
membrii communicated Transilva-
meme din Kolozsvar; 81 declarin-
du-i captivi, ia facut responsible
pentru toate tunburarile 81 neo.
rinduelile orr carei tendente boil
seviste. Printre altii sunt Joseph
Ferencz, episcop Unitarian, in e..
tate de optzeci 81 sapte de ami,
Samuel BaraIbas, mai marele Cal
vinilor, Matthias Eislcr 81 Maui
rus Glasner, rabinuf evreiesc,
Prof. Alexius Boer, custodele scf
al districtului bisericilor refor-
mate din Transilvania, 81 julius
Arkosy, sef-inspectorul sco1ii u.
nitarienes'.
Insinuatia absurda ca acesti
self de biserica au vre-o simpatic
orr legatura Gu bolsevismul arata
numai cit de oppressive sunt meto-
dele Rom1niei.
Sc mai poate mentiona un alt
paragraf din spelul Ungurilor:
,,Sa vorbeascd I'm fapt istoric
despre serviciul adus inaintarei
idealului crestin de catre profess
tantism in acea regiune care u
cum este amenintat6 de netolern-
bila domnia y celei mai inapoiate
biserici de-. est. Transilvsnia j
fost prima cafe ~ proclame drppt
egal 4 toate creaurile, cfnd III
1868 "a hotSrit " II tara aceass
il On Il Il Il q ID .as Ss - ssz
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-11
.VICTORIAES-
TONIENlLOR

COPENHAGA q Iun;e (int7..
v;.p !:
a ''.'1D1f 'acoo-
s'ao'' orase prlnclpaie situate Ia
de fortele estoniene, be cind mai
.departe catre sud n;ste truro II
tuapo 90 onron;o ~ n..;..,,- ~
u. " 'es-
= 30 a'oasta este :. anunEata pr'n-
= ~ ouinuiicat .ol'clai aat de Ia
oal''erui seneral estoniM, care
1'oe, ~,
AZ, rUlseie es.onlene -. au aJuns u
- Duna " lnaintlnd catre sud,
- 1oupa. aeseaua l,niilor ierate
- - nrei'zDure de pc malul
ulep'' prccum p orasnl jacob
s'auI, ue partea opusa 'dupa lup-
. cilncene'
slctorloasa i armata htuana ma
ln'eaz. alnspre sud . Sc apropie
- luseasa de .ortareaEa dc "a
D,insk' iugarlnd pc DoiSevlcl DIN
caiea 81
a,r,e,,-,,
,orm omom nnn; oam,,n;..t .tnls es;.;., osa. e.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1919-09-07

polhpadour effect in front would be
quite out of the question so long as
the brims of hats rest across our
ly rest on our heads in front that We
can attempt a much pulled or elab-
crate front arrangement.
Time may come, and that not far
of. when this tendency to pull our
hats down on our foreheads gives way
to something else. 1t may be that the
poke hat that had only a small vogue
last season will return in a true pok e
form--that is, with a front brim that
really flares and a very short back
that actually show the hair in back
hat that really is more of a bonnet
than a hat
But if this type of hat is coming
eventually then the present off-the-
face shapes are merely a depression.
because they are placed well on the
head. The only thing is that the brim
rolls back. And this roll-back brim
is something that will sell many yards
of yelling. for this type of hat is just
basis for the neat arrangement of a
veil. American women have the repu-
tation Of arranging their wells better
than any other women in the world.
but the American woman will not at
tempt to arrange a veil unless she has
something to arrange II on-that Is.
she would sooner wear no veil at all
than sloppy. droopy veil.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1919-09-07
WHEN YOU MEND.

Old sheets which have passed the
stage of usefulness should be torn in
half. the more solid outsides Joined
together for the center, and the thin
parts, once the middle. trimmed away
and rehemmed for outsides. This
brings a seam down the middle of the
sheet. but since the princess who felt
the roseleaf through dozen mat
treSSeS is no more, the seam must
be endured
If the towels are thin in the center.
the good part may be cut away and
made into waShcloths, silver polishers
or what not: if at the ends. cut off
the split portion and hem the towels.
setting them apart for occasional use
In sickness there is nothing SO COM
Portable rs little, soft. FRESH towels
which may be thrown aside after once
using. And besides making them out
of the larger towels, the good part of
the discarded tablecloth may also be
used. Indeed, If old tahlecloths are of
fine damask their uses in the sick
room are endless, and in the case
alone of the new baby. whose swad-
ding things should be of softest ma
terial, big hemmed portions are inval-
liable for first diapers and bath and
crib sheets.
When it comes to blankets there are
many ways and means Of doing them
over. If the blanket is good enough
merely take bits from an older one.
patch the holes and rehem the ends,
which, with long use. split up in ways
dangerous to blanket health. If there
are little holes, ravel out some of the
edge for darning wool and mend them
with q coarse needle. These darns
show but little. and it is n satisfac-
, ton to think you don't have to pay
lot of money just Yet for new pair
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1919-09-07

The eldest cousin of King Victor
Emmanuel, Duke d'Aosta. who during
the war was commander of Italy's
Sd Army. will soon make visit to
the United States, according to re-
port. His plans include visits to
China and Japan.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1919-09-07
THE NEW HAT LINE

IF you have read or heard about the
new off-the face style of hats that
have been launched in Paris you may
be under the impression that as re-
suit. of this vogue we are going to
wear our hats father back on our
heads. Somehow the hat that is tilted
backward still looks little outland-
ish, and 1t may seem to you as IL it
would be very hard to give up the
style of wearing your hats well over
your forehead.
However. these new hats are not
actually worn back off the forehead.
The idea is that the brims roll back
ward so that there is less shading of
the face, but the band of the hat
takes the same position now that it
has for many seasons, only that the
hat is placed perfectly straight in or
der to give the right effect TO the
brim. There is no longer
any inclination of fashion to tilt the
hat on one side. The new hats simply
were not made for that sort Of thing.
When all is said and done it is real
ly the hat that determines the way
we do our hair. and as long as our
hats rest on our heads the same as
usual most of us will go on wearing
our hair much the same as usual. A