America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-29
CONCRESul SON|ST De La
lBUCURESTI.

mllld, Ill Sdla tediTuiul Ilotefii'
Participa delegati din Basarabia
81 din Bucovina. Evreii de dim
coace de Carpati nu si-au TRIMS
reprezentantii Tor. Credem ca nu
gresim afirmind ca aceasta reti-
mere urmarea conceptiei ungu-
resti in virtutea Garcia tinuturils
desrobite de la moi nu fac inca
parte din Rominia Mare - eel
putin pima nu Sc va rosti define
| tiv Conferinta Pacii.
Evreii nostri, legati prin atitea
interese de Ungaria 81 de ,,natiu-
nea alcatuitoare de stat" nu vor
sd supere Gu mimic pc Unguri, nu
cumva odata. f. Sa alba motive
de regrete. In acest ,,odata" e.
vreii maghiari Spereaza tot atit
de tare ca 81. eel mai neaosi I'm
guri.
Facem aceSte constatari numal
pentru 9 lamuri neparticiparca
Evreilor maghiari la congresul
sionist din Bucuresti, in vreme
ce .coreligionarii lOr ,,germanr'
din Bucovina 81 ,,rusi'' din Basa-
rabia au creznt ca pot participa,
81 niei decit nu facem ca 0 mI-
strare. Fereasca Dumnezeu.
Oar. revenind La cOngresul sio-
mist din Bucuresti, intiiul adevar
pc, care trebue sal relevam este
ca Evreii GU toate protestarlle
lor de decenii mtregi 81 char &c
veacuri nu sunt numai 0 confe-
siune, cum lie placea sd spuna, ci
au fost totdeauna natiune, un
popor care nu s'a contopit nici-
odata, 81 nici ma Intentional asa
ceva, = intr'alt popor Ei nnl
S 'au facut nici Rusi, nici Polo
nezi,,. nici Romini, nici Unguri
char, desi spuneau mereu ca
minunea s'a savirsit.
Sub adapostul marilor protec-
tori, eli la Bucuresti si-au Impo-
dobit sala de fntrunire Gu culo-
rile. lOr rationale. au cintat inn
nul national evre1esc, 81 eel dim
til sentiment de recunostlnta ce
a plecat din sufletul congreslStl-
lor nu priveste nici pc poporul
rominesc, nici tara romineasca,
nici armta, nici pc Regele, ci pc
marii luptatori al sionismulul,
carl le-au cistigat drepturi. Nicl
char cind s'au ridicat proteste
impotriva progromurilor din u
crania, din Polonia, din Russia,
M s'a gindit nici unul dintre
congresisti, ca ar trebui sa null
tumeasca armatei remine, care a
opru progromnrile din Ungarm.
Doua sunt lucrurile care carac-
terizeaza acest inceput Gle viata
natonal-evreiasca de viata
deschisa, pc fata, caci, Tara apa-
rente. in esenta Ell, viata evreias-
ca a fost totdeauna nationala 81
nu numai religioasa - o com
plecta desinteresare de tara 81
poporul. intru care traieste, 81 o
feroce interesare de scopurlle
pur evereiesti.
|. moi lie retinem pentru orlenta-
rea noastra viitoare. 81 trnem
sa spunem ca, in ce ne priveste,
suptem .bucurosi ca Evreii Sc a.
rata asa cum au fost totdeauna
% natiune care nd Sc poate con-
funda GU alta. LEAN ii mult1-
mitori daca ar merge mai depar-
tie: daca STAR cultiva excllisiv
limba lor nationala, in famllle,
in societate. in ziaristica etc. Sa
slim Impede ca in cadreie RomI-
niei Mari avem un popcr tot att
de deosebit de moi, ca rassa, ca
limba, = ca 81 cum vbr Fl Ungn-
LrH. Germanii, Rutenii. Sa nu Wal
fies posibila confundarea elemen-
tului semit cu a celui rominesc,
cum s'a facut pc vremuri mum
garia, Gu Gel unguresc.
Vor avea, 81 lie dam 'bucuros.
toate drepturile minoritatilor, 81
cred ca ar trebui char sa le I'M
punem, daca nu vOr vol sa Sc TO-
loseasca pc fata de ele.
Aceasta pentru ca ,sa stim Gu
cine train in aceiasi tara, pentru
ca sd ,numai ne zapaceasca c.l
decIaratia ca eli, evreii, pot Fl pc
Ilinga anunite conditii, 81 Ro-
mini.
Oar inca de pc acum, 81 tot
deauna in viitor, va trehui sa le
Il J. n. * 80 <,.x : !, ~