Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1919-05-13

Id Aoululo ANC. OHlCUSu, Plo-
teStni Shod j. R. z.
Shod je otvoril gosp. Godina OBJ
treh popoldne, nakar je dal bese-
do Hrvatu gosp. Lackovicu. Lac
kovic je v kratkih besedah pojas-
nil pomen tega shoda ter Jugoslo-
vanskega Rep. Zdruzenja, nato pa
je nastopil burno pozdravljen G.
KriStan.
Vsebina njegovega govora je V
kratkem sledeca:
'Ljudje, diplomatic po pokli-
Gu, XII odlocujejo sedaj na mirov-
mem kongresu o usod narodov, nj
majo ali nocejo imeti niti pojma
O napredku, XII ga zahteva duh te-
kocega stoletja. Kaj je z Wilso-
novim principom samoodlocevanja
narodov? Ko je izbruhnila revo-
lucia V Rusiji, so ruski revoluci-
onarji takoj izjavili, da so proti
vsem aneksijam, a danes vidimo,
da Sc dogaja ravno nasprotno. =
Kako Sc vpoSteva stirinajst took
predsednika Wilsona, kaj je S svo-
bodo morja it'd? Ko Sc je pred
sednik vrnil liz Pariza AmerikO,
je incl v New Yorku govor, OBJ
kateri priliki je dejal, ola Sc ne
sme nobenega naroda siliti, ola bi
zivel pod vlado, katere ne mara
ter da ina TAX narod v obratnem
slucaju pravico, ola tako Waldo, XII
ne vposteva njegovih upravicenih
tezenj in pravic, zrusi. Kje so
vsa ia lepa nacela? OdSla so k
vragu! Ma papirju so, V praksi
jih nj.
"Med narodi, katerih usoda je
sedaj na tehtnici, so tudi Jugoslo-
vani. Ce Sc je bila ia vojna res
"a demokracijo, so Jugoslovani
mnogo mnogo Peipemogh, da Sc je
ia vojna izvojevala. MISC bill l.
talijani tisti, XII so potolkli in uni
eli Avstrijo, temvec so to bill Ju-
goslovani, ki so Sc bill proti Av-
striji V vojnih vrstah ter j obe-
mem izpodkopavali tia V notranj-
SGini. (Velik aplavz). In sedaj, ko
so Sc Jugoslovani jedva resili te
svoje stare zatiralke, XII jim nj da-
la nitidihati, pride mesto svobode
druga Avstrija pod firmo Italije.
"Vodilno nacelo obravlavanja
je bilo: javna diplomacija. Mesto
tie JAYNE diplomacije, pa so Sc "a
prli v Parizu diplomatic stare
Sole kakor Sc zapro menihi V sa-
mostanu, in tam kujejo usodo sve-
ia, ne da bi prizadeti narodi vede-
Ii, kaj Sc godi. Italia hoce cello
Primorje, cello Istro in velik kos
Kranjske. Ona zahteva to ozem-
lie kljub temu, ola nj tn, zlasti ma
Kranjskem, niti govora o kakem
italijanskem zivlju ter ola ne INA
nihce niti besedice italijanski. Ce
Sc uresnicijo zelje, Xxi jih goji TIA
lila, bo vrzenega njeno imperi-
alisticno zrelo pol milijona Jugo-
slovanov. In to je vaznejSe vpra-
sanje kakor je vprasanje same
Rekel Vocigled teh nezaslisnlh
zahtev, ne moreno in ne smemo
molGati! Nismo narodni sovlnlstl,
toda preudariti moramo trezno,
kaksne bodo posledice, ee Sc res
prakticno udejstvijo laske teznje.
Mas jugoslovanski narod nj hotel
biti avstrijski, Sc mani DO no
tel postati italijanski in MOTTO Sc,
&c mislijo, da mu bodo vbili v gla-
vo italijansko misljenje. Steer pa
italijanski narod, to je oni del ma
roda, XII ga ne zastopata Sonnino
in Orlando, ne zahteva ozemlja,
temvee miru. TAX mir, kakor ga
zahtevata omenjena diva gospoda,
bi nzval lie socialno nezadovolj-
stvo in nacionalno mrznjo.
"NaS narod je vedno tiscala k
tlom tujceva peta. Preko celih tt
soc let nj incl nikal1ih sol niti ne
drugih kulturnih zavodov, ker je
ieeal pod nemskim jarmom. Ker
nj incl TIA mas narod niti najbolj
neobhodno potrebnih pogojev "a
ne bi bilo mic cudnega,
da je V takih okolscinah ze davno
poginil. Toda nj, ker je zilav in