SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-09

V posledni dobe bylo vice nez kdy jindy poukazovano ma
dulezitost referenda co nejucinnejsi zbrane prot n~ezadoucin
zakonum. Pokud jednani statni legislatury neni V prfmem
sporu s pranim a nahledy obcanstva a vystTiha Sc prijimani
skudnych zakonu, nebyva ma referendum pfils vzpominano
ale iakmile jsou uzakoneny veci, kterych 81 lid nepreje, jest
prirozene zadano o referendum. Staty, ktere Sc az do nedav.
ma o ne valne nestaraly, uznavaji potrebu takoveho rozumne
no opatrenf a jiste V n6kolika letech Dude malo statu, kterf
by chiefly byti bez referendniho zakona. Nejvetsi vzpruhu 4
agitaci V zajmu referenda poskytlo nedavne hlasovani 0 pro!
hibicnim dodatku k narodni dstave. Legislatury nekterycf
statu dodatek schvalny, &C nemohly mfti pochybnosti, re timtC
nejednaji die pfani lu a tim vyvolan pochopitelne odpot
prot telesu, ktere die dstavy jedna jmenem ldu sveho statr
a pTece prijima zakony, ktere 81 lid nepreje.
Minuly tyden bylo o t6to otazce jednano pred ~distriktnim
souden v Lincoln V Nebrasce a bylo podano dobrozdani. kite,
re vyslovn6 objasnuje pravni pomer hdu co zakonodarnehc
t6lesa ma zaklade referendniho zakona. V statech, ktere ne
mali referendum, jest legislature jedinou zakonodarnou moci
kterou muze omezovati jedine vrchni soud prohlasenim priis
tych zakonu Ia neustavni. Jinak must byt lid uplne spoke.
jn a nanejvyse muze svymi protesty vnutt, ably Skndny "a.
kon byl V nasledujici legislature odvolan a to nikdy nebvv;
veci snadnou. We statech s referendum zakonem stava Sc
lid jakousi apelacni instituci, ktera mdze zadati, aby priatJ
zakon byl il predlozen k odhlasovani a paki mu O volbe ode
pre- schvaleni, nemaze vejiti v %plathnost. Y otazce dodatku /
narodni ustave Jest to wee ponekud jina, ponevadz Sc nejedna
o zakon legslaturou pfijaty, nybrz pouhym odhlasovanim re
+soluce predlozene kongresem. z toho dGvodu bylo prohibiG
Milky tvrzeno, re referendni zakon Sc nemdze vztahovati ns
podobny GIN zakonodarny, ponevadz tato pouze pni ukol
vytceny il narodni ustavou. Soudy, kterym byla tato zalezi
tot az dosud predlozena, musely rozhodovati O tonic zaii
maven pravnim bodu a soudce Morning V Nebrasce podal ro1
hodnutl, ktere Je stejn6 dulezite pro odparce prohibice, Jake
pro stoupence referenda. V obsirnem soudnim dobrozdan
prohlasil, re legislature We smyslu federalni ustavy znamen$
feglslatlVnl, totiz zakonodarnou moe statu a referendni zakor
cini lid casti teo moci We vsech pfipadechsv nichz s. lid pref,
rozhodovati. To Sc vztahuje ma vsechny zakony a vubec n;
vSechny ciny stani legislatury, vyjma pravidelnych rozpoGt6
kterez lsou vyslovn6 vyimuty. Preje-li 81 lid hlasovati O pro
hiblcnim dodatku, must mu byt predlozen a dokud lei ne,
schvali v6tsnou hlasu o volb6, nem1ze nabyti platnosti, Y,
znamena, re Nebraska nemuze byt zarazena mezi staty, kite.
re dodatek schvalily a prestala byt jednim re SO statu, tvori
clch tflctVrtlnOVOu VetSinu pro ZapOVednV dOdatpk Voc hudt
ovsem jest6 predlozena vrchnimu soudu ku koneGnemu roz
by HAS jednoho statu v dobe, kdy statni sekretar We WASHING
tonu vydal dradni proklamaci, re ~prohibice byla schalena de
statecnym poctem statnch snemG.
Dosavadny vyklad d%otycneho tanku narodni istavy DO
Zustaval V TOM, re statni snemy jsou povinny navrzeny doda
tex schvaliti neb zavrhnouti a nikdo Sc nedomnival, re legi
slatury mohou byt necim jnym, nee zvolenymi statnimi sena
tory a poslanci. TAX byly pTiiaty vSecky dosavadni dodatky
k narodni 1stave, mezi nimiz posledni, jimz Jest zenam povo
leno vSeobecne hlasovaci pravo. Phi sestavovani ustavv Spo
jenych Statd nebylo ovsem predpovidano, re nekdy V budou
cnosti nebude lid spokojen Sc svymi legislaturami a Dude chit
witt jBtou cast zakonodarnosti do svych rukou. UGinil to re
ferendem, ktere mu dava pravo zrusiti zakony, ktere snem ot
hlasoval proti jeho Will a inicatfvou, kterou 81 muze vynuti
potfebne zakony, kdyby je legislature odeprela priimouti. V
%nekterych referendnich statech bylo jiz teto vyhody obtan
stvem pouzito a We vsech Dude utinen pokus pouziti jej v DO.
il prot zapovednosti. Proto Jest rozhodnuti d~istriktniho sou
du V Nebrasce vysoce ~dulezitym, ponevadz vedle jineho pc
dava Zajimavou definci slova legislature, pokud Sc tyce jeji
tech netvofi Legislature pouze clenove statniho senatu a pc
slanecke snemovny, nybrz vsichni volici, jejichz rozhodnut
must byi koneGne. Budeli tento vyklad shledan spravnyn
vysSi soudni instance, Dude to znamenati. re dostatetnS
pocet legislator neschvall prohibcni dodatek a trvala zapo
vednost jeste dine l6. ledna pristine roku nenadejde. Jes
dokonce tvrzeno, re by vubec nemohla nikdy veiiti v platnost
nebot nee vsechny soudy budou vyrizeny a lid vsech referent
mich statu Dude miti prileztost O. dodatku hlasovati, mohlo b,
Sc snadno staff. Re vyprsi lhuta, do ktere must byt ustavni do
datek schvalen trent ctvrtinami statnich legislator, mali ma
byti platnosti. n