SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-22
OTAZKA SLESVIKU.

Otazka Severniho Slesviku, kterou mirova smlouva resi-
ma zasade o sebeurceni existovala vlastne Cd roku 1866, kdy
Prusko tuo provincii 81 prsvojilo. Rozfeseni je spse veci pfi
rozene spravedlnosti nezi zakonneho prava. V jisem smyslu
problem tento byl utvofen starym opatrenim pro plebiscit, kite
~ Sc nikdy nekonal, a byl sesilen germanisacnimi snahami
PruSaku.
Je zajimavo, re tato otazka Slesviku vedla k valce Pru-
ska s Rakouskem, V niz pax r%ozhodnuto bylo, kdo ma staff v
cee nemecke konfederace. V roce 1864 Rakousko a Prusko
pc kratke vojenske Rampant prinutiy krale danskeho, ably Sc
vidal naroku ma labska vevodstvi, zahrnuje V Slesvik, We pro-
speech cisare rakouskeho a krale pruskeho. Videnska smlou-
va z roku 1864, kterou potvrzeno bylo toto uspofadani, stano-
villa dobu Sesti let, V ktere melo Sc obyvatelstvo rozhodnouti,
chceli zachovati 81 danskou prislusnost a prestehovati svuj
majetek do Danska. Pravo tuzemcu melo byti zaruceno vsak
vSem, at uz byi V kraiovstvi anebo We vevodstvich, ktefi teSili
Sc mu V dob6 ratifikace smlouvy.
o dive l6ta pozdeji, V dusledku sesidenni valky, Rakou-
sko bylo pfinuceno Pruskem vzdati Sc vsech pray We Slesvi-
ku smlouvou, uzavrenou V Praze, a ma zadost francouzskeho
krale Napoeona Tfetiho, ktry byl pro ~provedeni pebiscitu,
bylo stanoveno. re "obyvatelstvo Severniho Slesviku opetne
NIUE Sc pripojiti k Dansku, ~vyjadrili takovou tuzbu We svbod-
ne volb6."
Ma smlouv6 te Dansko podilu nemelo. Prusko pojalo
clanek tento do smlouvy, ale nemelo nikdy V umyslu takovy
plebiscit provesti. Kdyz pax franko-pruska valka utvrdila
pruskou hegemonii v nemeckych statech, zavazek prazske
smlouvy byl forman6 zrusen V roce 1878 Sc souhlasem Ra-
kouska, a Nemci tvrdi, a ne bez isteho duvodu, re ziskali k
tomu take souhlas Danska V roce 1907 nasedujicim uspora-
DAMN. -
Die podminky obsazent We smlouve 2 roku 1864 asi pa
desat tiIc Danu y celkoveho poctu obyvatelstva asi o l50, 900
v Severnim Slesviku dalo prednost pffsluSenstvi Dansku a Wy
stehovalo Sc do Danska. V~yst6hovali Sc v nadeji, re doide k
~ptsbiscitu, V dusledku ktereho provncie opetne pripadne k
.1&msRL Kdyz pax nadeie ma plebiscit zmzely, byi nuceni
.vratiti Sc do Slesviku, ale shledal, he die danskeho zakona
1ztratili svoje prava jake dansti prislusnci, aniz by ziskai
pray pruskych poddanych, a tato ~nevyhoda pfenesa Sc take
ma jejich ditky. Poole nemeck6ho zakona nemeli prava ma
Ziskani pruskeho obCanstvi, pon6vadz neZazadali o ne V Sesi
letech, stanovenych We smlouve.
V dnsledku tohoto utvorena byla veka tfida bezprav-
nych lidi, kteri sympatisovali S Danskem, ale nemei zadnyeh
pray AM V Dansku ami V Prusku, a praV6 ma ne soustred'oaly
sc germansacni snahy Prusaku. Tito Tide pronasledovani by
ii N6meckem pro svoie sympatie k Dansku, ale V Dansku ne
mohli Sc usaditi, kdyz byi vypuzeni re Slesviku.
V roce 1907 doSlo k dohode mezi N6meckem ,ae pYHskem,
ana zaklad6 kterehoz doslo k zlepSeni jejch pom6ru, Pray Wy
lurovaci 81 Size N6mci reservovali, ale ditky, naro1eIe Mfed
rokem 1898, m6ly pravo ziskati 81 nemecke obcanstpi. AAn-
sko pc tie dovoovalo tenn, kteri vypoyezeni byi re Slesviku,
ably usazOvali Sc ma danske pud6. To vSak nem6lo V dusledku
Zakonceni narodnostnich tfenic a pre- sto, re ufednim jazy-
KEN We Skolach a chramech byla n6mGina, do roku 1864 dan
sky iazyk stale Sc rozvfiel V tdo oblasti, tax re n6metti pfi-
~st6hovalci We druhe generaci dovedli hovofiti obema jazyky.
- Ia d2set dnf pc vstoupeni smlouvy V platnost, cele -uzemi
ma byti yyklizeno nemeckym voiskem a neneckymi autorita-
mi a dGrcke a voienske rady, doide-li k ieiich zrizeni. mali
byti roHpuSt6ny. ODE pasma prejdou pod pravomoc mezna-
rodni konise o peti clenech, ktere, jak Sc doufa, budou take
zastupci Syedska a Norska, a tato komiSe ma Sc postarati 0 Ia
ruCeni svobody, Gestnosi a tainosti hlasovani. V Severnlm
Slesviku, kde vetsina obyvatelstva je puvodu danskeho, ma
1yti provedena volba We trech tydnech pc vykizeni Nemci.
V Stfednim Slesviku. kde obyvatelstvo ie slime pomiSene, ma
il Sc konati volby ia pet tydnu pc prvnim plebiscitu.
V obou techto pasmech pravo voebni ~poskytuje Sc vsem
osobam bez rozdiu pohlavi, ktere isou 20 roku stare V dobt.
kdy sln2ouva vede Y platnost, a narozeny byly pasmu. kde-
4proveden Dude plebscit, nebo ziskaly tn domoyske prayo pred
j. lednem 1900 anebo byly vypovezeny ~nemeckymi autorta-
mi. Hrance defnltivn6 budou uStanoyeny spoletnou komisi.