America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-11-01
(Urmare).


te despre redesteptarea in Mexi-
co, raminem uimiti despre publ
carea de coloare intregi a unor
vesti care Sc contrazic, in ziarele
noastre zilnice, stir date Gu scc-
pul de a produce asupra publ
cului american impresia Cd Me-
xico este ruinat comercialiceste,
la fel 81 ca finanta 81 mora1a.
D-ta die presedinte, stiti tot
att de bine ca moi, unde origi-
neaza aceste povesti mincinoase,
cine plateste pentru ele, 81 a cui
e influinta care asigura publica-
rea lor in parte a preset ameri-
cane, care cuprinde multe ziare
considerate pima acum ca ziare
de incredere.
Presupunind ca restaurarea re-
latiunrlor prietenesti, care n 'au
fost rupte Official nici odata, in
tre poporul Statelor Unite 81 al
Mexico-ului poate fl indeplinita
prin actiunea capului executiv 81
prin o prieteneasca diplomatic,
Mexico este eel mai apropiat We
Gin al nostru 81 ar trebui Sc fie
clientul nostru pentru lucrurile
facute in aceasta tara.
Analiza comerciului pc care
suntem siguri cd 81 d-tra att IA
cut-o deja, arata ca Mexico ne
da noua exclusiv numai materia-
lie brute, primind in schimb mar
ia de la moi. Restaurarea condi-
tiilor normale, Mise spune de ex-
pert comerciali ar insemna o
crestere de cinci ori mai mare in
export 81 import, de Ia care fie-
care mecanic american, contabil
ori capitalist, angajat in conner
ciul de export, va beneficial.
o interventie in Mexico va
rezulta in o totala distrugere a
acestui comerciu important in
crestere. Reactia ce va avea loc
Sc va simti imediat in America
Latina prin descresterea vastu-
lui import 81 export al Americei
avut Gu vecinii din Sud.
Interventia va avea un eject in
ternational Gu multi mai serios,
discutia caruia in acest moment
ar fl o discretie, insa care sun
TEN siguri ca d-tra die Prese-
dinte, aveti deja in considerare.
Afacerile Americana in tota-
litate vor perde totul 81 mimic nu
vor vistiga prin interventie. Or
ganizatiile religioase americana,
fara exceptie, vor suferi foarte
multi prin interventie.
Una din multele reforme facu-
te in Mexico sub guvernul lui Ca
rama a fost in relatiile dintre
stat 81 'biserica. Scolile au fost
secularizate, proprietatile biseri-
cilor nationalizate. A fost fir
ma pornire a nu discrimina orr
favoriza nici organizatie bise-
riceasca, ci a asigura un trata-
ment egal pentru toate. Misiona-
rii bisericilor Protestante, in ur-
marirea unui- plan perfectionat
in Cincinnati in anul 1914, a tri-
mis- misiune in Mexico City,
care dupa complecta privire a
supre situatiei, aupus in aniscare
o campanie educativa GU multi
mai mare de cit orr care campa-
ME protestanta intreprinsa ina
inte. Scopul Protestantilor ar ii
spulberat de interventie.
De alta parte biserica catolica
este tratata Gu aceiasi considera-
tie de catra guvernul lui' Caran-
"a. Archiepiscopul din Guadala-
jara, care stat un oare care
timp in exil in Statele Unite,
pentru activitatile lui politicc
contra guvernului constitutional,
s'a 1ntors in tara lui. Din memo
rocire campania pornita de ar
chiepiscop impreuna Gu alti pre-
lati a lasat 0 impresie rea in a.
ceasta tara referitor la Carran-
"a. Orr cum, cred ca att cetit n
pelul facut de archiepiscopul
din Guadalajara, contra inter-
ventiei, acum citeya luni de zile,
care d fost semnat 81 de ceialalsi
prelati exilati.
De unde vine plin&erea asia
pentru interventiel VI,
ne aigar, poporpl Aalerican du-
M ss ks a Ss5 ~ VI II.