America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-06
.Pr0b|eTla expOItuIui
IenlnuIui nOstlu.

4 IenlnuIul n0St(u.
! Odata cram tara relativ boga-
= ia in paduri.
3 Din causa invasiei capitalurilor
! straine 81 solicitation Gu caracter.
Z strain, padurile din vechiul Regat
: s 'au cpuisat rapede, caci nu s'a
Z mai urmat procedeele stiintifice de
I Sc taia anual numai posibilitatea
: de care erau Capable ola paduri-
- le tarii. Exploatau societatile strai-
: ne lemnul din muntii nostri Gu 0
= aviditate asidue 81 ne pregatiau in
= mod lent prapastia. Char innainte
= de razboiu incepusem a ne ingri-
= jora, caci falimentul forester ne
= batea la usa: in ajunul razboiului
= importam moi lemne de foe, lemne
! de brad in stare bruta din Ungaria.
s A VENT razboiul. Cea d'intliu
8 prada au inimicilor nostri, externi
3 81 interni, au fost padurile. IN timp
4 de aproape dol ami ni-au culcat la
4 pam1nt tot ce mai avem economist
I 81 ascuns in fundul muntilor no
: stri. A fost opera de vandalism 81
: banditism in still mare. Sd termi-
J nat razboiul. Grija economistilor 81
! conducatorilor tarii e 'sa sc lucreze
! nina in nina GU specialistii pentr1
! refacerea bogatiilor distruse; ba
( char in chestnut de specialitate,
! specialistii sd 81 spuna cuvintul.
! Ce s'a facut? Fara a Sc lua avi-
= sui consiliului tehnic al Casei Pa
( 1urilor, fara Sc lua avisul societa-
{ til progresului silvic 81 Cercului
( de studii fOrestiere, fara a Sc face
Z O statistica exacta a mOmentului de
I vedea i'm ce ruina forestiera STAN
: All. lcfnd totul distrus, cind tOtul
in suferinta, s'a pus in discutie
chestia exportului lemnelor, ca,l-
tindu-se char sd Sc regulamenteze
, aceasta chestie. La basa S 'au pus Gu
: totul alte premise decit cele ce ar ii
trebuit sa fie 81 anume: ,,avlndu-se
in vedere ca pretul lemnelor pc pie
tele Straine este fOarte mare, Ca
Statul are nevoie a-si>creieze mij-
- loace de plata in strainatate prin
imbunatatirea valutei 81 tot odata
sd dea de lucru locuitorilor din re-
3. guinea muntoasa, s "a hotarit orga
nisarea exportului lemnelor" ial
7 mai departe zice: ,,pentru care
scop sc infiinteaza un birou de ex
port al lemnelor, compus din re
Z. presintantii -societatilor de exploa
X tare forestiere 81 represintantii Mi
" nisteriilor de Agriculture 81 Indu
strie" 81 in sfirsit: ,,Biroul va a
y. sigura in primul rind nevoile con
sumului intern, jar prisosul il va
- exporta.
Vinzarea sc va face prin acest bi
rou care va ceda Statului valuta
straina hotarita de Stat pc cursu
,,al pari'f sau pc un ours convent
supt cursul Official al schimbului'
- Saracele noastre paduri! Tot eli
sint menite sd scoata Statul din in
"a curcaturile vremii Nu MIA fost d.
- ajuns ca pentru anihila crisa d'
> la 189--9900 am vindut strainilOr $
:" discrimination GU preturi derisori
IA cele mai frumoase 81 valoroase all
tarii! Acum de dragul armonisare
= valutei noastre, trebuie sd dam ial
~ busna in bruma de paduri ce ni-al
. mai ramas. Pentru Dumnezeu, tre
=. buie sa intelegem odata, incotrt
A mergem nu nj pregatim moi insin'
ruina propriei noastre tariY Soarts
padurilor din vechiul Regatse la {
. grea raspfntie. Ele nu mai sint ca
pabile face fata nevoilor inferno
necum sa ne gindim la export.
~ Nu trebuie sa facem jocul, inte
. resul strainilor 81 instrainatilor, ca
= ri vor a-si plasa capitalurile dispo
z nibile ce le au din bielsug cistigat'
~ prin viclenie 81 Gu usurinta. Ca in
N iginer silvic, ma ridic in contra ace
stei probleme ce Sc plamadeste az
,Problema exportului lemnului"
voiesc ami apara padurile tocma
in intelesul economic al tarii, pen
o. tru ca nu care cumva mine, cine