America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-11-06
As1prd ydlutei.i

In limbajul obisnuit comertului,
pretul Gu care poate obtine in strai-
natate honeda unei tari, sau cit va
loreaza ca fata de celelalte monede,
Sc numeste valuta.
In relatiunile de schimb fntre
state, valuta indeplineste o functiu-
ne de mare insemnatate, intrucit
conditioneaza insas, aceste relatiu-
nj marindu-le salt micsorfndl-le,
dupa cum este, ,,buna' 4 sau ,,reas
0 valuta Sc spune ca este buna
atunci cfnd pretul Gu care moneda
|tarii respective Sc poate cumpara
in strainatate este mare, adica, In
ltocmai ca 81 maria cautata obtine
Ibune oferte. ST este rea, Sc intelege,
|cind nu e cautata, cind negustorii
din streinatate nu au ce intrebuin-
tare sd dea acelei monede 81 cind
deci Sc poate obtine Gu I'M pref sea-
lzut.
Cum 1nsa mOneda este un miJlOc
de schimb intre marfurile 81 produ-
sele .aflate peste necesitatile locale
LA un moment dat, 81 intre alte mar
furi, in aceleasi conditiuni, din al
tia parte, este evident ca, Gu att mai
mutt va Fl ridicata valuta Gu cit
marfurile 81 produsele tarei respec-
tive vor Fl mai multi cautate
| De aici sc poate intelege 81 intere-
! sui Gel prezinta 0 valuta buna, ca.
Lei atunci cind, dupa exportarea
marfurilor 81 produselor platte in
moneda tarei pc un ours ridicat, =
Iurmeaza sd Sc faca import de alte
marfuri platte in moneda straind
lrespectiva, costul acestei monede
va fl GU alta mai scazut Gu cit in a.
plicatia de export moneda acelei ia
ri a fost mai scump platita.
Din acest punct de vedere tara
noastra Sc gaseste della inceputu
impOrtuhli intr o mare criza; O cri
"a valutara.
L Leul nostru este socotit sfoartt
scazut in strainatate, din care eau
"a marfurile care Sc aduce sunl
scumpe 81 traiul, in acest mod, 81
mentine excesiv de scump.
Cauze de ordin general 81 inevi
table prin fatalitatea imprejurari
lor din care au luat nastere, cum
sunt consecintele 1ndelungatulu
rasboi, productia agricola redus'
din lipse' de brate, unelte, etc. ne
aexploatarea petrolului, minelor $
padurilor ETC., au redus disponi
bilitatile noastre de export si II
facut ca in primele zile ale relua
Irei importului 81 exportului tar
lnoastra sa sc afle intro mare ne
cesitate de import 81 intro imposi
bilitate de export.
i Consecinta fireasca a fost evi
i dent, scaderea cursului leului, as,
de multi incit marfurile cumparat
in strainatate Gu franci, lire, drah
mul ajung in tara GU pretul incin
cit in lei.
7 Marturisim insa ca daca am ad
mis- ca valabile pentru inceputu
reluarei traficului cauzele genera
& lie 81 inevitable ale scaderei yalute
Enoastre, acum insa nu mai lie pu
team admite, in intregime eel pu
tin, deoarece de multa vreme am in
Iceput dispune de marfuri 81 pro
lduse care stunt cerute in strainata
tie 81 deci avem putinta de ne ri
tdica pretul monedei.
0 gresita conceptiune economic
la facnt loc insa unor dispositiune
81 restrictiuni, datorita carora va
luta noastra Sc mentine mereu sea
zuta, lar relatiunile de import 81 e
port au ajuns GU totul la discutiu
nea unor comisiuni, carl inlatur
astfel cu totul jocul liber 81 natu
fral al cererei 81 ofertei.
Oar asupra acestei >conceptiun
ne vom opri in cronica viitoare.
Fl (,Patrias).
III RS t(11 =