SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-23
UZASNE HRUZY BOLSEVICTVi
v UHRACH.
PoPRAvY vRAzDY HosPoDARsTvf sfLENcu
V Budapest, v srpnu.

hlHihoeu oeSii C"h uLooiyy &c DC hoIh LuoifN Pl"H1 Si'Il 81
neuveritelnym. Podali nam no vsak svedkove vazni. Cechove
a Slovaci, ktefi celou dobu bolsevickeho panstvi V Budapest
prozili a byli ocitymi sv6dky teroristckeho radeni. N6kteTi
2 mich dokonce nebyli drive ami pfedpojati prot komunismu:
p~fiznavai, re nektefi vudcove komunistu verili uprimne, re
nastoluji zfizeni V pravde idealni, re vsak nemeli silly pfiznati
Sc k bludu svemu, kdyz skute6nost je usvedcila z opaku. l
pozdeji nemeli ami silly opfiti sc Sc tenn, kdoz z hnuti jenom ko
fistih, hledali pro svou moe, ano proste pro sve obohaceni,
tim meme pax NELL silly, oprfti Sc extremu propagandy svoji
terroristdm, jimiz ma konec byi dplne zatlaceni. Terror a Wy
kofist'ovatelstvi - tot byl poslednf vysledek hnuti.
"A jak bylo vlastne V Uhrach nastoleno bolsevicke pan
stvi?' tazali jsme Sc jednoho z techto svedkd celeho hnuti
Urednika, kteryz dokonce nehazi vsechny boseviky do jed
noho pyle, a hledi, dokonce "a n~ynejsiho pIsobenf sveho by
ii shovivavym k tenn komunistdn, kterf Sc dali vesti ideanej-
SINH pohnutkami. Lee take ten vypravel nam veci, jez mi pi'
mo neuveritelne hruzou svoji.
"Jiz V listopadu minuleho roku." tax pocal, "kdyz viez-
stvi dohody bylo jz rozhodnuto, byla u mas v Uhrah zahaje-
ma propaganda %bolSeviku. Hrabe Karolyi, jenz Sc V cello re
me postavil. nepotiral il nikterak ostfe, naopak hrozil il do
hod6. Letos, dine 8. bfezna podal Vx uherske Wade znamou
notu o demarkacni care. Ma to Karolyi, nechteje sam Sc tetC
note podrobiti, svolal schulz delnickych predakil, ably pre-
dial vladu vs. e m u d6lnctvu. To stale sc Il. bfezna. FARO
ven bylo propusteno z vezenf ai dvacet komunistckych vad-
eli. Puvodne bylo smluveno, re vladu pfevezmou sociahste a
re Dude do nj pribrano ien n6kolik komunistu. Ale tito social
sly naraz z vlady vyhodii a chopii Sc vesla sami. TAX zacal
II mas rezim dplne komunisticky.
Prvnim jeho cinem bylo, re byo zruseno soukrome vlast
nictvi. Druhym narizenim bylo uvolneno 1plne manzelskf
pravo. Statilo, ably manzel6. zvaste takovi. .kteri deti nemeli
Il matriky prohIasili, re nechteji spolu ziti, ably manzestvf by
10 uplne rozlouteno. Tfeti narizeni tykalo Sc zkomunisovan
kostelG."
NZhledem ma VypuknuVsl OdpOr hu byy VSak potion
manzelske pravo cirkevni nafiZenf Zreorganisovany. Pa
prikroceno k reorganisaci vojska poicie. Ma delnictvo de
Sc nejvetSi natlak, ably vstupovalo do bolsevicke armady; by
lot jinak %vyhaneno z bytl, z tovaren, brany mu potravn
lstky atd. S potatku prijimano do armady ien delnictvo or
ganisovan6, a kdyz toto nestaeilo, "burzoove'. Ale iakmHf
tito do voiska vstoupii, vzniklo tam iiz bile hnuti'. Doslt
Ike vzpouram proti komunisticke Wade. Aktivni zalozni du
stoinici byi rovn6z nuceni hlasiti Sc do armady, jinak byli v6i
neni, pc pripad6 z~avrazdeni.
Ia bolsevickeho rezimu byly vubec vrazdy ma DENIM pc
fadku. zavrazdenych bylo tolik, re byly mrtvoly hazeny '
noel pres zed' hfbitova a nakvap hned zakopavany. Bylo to
iakoby cheli bolSevici v~yvrazditi zpusobem soustavnym VS.
chny sv6 odpurce do %posledniho.
Rovnez zfizeno byla pred parlamentem popraviste a '
novinach pax vyzyvan lid, ably Sc tam chodil divat. ably by
zjednan pry odstrasujici pfiklad. AgitovalO Sc zde pro ko.
munsm tedy vesenim.
Nakonec zfizena zvlastni tlupa teroristu, zvana "Lenin
fink "Ieninovi hos' ktera mela lstredni sve sidlo /,
Bathyanove paaci, kdez nalromadi 81 vybusne latky.
Tito "Leninovi hosf' rekrutovali Sc namnoze Z trestnice
Vlada bolSevicka dostala vsak nakonec sauna z Mich strach {
rozdelila je proto liz v kvetnu rad6ji ma menSi detachementy
Tito 'Leninovi hoI' vnikali V noel do bytu, zvedali primo :
lozi lid, ktere podezrlvali q odporu prot bolSevismu. odvadel
je - a mnoheho . nebozaku tech nikdo liz nespatfil, a zusta
10 nezjisteno, kan Sc podel. Tito "Leninovi hosi' NELL 100 K
denne, nemnoho snad ma strasnou tehdy w drahotu V Buda
peSti, ale byi pres to nejoddanejSimi stoupeni bolsevcke via
dy, protoze vedeli, re by pc jejim padu musii nazpet do tres
nice"
"A vite tez neco z cinnosti Tibora Samueliho?"
"Zajiste. 4 vypravovani pratel svych, ktefi hyli ocitym
svedky ieho 'cinu'. Povim YAM hned jednu characteristic
ckou sctnu. Jednou pTibyl Samuel do Dunajecze Zavolal s
tamni komunisty a dial 81 od mich oznaciti jmena "bilych'
Dial 81 pfivesti jednoho z Mich ma namesti, wal revolver a "a
StIelil no. Priyedli druheho. Samuel tazal sc no: "ZnaS zdt
toho mrtv6ho ?" = "Ano, lest to mui znamy!' Samuel pa.
still no pazbou pusky pres hlavu, rka ien: "Lehni 81 k MENU!
A druhy skacel Sc rovnez k zemi. "A ted mi senEprived,te
farare!" Kdyz no privedli, Samuel tazal Sc no: "Iaky isl -
biy?'- "Ano, bily!' = Samuel uderil starce reW9verem ,
oblicej tax, re krev vytryskla potrisniia ely oblicej! =" Js
ieste biy?" = "Ano, jsem BLY," Samuel udeiil starce Jest
n6koikrat V oblicej a potion mu rukou krev rozmazal pc ce
lem obliGeji. UkaZal mu Zrcadko a del mu S posmechem
"VidiS, ted isl prece cerveny!' Dal no potion poloziti, Wy
cazati mn , "a hli q max hO tenrya = zaStTpll TAX led
nal tento mladicek, jejz sam jeho oec, jak jsem slysel, rabl,
to, V zidovskem kostele V Niredhaze veTejne prokel. IDA Sc
re Samuel byl primo zatizen chorobou krvezizniyosti, prav'
to masakrsta. Pres to bolSevici jmenovali tohoto muze c
Vlastn6 mladCka vzdyt byl, tuSim, teprve % let star =
ministrem eli idovym komisafem pro valku a pfedsedor
terorshckeho soudu, dali mu tedy neobmezenou moe do ru
kou." Josef Pachmayer.
-O--E