America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-07-01

Anumiti oanreni, fie din nesti-
|inta, fie din proprii mterese, an
luat in hume de rau incercarile
noastre de a lamuri pc muncitOrii
Romini din America asupra drep-
turilor ce li-se cuvip ca oameni
81 ca cetateni. Ri ne 'judeca fie-
care aparte 81 ne condamna i'm
preuha, insa invinuirea ce ne-o
aduc este de doua caractere deo-
selbite 81 direct opuse, adica fic-
care dintre aceste particle de pro-
cleti social ne acuza ca suntem
vinovati fiindca nu suntem ca cl.
Bolsevicii ne numesc reactionari
81 reactionarii ne zic ca suntem
bolsevici, sau neolbolsevici. Oar
moi n am fost, nu .suntem 81 III
vom fl nici una, nici alta. Idealul
nostru este adevarata democra-
tie.
Exista destui bogati carl sunt
folositori, att tarii lor, cit 81 o
lmenirei intregi Daca n 'au mum
cit GU bratele la adnnarea boga-
tiei Tor, eli au muncit GU mintea
- 81 cistigul din munca Gu MIN
tea 81 eel din, muca Gu bratele es-
te tot att de legitim, daca munca
a fost productive. Munca manua-
Ia 81 Gu cea inelectuala merg mi
| na in NINA, 81 nici odata nu vor
putea aduce roade una fara alta
Suntcm pentru egalitate, insa
nu pentru egalitate ,,absoluta :
asa cum o fnteleg radicalii nein-
duplecati O egalitate absolute
Iimposibila, pentru ca 81 natura
insasi sc impotriyeste la aceasta
Stamina un pogon de pam1nt GU
ghinda, 81 vel vadea ca stejarl
crescuti acolo n 'au sd fie tot de
0 marine 81 Gu lemnul tot d'
aceiasi desime; deasemenea Chin
dele dintr'un stejar vor fl de di
ferite marimi. Cerceteaza cine
frati din aceiasi parinti 81 al 81
vezi ca uni sunt mai inalti, 81 al
| til mai scunzi; unii mai spatosi $
|altii mai svelti; uni mai ageri Il
minte 81 altii mai marginiti.> lat;
dar ca neegalitatea este opera ma
lturei, GU care nu ne putem lua !;
batae.
| Omul plternic poate munci $
| produce mai mutt pc ceas, GU
| oboseala comparativ mica. Olnu
mai neputincios munceste 81 pro
duce pc ceas Mai putin ca eel din
It'll, si-e oboseste mai multi ca el
| Acuma cum poti multumi pc q
cesti dol oameni? lie poti plat
lpe ceas cum la, unul 81 la altul
| Gel dintii iti va spune ca ell
produs mai multi, lar eel de al dc
| ilea o sa-ti strige ca ell s,a obosl
mai multi. Desigur ca judecata &c
mai dreapta este: rasplata dup
cantitatea 81 calitatea productie:
| Tot aceasta, deviza sa aplica 81 J
munca intelectuala. Fireste ca
10 prostie a pretinde ca Edinso1
| sa alba tot atiita avere ca 81 IN
ventatorul unei curse de prins mu
| ste; orr sd sustii ca leafa unui le
| giuitor sa nu fie mai mare ca
| copistului de la primarie (inte
| lectuali 81 unul 81 altuD. Iata da
ca natura vrea ca pc pamInt 81
| fie saraci 81 bogati, condusi $
Iconducatori. ST daca moi am II
ca egalitatea absolute nu poat'
fl, bolsevicii ne-au numit reactlo
mari. orr Gu alte, cuvinte niste das
mani al progresului 81 al ohenrel
/ Mai sunt insa un fel de oanren
|avari 81 fara sat, carl Sc fmboga
| tesc prin aceia ca platesc munc'
laltora cit pot mai eftin. Filndc;
Iinteresul lor este ca muncitorlme'
sa nu Sc deStepte ST sa-si eel
dreptufile, Ell incearca intotdeau
ma sd pue Uni fel de monopol p
Iinvatatura, asa ca lumina Ell y
| n 'ajunga peste toate paturile 50
ciale. Ri mai sunt 81 contra drep
|tului de 4vot egal, caci Sc tenn G.
Inu cumva legile facute pc drepta
te de multime sa le. scurteze mil
| loacele de facut averi 81 sd |
micsoreze puterea de a poruncl
|Pe sub aripile Tor traesc o ceat
! Ide favoriti, lingai GU sira spinare
,lde gtTmitdstru, carl muncesc pu
I tin Si mAn1nca mIlt. Val de sta