America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-27
RELIGIA.


stina, pagina, catolica sau protes-
tanta. E foarte evident Cd religia
| contine, in cea mai mare parte,
morala care att de mlllt lipsi-
ia popoarelor 81 in special. Romi-
nilor. Ea fusese in existenta de
cInd omul aflat sau cistigat pu-
terea maiastra gfndirei 81 va
dura alta timp, cit Sc afla O.
menime pc pamint.
Religia stramosilor nostri, a Ro-
manilorssi avea caracterul Ell prin
cipal manifestind rolul prudeiltei,
viteiiei, frumusetei. pnritatei 81
a libertatii. Religia Teutonilor
juca predominant, rolul razboiu-
lui, cucerirei etc.
Care relGia noastra, Romi-
nilor ortodoxi, 81 pentru ce s'au
spesat sumo enorme de ibami in
cladirea 81 mentinerea bisericilor
de pc -plaiul acesta.
Muncitorimea romina din A
merica, muncitori cinstiti, sinceri
81 respectable, cred ca religia 9
un ceva Stint 81 e absolut indis-
pensabila sufletului. Muncitorii
egoisti, degenerate, 81 criminal
asalta religia in continuu, susti-
mind ca e. e-numai masca prin ca
re poporul ignorant retinut in
'haosul prezent, lar Ell, ignorantii,
vor Sc verse lumina in popor la
prima oportunitate acordata de
natura. Aceasta credinta a fost
manifestata de majoritate pima
in prezent 81 din cauza ca propa-
ganda lor nu avea niti o reusita,
acum citeaza biblia, argumentea-
"a Cd Crist insusi fusese de cate
goria lor.
Inteligenta (nu ma refer la pre-
oti), crede ca religia un ceva
superflu pentru dior, 81 mare
nici in elm, nici i'm mineca Gu en-
briologia truphlui, sau sufletu-
lui, fie pc planeta aceasta, sau
pc cealalta lume - in raiu.
Eu sustin ca religia un ceva
sacru~pentru umaeitate 81 nu e.
xista nici persoana GU caracter
moral fara fl patruns de reli-
gle vie, morala, sau supranatu
}rala.
Noise a propovaduit evreilol
sd creada in Dumnezeu, 81, dupa
porunca prima din Aele zece po-
runci: ,,Eu sunt Dumnezeul tau
sa nu al alt Dumnezeu afara dc
mine". Pc l1nga legenda aceasta
in religia evreiasca sc afla mora
la, dupa cum ne arata cele zece
porunci. Prin morala, poporul a
junge la fntelepciune malta 81
in consecinta la un traiu mai &c
ricit. Evreii care au practical mo
rala din religia lor, au ajuns, du-
pa un lant de persecutari sc al
ba RAUL pc pamint; au ajuns sa
alba un LordBrading in Anglia
81 un judecator la United States
Supreme Court. In un caracter
moral Sc afla stiinta, eel putin
de a cunoaste binele din rau, 81
eel dint1iu predomineaza.
Cfnd vorbesc de religie M ma
refer la o religie particulara, ci
Fur 81 simplu la credinta, fie
ca in Dumhezeu, Christos, Jupi-
ter, Venus, Mohamed, sau in Le-
nine. Fiecare ON are religia lui
independence, ca participa la BIZ
serica sau nu participa, 81 alta
timp cit religia, credinta, orr ca
rel persoana bazata pc un teren
moral 81 practicata moralicestc,
lie Q religie bunS. Asa ca refigia
nu inseamna altceva decit ere
-dinta. Aceasta credinta daca nu
are un .fundament moral, aduce
pagube imense, nu numai acelor
ce o poseda, ci comunitatii in
tregi. astoria ne 1nfatiseaza un
exemplu 7nfiorator, continut de
religia Grecilor din Macedonia
din veacul al 4-lea fnainte de
Christos, 81 ahume: ,,Fiecare per
soana din partea masculine, i'm,
dat dnpa nastere purta .un
streang >(funie) dupa cap ca semn
de sclav. Aceasta funie nu putea
Fl mutata de la git alta timp
cit posesorul eli nu omorea un
ON ca semn de libertate. Cite mil
sau milioane de finite blinde 81
inocente au fost exterminate de
catra brutii funiei.
Papii de Ia Roma sa u batut Gu
Europa intreaga pentru religia