America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-09-05
Cine poate vorbi de-
Spre Basarabia /?

pncaJn IN prlvmJa BaSarablel.
Ministrul Rominiei acolo dat o
nota ziarelor franceze in ce pri-
veste rostul actual 81 eel trecut
al provincial. Sc pare deci Cd, orr
ce caracter ar Fl avut expunerca
lui Maclacov, GU care. pentru cd
nu reprezinta mimic deceit ce vor
Aliatn, d-nul I. I. Bratianu ma
admis sa discute, intrigile Ger
manului Schmidt 81 ale renega-
tului moldovean de veche obir-
sic, Crupenschi n 'au ramas, IN
ceasul sperantelor sprijinite pc
actiunnea lui Colceag, >fara I'm
, eject oare care.
Argumentele d-lui Victor An
tonescu, care sunt ale Guvernuiui
rOmin, an o puternica valoare de
cOnvingere. Evident ca Is la nl-
ia din populatia Basarabici
alcatuita din Rominii eel mai
autentici 81 ca la safe proportia
c 81 mai mare; evident ca politi-
ceste teritoriul dintre Prut ST
Nistrn a fost nrcOntenit rominesc
pima la 1872 81 ca a redevenit ro-
minesc in partc la 1856; evident.
in sfirsit, ca ,,Sfatul Tarii'', ca
re votat Unirea, nu o aduna-
re revolutionara mai supusa cri-
ticei deceit celelalte care au ere
at in Estul european 0 ordine d"
hcruri recunoscuta evident. in
sfirsit, ca plebiscitul eel mai bun
vor ii aprOpiatele alegeri, al "a
ror rezultat va putea lamuri pc
toti aceia earl Sc fndoiesc farl
sa alba, insa. un interes la a.
ceasta.
Oar chestia Sc poate pune 81
din alt punct de vedere.
Macar in momentul acesta,
c1nd abba $ "a ispravit m razboiu
purtat pcntru dreptul natiuni-
lor, nu sc poate considera decit
un conflict eXistind dntre doua na
tluni, lar nici deceit unul intre o
natiune de-O parte, 81 de alta, un
Stat international, icoana msasi
a vechilor ,monarchii de prada,
mesa atioase, orr cit de multi ar cu-
ceri.
Natiunea GU drept in Basara-
bia, Gu drept exclusiv acolo, sun
tenn moi. Pima la 1nceperea vietii
noastre istorice acolo, regiunea
nici nu apare in vre-o martur;e.
Domnii Moldovei din veacul al
XIN-lea au RABBIT peste Prut IA
ra intimpina vre-o piedeca din
partea cuiva, ci primiti foarte
bine de acei earl aveau ,,judecia
prin safe, repfezentind priml
faza patriarhala de organizar..
Pentru luarea in posesiune a tt
nuturilor pima la Nistru 81 pima la
Mare nu s a dat nici lupta, nic
macar una impOtriva Tatarilor,
Domni al stepei. carl Sc retrase-
sera de la sine, ,odata Gu sIabirea
lOr, din aceste lOcuri.
ST Domnii din neamul lui Bog
dan 81 al Musatei, nici mar fl
fost in stare sa indeplineasca
vrc-o opera de cucerire. Tara lor
era abba 1ntemeiata. 81 n'au tre-
cut cincizeci de. ami intre cea din
thu alcatuire eli, tocmai in fun
dul dc Carpati al Bali din Sucea-
va, 81 asezarea ostasilor moldo-
veni in Hotin 81 Tighinea, = Cc-I
tatea-Alba Wind mai tirziu, lar
Chilia avInd III smulsa Munte-
nilOr abba sub Stefan-cel- Mare
Acesti Domni n'aveau nici caste
pernanenta, nici Tesaur plin,
nici ajutor din vre-o parte strai-
ma. ST totusi intro clipita Moldo-
va STA atins firescul eli hotar ra-
saritean.
De atunci timp de peste patru
suite de ami nu s'a facut dpcit sa
Sc consolideze 81 aici Statul ro-
mnesc din Nord, avInd sub obla-
duirea lni populate care intrn
mimic MI Sc deosebia 81 nu tindea
sa Sc deosebeasca de cea din
dreapta Prutului.
Dimpotrivas, nici odata pima la
1912 vre-m Rus II a arafat pre-
TENTH asupra Basarabiei. Vechea
Rrsic unita dinastic 81 apoi 81 %
litic Gu Polonia a TRIMS de mu!teI
orr ostile eli asupra Poloniei, dar
nu Gu vrc-un scop de anexare. I'M
af1tea planuri de impartire a