America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-03
de CE ROMAN|A { ATAT.
|DE SEVERA Gu UNGAR|A.
(Urmare 81 sfirsit)

II Pc timpul isbucnirei marelui
razboiu, intre hotarale Ungariei
locuiau 100000 de unguri 81
100000 de alte nationalitati.
Scopul Ungurilor nu fost sim
pla incercare de tine pc acestia
I departe de controlul statului, ci
de a lie rapi 81 constiinta natio-
nala, incercfnd al face Unguri.
II 0 parte a fabulei Gu omul care a
incercat sc yada care poate sal
faca ca sa-si lapede haina scare
lie orr vIntul, este o minunata ilu-
stratie despre tratarea Romini-
lor din Transilvania de catra I'm
guri. Ungurii au facut ca vfntnl
/ din fabula 81 au reusit ca v1ntul,
pentru ca opresiunile lor an
marit ura pc care Rominii nu-
treau pentru Ell, pentru Cd meto-
da lor era att de brutala, in cit
e greu de imaginat.
II Cea mai puternica legatura in
tre un popor este limba. Convin-
!! !Itge pc un ON ca Sc v0rbeasca
limba ia 81 al mers departe in al
Ilface ca Sc cugete ca tine. Fa-l
Sc uite limba pc care 0 vorbeste
81 prin aceasta al rupt in parte
Hlegatura dintre ell 81 poporul lui.
1 Ungurii munceau in aceasta di-
rectie, pentru ca eli credeau ca
daca pot forta pc Romini ca sa 81
ute limba 81 Sc vorbeasca numai
ungureste, Ell pot al face ca sa-si
mite constiinta nationala. Tntii eli
an insistat ca in toate scolile ca
re au legaturi GU sratul sa Sc in
Ivete ungureste. Rom1nii au con-
tra-balantat acea lege, 1nfiintind
81 suportfnd scolile proprii lor.
Ungurii atunci an votat alta le-
ge prin care cereau ca toti in
vatatorii trebue Sc stie ungureste,
si prin aceasta au reusit de an
fnchis cele mai multe scoli romi-
nesti. 81 alte legi de aceasta ma
tura au fost facute, toate Gu in
tentia de a forta ca limba romi-
ma sa nu Sc mai fntrebuinteze in
scoli. Rom1nii pur is simplu au re-
fuzat ca sa trimita copii la scoa-
| Ia, 81 acesta este motivul ca Sc a.
| fla printre Rominii din Transit
vania un precentaj att de mare
! de iliterati, pc cfnd Rominii dir
iregatul lJber arata un precerftaj
Gu multi mai mare de literati. Una
dintre circumstantele cele mai
nenorocite din intreaga afacere
4 este, ca limba pc care acest popor
/ a fost fortat sd o fnvete nu este
| una dintre limbile renumite din
| lume, ca cea Franceza, Engleza
ori Spaniola, 81 nu nici limba
Europeana, ci 0 limba Asiatica
la carei literature este saraca 81
de o valoare practica foarte ne
1nsemnata. Ea este Gu multi infe-
rioara limbei romine.
Nu numai ca unguril au fncer-
lc ca Sc suprime limba romina
ci au atacat 81 religia lor. Primul
pas in aceasta directie fost in
sistenta lor ca Episcopii Bisericai
Romine sa fie Unguri, 81 la urma
au reusit Sc ajunga la punctul, in
care Rominii au fost fortati ca
4e ajunga face parte din Bise-
rica ungureasca. (Cazul Haidu-
Dorog).
Economiceste Romfnii erau ex-
ploatati, 81 politiceste au fost de-
smosteniti in un fel, in cit 81 poli-
ticianii de la Tammany pc tim
pul cind aceia organiiatie era in
floare, al, fl rosit de rusine. Pu-
tine pctrii au ramas nefntoarse
de nnguri in graba lor de a face
pc Romfni cuprinsi in hotarele
Ungariei, unguri nu numai Gu
numele, ci 81 Gu sufletul. 1nsa a
ceste fncercari pur 81 simplu au
avut efectul de a intari sentimeE-
tul constituted rationale.
Dincolo, de hptar era regatulI
Romin liber 81 Independent, ca
re STA obtinut libertatea de la
Turci prin ajutorul Rusiei.
Natural, Rominii din Rom1nia
doreau ca sa-si aiute fratii carl
suferean opresinnile ungurilor,
pc lfnga aceea toti Rominii sum-
dornici de fl unit in tara, 81
dorinta in curind va Fl realizata.
Marele razboiu incepnt in ca