davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05

Toti barbatii de virsta militiei
sunt mobilizati pentru lupta orr
munca. Armata rosiilor este de
100000. Multi diplomat cred
ca Russia 81 de data aceasta supra
mobilizat ca in trecut, cind mobili-
"a totdeauna mai multi de cit tre-
buia 81 din cauza aceasta suferea
munca de fabrica, industriile. Sol
datii sunt bine echipati, dar ofite-
rimea Rusiei de All, este compusa
in majoritate din oameni tineri,
fara experienta. Multi dintre inte-
lectualii fnarmati sunt dornici de
pace, dar in acelaSi timp sunt in
voiti ca mai bucuros sd lupte sub
drapelul rosiu de cit sd mai vada
cazind asupra tarii lor sistemul
putred al tarismului.
Bolsevicii sunt convinsi ca nici
o armata din afara nu poate sd a.
junga pima la Moscova, dar pentru
aceea totusi privesc GU un ochiu
la Petrograd, a carui perdere in
semneaza mare catastrofa pentru
d1nsii.
Trotzky, av1nd deplina putere a
supra armatei, calatoreste din un
loc in altul, organizfnd, entuzias-
mind, peste tot locul, pc toti. Ell
si-a parasit de tot internationalis-
mul 81 predica lucruri alta de re-
ligioase in cit e ascultat Gu dragos-
te de toti.
Perderea Petrogradului, avind
in vedere lipsa de alimente acolo,
ar scuti pc soviet de orr ce respon-
sabilitate pentru viitOr.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
SOCIETATEA
.ALBA-IULIAt
. o NOUA SOCIETATE IN
UNIUNE.

ConfratI mostri, Ron,inii din
Trenton, N. j., an pus basele unei
societdti noui, care a hotdrit ca Sc
sntre 81 dinso aldtuwi de celelalte
s0cietdti = cele maj mute = 81
sd fie sOrd Gu ele, in cOlanM de mar
gdritare carl representa- ,,Uniunea
Societdtilor Ron,ine de Ajutor 81
Culturd din America".
S0cietateG alba Iulia'' si-a IT,
at muniireG della OrdsM 0tsta de J.
storic in care a Sntrat Mihai Vitea-
sul csud a infdptuit pentrM prin,a
data unirea tuturOr rominilor In u,.
singur mdnumchi 81 tard, orasuI IN
care Sc tinu 81 mGrea adunare na-
ti0n0ld a meanauIui nOstrW din
Transilvania 81 pdrtize ungurene,
csnd Sc frinserd de trunchi,l de ju-
mdtatc putred al Ungariei. 0 mM-
msre bime 81 frumOs aleasd.
Asupro SnsemnGtdtW acestei So
cietdti, tocmai la Trenton, N. j. nu
MAJ sncGpe mici sndoiald. Oamenii
s'ow sdturat de palavre 81 isl GER 81
ei parteo Tor fireascd dim mumco
mare de desmortire a c0mstiimtei
rationale.
TsnerG s0cietate trsnsis deia
conspectuI prim al membrilOr SCI la
adreso oficiului secretar;ulus Uni
utsii. Dsnso promite a fl o bund
strdjaitodre q interese;or curote,
lipsite de clicdrie, dim acele pdrti;
este bine primitd in Usimue, = s'a
t,imis 0bscisuitM document de sm-
corporGre 81 Umiwme0 GU tunctio-
noris ei supremsi, cum 81 celelolte So
cietdti sawori, prin rostul meu, Il
zice un: ,,Bine al vemit 81 la multi
0ni strdlucitors IN izbsnsJs.
loan N. SUFAN1,
Seer. gen. al u. s. II. A..
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
REvOLTA DIN TOLEDO.

TOLEDO, OHIO, 4 Iunie. =
All noapte, in turburarile ce all
luat nastere din greva pusa de
lucratorii de la fabrica de auto
mobile Overland, au fost ucisi dol
oameni 81 81 inca alti dol raniti.
NORTH 81 ranitii au cazut in tim
pull cind mai multi soldati libe-
rati de curind din armata, incer-
casera sd linisteasca o rascoala
iscata in cartierul polacesc. Sol
datii acestia dspusesera juramin-
til 81 fusescra anga;ati ca gar
dirti, penrru ci toita I.olitieneas-
c:, trebue MARTA. avindu-se IN
vedere pricolul ce prezenta greva
&c la fabrica Overland.
Seara pol;tia primise plingeri
despre mai mute rascoale in car
tierul polacesc 81 soldatii fusesera
trlmlSl sa faca llniSte.
Aparitia soldatilor armati a
stirnit indignarea cetatenilor. Gu
putin timp mai in urma, ceata
de oameni infuriati s'a napustit
asupra unui soldat in uniforma,
care din int1mplare trecea pc
strada Gu fata la brat. Ma ou-
tut scapa decit refugiindu-se in
tr r'un local al pompierilor.
S'a sunat numai decit la tele-
fon 81 s'a chemat ajutor, lar la
citeva minute a sosit un automo-
bill incarcat GU politisti 81 soldati.
Soldatii au cerut multimei sa pie
ce dimprejurul cladirei pompie-
rilor, 7nsa cum acestia au refu-
Eat, imediat s'a inceput Gu TRACE
rsa focurilor de arma din amin
'doLa parti'e.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
CUM POTI MERGE ACASA?

In framntare noastre in mjocu neorenari mari 81 in
mpul cnd oamen tnd tot mai multi la plecarea in
Euopa este bnevena bourca de 30 pagne crsa de
dl E. Bsan 81 parita in pografia ziarulu America
Domnul p. z B1rsan, este funconar de banca aic in
Cleveland este flu al neamulu nosru cunoaste bne pa
sure Rominor poate ca dragostea faa de neamu dns
ui Ia ndemnat sasi puma in rsc dolar dinsuui ca IT,
pareasca caricica prn sd umneze mine munc
torilor nostri-
Carea domnulu Blrsan este scrsa prcepere in still
popora poate ineleasa de or cine Din fe
poate poate pca acasa cnd Cartea acopera
go bne st 81 cind pui preul mic de 25 cent? penu cit
vnde caea mai ales daca lei in seama oloasele cgul
este slab platita
Am cetit bagare de seama cartea domnulu Birsan
sfauiesc he alt sd ceeasca in credna ca e va prinde
bne Or cum GU cred ca dl Birsan savt lucru bun
bne e de Rofn nostri Cartea Sc poate
dea drntul della dnsuL Adresa anuntu in alta
parte zar11si nostrn de astaz INV i Iederx
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
Marc adunaTt popord|a.

Sectiunea Ligei Na!ionale Ron,i-
ne din America, societatea ,.Augu-
stima'' societated ,,Alerandru eel
Bun" 81 parochia dim st. Paul,
Msmm. aramjeasd pc Duminecd in
8 ]. c. (ziua de Rosalii) o mare ddu-
mare poporald in favorul Ligei Ma
tiomale. fnvitarea insasi Sc poate ue
deG pc paginn dinlduntru a numd-
rului nostru de astdzi. La aceastG
adunare sunt i'm special invitah CON
fratii dim st. Paul, Mimm., So. st.
Paul, Mimm., Minneapolis, MINI. 81
smprejarimi.
Printre vorbitori "a fl 81 DOM
muL Iulius e. Y. IOanouici, secreta-
,rul Ligei Rationale 81 sef-red0ctor
Ia ssorM adevdrat national ,,Ame-
rac0fF.
Sfdtnim pc toli al aostri. pc toa-
td suflareG r0nsine0scd, din ocele
snaprejuri'ni ca SO nn uite, DMnsi-
neco viitoare, Sc "a 81 dSnsii partesl0
aceostd adnndre mare, Mnic6 IN fe-
lMI sdu, care Sc pldnnieste pentr,s
binele ne0mMlui n0styu de 0icii ca S ss
de dcGsd. Sd re vedens c,l biNe, IN
Vi roniai, u ST, Paw, Aipn. d
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
SFINT|REA DRAPELELOR SOC. vNICO-
Lac FIL|PESCU" DIN MADISON, Ill.

Rominii plecati la America din
robia ungureasca, organizati in
parochii, clnburi 81 societati 81
mai Gu seama cele care compun
uriasa cetate culturala Gu nume,e
,,Uniunea Solicitation Romine A.
mericane" in lungul sir al anilor
traiti pc aceste plaiuri, nu arare-
orr li-s'a dat ocaziunea vedeA
sfintire de drapele trei colore in
fratite Gu eel american Gu steie
81 FASH al acestei tari libere 81
mari.
Mile de RomIni de prin orase-
le americana mai populate de
Romini, ,carora cind Gu ocaziunea
sfintirei drapelelor societatii din
orasul dior, sfintire urmata lie
parada pc stradele principale ale
cutarui oras, stu ce va Sc zica
sfintire de drapele. Nacaz, mum
ca, lupta, jertfa 81 apoi mingaie-.e
sufleteasca, avint. is fnsufletire
amestecata Gu lacrimi.
81 apoi, daca in orasele mai 70.
pulate Gu Romini, la societati
mai mari 81 Gu multi membrii, e
nacaz, munca, lupta, jertfe 81 a.
poi mingaiere sufleteasca, await
81 insufletire amestecata Gu la
crimi Gu astfel de ocaziuni, apoi
Ia societati mai mici, indoit din
toate, in uncle momente plinge
de fericire ca un copil mic, lar
in alte momente plingi de nacajit
81 It'll vine sd lei lumea in cap. !.
La sfintire> vine popor multi, din
toate partile 81 de toate calitatilc
81 apoi sa Fl Gu steaua in fruntc
si nu-i poti multumi pc toti.
6ocietatea ,,Nicolae Filipescu''
din Madison, ILL.,, find in un oras
mic si astfel 81 putini Romani In
,el, 81 ea E mica, dar adevarat ro-
mineasca. Deci SAY fngropam par
tea amara din ziua sfintirei dra--
pelelor ei, 81 81 ne inaltam Gu to-
til IN idealul faptelor marete ga
yfrsite de membrii ei Gu ocaxiu-
nea acclei xile.
sfn orasll Medison, ILL.,, nu este
prsot romfn 81 nici muzica romi-
neasca, astfel membrii societatii
sNicolae Filipescu's s'au ingrijit
N ps Siua sfintirei drspelelor lor,
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05

WASHINGTON, 4 Iunie. - &
lupta pi'.a la sfirsit, este planrl
guvernului 81 a congresului, de a
cuce GU eleme1te,e anar.his:e.
Schimbarile eacute in departa
meatul justitiei disseminate 4, 4
grabi GU curatirea tarei de zero.
rls':: fOst anuntet ia de catra mi.
nistrul de justitie Palmer, 81 in.
ceputul s'a facut prin numirea
d-lul VIM. Flynn, fostul sef al
,serviciului secret al Statelor u
mite, ca sef al biroului pentru Ger.
cetarile ce vor incepe dupa a.
narchisti.
Francis p. Garvan, care actiya
ca tutor al proprietatilor straine
81 care are o reputatie nationala
ca cercetatOr in materie crimina-
la in legatura GU prosecutorul
dlstrlctului din New York 81 Gu
John Il. Creighton. care a fost,
in decursul razbOiului in strinse
legaturi Gu biroul inteligentei,
vor ajuta pc Flynn in goana du-
pa anarchist.
Mine va incepe cOngresul ca
Sc masuri asupra deportarii strai-
nilor buclucasi, cit 81 stabilirea
unei baze stricte imigrarii.
Primul pas in casa reprezen-
tantilOr a fost facut de catre AL
bert johnson, din Washington,
asupra caruia s'a facut incercare
de asasinat in ziua de prima Mai.
ell are deja gaia un project d,
lege pc care il va inainta camerei.
Prolectul prOvede depOrtarea tu-
turOr strainilor ofensatori, 81 IN
chiderea portilor de intrare a
strainilor GU deOsebire a acelora
ce au fOst inainte in Statele Uni
te, ori acelora ce au fOst i'm ar,
matele aliatilor. Strainii trebue
sa poarte la Ell cartea de registra-
re 81 sunt obligati a o arata la orr
ce oficiant. Trebue sd Sc raporte
re de doua orr pc an la comisarul
general de la biroul de imigrare
81 schimbarea de locuinta trebue
raportata.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05

au angajat preot romin 81 muzica
romineasca din alt oras, pc preo-
tul Simion Mihaltian din India
ma Harbor, Ind, 81 muzica d-lui
loan Stoica, tot de acolo, fapt
care a ridicat la Guinea chemarei
insemnatatea acelei zile. Rominii
din Madison, din st. Louis 81 i'm
prejurimi, dornici de a mai auzi
slujba romineasca 81 apoi cintece
rominesti, pc ziua sfintirei dra-
pelelor societatii ,,Nicolae Filipe-
scu", care a avut loo Dumineca,
25 Maiu 1919, s'au pregatit 81 au
alergat la hala numitei societati
ca nici cind alta data.
Poporul din Madison, desi dc
dimineata Gu mic, GU mare, din
toate partile orasului, imbracati
in haine de sarbatoare au pornit
spre hala societatii. Att Rominii,
cit 81 societatile straine, ca: sir
bii, polecii 81 rusii.
Cind am sosit moi, societatea
Ammonia" din st. Louis, Mo-, la
locul destinat, unde sd finn intim-
pinati de catre muzica 81 poporul
adunat la hala societatii ,,Nicolae
Filipescu.s cam doua colturi de-
partare de hala, hala societatii
Ncolae Filipescu'' parea 0 bise-
ricuta falnica in un codru dc
brazi verzi 81 frumosi.. Stea-
gurile clubului ,,Strainul Liber's
din St. Louis, Mo-, ale societati-
lor straine din loc 81 apoi ale al
tor societati romfnesti abuse de
delegatii lor, ca ale societatii
,Desteapta-te Romine'' din De-
troit, Mich, 81 daca nu ma fnsel
81 ale societatii ,,Hora Unirii" tot
din acel oras, ale societatii Tran
silvaneana" din Indiana Harbor,
Ind, 81 ale societatii ,,Ardelea-
ma" di1 Ilasco, Mo-, presarate
printre poporul imbracat in hal
ne de sarbatoare, barbatii in hal
ne negre 81 toti Gu cocarzi trei
colori pc piept, femei in costume
rationale rominesti, 10 fetite in
haine albe ca surori de caritate 81
Gu crucea rosie pc cap, pareau
pomii, merii infloriti ii nnei gra-
dini indulata n flori.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
CUM STAN Gu PACEA LUM|I?
&c Sc petcCe Ia Paris. 81 &C este in Russia.

PARIS, 4 Iuaie. - Ca 81 ALA
til, neutralii inca fac pregatiri pen
tru ca sa poata sta in fata starii
de lucruri ce s'ar creia prin aceia
ca Germanii ar tagadui sd semne-
re tratatul de pace.
Norvegia 81 Elvetia au incunos-
'tiintat deja pc aliati ca in acest
caz d1nsele ar refuza sa intre in
atare contract de blocada contra
Germaniei, daca saar termina ar
mistitiul. Sc asteapta acum, in
scurt, hotarirea, Olandei, Suediei
81 Danemarcei.
Dealungul Rinului toate Sc par
a ii pregatite pentru reinceperea
razboiului. Armatele aliate au ocu-
pat deja pozitiile strategice 81 sunt
gaia pentru o repede inaintare in
Germania.
Gel mai mare interes Sc dOvedes-
te fata de felul cum vor fl schim-
bate uncle puncte de putina insem-
natate in tratatul de pace. France
Iii au fost deja informant in privin-
ia aceasta de colegii lor americani
ca i'm acest tratat nu Sc vor face
schimbari de mare importanta.
Premierul George Sc crede Cd va
publica, in aceasta privinta un CO.
municat, in cursul zilei de astazi.
In acest comunnat, dinsul va ara
ia schimbarile propuse de expertii
englezi, francezi 81 americani.
fntru cit priveste situatia din
Russia, acolo, Bolseyicii, ingrania-
desc tot cc 5au la fndemina pentru
0 fmpotrivire militara contra orr
carui mamie din afara.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
DECLARATIUNILE M. S. RE-
GINA.
,, ,1ntrebati-ma, 81 va voiu raspun-

Luind loc pc un mic fotoliu,
MaJestatea Sa, Gu aerul eel mai
slmplu, Sc adreseaza grupului dc
zlaristi carl in picioare, incon-
joara, intr r'un semicerc:
,,Intrebati-ma domnilor, ce vo-
iti, 81 va voiu raspunde".
r un moment de surprindere
generala pc care 0 provoaca 81
o sporeste tocmai aceasta meas
teptata tinuta sin1pla. ,,-------
Acei dintre moi, earl avem la
activul nOstru serie de intervi-
ewuri, mai multi sau mai putin
senzationale, stim, saracii de noi,
= greutatea in care reusim unc
ori sa scoatem propozitiune din
gura unui oare care solemn 81 re-
ce personagiu. =. Aci, putem in
treba ad-libitum, siguri ca vom
avea un raspuns la fiecare che
stiune.
Neprevazutul he face sa he ST.
lin sa ne reculegem.
Gu ochii la un splendid catcl
negru - care sta cuminte la pi-
ciOarele inaltei interviewate, -
ne gindim cam Gu ce sa incepem
clnd Majestatea Sa ne-o la ina
inte:
,,Domnilor, att urmarit de 81
CUR, opera mea in strainatate. in
Franta 81 in Anglia. o cunoas-
teti in linii generate, precum de
sigur, cunoasteti spiritul pur pa
triotic de care este animata IA
ceasta opera.
Am eXpus marilor nostri aliati
ceasurile de durere profunda pc
carl poporul rOmin lea trait,
jertfele extra ordinare pc carl
lea facut pentru atingerea telu-
lui sau, lacrimile pc carl toti le-
am varsat.
(Vd urmd.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
PRESA ROMANALA
REGINA MARIA.

nu cunoscu economic politica 81
celelalte mestesugiri diplomatice,
dar LEAN vorbit asa cum m a
lmbOldit inima mea de Rominca.
care-si iubeste tara 81 care vrea
sd dObindeasca cit mai multi pen
tru ed.
Asa ne vorbeste Ea, Regina
Komlniei, Gu MODESTO ce sta a.
sa de bine char capetelor inco
rOnate.
81 atunci am inteles mai bine
farmecul eel exercita asupra sol
datilor nostri, cind paseau Ell la
lupta pentru tara 81 Rege; a.
tuncl ne-am dat seama de ce Iu-
me Intreaga fost fermecata pc
unde si-a plimbat Ea zimbetul 81
graiul.
Emil Nicolau.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05

consiliu suprem de sase oameni,
printre carl sunt 81 prim-minis-
trul Lenine, ministrul de razboi
Trotzky 81 ministrul de externe
Tchicherin, carl au puterea die
tatoriatului, adica sunt investati
GU puterea de a porunci.
Presa este zilnic pima Gu mani
feste bombastice, lar STRIFE nu Sc
dau decit prin agentii carl sunt
proprietatea guvernului. Boise
vicii nu lasa sd fntre in tara vre-
o stire din lume, 81 nici sd iese
ceva afara.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05

De: Fr]nk J. Taylor,
United Press Correspondent.

PARIS, 3Ihnie. = Gu toate ca
>guvernul bolsevic este compas
din mase, ell are putere de die
tare individulni mai mare CHA
ca acea a reeimului tarist. Nu e
desordine, nu anarchie 81 nici re-
volte in teritprul stapinit de So
viete. De opo4itie nu Sc pomene-
ste, caci de fapt aceasta e un ce-
va impossible, & datorita strictelor
masuri p0litice. Asa Sc face "a
Rusii urmeazi pc Bolsevici, cn
toate ca march majoritate dores-
te multi ziua and bolSevismul nu
va mai Fl nundai un mijloc de IN
laturarea re1Ilfiintarii tarismului,
lucru care po3orului ii frica ii
Sc va intimpia aproape la sigur
daca armatele bolsevicilor sunt
invinse.
Treclnd dln oraS in OraS pc
cind veneam de la front spre
Moscova 81 v6rbind Gu militari 81
Gu civil, cariS fmbicseau peronu i
lie garilor, a1l avut destule oca-
ziuni sd ascult punctele de We
dere ale poporului 81 sa vad Dol
sevismul oper9nd afara din capi-
tala.
,,Guvernul bolsevist mai bun
decit regimul lui Nicolae", III
ceau eel mai multi pc carl lam
fntililit,, dxrsS s.ional, cftc un ON
mai intelligent Sc apropia de mi
ne 81 pc datal ce afla ca sunt A.
merican, imi' spunea franc ca
bolsevismul era un guvern ce
stapinea nunlai prin teroare, d
suprire 81 varsari de singe. La
despartire mai toti acesti oameni
Isl marturisea credinta ca o asst
fel de stare de lucruri nu ma;
poate dura multi.
Mai tirziu, pc cind ma allan in
Moscova. cftiva communist Gu ma
re vaza au admis - nu in public
= ca era impossible sd Sc pue III
practica intreg programul boise
vismului. Eli spuneau de concesi-
uni, cum e de exemplu scala nun
cei prin care sd platesc II deosc-
bite grade de leafa la muncitorii
industriasi, 81 de bonurile mai
mari ca 5000 de ruble pc luna O.
ferite spre momi pc profesio-
nistii experti sa conduca intre-
prinderile bolSevice. Uni dintre
bolsevici char striga in gura ma
re, mai pc ascunsele, ca sovietele
char Sc fnclina spre conserva-
tism. Altii ziceau ca administra-
tia lor este forma de guvern
constitutional GU parliament, for
mat de congresnl sovietului cen
trail, la care reprezentantii sunt
alesi de sovietele locale. Sovietul
central alege corpul central exc
cutiv, care numeste cabinetul. In
timpul de fata, masurile de raz-
boi pun tara sub stapinirea unui
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
SAN SALVATORE REprmT.1

SAN SALVADOR, REPUBLI-
CA SALVADOR, 4 Iunie. - Con.
form rapqartelor publicate in xia-
rele de aici, I'm mare numar de
marinari Americani au fost de-
barcati Ia Puntarenas Il Port Iii
mon, Costa Rica, din cauxa re-
volutiei pornit4 contra guvernu-
lui in fruntea c4ruia Sc afl6 ge-
nsralal Tinoco.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05
MEXICO NU Sc G1NDESTE
LA fNTRAREA IN LIGA.

MEXICO CITY. 3 Iunie. - Zi-
arele mexicane, intr'un bulletin
dat din partea ministrului de ex,
terne, anuntau ca guvernul me-
xican ma cerut 81 nici ca va cerc
vre-o data admiterea in Liga
NatiunilOr.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-06-05

| NSC HuHuC uIdSdSLOS Ill ud
deau voinicii nostri bunei noastre
Regime, atunci cind Ea veghea "a
capatliul lOr 81 revarsa balsamu]
mlngaltor peste ranile lor sufle.
teSti, sau cind ii imbarbata la
lupta.
Asa l-s'a spus 81 de neamurile
din Apus pentru chipul cum a
vegheat neadormita, alaturi de
marele Rege Ferdinand I, la re-
cladirea trainica Rominiei Mari
81 la Infautirea visului ce de yea
curl a muncit sufletele stramosi-
lor nOStri.
81 tot Mama Rominiei i-au zis
mai zilele trecute luminatorii din
presa straina al constiintei po-
pOarelor, fiindca dupa atitea strd
duinte Sc jertfe inchinate popo-
rului Ei, aci pc pamintul Patriei.
Regina Maria "a coborit intre eli
ca sd reverse dira de lumina
in Opinia lumei civilizate peste
tot ce a suferit 81 sufera inca
neamul peste care domneste, din
cauza ca STA facut Gu prisosinta
datoria fata de popoarele civil
zate carl au luat arma in nina IN
apararea marilor principii de
dreptate.
Aceasta buna Mama a Romfni-
Ell, al carei hume Istoria. il va a.
Seza in hrisoavele strabune la un
lOc cu al mamei lui Stefan eel
Mare 81 Stint 81 GU al Domnitelor
ce au stat laolalta Gu mari nostri
NoevOzi in faptuirea de acte mari
ce au cinstit asst neam, - blin-
da noastra Regina a volt ca cea
dintii dintre Reginele noastre sd
vie intre moi ziaristii, ca la rim
dul nostru sd propovaduim popo-
rului inaltele Ri credinte isvorite
din intelepciunea Eli.
Gu vorbe simple cum simple
sunt faptele celor mari, M. S.
Regina ne vesti ca Simbata la O.
rele 6 ne va primi la Ea fara
ceremonial protocolar.
La ora fixata d-nul colonel Ce-
zarescu, aghiotant regal, ne-a in
trOdus i'm salonul din Palatul Co.
trOceni unde aveam sa STAN de
vorba Gu Regina Rominiei Mari,
salon in care bogatia stilului BIZ
zantin rivalizeaza GU bunul gust
81 arta, 81 unde Mdona lui Boti-
celli Sc rasfata alaturi de arta
mOderna.
Peste citeva minute, d-nul CO
lionel Cezarescu anunta:
- M. >. Regina!
Din clipa aceea protocolul dis
pare, ziaristii Isl scot carnetele 81
pregatesc sd inregistreze ceea ce
vor auzi de la Regina lor.
Regina paseste spre moi Gu IN
zimbet binevoitor ce I-se resfata
vesnic pc buzele-i care raspinde-
ste in juru-I lumina 81 bucurie,
apoi invita- pc presedintele Ascot
atiei preset 81 pc reprezentantul
Sindicatului Ziaristilor sal pre-
zinte pc cei de fata.
Dupa prezentari, Suverana ne
roaga sd ne apropiem de Ea, 81
ia loc printre moi, ca sa ne vor-
beasca timp de ora 81 jumatate
de tot ce voim sa stim de Ia
Dinsa.
Pc cind ii sorbeam Gu aviditate
cuvintele, ma gindeam fara vote
cum harul ceresc a revarsat din
belsug, din cornul abundentei,
toate bucuriile peste aceasta Fe-
meie, Zina 81 Regina Frumusetc,
bunatate, blindete, un suflet ca
ritsbil, vointa, energie, hota1re
in clipele mari, o fntelepciune ce
rasare din vorba-I elocventa 81
sincera, o logica strinsa, Majesta-
tea Eli de Regina nascuta, unita
Gu simplitatea Eli de femeie, in
tr'un cuvint toate calitatile &c
te fac so privesti Gu admiratie 81
SO slavesti Gu smerenie.
- NJ aveam pregatirea Sd vor-
besc oamenilor politici din afara
de chestii adinci politice, fiindca
SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-04-29
kEMEssKY ARcIBiskuP Do
STAL tESk1SLOvENsKY
vALEcEY Kk1z.
Tsk. Kancelar.)

Washington, D. C. - Cesko
slovenska armada vyznam ena-
la kardinala Lucona, arcibisku
pa v Remesi. Francie, ceskoslo
venskym valccnym kflzem "a
,sluzby, ktere po cas- svetove
|valky prokazal nasi armade a
nasi narodni veci. Phi teto prile
zitosti kardinal Lucon podeko
val "a to vyznamenani presi-
dentu Masarykovi timto pripi-
sem:
Pane presidente! S neivys-
81 vdecnostid prijimam vyzna-
menani, kterym jste mne racil
poctiti. Jsem hrd, re nam pra
vo nosit tento slavny kriz, KITE
ry Ceskoslovenska vlast pripi-
ma ma prsa svym hrdinum, KITE
ri dobrovolne pro nj prinesli
nejvetSi obet', jaka jest moci
lidske, totiz obet sve krve. Ma
pro mne tim vetsi cenu, pone-
vadz no pfiiimam z Vasich
vlastnich rokou, pane presiden
te, Wy sami iste mi proukaza
Ii cest no udelil v sini moji ka-
tedraly, v te ctihodne katedra-
lie remesske, jeiiz muky spolec
ne jsem snasel sc vSemi rama
mi, ktere il zasahly a byl .se n
rnlfen vSemi ranami, ktere utr
. pela. Nikdy nezapomenu ia
hluboky DOZEN, klery na mne
ucinilo VASE liceni nebezpcci,
: Jake Yam hrozio, ttrap, kterG
iste hrdinsky snaSel pro svoji
vlast. BGh ochrahuj vas rae
odSkodnit Vasi Slechetnou kra
.jinu "a jeff dlouhe zkousky ne
, konecnou budoucnosti miru
: rozkvetu a slavy. Prosim Vas
pane presidente, abyste prijaI
} co nejuctivejsi vyjadreni me
= pfevelike vdecnosti a ucty. -
IL. L. Card, Lucon, arcibiskur
Iremessky, - RemeS, Ia. brez
: ma 1912