davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening public ledger. [volume] (Philadelphia [Pa.]) 1914-1942, 1919-07-18
To Preserve Lemon Juice

To the Editor Of the Womdrs Page:
Dear Madam-Kindly advise me how
to preserve lemon juice for future use!
How can I rid the house of large black
reaches (look like shad reaches? l
keep the house perfectly clean. and
never any food around for them to feed
on. Please advise how to entertain a
returned sailor? There are three
couples that wish to entertain him
TALL marriedD. and | want to do my
share, either with a dinner or evening
affair. l prefer the dinner. The sailor
is only nineteen years old. l would
like something unusual. He is very
fond of a good time and hearty laugh.
A LEDGER READER.
You can preserve lemon juice by
to a pint. Pour into bottles and keep
it sealed until you want to use 1t. You
can put the sugar in now or wait unit!
you want to use the lemon juice.
Spread plaster of paris and sugar in
the cracks and places where the reaches
appear. The theory is, and it works
out very successfully. that they go for
the sugar, eat the plaster of paris, and
it hardens and kills them. There are
a number of roach foods on the mar
ket that are recommended very highly
Have you tried any of them?
The incest way to entertain the
sailor would be with the dinner, as you
suggested. Good home cooking will mp
peal to him more than any kind of q
party. If you want to have something
special you might get some of those
fancy "crackers' that contain fancy
paper caps, or fortunes. or some of thu
fun walnuts." imitation affairs which
afford u great deal of amusement A
a surprise at the end of the dinner o.
between courses have a paper parasol
hung open and inverted above tn
table. and arranged so that one pul
from string will tear the pape
and let a tiny shower of American
flags fall upon the table. Keep tn
whole party as informal and sponta
neous as possible, for that will pleas
your guest of honor much more than
formal, carefully arranged entertain
ment. l hope you will have a mos
enjoyable party.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
DELEeAJIl GERMANlEl.

. MUENICH, Ian. 16. - Delegatii
germani la conferenta de pace, du-
pa cum scriu ziarele germane, au Sc
fie urmatorii:
Principele Lichnowsky, fostul
ambassador in Anglia, Contele Won
Brockdorff- Rantzau, ministrul de
esterne, Karl Kautsky, subsecretar
de stat 81 capetenia comisiunei care
q investigat 81 recomandat pedepsi-
rea lui Kaiser ca urzitor al razboiu-
lui, 81 Contele Arco.
Memoriile 81 esperintele lui Lich-
nOwsky in Londra, la inceputnl raz
boiului, constituiau 0 condamnare
q politicei lui Kaiser 81 aratau cd
|dinsul q siluit razboiul. De aceea, in
cursul regimului lui Kaiser, lrinci-
|pele Lichnowsky era in disgrstie Ia
|cJyte. ,.,..,.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20

salvarea civilizatiei. Frontierele Ell
naturale, carl vor proteja civiliza-
tia sunt la Rim. La Rim trebuiesc o.
priti Germanii. Prin Rim, moi pu-
tenn Opri pc germani Sc nu mai in
cerce un nou 1914. Rinul trebuie 50
fie granita comuna a aliatilor 81
garantie pentru pacea tuturor ma
tiunilor.
F'ranta este gaia sc apere intere-
sele omenimii. Aceste interese sunt
espuse la Rim. De aceea, daca este
ca moi sa incunjuram niste surprin-
deri neplacute in viitor, la Rim tre-
buie Sc finn pregatiti, Sc finn unit
in pace cum am fost in timpul lup-
telOr 81 sA nu lasam pc nimeni sd
he rapeasca rOadele victoriei.
Raspunzind altor intrebari, ma
resalul Foch, spus ca armistitiul
a fost legat prea curind, caci ALA
til erau pregatiti deja pentru mari
atacuri in ziIele urmatoare. Atacu-
rile acestea insa au trebuit sd fie
lapadate pentru totdeauna, fiindca
germanii 'au invoit la tot ce Ii s a
cerut ca conditiune a armistitiului
81 de aceea nu Sc mai putea CONT
nua razboiul decit Gu varsare su-
perflua de singe 81 vieti omenesti.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
BOLSEVICII VOR Sc
FURE Pc KAISER.

AMEROGEN, OLANDA, Is
Ian. Astazi s'a marit garda de
la castelul contelui Bentinck, in
.urma aflarei complotului boise
vicilor german, carl planuisera
Sd navaleasca III castel, sd fure
pc fostul Kaiser 81 pc sofia sa s.
sal duca in Germania, unde sal
judece in secret 81 sal pedepsea-
sea Gu moartea ca 81 pc fostul
tar al Rusiei.
S'a observat cum un aeroplail
facea recnnosatere deasupra cas-
telului. Aceasta q ingrijorat tare
spe fostul Kaiser 81 pc sofia 80,
facindu-i 50 ceara gnyernului @
landez ID ia masuri mai stricte
pentrl ocrotirea l0r. Afara de u
ceasta William Sc mai teme q de
faptnl u Bolgeuicii' vor incerca
n ddrlme eastel0l +eu ainanit
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
C0NvOCARE.

In oonformitate Gu art. 6, sect.
!. din rssplameasul spcistatii Ac-
tionare ~ PubhcitAtb q Uniunei
socistatil6rs Ronsins Americana,
prin preyenta STUNT convocati toti
directorii rus xisei Societati . lua
parts 4 S1DIlgTA ORDINARA.
dare = m tinea n localul Socie-
t&tii Actionaxe de sub numaru1
6706 Detsoit Avenue, Cleveland,
Ohio. IA siua Dc Duminsc4, 26 Il
nuarie 1910.
9edinta ~ w deschids Ia orele
1880 Naaterp Time. Abssntele ~
motiyats M u vor lua IN consi-
derare.
a sperant& oa toti cei msntio-
nati ~ acest convocator vor 4
conStii ~ ehe1aarea lor, semnan
u doossbit1 stim1:
Rentru p6ietetea Actionark d
4ublicilste I uniunsi nocist6 tilol
u ~ I6erip ripane::
"a Il q. HozA. prsqsd dints'
loerstaf secnnpt tahil
Il
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
CONvOCARE.

Asociatiunea Nationala Romina
Americana pentru Ajutor de Raj
boi, are 0noarea a convoca pc
toti functionarii 81 membrii din
comitet lua parte la sedinta spe-
ciala de comitet, care Sc va tinea
in ziua de Luni, ~ Ianuarie 1919,
in localul Institutului Tipografio
al xiarului AMERICA, 6705
Detroit Avenue, Cleveland, Ohio.
Sedinta Sc va deschide la orele
9 q. m.
Find afaceri de mare insemn&.
tate, sunt rugati toti domnii func-
tionari 81 membrii din comitet A
lua parte 10 sedinta.
In numele Asosiatiunei Natio-
male Romine Americana pentru A.
jutor de R&xboi:
loan N. SUFANA,
ce-presedinte.
(13-16)
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
VA INCERCA GER.
MANIA Sc INCEAPA
UN NOU RAZBOI?

TREN Els, PRUSSIA. 16 Ian.
(mtlrziata). Prevestind Cd
Germania va incerca peste citiva
AMI ca sd inceapa un nou razboi,
deci maresalul Foch spus cores
pondentilor ca Franta trebue Sc
coprinda lntregul tinut de pc par
tea de vest Rinului Gu scopul
de a sc apara contra nouilor a.
gresiuni. Ell apeleaza la aliati ca
sa puma un ,,Nou pazitor la Rim
Foch STA inceput convorbirea,
pc care o acordase correspondents
lor dupa incheierea conferentei
pentru prelungirea armistitiuIui,
GU elogie calda adusa la adre-
sd armatei Americana, declarind
ca ,,Nimeni nu va uita ceea &C ii
facut America.
moi trebue Sc facem pacea alb
soluta" -zis Foch. ,,Succesele
nOastre trebue ca sd ne apere
contra nouilor Sagresiuni. Franta
are dreptul ca Sc ia masuri efec-
tive ca sd Sc apere, dupa sforta-
rile acestea formidable de sal
va civilizatia. Frontierele eli nat,l-
rale, care vor proteja civilizatia.
este Rinul. Aici la Rim trebue Sc
oprim pc germani. Rinul Sc fie
locul prin care sd facem imposibil
repetarea loviturei de la 1914.
Rinul va Fl lbariera comuna d
tuturor aliatilor, o garantie a pa
cei pentru toatc natiunile.
,,Franta gaia ca Sc apere
interesele omenirei. Aceste inte-
rese sunt legate de Rim. Aci tre.
bue sc ne pregatim ca Sc zadarni-
ci msurprinzele dureroase in vii
tor. Sc pazim Gu totii fmpreupa
ca Sc nu. perdem fructul yictoriei.
Hal Sc raminem unit asa cum am
fost 81 in toiul luptelor'
Foch intrebat ca cine poate
spune daca Germania nn va in
cerca peste citiva ami ca Sc in
ceapa un nou razboi.
Maresalul spus uncle inciden-
te in conectie GU ofensiva de la
Argone. Ell a spus CD generalul
Pershing, natural, a volt Ca ar
mata lui Sc lupte in propriul see
tor. Foch la spus ca Argone este
un loc foarte dificil peptru opera
It'll.
ca raspuns la intrebare Focll
. spus ca armistitiul q VENT prea
curind, pentru Cd armatele aliatt
au fost pregatite q da un mare
atac, care fost fixat q Sc da Ia
patru zile de Ia data cfnd al h
cheiat ostilitatile. insa german
ls'au supns L tuate punctsle ee
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
ROIIlania CaData d|iInalte.

Primim la redactie urmatoare-
le: America, 5705. Detroit Ave.
Cleveland, Ohio.
,Guvernul Statelor Unite i'm
preuna Gu guvernul Marei Brita-
nil avind in vedere situatia ali
mentara dificila 81 cererea guver-
nului romin de a Use trimite ali
mente a instiintat guvernul ro-
min ca supremul consiliu intera-
lat din Paris va trimite indata a.
limente 81 ajutoarele necesare.
Consiliul face toate sfortarile ca
acestea Sc ajunga in Rominia in
Gel mai scurt timp.".
Captain STOICA.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
CONTRAREVOLU-
TIE IN PETROCRAD
STOCKHOLM, Is Ian.

STOCKHOLM, Is Ian. = o
depese primita de la Helsingfors
anunta ca fortele bolsevice Sc re-
trag din Estonia din cauza unci
contra-rcvolutii izbucnita la Pc
trograd. Sc crede Cd guvernul
bolseyic are lipsa de forte
mari pentru potolirea acelei ras-
vratiri is de aceia cheama inapoi
fortele din Estonia.
Telegrainele prinite la Wa
shington pc Gale diplomatica au
adus prima veste despre revolu-
tia contra guyernului bolsevic dc
la Petrograd. Sc raporta Cd pc
strade an ayut loc lupte SINCE
rOase.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
SEDINTELE C0NFERINTEI ma
PACE AU Sc FIE PUBLICE.
Franta era contra pubIiCitatei.
MfSEDMIET WILSON CfRfA Sc FE PUBLCf.

PARIS, 18 Ian. - Prima sedin-
ia de astazi a congresului de pace
Ia aflat pc Wilson invingator in
-recunoasterea primului sau prin-
cipiu, care sd rezun1a in cuvintele
.,Hotariri luate in adunari publice
pentru public
Regulamentul, care era sd faca
sedintele seerete, 9 fost modificat
u Gu oare carl restrictiuni, S 'au fa-
cut aranjamente pentru publica-
rea hotarnilor. Sa crede Cd prese-
dintele Wilson va continua sd lup-
te pentru 81 mai deplina recunoas-
tere a principiilor sale. Dinsul do.
reste 81, mai multa publicitate.
Sedinta de astazi fost planuita
ca 0 sedinta formala, Gu ceremonii
81 o vorbire ocazionala presedin-
telui Poincare.
Inca bine fnainte de a sc deschi-
de sedinta, o multime mare de Gu
riosi s'a adunat pc strazile orasu-
lui ce due la oficiul ministerului
de externe pentru ca sa aplaude
delegatii in trecerea lor spre locul
conferintei.
Lnpta vigurOasa a presedintelui
Wilson pentru conferinta publ
s6za iijjiirita t.r tinuta mi
versala a corespondentilor ameri-
cani. Pc llrlna, dfnsul putut ash
gura un regulament pc baza ca
ruia Ii s'a permits unui anumit nu-
mar de correspondent ca sd poata
lua parte la conferinte.
Situatiunea, asa cum Sc prezenta
dlnsa astazi, este intocmai la fel
ell cea din senatul Statelor Unite,
unde Ii Sc ingaduie raporterilor de
ziare sd asculte toate discutiile a.
fara de sedintele comitetelor 81 Sc
dintele executive.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
ANGLIA INvlADEAZA a
AMERICA.

LONDRA, Is Ian. Invazia
engleza in America aproape Sc
inceapa.
@ armata engleza ! pc drum
spre New York.
Transported ,,PlAtaburg" va a.
junge Il New York prin ~ Ianu-
arie, aducfnd 27Tds englezoaice
ee s'al marital soldatii A.
mericani. Alte tr1l nte le va uf-
laa "a cufind. ea Rosie le
Ipl4teste toats s6e .
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
PAZA BUNA TRECE
PRIMEJDIA SLABA.
FRANTA Sc PAzFSE De ACUMA De IN NOU RfBM.

TREVES, PRUSSIA, Ian. 1S. -
In un interview al sau dat cores
pondentilor americani, maresalul
Foch spunea ca Germania poate Sc
fncerce in cursul citorva ami, un
nou razboi, prin care sd puma lumea
i'll flacari. DE aceea" = spunea
dinsul - ,,Franta trebuie sd coupe
intreaga banca de vest Rinului
pentru ca Sc fie protejata contra
altor atacuri" Dinsul spunea ca a.
liatii trebuie Sc infiinteze alta
,,sentinela la RIM.
Maresalul Foch STA inceput in
tervlewul Gu constatarea pc care a
facut'o Gu prilejul fncheiarii armi-
stitiului asupra armatei americana,
zicind ca ,,nimeni nu poate uita a.
ceea ce facut America pentru
nOi".
= moi trebuie Sc asiguram pa
cea" = spunea Foch. Succesele
nOastre dc astazi trebuie sa lie folo-
sim de asa ca Sc finn patti pentru
vlltor contra altor atacuri. Franta
are dreptul ca sd ia masurile ce lie
crede necesare pentru prevenirea u
nor astfel de atacuri, dupa ce a "a
cut lncercari alta de mari pentru
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
con-
IRA zlARULUI
,ROMIVUL"

Societatea romfna de ajutor 81
cultura ,,Transilvania' din Far
rell, Pa, av1nd seGinta generala
Dumineca, 5 Ianuarie 1919, 81
avind in vedere ca intotdeauna
interesul Societatii 81 al organi-
zatiunei noastre din care facem
parte della infiintatea Ell - s'a a.
dus intre aite puncte din pro-
gram 81 chestia Gu articolele pu-
blicate in ziarul ,,Rominuf' din
Cleveland, Ohio, cq privire la re-
partitia cazurilor ae moarte pro-
venite prin epidemia Influenza
spaniola.
Gu manimitate toti membrii
S 'au ridicat in picioare 81 pc baza
celor publicate in, .ziarul ,,Rom1-
nul' la adresa Uniunei Societa-
tilor Romine Americana - pro-
testcaza Gu tarie in modul urma-
tor:
]. Societatea ,,TInnsilvania. a.
proaba Gu manilnitate hotarirea
c. S. E., tinuta in zilele de 80
Noembrie 1918 i'm Alliance. Ohio,
ca toate cazurile de moarte pro-
~enite din Influenza spaniola sa
fie repartizate pc membrii.
2. Respingem eli dispret celc
publicate de ziarul ,,Rominul" la
adresa U. S. r. Al, 81 sd Sc site
odata pentru totdeanna cd nu
vom primi sfaturis de la Domnii
Zee rcdacteaza zilss !, fsoiaiilui'
ci pofteasca ale da organizatiu-
nei pc care serveste ziarul din
silor ca oficios.
3. Nu permitem de a ii batjoco-
riti functionarii U. s., Il. A., caci
aceia sunt alesi prin votul tutu-
ror Solicitation apartinatoare or
ganizatiunei noastre 81 ayem
toata increderea in dinsii.
lar de inchciere, dragostea ce
O poarta domnii de la ziarul ,,Ro-
minul" fata de organizatiunea
noastra este sd 0 vada ruinata,
re-a dovedit-O trecutul, asemenea
81 prezcntul.
Ne reamintim de cele scrise in
ziarul ,,Rominul'' in ami 1915
1914, cfnd tot astfel de sfaturi
ne-au dat, 81 pentru care si-au lu-
at plata bine meritata in fata ju-
stitiei.
Deocamdata Alta 81 daca lipsa
va cere o sa revenim. ~
In numele Societatii Transit
vania" din Farrell, Pa:
Panfilie Zeicu, presedinte.
loan D. Regula, sscretar prim:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20

NEW YORK, Is Ian. - O ca
'blograma d fost primita de catre
Henry Clews, bancher in New
York. trimisa de catre presedin-
tele Wilson. exprimindu-si apre-
cierea pentru dispozitiile adund-
rel tinuta in New York, care a
fayorizat Liga Natiunilor. Tex
tul este urmatorul:
,,Am PRINT GU eel mai profund
interes 81 multumire actiunea a.
dunarei tinuta in hala Carnegie,
81 sunt 'bucuros ca va pot comu-
Mica ca prOspectele pentru inte-
legere referitor la 0 liga a natiu-
nilor sunt de prezent foarte favo-
rabile''
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20

Lupta preSedintelui pentru recu-
noasterea principiului sau, a fost
unica in istorie, din cauza nnui
sprijin puternic VENT della toti CO.
|respondentii de ziare din Statele
Unite 81 din alte tari afara de
Franta.
1nainte de asta Gu citeva zile S a
fnceput discutia asupra temei 'daca
delegatii preset yor putea orr ba sd
fie admisi la sedintele conferintei.
Premierul Lloyd George era de pa
rerea presedintelui Wilson. Delega-
til francczi, italieni 81 japonezi au
fOSt contra.
Pc urma, Gu ajutorul lui Lloyd
George, presedintele a success ca sd
faca schimbarea in regulamentul
|sedintelor. 1ntrebati 81 Ell, ziaristii
americani au protestat contra Sc
dintelor secrete. Ziaristii america
nj all fost secondati de cei din Ang-
liza, Italia 81 alte tari mai mici.
Franta peste tot a fost contra.
In decursul dezbaterilor, presc-
dintele Wilson a cerut ca sd nu Sc
publice uncle CHESTNUT in care nu
s 'au lnat hotarire finala, pentru
zee ssanss creiexe neintelegefi, eari
pot sd alba urmari serioase. AceIa.
Isl reglllament fnsa, opreste ziaris-
tilor de a Fl la sedintele executive
81 ale comitetelor, la carl vor fl dis
cutate afaceri de natura foarte Sc
rioasa 81 in care pot sa fie incaie-
rari intre barbatii de stat.
Presedintele Wilson crede Cd Sc
dintele au sa fie cit Sc poate de pub
lice 81 demne 81 asteapta ca pc ma
sura ce va trece timpul, ziaristilor,
Ii Sc vor face tot mai multc favo-
ruri ~
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
PRIsONERII A1dERICANI VOR
EXPUNE ATRoCITATILE GER
NAME.

Cartierul American In Germa.
mia, Is Ian. (intirxiat3. - Ameri-
canii ce au fost prizoneri de raz.
boi in Germania au depus depo-
zitie in fata tribunalului, expu-
mind un numar de noui atrocitati
germane, spus generalul Har-
ries astazi. 'Cele mai crude atroci.
tati au avut loc cind germanii,
fara a ii provocati, au puscat a.
supra prisonerilor ce au jucat
,,fotball'', omorind ii ranind un
mare numar dintre Americani.
4 Ultimii prizonerri Americani
sunt acum pc drum spre casa, a
declarat generalul Harries.
S'a formal comisie< <ca sc a.
jute la repatriarea prizonerilor
de razboi, Rusi, Serb 81 Romini.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
SOSlREA ALTOR TRUPE
AMERICANA.

NEW YORK, Is Ian. La opt
vase le Bste timpul sd soseasca
III docurile de la Manhattan 81 Ho-
avind un total de 10,O36
soldati Americani pc bord. Ele
sunt crticisetoarele -armorate So
nth Dakota 81 Montana, yapoare-
le spital Mercy 81 Comfort, 81 va
seie de transport President
Grant Wilhelmina, Pueblo ii Ac-
eoanacs
ncblo sunt Il l56 de o..
'neri lp Ohio .E J,
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
.lluzii in Ungaria.
(Din New York Times").
Luni. 13 Ianuarie 1919

Contele Mihail Karolyi, care
pare q ii deocamdata guvernul
Ungariei a vorbit Gu un cores
pondent American despre razboi
81 pace. Mai mutt decit ori care
alt barbat polite al puterilor
Centrale, dinsul e in stare 81 in
clina sd recunoasca lucrurile att
in pace, cit 81 in razboi, asa cum
sunt ele, dar totusi mai nutreste
inca vederi ciudate. Admite ca
Ungaria a perdut razboiul, ca e
batuta mimic din revoltatoa-
rele sporovaieli de pace pc picior
de egalitate intre beligeranti, pc
carl lie auzeam in Bulgaria, Tur-
cia 81 pima acum pc urma in
Germania, 81 ca ultima eli nadej-
de aplicarea cinstita celor IA
puncte ale presedintelui Wilson.
Oar ,,Ungaria trebue sd fie o
initiate geografica'', orr ce ar in
SIENNA aceasta, 81 dinsul protes-
teaza violent impotriva actiunei
Cehosloyacilor, Jugoslavilor sau
Sirbilor pc care ell considera
ca agresiune pc teritoriu ungu-
reSc. dar care in realitatc nu-i
decit rascoala spontana a popu-
latillor oprimate spre a sc rupe
de Cngaria 81 Sc uni Gu fratii
lor, intimplata indata ce garni-
zoanele ungurcsti au ajuns ne
putincioase.
Cele Ia puncte precum au fost
lntregite 81 indreptate contin pro-
inisiunea ca neamurile apasate
ASA dc nemilos de catrc Unguri,
vor ii dezrobitc. Cind Karolyi
vorbeste de unitatea sa ,,geogra-
flea intelege poate ca de exem-
plu eel un million de Unguri, sau
citi vor fl, carl sunt inchisi in
Carpatii Transilvaniei au sd fie
unit Gu Ungaria; dar facind asst
fal, ar trcbui sd fie adjust iarasi
sub jugul maghiar eel putin do
ua milioane de Romini. Vom Ola
moi oare mai multa considerable
unui million de dusmani de al no
stri, decit unui numar de prieteni
de doua ori asa de mare?
Karolyi ca orr ce barbat de stat
magAiar, astazi C relativ 0 per-
soana care nu mai strica, dar pro-
paganda ungureasca c inca vie 81
va incerca sa salvcze din flacari
cit poate de multi.
Karolyi repeta ceea cc e spus
in mai multe rindllri, ca Berli-
null a tirit Ungaria in razboi. Pi-
ma la un anumit punct adeyarat
acest lucru, dar adevarat 81 a.
ceea ca Ungaria s'a lasat tirita
in razboi Gu multa buna vote, de
oarc ce interesele politice 81 eco
nomice ale nobilimei &c o con
ducea comedian cu ale celor din
Berlin. Motivul principal de in
credere in contele Karolyi do
rinta lui cinstita Ia aparenta de
a introduce considerable reforme
inferno, carl odata indeplinite ar
pune Ungaria intro pozitie de a
coopera in mod cinstit Gu vecinii
sal. Oar vecinii trebuiesc intii
desrobiti de primejdia apasarii
eli, care fost tot asa de barbara
ca orr care alta vazuta in zilele
noastre.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
Ion Bratianu..
De: Marchiza de Fontenoy.
(Din New York Evening SUM- J,
10 1nN n

I.
Ii Ianuarie 1919.
Dupa ce a fost intemnitat 81
judecat pentru actele sale de ca
tire guvernul germanofil al lui
Marghiloman III decursul ocupa-
Ri celei mai mari parti Romi-
niei de- catre fieldmaresalul Ma
-ckensen 81 de armatele lui parte
teutone, parte Austro- Ungare 81
parte bulgare, Ion Bratianu Sc a.
tia din nou i'll fruntea guvernului
81 dupa toate semnele 81 fmpre-
jur3rile astazi dictatOrul tarii
sale. Alaturi de Venizelos macs
trul barbat de stat al Greciei,
Bratianu e fara indoiala cea mai
importanta personalitate 81 eel
mai important factor in afacerile
Europei sud-estice. Sub aparenta
unei extreme frivolitati, dor de
plaaeri, indiferenta fata de- afa-
cerile obsteSti 81 fata de laturile
serioase ale vietii, dinsul ascunde
un asa de malt grad dc intelep-
ciune politica 81 o asa perfecta
dibacie de a astepta cu rabdare
momentul psichologic 81 de al
intrebuinta, incit Sc apropie de
un adevarat geniu. Avind o ma
re averc mostenita de Ia stra-
mosii sal earl vreme de 500 de
ami au jucat un rol istoric in a.
nalele celci ce astazi Rominia.
Ell e Gu totul independent 81 intrn
citva cinic. Daca fostul prim-mi-
nistru bulgar in decursul razbo-
iului, Radoslavoff era un bada-
raas, ~ase~ iAtetAeaana isi< tyada
originea sa taraneasca, apoi Bra
tianu boierul, bOierul mum
team, - boier din creStete pima
in talpi, care fira fl un filfison,
e fara indoiala superior in ele-
ganta barbateasca ori carui bar
bat dc stat, att in lumea veche
cit 81 in cea noua. Ragazul Sill
intrebuniteaza jucind tennis sau
bridge. + mai multi un obisnuit
al salOanelor, decit al biurourilor
guvernului, lasa toatc amanun-
tele 81 corvezile unor subalterni
alesi Gu grija 81 petrece cit Sc
poate de putin in biuroul sau
sau la Camera. Judecindu-i ince-
tineala, 81 nepasarea fata de
timp, al crede ca nici nu-si bate
capul Gu politica. 1nsa mimic nu-i
scapa din vedere. Site ori ce ur-
zeala 81 orr ce intriga, att in
Regat, cit 81 in orr &C parte dir
sudul Europei, inainte de fl
date la lumina.
u -4
+ devotat eroicei regime Maria
a Rominiei, care il intelege pc
deplin, 81 nici odata nu s'a cla-
tinat in increderea ce avea in di-
bacia 81 credinta lui. Tatal sau
Ion Bratianu poate ii numit crea-
torul Rominiei moderne. Caci el
q fost conducatorul acelor mis-
carl successive carl au cistigat
tarii sale emanciparea de exploa-
tarca turceasca 81 autonomia, a.
poi q depus pc principle Cuza,
eel din urma dintre principii To-
calnici, din pricina autocratiei
sale, asigura apoi alegerea lui
Carol de Hohenzollern 81 nu Sc
odihni pima ce null facu rege al
Rolniniei, liber de ori ce suzerani-
tate. Si el q fost adese ori Writ
la puscarie inainte de domnia re-
gelui Carol. Oar astfel de nlici
aventuri au fost partea aproape
fiecarui ON de stat in sud-estul
Europei.
- = ~
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20
DE LA CONCRES.

WASHINGTON, Is Ian. - Pc
cind senatorii cerceteaza eli ma
re interes rapoartele despre con-
ferinta de pace, in senat exista
un att de puternic sentiment in
favoarea ,,diplomatiei pc fatas,
incit trecerea unei rezolutii care
aproba formal atitudinea luata
de presedinte la confcrinta pare
a Sc adopta imediat. In senat au
fost uncle ostilitati impotriva pre-
sedintelui, din cauza ca ma yor-
bit congresului deschis Gu pri-
wire la progralnul sAu de pace
81 deasemenea find ca unii bar
bait influenti din amindoua par
tidele nu sunt in favoarea propn-
nerei sale pentru o liga a natiuni-
lor. fnsa acea atitudine ostila i
pierit imediat ce toti au aprobat
dorinta sa firma ca toate p6poa.
rele din lume sd site tot ceea ~
Sc petrece la conferints de pace.
rute IN armistitil ii u III fDst D
copilarie se continuanl i daessl lil
indcn1inif.a nlannI mrs 4rsa 4 f3itn a.asSi n
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-20

rute in armistitiu ii u III fDst y
copilarie se continuln i duess l,l
fndeplinire planM nDstr1 din esiE
- perderilor u yiet E