Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1919-12-24

Inl, a pronlasll, re oupol.su Vsef
elenIm popravei Getty. Bylo dc
sud malo svitla toho rama a pre-
to Hidalga dial ruku ma prsa, ab.
vojaci vedsli, kan mifiti. While
dem X pokroiiltmu veku a hodnc
|sti bylo mu dovoleno, ably zemfe
v sede k zidli vsak byl pfipoutar
Popravci teta vypalila ifikrate.
Hlavy Hidalga, Allende u JIM
neze pc n6kolik dni byly %vefein
vystaveny, .iak byvalo tehdy ivy
KEN. .Jednalo 81 o vyStrahu q
statnim. .Jciich i6lesnt poziIstat
Ky ulozeny byly do frantiskansk
kaplc V chihuahua, ably o dvanac
let pozd6ji We vcskere slave dopra
veny byly do Mexibo Mesta n ulo
zeny V kathedrale, kde odpocivaj
uprostied hrobek SpanilSkych mi
stokralu.
We valcc IN mcxickou neodyis
lost dopaden byl royalisty nedale
ko Tezmalaca .iiny viidce lidu pr
svobode touiiciho, Jose Maria Mo
relos, take knee, pfitel a Yak Iii
dalgiv. Dopraven byl take V re
tezech ma mfsto popravy V Girls
tobal E%catepec, male vcsnici ne
|daleko Mexickeho jezera. Sci sta
tecne ma smrt a kdyz nafizeno by
10 mu velitelem popravci Getty, ably
poklekl, Morelos haste zavolal
Pane. ty .jediny mIzes byti soud
Gem, .jednal-li isem dobfe. Pochy.
BILL jsem, prosim o Tvoje nekone
enc smilovani.' To byla posledn.
jieho slova. V nasledujicim Okla
mziku nekolik kuli projelo .ieho
srdcem.
Augustin Iturbide, "a jehoz We.
denf Mexiko docililo svobody, zba.
vivsi Sc spanelskeho nadvladi, by
obtti prvni revolnce pc docilen.
neodvislosti. Nebylo to povstan.
prot demokraticke hlav6 statu
nybrz prot %cisaii, jezto Iturbidc
81 takovy titul pfisvojil. lturbide
v.ypov6zen byl do %Italie, avsak "a
kratko Sc vratil a dostal Sc do ri.
kOu republikanskeho komandanta
v Soto la Marina, jmenem CARA
Velitel ziskal rozkazy, ably zajatct
popravil. Cara Sc zfejmym pc.
hnntim oznamoval byvaltmm lido.
lu Mexika. ze musi zemfiti, avsak
Iturbide pfijal tut0 west S lisme-
vem.
Iturbide zemfel jake velikan. -
Sci pevne ma popraviste a kdyz Use
bylo pfipraveno k vystfelu, zvedl
ruku a promluvil "Mexikani
zadam vas, byste milovali svoji re
mi a byli v6rni svatfmu nabozen-
stvi. Umiram, ale rad pfijlmam
smrt, ponevadz zemru mezi vami
z hloubi svGho srdce odpoustim
Sym nepratelGm." Poklekl a klesl
mrtev k zemi pc prvnlm vystfelu.
Q poprave sesazeneho cisare
Maxmiliana, elena rodu Habsbur-
skeho, bratra zesnulehO rakouske.
no cIsare Frantiska Josefa, mno.
no bylo napsano. Macmillan ne.
byl ovSem Mexikan, ale s MIN po.
praveni byli i diva jeho generalo-
We, Miramon a Mejia, ktef1 byli
Mexikany. X poprav6 teto doslo
dine 10. kv6tna roku 1867. Max,
milan zemfel dGstojn6 a klidne,
stejne jake Hidalgo, Mexikan. =
"Jaky to krasny den," prohlasil
ma cest6 ma popraviste. "Vzdycky
jsem 81 pfal zemrfti "a tax krasn6-
no dne."
X, Miramonovi prohlasil :; ''Vo.
jak chrabry .je vzdy respektovar
svym panovnikem; dovolte, abych
postoupil yam Gestne misto." O.
brativ Sc Ike generaln Mejia, pra-
vii "Generale, 60 nebylo odm6n6.
no ma Zemi, Dude odmin6no ma NE.
BIZ"
Byvaly cisaf rozdelil drobne fla.
te klenoty mezi vojaky. Vypnuy
Sc hrde, nastavil sva prsa. IKE;
mole krev je posledni, jez obeto.
vana je pro tuto zemi," fekl ma.
p0sled. Miramon stal klidne, ale
mlcel. Mejia zvolal p~ovysenyn
hlasem "Af zijc Mexiko, slava cf
saii!' Vsichni til klesli pfi PRIV
MIN vystfelu.
STARE KRCMY