America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-08-07
| II


Pima a fos vorba de Romina Mare In ori &c mani
1esta prn graz prn ori prej cnd vorba
sa amintm despre paiue romnes ntmnte la olalta ne
cXp1lmam GU cuvihtee: ,RomInia Mare''.
Frnoase cuvine 1naItaoare de suflete Simbolizarea
ldealulu nostru devenit realtate.
Daca reaizaea acesui Wis mire pc Pau visat
1no;ll 81 stnos nosr sar fl reazat nazuinee popo
uI al neamulu i'll ntregime, zce: Fumoasa sllva 81
bnecuVIntae de Dunnezeu sunt paurle 81 asezmnele Ia
h Romlnla Mare, 81 SAT- rmnd numee Asa so rostim
Pima srsul vetei noasre tot so nepo
81 srinepot dar, unrea paiuor romne realzat
nAzuinele ncamuui de cit numai in parte.
Nazuinee neamuui II au fost numa+unirea plaiuror ro
mnes 81 scprea de sub staprea stren 81 scaparea de
stapnirca
tfnd al sipn, fie ungur atar romin, stapin
este ST unu 81 altu exploateze 81 @ tie stoarca pe
CIT va putea mai bne, asindui nma alta, pot trail
Nc in Romina veche 81 nc in tare carl s'au alipt de
ca ma ost nu este conucere c stapine NJ sa zis
nu findcd sa putu zice, conducere romneasc
nnsreasca, austraca ci sapnre dupa feu
tari multi suert 81 suera inca popoul de la aceasta
.Stapinires
Stapinre nsemneaza o institute creaa de nina de oa
men earl prn snce vcenie pu nina pc rfnee ari
administered tara dupa bunu or plac Carl si-au fnart
situata or prn leg ure de ei asa fe tu popor Gu
toate sforare carl lie aci po scpa de Ell po
tura de tai stapnrea asuprese
81 guEerneazi tara dupa placul lu.
fonducere nsemneaza. Institute creaa din voina lbe
r 81 neInrcata poporulu utuor caselor socae;
connce tara ua egi aure de reprezentanti poporuui
tutuor caseor socae spre bnee norea propsirea in
ereseor fic case asa fel nteresele s
nu fo suhugae 81 vatamate de nteresee altei case.
In Romlna Mare nefnd conducere romineasca ci stap
nlre onneasca Oae reee mOstenite de la vecle sap
niri azuntele neamuu reazate de cit dupa cum
am spUs MAJ nunlal pare
Alta cit realza toate nazuinee poporu
u homInla Mare nfapturea deauui nostIu national
tu poporu nosru alta nsemntae de cit cd sta
pni eu dat nina 81 sugile expoaate sub aceasi fir
ma, deosebrea, ca s'a dat tituatura de Mare.
Marele Romn Nicolae Iorga spus mai anu ,Sa
hsam omna Mare 81 sd vorbm de Romina Noua 81 avut
drcpate.
sa imbaam de cuvinte frumoase, suna frumos
81 macnesc ce mai taince subtitle smtir din eu
Romnie or cit de fl prn inndere, daca popo
rul w lst de drepturie hui; daca proa de gnora
ia su ericeperea u in aacere pubice 81 face eg
nums III favoarea celor mari 81 puternc Fl mica nepu
tlncoaea amci cind veni sd puma din a
1ncel"are puerea de viata 81 virtuea popprulu.
Q Romine orr cit va de mare, putea inanta 81
p"ssa erenul economic, vaa orr carui stat dac popo
ru va fl nut 81 mai departe in gnoranta 81 nu pune
la ndemina oate mloacele prn carl sas mbunataeasca
starea culturala 81 economical.
Prvt la Russia Cit fos de mare in ntindere 81 cu cit
All mai mica Evea in prveste situatunea
cnltnrala, economical 81 poitica char?
81 Rominie char mai mica fnd daca Fl conusa nl
mod Inelep Gle oameni 1neep, aes Gle vonta liberia DO
porui a faca eg democrace prn garanteze
drepuri egae pentru toll pryeg speciac penru nci
unN acese eg sa apce in mod rguro sub pedeapsa
ar penu acei indrazn e nterpeteze 81 sd lie ap
&c in mod grest puternca, stimaa respectaa uni
stat modern civiza in adevaratul ntees cuyintulu
Ccace presedntele Wilson propovadut ca satele cee
ici sa pOata a 81 desvota nga satee mar nenfcate
81 neingradte devoarea or economical ebue sa Sc ap
ce 81 asupra popoarelor, 81 asupra poporuui romin.
Toate stitutune vech ntre carl 81 stapinirea ronf
neasca, trebuiesc daramate ido timpuror pagfne
in locul lor 50 inalte instutuni ne din voin
liberia oporuui nstuun pc carl sd e ubeasca 81 pentru
apdarea carora 81 fe gaia ss ultima pcaura de
ge nsfitnun mpuse de al pc So le urasea
potFva casora sa complotcze IA fntunerc q Pascuf
9S e 1