America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-07-17

colorat tbtic al frumoaselor IN.
scriptii dh 1nchinare. Acela care a
Ifost ,ytcl!iptor 81 effigiator'. PEN
trl vcstita biserica lui Neagoe-
Noda desla Curtea-de-Arges fost
Sasul Veit, mesterul vitus, 81, cind
|tipul dehnitiv al mestesugului de
cladire r0mineasca fost statorni-
I cit pentrtl a ii urmat Gu credinta
| in llnill generate dc maestrii din
launtru, yh-a ramas totusi Sasilor
mn all; dOfneniu al artei: la stralu-
lcitele sefbari de nunta ale Curtii
lsaptiri aaalnui Domn ca vasile TIu-
| [pn in Mo1dova, Gu prilejul daruri-
flor fAcnteG de stapinitorul muntc-
Ian, fabul0s de bogat, Constantin
! BrfncoveAnu, la vre-o noua fnte-
lmeierc sau DAME de manastire. ta-
lcrele, p0tirele, clupotele, fnelcle,
lpecetile care Sc impartiau veniau
din NINA rlarilor argintari al Bra
sovulni n Sibiiului, a caror istorie
Iva trebuissa fie cindva scrisa. Null
lite. din aceste pretioase obiecte Sc
IpastreazA inca la moi, pc cind scri-
'sori de cofnanda in limba romineas-
1ca Sc afh in arhivele sasesti. Nu-
mai Gu fnceputul yeacului al XVIII
lea nlestefi greci 81 ucenicii lor ro-
mini, dac8 nu char calugarii earl
Ilucrau de- mutt, au luat locul Sa-
'silor.
v.
j Cfnd Reforma a daruit Biblia
I'm limba populara tuturor natiu-
,nilor, Sasii din Sibiiu facura sd a.
para lin catechism ,,valahs' la
4l544: este4cea mai veche tiparitura
lin limba romaneasca 81 unul din
cele mai vechi monumente ale ace.
,,stei limbi. Gel mai vechiu este de
laltfel scrisoarea unui boier al lui
iNcagoe Basareb catre Brasovcni.
ldatabila pe la 1921, care Sc mai
ipastreaza inca acolo, in Brasov.) J
Sfatnl orasenesc brasovean a orin-
iduit predica romineasca pentru
Rominii din suburbii, carl traiau
lsupt ocrotirea sa. Curfnd dupa a.
ceia, jrdele din Brasov Johannes
Benchner care adapostise la ST.
he mai multa vreme tipar rominesc
pentrd catti de biserica in limba
tslavona rlua initiativa de Sc
publica cele- d 'fntiiu Evanghelii 81
Psaltiris insgraiu romanesc. In SER
Iviciul Sasilor lucra mesterul Corset,
unul dintre multi fugari politici
din Tara -Ramfneasca, 81 in Brasov,
pc 1lrmas ii1 Sas-sebes, au aparut
iastfel de- eSrti fundamentals cum
Il q fSst asa intiill lamnrire orto-
doxi q Evangheliilor, cea d'intaiu
incercaresdeIa face Vechiul Testa-
ment in romineste.
/ Cuvremea lui Mihai Viteazul, glo
rioasa 81 plina de durere, epoca
ltiparnlui rom1nesc in Ardeal slpt
adapost sasesc, Sc incheie.
1 Acum dupa &c Rominii servisera
mai multi decit 1nnainte Statului
ottoman 81 adoptasera obiceiurile
greco-turcesti, pc cind, din partea
lor, Sasii, snpt printii maghiari din
veacul al XVII-lea, pierdusera
multi din putsrea lor vitala 81 din
|misi'lnea Tor proprie pentru a.
|partinea Gu desavfrsire cirmuirii
austriece, cele doua neamuri All
! stau iarasi unul lfnga altul.
Al nostru fnfatiseaza sufletul
latin care Sc desface din limba sa !;
al d-voastra, spiritul german. Amin
doua sint chemate sa mijloceasca
lntre Rasarit ii Apus, caci amin
doua au~capatst din Apns 0 misiu-
ne pc care n q pot parasi. In acea
lsta, ca 81 in amintirea luptelor cul-
ltnrale, adesea pairtate impreuna,
alnindoua popoarele pot sa simta in
|demnul de lnera laolalta oricare
ar f. fmprejurarile politice. Pa
|lnintnl ardelenese, pecetluit asa de
|vadit, in chip cultural, prin sir
gninta saseasc4 mn poate fl prea
lngust peptru 10000 de oameni.
care representa- cinste, munca, eco
noinle !! u simt pentru dreptate 81
ideal