America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-22
ExpOzeuI d-Iui IuIiu.
maniui0ma Stat.
.tinut in ssdiDta de.
Ia 4 August 1873.


] ONORAT STAT NATIONAL!
Baza fntregei legi a reformei e.
lectorale 0 formeaza acest 5 81
dupace din motive neatfrnatoare
de mi ne n am putut lua cuvfntul
la desbaterea in general proiec-
| tului, imi iau vote ami expune Gu
aceasta ocaziune modestele mele pa
reri, aratfnd principiile .acestui
project de lege si-mi permit a ju-
stifica in citeva scurte cuvinte 81
politica generala ce urmareste
Consifiql Dirigent in aceasta che
stiune.
! Inainte, de trece insa la mott
varea punctului nostru de vedere
in liniamente generate, tin, ca foar-
te pc scurt sa arat fazele, prin ca
re am trecut pima atunci, pima cind
am ajuns in fericita Situate, ca sd
prezentam Marelui Stat National
acest project de lege 81 sa arat pc
scurt fram1ntarile, care ne-au preo-
cupat 81 care justifica, pentru ce
acest project Sc prezinta asa, dupa
cum il vedeti depuse pc masa Ma
rellli Stat.
Preluarea puterei oublice
1 MOI am preluat puterea publica
in Transilvania, Banat 81 Tinutu-
rlle ungurene in baza suveranitatii
rationale. MOI ne am stiut totdeau.
ma mostenitori in drept al acestor
tlnuturi 81 in momentul, cind i'm
preJurarile ne-au permis, am sus-
tinrt GU toata taria aceasta suvera-
initiate, indeplinind-o in toata pu-
terea Ell. Din dreptul de suyerani-
tate al unui popor la autodeterm+
natiune urmeaza s4 acela de auto
guvernare 81 este firesc, ca din mo-
mentuf, &c s'a declarat independen
4 ia natiOnala a acestOr teritorii 81
dupace s'a declarat unirea lor pc
vecie GU patria mama, din acel mo-
ment, in baza suveranitatii natio-
male am avut dreptul, dar 81 dato-
rinta de guvernare.
| In afara de aceasta suveranita-
tie nationala, care ne-a indreptatit
ca sd luam in NINA puterea publi-
ca, am mai .ayut ca baza decretul,
lege regal prin care s'a declarat
poporul nostru din aceste teritorii
pentru vecie unit GU Regatul Ro-
mlniei, lar Maj. Sa Regele de alta
parte ne-a fncredintat pc moi. Con-
siliul Dirigent GU conducerea ser
viciilor publice in aceste tinuturi
Acest decret-lege este eel mai
mare 81 eel mai insemnat act istoric,
! ell este baza in marginile Garcia moi
!, deprindem aici aceasta putere de
Stat.
|, Astfel dupa acel decret-Iege ma
tiunea rOmina din Transilvania,
Banat 81 tinuturile romilresti din
Ungaria STA reluat rolul, care la
fost lasat mostenire Gu suite de ami
mai inainte din partea legiunilor
romano, un rol interrupt in cur
sui timpului, pentruca astazi sal
relnceapa in scopul de a Instapfni
civilizatiunea occidentala in aceste
plaiuri.
Faza, armistitiului
De Sine fnteles ca preluarea pu-
terri publice nu "a putut intimpla
fara pierderi, nu s'a putut face IA
ra de delatura mari 81 grele pie
deci, ce ne-au stat in Gale 81 acest
fapt justifica pentruce moi abba in
"a luna am putut ajunge in 81
tuatia de a prezenta acest project
de decret-lege Marelui Stat Natio-
nal.
Picdeca principala q, fost ne
lntelegere, care urma din neclari-
tatea tratatu1ui de armistitiu, sti-
pulat in 13 Nov. 1919.
In acest tratat de armistitiu e.
rau doua dispozitii GU totul contra
re situatiei reale 81 direct contra
zicatoare. O. dispozitif era aceea,
care spunea, ca armata care ocupa
ungaria nu are nici un amestec in
guvernarea interna tarii, lar ce4
alalta ca administratia interna va
ramine in minile guvernului ac-
tuaL Acest punct al tratatului a a.
juns Fl interpretat in favorul GU
vernului republicei ungare in inte-
lesul, ca natiunea romina mn ar a.