America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-04-02
Ron1lnii din Canada
De: ELIADE COVALSCHI.
(Urm0re.)

deni. Eli si-au. imprumutat bratele
in aceste zile criticc, la farma, in
fabricile de munitie, tacuti facin-
dust datoria. ca libertatea 81 de-
mocratia sd invinga.
Poate sd fie in totalitate un ceva
grandios, iDchipuieti 10000 de pa
rechi dc brate mai mutt ca sc aju-
to la maSina de razboi - pentru ca
re fapta Putcrile Centrale lar Fl
exterminat (prapadit) daca ar Fl a.
yut prilcjul. 1nsa autoritatile Sc
pare cd da putina atcntie ori igno-
reaza acest fapt GU totul, K un fapt
dureros ca dupa patru ami de zile
| in decursul Garcia luihina aruncata
de pc diferitele frontnri, a indrep-
tat ochii lunei in diferite dircctii,
asupra difcritelor natiuni, lasin-
dune pc moi att de putin cunoscu-
vi. Accsti cincizeci ori seasezeci de
mi dc Romini, Gu toata atitudinea
lor dc lealitate. continud ii nu-
| miti austriaci, ceea-ce inseamna
dtisnani al Angliei 81 aliatilor eli
81 sunt trat;lti ca atari.
/, La fel ca Austriacii 81 Gcrma-
nil ei sunt supusi a Sc rcgistra, a
face rapoarte la diferite perioade
de timp, 81 sunt supusi la alte for
me de .rcstringeri. lar acum ma;
tirziu sunt frame considerati ca
,.ipamici' 81 ,,creaturi primejdioa-
Sc &c poarta nuplele de ,,Anstria-
eli Daca autorltatie ar Sti gilldu-
l'ile lor, cit dc multi urasc acest'
| Romini pc Abstract, atunci nu az
Ii aceasta rea considerable T. maj
multi ca un motiv ca Sd fie altfel
Canada tara virginia 81 avut
putin de-a face Gu Austria, insa
duSmanla nOastra GU aceea tara
poate ii aflata Gu veacuri indarat
fnsa nu timp face astfel de
reflectii clnd acest popor merge
cu cartile de registrare la sectiu-
nea politeneasca. Iii trebuie sd in.
tire in oficiu Gu palaria in nina ca
! in biserica, de rnde nu, in curind
s ar pomeni lipsit de libertate, in
Cd lnainte de sti dc ce. Char nu-
mele lor de rassa de multe orr ig.
norat orr cufundat Gu altele, ca
Armeni, Rumeli orr Brahmani, nu
me ce pot ii. deoscbite pentru un o
ficiant insa nu pentru natiune
De mnlte ori acest popor este $
sufc}d nu mici suferintc. Lam vi
zut de multe ori umiliti, pedepsit
81 arestati III tcmniti orr lagare a,
prizonieri ca sa lie invatati ma
multa lealitate. Eu sunt sigur d,
accste declaratii pcntru ca am va
cut suferiptcle fratilor mel. In la
garcle de prizonieri canadiene sun
inca multime de condamnati.
Acim citi-va AMI de zile am Gu
noscut pc un tinar transilvancan
Era tinar 81 sanatos. Acum un al
de zile Fam intilnit din nou. Acum
insa parea bolnav 81 melancolic.
Lam intrebat: ,,Ce e Gu tine fra
tel" 81 el mia spus povestca lui
Tocmai atunci la eliberat dintr !,
inchisoare. Isl ce crezi d-ta despr
aceasta'' Fam intrebat eu mai de
parte. A cldtinat capul Gu tristet
81 mia povestit urmatoarele:
,,Odata in Transatlantic am Gin
/ tat un cIntec ce era rominesc 81 pei
tru care ungurii m'au TRIMS i
!; penitenciar in Segedin. Aici M !
inchis pentru-ca sunt cetatean u
. Ungariei. ST mi-au spus Cd Ameri
ca este tara bunatatilor 81 u liber
tatii. Adevarat, cd abndenta este
Insa &c Gu libertateas e. Aci, ara
tindu-ui parul &c incepea q deyt
B nj argiDti, ilni zise: ,,Lupii trebui
"a au inghitit libertatea din aceas
! to tara. Sa speram inca cd au v
ii asa in ceea l'alta.ss
y NJ ma indoiesc ca dupa D astft
7 de trista experienta char un prit
4 ten sd Sc transforme in un desps
q rat mamie, care sub circumstant'
n le prezente ar insemna bolseyic. s
}, STUNT altii multi prieteni discreet
Il Canada, despre care acelasi lucr
,-Ise poate spune.
(Vs ssrnss