America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-02-11
Cristalizarea
OI1lenirel.


cute in general, cresc 81 1nflorese
spre frumusetea lor in trecerea
timpului. IDescoperirile de curind
81 concluziunile geologic 81 archi.
ologice, ultima o stiinta a lucru-
rilor antice, da un Gimp de me-
ditatie 81 cugetari filosofice 81 GU
privirea la enormele ramasite ale
anticitatei, ne da I'M frumos. teren
de reflectare.
AcOlo exista carte nemargini-
ia despre urmele oimului, ce ne
inspira cea mai interesanta imagi-
matte despre viata 81 conditiunea
rasei omenesti ce a. vietuit pc a.
cest pamint in perioadele de 4
sau 8 suite mil de ami fnainte de is
torie fnceput Sc registreze vie-
tuirea lui.
sPreistoria care acopere toate a.
ceste perioade eminente prin ca.
re a. trccut omul la inceperea des.
vOltarei lui are mare Insemna-
tate asupra istoriei la care fiecare
ON poate sd priveasca la artisticul
eli spirit complectului detasa-
ment fara a supara pc nimeaea
din a lui rasa sau lovi in pre-
juditiul de nationalitate.
Mare parte din omenirea de All
sa gindeste foarte putin la rude
MIA s7ngelui de atunci 81 La asema-
mare fntre fiinta omeneasca 81 eel
de atunci, Sc zice ca aceia nu ar
ii fost adevarati oameni, ci 0
specie superioara Gle MONTH, crea-
turf ignorante, brute, sunt vechll
straIbuni al omului de All, Gu toa-
te acestea moi admiram nemasu-
rata lor intelepciune, spiritul lor
ingenios din acele timpuri vechl,
81 artisticul lor instinct. Recetirea
~sacestor lucrari a facut pc omul Gle
azi sa Sc reorganizeze spre per-
fectia lui fnsusi.
Cind unul sta ca sa intoarca pa
ginile acestei cart asupra acestul
subject. ell vede ca trece pc dl-
naintea lui 0 procesiune Gle ami, In
care omul a jucat rolnl in parte
ca ON. Distanta in care acest ON
trecut e nemasurata mintei nOa-
sire, ca coprinde zecimi sau SUI
timi de mil de ami ce au trecut pl-
ma astoria a fnceput sa reglstreze
faptele 81 ispravile aeestuia. insa
aceasta perioada colosala nu este
produetul imaginarei sau tradltl-
nnei: este atestat Gle monumentele
cele mai adevarate 81 temeinlce
din progresul omenirei. Evlden-
telc asupra carora punem prey,
nu sunt elementele constllntei sau
registrarea amintirei, ele sunt lu-
cruri facute de ON; msa Omul II
ind impartial in acele tlmpurl,
lasat in parasire insemnarlle 81
numai natura insusi a reglstrat
prezenta GU eeya din lpcrarile luI,
81 anticul ON, intimplator la des,
voltarea planetei, el singur a fost
cu totul nepasator.
Pentru moi, relativ la preistorla
omului. nimica MI apare mai pn-
tcrnic ca cea dintii incercare mai
nnternic ca cea dintii incercare
a lui de a inventa lucruri nece-
sare trebWntelor lui. Aceste sunt
razele stralucitoare care ne face
sa judecam ca el a fost ON 81 nu
0 fiinta brutala, sau inculta fata
dc acele perioade vechi.
In mijlocul perioadei de cinzecl
mil de ami in urma, ell a inventat
acul. Accasta s'a. intimplat in epo-
ca Aurignaciana (N. Era la NICE
putul unui period foarte frlgu-
ros in Europa, care este cunoscut
geologistilor de a patra treapta
Glacial&. mventatorul aculul dupa
cum prezentele informatiuni ara
ia. Sc due i'm adincul acestor pre-
.istorice perioade, ne arata ca a
lncuit in sudul apnsean al FranteL
Nh este nici oNdifieultate dc a
vedea cum aceasta mareata IN
ventie a acelor perioade a dat
nasterea. pentru Cd natllra flln'
tel omenesti s'a schimbat mai pu-
tin ca natura care il inconjoara
Uncle din epocele precedente a.
uricnaciana a fost foarte 'caldu-
roase, in urma fntnrcindu-se 50 fle
foarte friguroase 81 astfel de anl-
male ca mamutul, specie de e.
lefanti foarte gigantici, renocerl
furiosi, marele urs paros, serpoal'
ca hiena 81 alte salhataciuni fari'
oase, erau ordinar cunoscute Y