Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1919-12-31

ga - A0AA -
volnou laskou a odstraneni vsech
naboienstyi. Mluvila pro ni6enI
majetku. Radila k nasilnostem
V ieiich fecich pomsta, nenavist
kletba a vsechno ostatni, 90 mnzs
otraviti srdce a u6initi klidny III
vot utrpenim, tvofily hlavni pod
klad vsech vyvodn. Nemluyila nj
kdy o lasee, nybrz vady 0 nenavi-
|sti a nutnosti pomsiy. Mluvila o
pfirozcnfm zivoi6, ably kazdy ci
til Sc volnym v obklopeni krasni
|pfirody. Mesta $ velkymi bndova-
mi p~ovazovala IN nepfirozena. -
Mluvila 0 tenementech jake do.
brovolnych zalarich a o vsech III
konech jake pontech a okovech.-
Strhnete ty budovy, caste v%olala,
nenechte kamen na kameni.
Pc n6jake dobe odebrala Sc do
Homestead a byla zde V dobe vel
ka stavky o~celarskych. deinikn v
roce 1888. Zde spolupracovala $
Alexandrem Berkmanem, yndcim
anarchistou, S MIMI nyni byla de-
p0rtovana do Ruska. MelO Sc IA
to, re pfimela Berkmana, ably u
emil nklad 0 zivot zelezarskeho
magnata Fricka, avsak nebylo
mono j niaeho dokazati. Y bouf-
livych dnech, pfedchazejicich to-
muto pokusu, Goldmanova a A.
Berkman nell tolik spolecneho, ze
Sc rozhodli sdileti spolu domac-
most. A tax ~zahajena byla roman
&c, ktera sc udrzovala pres TO, re
Goldmanova zacasto otevfela Ia
Ike srdce jinym muffin.
Berkman odsouzen byl do we've
nj ma sedmnact let a Goldmanova
vratila Sc do New Yorku, kde ma
leila 81 praci v tovarnG kosil. Zde
stala Sc intimni pritelkynf a rad
kynf Johna Mosta. Toto pratelstvi
nemelo vsak te trvalosti jake pra-
telstvi s Berkmanem. Doslo k roz-
'dilum V nahledech a prudka En-
ma vyplatiIa jej karabacem ma .ie-
visit Odd Fellows sine.
V dalsich letech pokracovala v
ucenf svych radikalnich tbeorii.-
Napsala celon fadn p%obufnjlclch
pamfletil. Cestovala z iednoho
kouta zeme do druheho a podile-
la sc ma tainych anarchistickyrh
.schnzich dvou kontinentii. V kaz-
dem takovem shromazdeni hrala
Gelnou nlohu a mluvilo Sc vseobe-
enc 0 nj jake "kralovne rudych."
Nevyvolalo zadne podivenf.
kdyz pc zavrazdeni presidenta Nc
Kinleye v Buffalo v lete roku 1901
Sc ukazalo, re yrah byl ueednikem
Emmy Goldmanove. Leon Czol-
gosz zaplatil "a svH.j zlosin Two
TEN, byl popraven elekiinou. Nez
zemrel, prohlasil
"Vyvolala We mne ohen. Jeji
|doktrina, Re vladci tohoto sv6ta
musi byti odstraneni, vedla mne
TX pfemyslenf, tax Re isem Sc ca
|sto domyslel, re hlava mne prask-
ne nasledkem bolesti. Sl0va En-
my Goldmanov6 me pronikala a
kdyz jsem opustil jednu re schdzi,
kde mluvila, rozhodl jsem Sc ne
co vykonati v zajmu veci, pro kite
rou jsem byl ziskan."
Czolgosz zemrei ma elektricke
zidli, avsak Emma Goldmanova
lila nadale, ably sifila doktriny
vrazdy a re%voluce. Jak mnoho
vrazd a pumovych atentati pod
militia, nikdo nedovede odhadnou.
I'll, avsak odbor spravedlnosti shle.
|dal, re byla We spojeni $ celou ra-
|dou spiknuti a re~volucnich lkla.
Ida v rnznych castech zeme.
Sv6tova valka podnftiIa j k IVY.
lseni cinnosti. Poskytla j move ar.
proti Wade. $ Alexan.
|drem Berkmanem, ktery mezitim
propulsion byl 2 v9zenf a znovu u
jail mfsto po .jejim boku, cestova'
la 20 zemi a hfmGla noyymi di'
vody prot zakoniim a stavajiclm
fadiim. OdsuHoyala poyinnou sluz'
bu vojenskou. Mluvila prot Via
stenectvf. Proklinala %cisafe, kra-
lie a presidenta stejns vytrvalc.
Znovu doslo k jejimu zatcenf !
tentokrate byla usvedcena a cd.
souzena do y6zeni j Sc sym spo
lecnikem pro spiknuti prot poyin
ne sluzb6 vojenske. Dvoulety Ia
lt6s - L61o;o; J~affaraou (sitv nd