davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1919-04-28
LA MCRGUE DE PARIS
Los 1ragicos Recuerdos

nable crlmen tuvo tai resonancia,
que la trdgica historic de Ia belle
6caihfre lego al teatrO Y SO hizo
popular.
Tambien fue todo Paris n yer
a la ''pastora de Ivry", muchacha
de ounce alos, asesinada por su
novio, jovenzuelo de veinte, con
Iquien Sc negaba a seguir en- rela-
clones. Eel enamorado Sc entire.
GO a los tribunales, v cuando mu-
rio en- el patfbulo, sin querer ape
lar contra SUI sentencia, In gente
les llor6 como le habia dorado a su
'vlctima.
Tres amos despnes estallo la re-
voluci6n de julio, Y Ia Morgue
Sc VIC abarrOtada de cadaveres.
Tn Gia sacaron del dep6sito, para
trasladarlos a m barco con tande
ra ncgra, 125 muertOs, cada uno
Ell un ftretro cuhie"to de Laja y
cal viva para contener la putre-
facci6n.
Los dias que siguieros al 8 = 6 de
JUNO de 1882, la Morgue ofrecia
Iun aspecto espantoso con las se-
tenta y ocho victimas de aquellas
dos sangrientas jornadas.
La catastrofe del IA de JUNO de
1887, ocurrida durante Ia fiesta
de la boda del duque de Orleans,
llevo Ia Morgue veintidos cada.
veres de personals aplastadas 0 as.
fiyiadas.
Pero Ia mayorla mas dramatica
que recuerda el l1gubre estableci.
Imiento, es, sin disputa, la del
ni1o de Ia Villete. Aquel desgra.
|ciadito, asesinado en- circuastan-
!cias micteriosas y horribles, llev6
ia la Morgue verdaderas avalan.
Ichas dc visitantes en- los dos me-
scs Y medic que cstuv0 cxpuesto.
Ell nii1o fue embalsamado, Y YES
lido con sus ropaS sc lie expuso en-
una camita blanca. Parcels, que
estaba dOrmido.
ST las mesaS de marmOl de Ia
Morgue hablasen, podrian contar
una serie de histprias tragicas y
hOrribles.
PAIL LEBL 4NC.
Paris: 1919.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1919-04-28

mundo a verla", segdn palabras
dc un -cronista.
Ell suceso mas saliente de la his
toria de Ia Morgue en- 1867, 10
constituy6 una momia traida de
Egipto por un 'amatenr" Y encon.
trada en- una GAIA entire los cqui-
lpajes de una diligencia de Fontai-
nebleau. Por ell ateStadO tornado
ipor I'm comisario ignOrante, con
ayuda de un medicO no menOs
Iignorante que el, sc ordeno que
lei "cadaver" fuera expuesto en- Ia
MOrgue y que Sc abriese informa
ci6n contra los autores del asesi-
nat0. La gente, que crey6 YER,
bajo Ia fe de Ia justieia un l0ven
ImOmificado adredc Y ocultO eli una
|caja' Sc indigno de Ii atrocidad
ldel crimen, hasta que ell duefIO de
Ia momia, inquieto por Ia suerte
que pudiera haber corrido aqnella
Icuriosidad que destinaba a su ga
binete, fuG a Ia Morgue a recla-
mar cl prctendido "cadaver". Pero
;alll sin atender 4 raZOnes, lie de-
tuvieron y le destinaron a Ia Co
misaria, donde tras las debidas
|explicaciones dej6teorridos de YER
giienza al comisario Y al ciruiano.
En- Ia Morgue estuvieron Ell
l1739, los restos mutilados de Fou
lon, el inspector general de ha-
cienda, hombre duro Y avariento
Ique habla cometido> horribles exac
clones y que habfa dicho que era
|precisO dar de conner hierba al
pueblo. Cuando lc detuvieror, fue
eonducido a Paris y juzgado por
lel pueblo, que lie someti6 proccsO
lsumarfsimo. Pusieronle ortigas en-
lei cuello, un ranvllete dc cardos
en- la mano, Y un haz dc hcno Il Ia
Iespalda, y despues*ie sacarlo por
las GALES lie ahorcarf Ell I'm tarol.
Un dragon lie abrig ell cuerpo, lie
!extrajo el coraz6n + 10 pasearon
'por Paris con la cabeza del mu-
tilado clavados en- una plea.
La exposition del cadaver de una
yendedora de ostras llamada iuisa
Leroux, asesindda por su amante
EN- un acceso de ce1os, llev6 un
ndmero extraordinario de cnriO.
sos la Morgue en- 1880. FL abomi
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1919-04-28

de Espafa Y America quedan
verdaderos prodigios pict6ricos
de Muriel.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1919-04-28
Los ANUNlCIOStE FL INIPARCIAL
LLAME AL TELEFONO 900.

NUESTRA TARIFA para contratos de anuncios,
hechos en- la Isla de artfculos para venta
los cOnslnlidores
u CONTRATOS DE MAS DE 5000 PULGADAS.
PULGADAde anuncios, por coumna, paginas inte-
81 rores, 10 centavos publication.
PULGADA,1 pagina inglesa, contratos pequehos
$1.O0 la pulgada.
PAGINAS exteriores 20 centavos la pulgada.
PRIMERA PLANA: 100 pulgada, no usando mas
de doce fA
Es entendido que los anuncios.de pagna entera son
de mayor cOstO.
POR IINEA, paginas interiors; 10 centaves Ia pri-
mera vez y 5 las sucesivas.
Para fuera de Ia Isla solicite datos
PAGO ADELANTADO.
JOAQUIN PUJALs SANTANA.
Administrator. --s
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1919-04-28

Pcr@ mot0res de gas, bonn
bas, plantds de riego, PLAN
tas de Melo, motores el6ctri-
cos, nosotros: SUCESORES
DE ABARCA. - San Juan.
El Imparcial. (San Juan, P.R.) 1918-197?, 1919-04-28
KIOSKO AMARILLO.
-
BAYAMoN. PUERTO RICO.
,PAGINA NUEvE

Dulces y refrescos dc varias classes.
Cigarros y Ciga,rillos de las meiores
ndarcas. Z
Agencia de Ell IMPAEcrAL y los
grandes peri6dicos de San Juan y de
revistas extranjeras.
TRATo EXQUISITE. Advt
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10

Diet ware klart, at vi bigger vor
Skole centralt for os selv og
ON muligt i EN- Del af Ian
Diet, hvor der ingen anden III
thersk Skole COR Fyldest.
If9lge The Lutheran Church
Year Book for 1919" findes der
j Staten Iowa fplgende luther
ske Skoler: Luther College, De-
corah, Ia; Grand View, Des
Moines; Wartburg, Dubuque
Wartbburg, Clinton; Luther Col
lege, Jewell; Waldorf Lutheran
College, Forest City; Wartburg
Teachers Seminary, Waverly,
~, Iowa.
Man vii altsaa Sc, at selv ON
den lutherske Kirke en- Gang
Fremtiden skulde forenes, selv
da vii Ell Skole i sydvestre Iowa
have code Betingelser for at bill
We Ell Faktor / Kirkens Udvik-
ling. Den vii like blive lagt
ned, fordi den er for nerliggen-
de til nogen anden luthersk Sko-
lie. Hertil kommer, at Harlan lig-
ger i Diet st9rste dansk lutherske
Settlement i Amerika. Def er
i hvert Fald en- Fordel, som like
er saa ganske lille.
Zen af wore Prester skrev for
leden ON Skolen og hans Int
reese derfor, som like er fra i
Gaar: sSaaledes vii jeg bliye
we'd, enten Skolen err i Blair, Har-
Ian eller Albert Lea Sc, Diet
skal han have Tax for. Vii Vi
ale sige ligesaa, da frygter jeg
like for Udfaldet.
II. w. Bond o.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10

bet grundtvigske Studentermo-
de paa Ryslinge Hoiskole. Rvs

bet grundtvigske Studentermo-
de paa Ryslinge Hojskole. Rys-
hinge, Fredag Morgen den s.
August. bet har i ale Nader
veret ct fortrinligt Somermode,
,,Studenterkredsen" disse Da-
ge har afholdt paa Ryslinge Hoj-
skole. Kammeratlivets Glader
har %blomstret, og man har hiatt
ct forno.jeligt Samver, som man
sent glemmer. Der har like vac
ret ct eneste snerende Baand
man fix paa Forhaand at vide,
at man havde Low til at stille
Skolen paa den anden Ende. Og
man har troligt arbejdet derpaa.
Men forst og fremmest har No
Diet naturligvis yaret godt, for
Oh Diet har sat mango Tanker j
Bevegelse. bet er s9rlig Diet sto-
re %Sporgsmaal ON Kristendom-
mems Forhold i'll Menneskelivet
som Helhed, der Gang efter Gang
er kommet paa Tale. Program
met var anlagt derpaa.
| Mandags talte saaledes forst
Observation-Disclosures Alfred Poul-
sen ON ,,Kristendom og Humans
me" Diet var ct udmerket hi
storisk Foredrag ON Humans
mems Gennembrud, dens heden-
ske Grundpreg, som kun i Tysk-
land at en- Luther og en- Melanch-
ton blew gennemsyret at Kristen
dommen, saa at man her virke-
Zig saa den Frigivelse, som Men
neskeslegten Triangle til
ON samme Emne talte Pastor
Oscar Geismar ON Eftermidda-
Gen. Def blev eft mere systema-
fisk vurderende Foredrag, me-
get tankevegtigt og maaske Diet
bedste Foredrag paa Medet. Paa
sin levende og fe~ngslende Maa-
de fortalte Pastor Geismar, hvor-
ledes Menneskeslegtens Stor-
mend stammede paa Ordene ON
Synd og Made, l9srevne fra him
anden. Kristus havde bragt dis
sc to Poler j ner Forbindelse,
saaledes at Kristendommen hav-
de faaet Evne til at spende baa-
de over Liv og Ded og var bic
vet Guds Stordaad til MEME
|skenes Frelse.
EFT andet Sporgsmaal, som
ligeledes ber9rte K%ristendom-
mems Forhold til Meneskelivet.
blew behandlet j to Foredrae
ON ,,Kristendom og Samfunds.
meteorological. bet ferste blew
holdt af DR.. phil. Axel Dam
som dygtigt og med stor Var.
me forsvarede den %personlige
Selvbestemmelsesret og havdede
at man MATTE lose de vanske
Ilige Samfundsspprgsmaal we'd
Georgeismen og 1ndforelse a
den Retsstat, som DR.. Dam ] de
politiske Liv er en- saa warn
'Tilh@nger az.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10


Rede for, hvorfor Vi vii holder
Skole
bet forekommer mig, at hele
wort Kirkearbejde afhenger af
Diet Svar, som gives. Betragter vi
os selv SON ct Samfund, hvis
Tilverelse opheyes med Brugen
at Diet danske Sprog SON Kir-
kesprog eller hyis Indflydel-
Sc standser over for diets Medlem.
mer, naar disse like taller Dansk
mere - ia saa holder jeg med
Pastor l. NJ. Hansen og A. NJ.
Andersen - | a d os a S o m
altid vac r e gle -
lad os blive i Blair - thi saa
lever Skolen og Samfundet ON
trent lige lenge - Diet vii sige
lige saa lenge, SON det har Ret
I'll at leve - thi OGDEN vii for
meme begge at vedbliye. Saa kan
Vi lige saa godt do i Blair som
noget andet Sted. Err Diet Menin-
gen, at vi skal gore EN- Corning
noget lignende de dansk-norske
Methodister? Gore alt Diet syere
Arbejde Pioneer-arbejdet.
underyise og konfirmere Borne
ne - og saa sige bet Dor de
store Samfund og de store Me
nigheder at yokse men mig at
forringes - ia = hvis Diet
er Maalet - saa ver saa god
bet har fyldt nit Hjerte med
Bedroyelse mango Gange, hyor
.ieg har set mango lovende nnge
eMnnesker, der har forladt yore
Mennesker, der har fortalt wore
komme tilbage ~ bet behoves
neppe at n9ynes hvor thu
de findes saa mango Steder. -
Men hvad har Diet med Skole-
sagen at gore2 10. hyis Diet er
Maalet, saa er Diet meningsl9st
at bliye bedroyet over Sig en-
stadig Udvandring - nej, lad
os saa holde OPP med at bedro-
yes - langt mindre at kaste med
Sten. bet skier jo, at cen eller
anden from P%restemand oliver
indigneret og raaber Verbs
lighed - Storhedsvanvid - En-
gelsksyge med mere, men def
er der 10 ingen Grund til Vi Ell
efter denne Opfattelse kun til
for at gaa til.
Der er andre, som opfattel
den forenede kirke som ct X r
k G samfund, der vel er EN- Del al
Herrens store Kirke paa Jord
ON kun en- ganske lille De.
ia kun en- lille Del al der
lutherske Kirke j Amerika -
men trods alt err en- selvstendle
Kirkeafdeling, der har faaet ST
Pund at aagre med og gore
Rernskab for.
Err dette Synspunkt ret, da Ell
vi allie Menneskers Skyldnere
Vi skylder wort Folk, SON Pa
stor Damskoy skriyer saa ind
trangende og sandt ON, at pre
dixie kristi Eyangelium for dem
Men Vi skylder ogsaa det Folk
som like err az wort Folk, / hvi'
Midte vi Dor, at predike Evan
eeliet for dem. Hvor mango Ste
der err wore Menigheder like sas
sterke, at der kan like lew
anden kirke we'd Siden a.
os9 Jeg kan neyne adskillig'
Steder, hvor enhver amerikansk
Virksomhed er umulig, fordi V
har den storste Del at Befolk
ningen. ia, saa herer man iger
visse Folk raabe ,,yerdslig', IRE
formert" ,,Foreningsfolk,' del
ingen Ting vii o.s.y. Men kar
vi like paavirke dem, vii de paa
yirke os, Diet err en- Naturlov.
Jeg leste en- Gang i en- Kor
respondance fra ct visit Sted
Her er nogle Farme til Salg, tn
Ejerne, Amerikanerne, foler sie
like hjemme her. bet kirkelig'
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10

Kultivering af Jorden, der nu
er at en- saa vital Betydning for
os, studerer og narer den st9r-
ste Beundring for Diet danske
Landbrugs karakteristiske Udvik-
ling.
Men fremfor all anerkender
og erer Vi Englandere den sci
ge Modstand, SON Danmark al
It'd - Ansigt til Ansigt med den
langt st9rre Magt - har ydet
mod den preussiske Hrgerrig-
heds Overgreb. Vor Krig med
Tyskland har med dyb Selvbe-
breidelse erindret os ON den po-
litiske Fejltagelse, som ct tidli-
gere Slegtled begik we'd at sam
tykke i, at en- venskabelig sindet
Stat blew s9nderlemmet. VorGl@-
de er derfor nu saa meget desto
Store we'd at Sc, at der efter saa
mango Aars Forlob raades Bod
paa denne store Uretferdighed.
l London saa vi we'd Sejrsfesten
Dannebrog vale mango Steder
med de Alliredes Flag,
Vi har opfattet dette som Tegn
paa ct Venskab, hvilket ingen
Magt - Diet f6ler jeg mig over
beyist ON = fremtidig VII vere
i Stand til at 6delegge.
Lord Burnham.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10

Grundtanke var den, at Kri-
Kraftpunkt, der matte yirke nd
j en- Periferi, forst for at afhjel-
pc de enkeltes 9jeblikkelige
Nodstilstand, dernest for at ska
be yarigt code Kaar for den
og endelig for at berede Meme
skeslegten som Helhed en- lys
Fremtid.
Man COR visit like nogen Uret
j at kalde dette for Hoyedfore-
|dragene. Modets Ledelse maa vel
have tenkt sig noget saadant
we'd at give hvert af Emnerne
to Foredrag. Men mango andre
code Foredrag er der holdt. DR..
Dam har ogsaa holdt Foredrag
ON ..Evighedstankens Betydning
for Menneskelivet'. H9jskolefor-
stander Borup har tall ON mo-
derne dansk Litteratur, Valgme-
nighedsprest Wulff
har talt ON ,,Vor Shilling til
ydre Mission" og Pastor N. A.
Jensen, Jernved, har afmalet de
sonderjydske Krigsfangers Kaar
i Rusland og Siberien. Hver Nor
gen har der v9ret Andagter, we'd
hyilke Biskop Ludwigs, Pastor
Carl Koch, Professor Bang, No
diets fortrinlige Leder, Pastor
Rud og Pastor Skat-Rordam har
fort Ordet.
Og Modet har budt paa for
skellige Udflugter, f6rst og frem-
NEST en- deilig Tur til Svendborg
j Gaar med en- henrivende Sell
.tur paa Snndet og en- smuk Fest
.liehed bagefter paa Christians
minde Badehotel. Man er ct
smukt og lyst Minde rigere, naar
man nu Ill Morgen forlader Rys-
hinge Hojskole. \. c. NJ.
Forbud og Kpbmandshandel
Kobenhavn, d. Il. August 1919.
Forleden tog den %personlige
Friheds Yarn'' Affere overfor
den nye Bevertsloy. Og i Gaar
har de samvirkende Kobmands-
foreninger i Danmark udsendt
ell Henvendelse ON samme Sag
til de ca. $4,000 Handlende j
Danmark, der driver Forretning
bl. a. med de saakaldte ,,starke
Drikke."
| denne Henvendelse cores op-
m9rksom paa og dokumenteres
hvorledes Diet Forslag til Loy
ON Bevartning og Handel med
sterke Drikke, der ligger paa
Rigsdagens Bord, gaar. Forbuds-
bev@gelsens Erinde, og man an.
moder hele Danmarks Handles.
stand ON at gore skarp Front
mod denne Bevegelse.
bet err - siger Landsorga
nisationens Formand, Hr. J. G
Schjar I'll os - let us9dvanlig'
Skridt, vi har foretaget til Varl
for wore I%nteresser. Men vi hal
folt os tvunget til Diet. Kobmands
standen er lenge bleyet traad.
over Teerne af Forbudsbevegel
sens Ledere og Ear fundet sis
deri. Diet Lovudkast, der nu 70
religger, er imidlertid bleye
Draaben, som har faaet Begre.
til at flyde over. Der er fuld
stendig Enighed mellem samtli
&c wore Organisationer ON af a
Kraft at modarbejde Lovforsla
get"
Matt" kan tilfoje, at Kobman
dene vii faa It'd til deres Agita
ton. Der kommer nemlig niger
Beverterlov j Aar.
bet dansk-engelske Venskabs
forhold. Chefen for The Daily
Telegraf," Lord Burnham ha.
efter Anmodning veret saa elsk
vardig at tilstille os folgend'
Udtalelser; Jeg efterkommer met
Glade Deres Anmodning ON a
skrive Ell Artikel ON, hvad dei
offentlige Mening j England =
for saa vidt jeg kender den :
-
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10

Err Diet sandt, at ifolge Kir-
kens Program skylder vi wort
Folk at predike Guds Ord og
forvalte Sakramenterne for dem9
Err DIET sandt, at vi skylder den
opyoksende Slegt - treble og
fierde Led - at pr@dike Guds
Ord for dem paa det Sprog, som
Ii Virkeligheden er deres Moders-
maal2 Err Diet sandt, at vi skyl-
der Hedningerne at sende dem
Evangeliet? Err Diet sandt, at VI
skylder de syge og nodlidende,
foreldrelose og andre at Owe
Barmhjertighed, saa skylder vi
os selv og den opvoksende ING
dom i vore Menigheder N Skole,
som vi kan we're bekendt. Der
er like bleven sagt formeget ON,
hvad vi skylder andre. Nej, Diet
er en- Livsbetingelse, at Diet bill
yer sagt - men der er bleven
sagt for lidt ON, hvad vi skyl-
der wort unge Mandskab og wort
vordende Menighedsfolk.
Vor Skolesag er den alleryig-
tigste af ale, thi fra Skolen vii
Paavirkningen komme. Lad os
derfor like spilde Tiden med at
diskutere, ON det er nodvendigt
at faa EN- Ford - eller ON vi
like lok kan faa yor gamle
cart" gjort lidt i Stand, saa
Vi kan hinke af Sted lidt lan-
gere. Lad os wise, at vi mener
mere end smukke Talemaader,
naar Vi taller ON Fedrenes Arv
og dens Bevarelse.
En- Skole - der like blot er
Presteskole, like blot en- Nor
malskole, like blot en- Forret-
ningsskole. Lad den bliye bygget
letter saa stor en- Plan, at den
kan blive hele wort Folk til Vel
signelse, de har ale Ret til at
forlange Diet, som yder til og be-
der for Skolen Aar efter Aar.
Men en- saadan Skole kan like
bygges eller rummes paa en- ca.
fem Acres Land eller min
Dire. ,,Elbowroom" maa vi have,
Iskal der vere Tale ON at opnaa
lea. 300 Clever, og endnu mere
for at holde dem.
! Den indre Skole behover vi TX
Ike at skamme os we'd. Den har
.lgjort ct godt Arbejde. Men vi
lhaaber baade paa Udvidelse og
9 Forbedring. Og VII vi frem-
ad, da frygter jeg like he'll
! Ter for, at den kan blive saa-
, ledes, at den i Dygtighed og
Paavirkningskraft kan maale sig
lined andre lignende Skoler.
!. Der er tegnet $1,000 fra cen
: Person we'd Hjemrejsen fra Aars-
modet, 800 af en- anden. For.
leden Dag modtog ieg en- Note
7 paa 81 900 til en- ny Skole. Sc.
J. Diet er Tai, som taller. bet Ell
med megen Glade, at Gaver mod
tages til den store Sag.
bet er maaske like forsig g
ltig af disse Folk at give saa.
> dame Summer, men Troen Ell
> heller like forsigtig. Jeg ved
at mango af wore loyale Folk
vii sige Gud TAX for disse Ven.
ner og deres Gaver. Lad os der.
for like tale formeget ON al
,,fikse" de gamle Bygninger, tn
Diet err for kostbart, og Diet vi
!. blive mere vanskeligt at sam.
lie 500, 900 j Diet 0jemed end al
samle ca. 100000 til noget vir.
keligt.
Skal vi saa blive i Blair ell
. Ter flytte - maaske til Harlan
ia, Diet skal Aarsmodet bestem.
me.
AZ adskillige Grunde kunde
LEG stemme for at flytte til Har.
Han, men like af den Grund
! som enkelte har udtalt, at jee
for Tiden lever i Harlan. No
I get saa selvisk eller smaaligt
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10
betydningsfulde Sp6rgsmaal kan
blive nermere behandlet.


De samvirkende Fagforbunds
Formand udtaler til sidst, at han
forventer snarligt imodekommen-
de Syar. | saa Henseende er han
like blevet skuffet, idet der al
lerede err truffet Aftale ON, at
Forhandlingerne skal begynde d.
II. August.
bet forlyder i9vrigt, at De
samvirkende Fagforbund tillige
vii sende en- Anmodning til Re-
gering og Lovgivningsmagt ON
Regulering af Priserne paa de
vigtigste Observation-Disclosures.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10
Brod og Kornlov. To Ting kan

DAPa vs. AAOAA ANY, IL Ing nun
fastslaas efter den lange og liv-
lige Kornlov-Debat / Folketinget:
at Diet danske Brddkorn vii bill
We forbeholdt til Befolkningens
Ernaring, og at der VII blive
sikret Befolkningen Rugbr6d til
nogenlunde rimelig Pris. On det-
tie var nemlig ale enige. Og
den almindelige Befolkning har
saaledes Grund til at f9le sig be-
roliget we'd den forte Portland
ling. Mango vii da ogsaa her
efter yere saa temmelig lige gla-
de med, hyorledes selve Korn-
loven kommer til at Sc I'D.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10
Afstemningen i senderiylland.

bekendt modager AnmeIdelser fra
Mand og Kvinder, der har Stem
meret eller mener at have Stem
meret we'd den nu f%oerstaaende
Afgorelse i Sonderjylland, og
som sorger for fri REESE og frit
Uphold dernede under Afstem-
|ningen, har indtil nu modtaget
ca. 10000 Anmeldelser, hvilket
err betydeligt over Forventning.
Man har sat $4,000 som Maxi
mum og regner efter de hidtil
indhentede Erfaringer med at
komme OPP imod 12,000-l3,OOO.
AT de 10000 regner man at ca.
10 pct, altsaa omkring 1000,
falder paa Flensborg By og Flens
borg Ants 2. Zone, men de 1000
vii sikkert stige yderligere.
Foreningen har allerede at
sendt $500 Skemaer til Tillids-
mandene dernede.
Foreningen beder ale We'd
kommende = Mend og Kvinder,
der er fodte i S0nderjylland Ell
Her har varet bosatte der siden
II. Januar 1900 og under Kri-
gen har taget ~midlertidig OPP
hold her i Landet, saayel som
danske U~ndersaatter, der sin
It'd er udviste af Tyskerne =
ON at indsende Navn og Adres-
Sc til Fernandez, Oyerretssag-
forer Peter Paulsen, Frederiks-
berggade /, Kobenhavn B. .r
Prastelonningerne. Kobenhavn,
den 5. August 1919. Efter at
den store LonningslOv og Lo-
ven ON Lonninger til Larerstan-
den er forelagt Rigsdagen, kom-
mer Turen nu til Prestelpnnings-
loven.
Forslaget til den er udarbej-
Diet af EN- Kommission, der be-
staar af Departementschef o.
Damkier, Biskop G. Koch, Kon-
~torcheferne V. Holboll og J. Her
schend, Landtingsmand Oluf Jen-
sen, Folketingsmandene Kofoed
og Valid. Olsen, Provsterne b.
Christensen, Slagslunde, og NJ.
X. Mogensen, Gislev, (sidstnavn-
tie err Pr@steforeningens Formand)
SAINT DR.. phil Moltesen.
commissioner oliver antage-
ligt ferdig med sit Arbejde i
Lobet af indevarende Uge, saa
at Betenkningen smart derefter
vii kunne afgives til Kirkemini-
steren.
DlSkretlonSpllgten er 0VefnOldC
saa neje, at intet af Betydning
er sivet nd. Formentlig vii For
slaget stille Presterne / Plan
med andre universitetsuddanne-
lde Embedsmend paa t~ilsvaren-
de Trim, og Hensynet til den
lstore Lonkommissions R%esultater
har veret Aarsagen til Betenk-
ningens forsinkede Fremkomst.
De foreslaaede Ldnsatser er
altsaa under Vejs. Samtidig vii
Idet erfares ON der err t9nkt gre
bet regulerende ind i de forskel-
ligartede Principer, efter hvilke
Prestestanden for Tiden faar 81
ne Lonninger udredede, betegne-
de som henholdsvis den gamle
Lpnningsmaade og Ordingen at
1913. /
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-10

Ci
|og Vi har opfattet dette som Tegn
paa ct Venskab, hvilket ingen
Magt - Diet f6ler jeg mig over
beyist ON = fremtidig VII vere
i Stand til at 9delegge.
Lord Burnham.
De stigende Pirser : de sti-
gende Lonkrav. En- Henyendelse
fra De samyirkende Fagforbund
til Observation-Disclosures. ALE
|rede for Ell It'd siden har der
veret Planer oppe ON en- sam
let Henvendelse fra A|rbejdernes
Side I'll Arbejdsgiverne / Anled-
ming af de stadigt stigende Pri-
ser. Og den sidst offentliggjor-
de Pr~isstatistik har nu beyir-
ket, at der den 3. Aug. af For
manden for de samvirkende Fag-
forbund, Hr. Carl F. Madsen.
er sendt Observation-Disclosures
en- Skrivelse af folgende Ordlyd
For ca. ! NAMED siden tillod
.jeg undertegnede Formand mig
overfor Arbejdsgiverforeningens
prede Nastformand, Hr. Lang.
kj9r, at pege paa, at den we'd.
varende Prisstigning alleredt
hayde kuldkastet de Forudsat.
ninger, under hvilke de nug9l
dende Overenskomster er afslut
tede, og at .jeg derfor frygtedt
for, at Overenskomsterne like
kunde holde, medmindre der bleN
ydet Arbejderne ct ekstra Dyr
tidstilleg, SAINT henstillede, a
der optoges Forhandling ON Sa
gen.
Hr. Langkjer, som personli!
syntes at stille sig velyillig ii
Tanken om at yde Arbejdern'
eft Dyrtidstilleg, har senere med
delt mig, at Sagen havde we're
forelagt Diet erede Forretnings
udvalg, og at dette havde udtal
0nsket ON at afvente Resulta
tet at Statistisk Departementet
Undersogelser af Prisstigninger
forinden man paabegyndte For
handlingen ON nye Dyrtidstil
leg.
NJ fereligger disse Meddelel
ser og er i sig selv meget for
uroligende, men efter at Materi
alet er indgaaet til Departemen
tet, er der foregaaet en- ny betty
delig Prisstigning foraarsage
we'd, at Statens Tilskud til eI
Rakke vigtige Fornodenheder e
%bortfalden, og der SKIER dagli,
nye Prisstigninger smart paa de-
enc og smart paa den anden Va
re.
Prisstigningen, som er del
st0rste, der endnu er foregaae
en- Overenskomstperiode, ha
naturlig ganske forrykket d.
Forudsetninger, under hvilke d.
nuverende Overenskomster e
indgaaede, og derfor skabt Ell
Uro og Bitterhed blandt Arbe.j
lderne, som like lader sig d@m
pe, med mindre der tilstaas diss'
let Lontill@g, som kan give den
Declining for den Prisstignin|
|som har fundet Sted, siden Over
enskomsten er indgaaet, og v
ltillader os derfor indtrengend
al opfordre Diet arede Forret
lnin0sudValp fill at wise E~OrStaael