SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-11-28
VALECNE MRAKY ma MEXICKEM
OBZ0RU.
DIPL- -OMATlCKE VYTACKY SOUSED-
MI iREPUBLIKY.
DOMNELE SPIKNUTf PROTI SPOJ. STATUM.
VOJENSKA CINNOST V Ell PASO.

Washington, 27. listopadu. Mexko odpov6d6o ma a
meckou nou kerouz bylo yzvno ably bezodkadn6 po-
arao propusten bandy unesen6ho
niho agenta Jenkinse diplomatickym vytackami.
Caranzova odpov6d' pravf americkem pozadavku. ze
Jest neslychanym re nema mezinarodnm zakony pranic
spoetntho vada mexicka nemdze pry vyda uvezneneho
rro kteremu jest prav6 proudu ,oudni vyseovan
podobn6mu zatteni ma pry kazH obec die stavacch "a
kona zem, pine pravo
Dale pravi: Zatceny Jenkins pravo vyruc;ti Sc
'a7hv akne bude sozena zaruka 1000 900 dol
ard), coz vSak utni Jenkins odmta Salo se re byl
cen Spoenych Satech konsulove mexe aniz by
pozadovao Spoenych Satech ejich propusen prot "a
kondm americkym
"Mexcka nemaae d9latienbcanlm spoiealeh Sta
til v6tsich konces nez test mextt pfsusnc Spoje
nych Statech"
FL Paso 27 istopadu. = Federalnf vlada stat Texas
mali moci dokumenty, nasv6dtuci 1915 promnentni
Mextan6 vesmes pfvrzenc presdenta Carranzy chysta
vpad do Texasu e vsechny udavS naezdy amerckG
zem p kterych byo zabto so americkych obGann
ne nekok vond pravden6ho voska byly vyedkem ohoto
spknuti.
V komplot zapleten jest Niceforo Zambrano jeden z
neivyznacn6ch Carranzovych rankH Carranzhv general
Naaree kefi znamych naezdech nell prsty ale misto
esniho vysetrovanf dostao Jim dokonce zvoen do
mexick6ho senatu Havnim planem spikencu byo vrati
Mexku Texas New Nexko Arizonu Colorado Kalifornii
souvislos Jest pov6sna Zimmermannova noa. kterou
N4mecko sbuje mexcke Wade pomoc p zskat
tyo ieho byvae zeme Pro spklence agtova zvastn ne
metti AGENT povesti byti
povra2deni vchn Americane bile pe kterm by stale
neSt6si upadl Zaieti mexickych revolucionafG.
Ell Pasu Sc vseobecne vefi, re odmava odpoved mez;
cke vady bude m naSedek valku ruch m6ste by to-
take nasvedcova Jstm Jest Jest armada Spoenych
Sat pine pohotovost Vosko prochazi m6stem ale d6
sonicvo zdraha upokojt zv6davos azaiiciho du
m6st6 muv obsazen pohranicnich mexckych Fort
Bliss vzdalen jen nekolk mil cd Ell Pasa akoz ne forty
voenke abory plny vojenskeho ruchu We Fort Bliss
pres $500 velkych armadnch autoruckG krone ese
nych odd6leni vsech zbrani.
Poprava generala Angeesa nikerak rozharane pomery
Mexiku neukdnila naopak rozpauje eho privrzence
m6na Vilu, pome Pred smr odmtal obvineni re by
bv uchopi zbran prot Carranzov snazi Sc en spoi
xicke strany a tomuto ci zasveti svn zivot
"Vzdor menu drivejSmu spojeni Vllou, nesouhlasil
sen MIN. iekoz stale vyhrozova opro me docti
emiru kdnym iednanm Nekoikrate sem byl MIN rozpo
takze eho voac divil re nedava rozkazu menu
b6sen iak udeal cetnym svoim oponenGm. Sam Villa me
ednou pravil re isem edinym muzem unikym smrti ma
sedkem saleho odporu.
Pred smrti promouval Angeles Hugovych "Bidnicieh
porovnaval hrdnu tohoto romanu Jean Vaeana Villov
New York 27 lsopadu. - Manzelka generaa Felipe
Anqeese nev dosud mic poprave sveho chot6 Jeho
vsa 2Olety Alberto uveejnuie telegram otce datovany
terkem odpoedne. DepeSe Zn:
Oman rodne, re sem kldnym spokojenym Doufam
ze stanes hodnym muzem. vastencem pnym pracovn
kem Pre ST. abys miloval matku, sesry bratry. Poben
a obcjmui. - Felipe Angeles.
G.. JOHN MASARYk v AMERICE.