SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-07-16
CESK KOSL LOVENSKA REVOLUCE
v AMERICE.
"Pravo Lidu' re dne "a cervna 1919.

"Pravo I.du' dne "a. cervna 1919.
Velkolepou schulz Obecnim dome prazskem, o niz
me vcera reerovai "Vecernku' zaha mnstr soudruh
abrman jenz vreymi sovy nadseneho potesku uvtal
delegaty ceskosovenskG Ameky Vojtu Benese Ant
Novoneho, jakoz dasho amerckeho pracovnka, ajemni
da ceske srany socane demoratcke Josefa Novaka Chi
vzpomenul svych syku mimi Amerce narysova vud
G ne rozvoe hospodaisk6ho zvota Spojenych Stech
naznac obtze nmz tn muso cesoslovenske hnuti soca
sicke zpast nacez ude sovo prvemu referentov jenz
by rozdraven freneckym potleskem.
Volta Drazi kraane vazni soudruzi soudruz-
ky! eo historck6 sni ktere lonskych dubnovych
dnech vykriko ceske svedom svetu pfsahalo
nezomnou Will vydrzet az do konce roztrhat sara
poua orocv eto sni mann cest pozdravti vas jmenem
vSeho ceskosovenskeho idu Amerce. (Bourvy poesk)
Pfchazm jako deegat ceskosovenske Amerky ke vsemu
ceskosovenskemu idu republce Jsem 81 vedom oho re
tento nen neparne ednolvce, ale
proevem pro satisice bezemennych ceskych d ty
bezpocetne duse cd vsech bfehu Amerky ker
znam vykona olk velike krasne upiimne prace jedi
mem vedom, konal prostou narodni povnnost
Ceskosovenski Amerika pred valkou bya neorgansova
ceskoslovenske Amerce stare vasti nebylo mnoho
Byo vekou chybou re sme zanedbava Is procent
ziicich cizich brezch. Jen jednovc ia
ko Soukup, minsr Haberman nekteri vonomysenkari
president eto repubiky prof Masaryk (Bouflvy
esk pchaze opravdovou vui dati smer ceskosovenske
zvlu Spoenych Statech Ale to byy pouhe fragmen
y ulomky pr;ce ceskosovenska Ameka bya naprosto
prpravena kdyz vypuka sv6tov vka Nas cesti de ien
jakoby podvedom ct re ted pfisla veka chvile, kdy
probudo stare zapOmenuc ceni Vuc vlasti vuci
NIL olk trpela celych Spoienych Stech nastal
neobyceny zaem vas tady Ale nebyo nkoho, kdo by
doved rici ak zete se take nemohi protoze vam
vrazi roubk do 1st posial bence. Tenkrat to
bylo, kyz de pOkrokov6iS pocai voat pocke praci
svobodu. Byl to redakor Janak Omahy, ktery prvy
rekl: Uderila hodna Ted nebc nkdy! Pc mem s JIM ale
Spojenych Satec vyrOy take lined raksacke duse by
10 jich sta si drem. lskou, znamym starokatol
ckym farafem Zvast venkov americky sci MIN. Nas
vdcove kte pred vakou stall popred veikych organsac
vedi zivot Spoenych Statech, mas 1pne opusli;
rost vudcove nezn,m lu nichz probudilo ces
stv keri zacali hasat nutno zdvihnout
kdyz cey padal pod ranam Nemcu nasm starym
vudcum byo houp kdyz Jim akoVy venkovsky kanor zaca
hlasat: "Jdete rozbite Rakousko!
Zdalo to nemoznym ejich malomocnym, neveficm
V6ril pad spojenecke myslenky nedoved 81 fci
ak Luther "Tu jsem. sojim, jinak nemohu" Opustil
prot man, Byla proto prace veln tezka Tito Rakusa
Spoenych Staech chel sves nas prac jine pole
Vznkla otazka mali pracovat srotky nebo poll
tku. ska voa: Budetei pracova poiku, vasi de v
Cechach buCou honen do kriminau sbence Mas may
clovek bal ably vas nej Aekriminasova netyra
nisovai Proto kceo Pro srotky! Byo tax ednodu
che vystehovalec do Spoiench St ktery poltkou
zabyva shedava to dovym. Tato pfekazka saa pred
nepekroctena hradba ale kOnecne netezsl
chvl podao nam il zdoat Kdyz lska ako zfizenec
rakouske vady vstoup prot nasemu hnut ceych Spo
ienh Sateh rozpoutal boi tenrate pTe ise do Spoie
nych Sat, mohu oznamit to byl cir. Soukup, nmz
isem pjed odjezdem ednaI budouc prace We
SpoeDylh Satech. Odesel sem do Spojenych Stau jake