America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-03
bALCAN|SNUL 81 CAUzE[FL LUL
RESPONS PUTERILOR MARI PENTRII
CHA0SUL DIN RASARITUL EUROPEI.

care continea clausa Gu participa-
rea Rominiei la discutiile pacii,
Clnd au VENT discutiile despre
pace, marble puteri S Eau dat in
darat, trecind peste dispozitiilc
de a trata micile natiuni ca ega-
Ne. Belgla, Rominia 81 Polonia ST.
au rldlcat vocile Sc protesteze. in
sa Clemenceau, venerabilul presa-
dlnte al conferintei de pace la
admonat ca un dascal, spunfn-
du-le pc fata ca ar trebui sa fie
multumiti cal lasa eel putin a sta
la masa pacii, pentru ca marble
puterl au cistigat razboiul. Nh
era mimic de argumentat asupra
acestei remonstratii facuta de un
ON a carui popularitate este att
de mare dincolo. Micile tari s'au
potolit, 81 Rominia a vazut ca
marii aliati, dupa ce nu si-au in,
deplinit angajamentele militare
pc timpul razboiului, ignoreaza
Ia tel 81 obligatiunea egalitatii
fata de ca.
Lucrarlle de la conferinta de
pace S s'au facut sub controlul CO.
lor ,,Patru ori cinci puteri mari;s
81 Gu puterile mici ca privitoare.
Cmd Mr.. Venizelos, premierul
Greclel, a fost introdus in consi.
llul puterilor mari priyitor la o
chestie, care era vitala tarii lui
reprezentantul Italiei a ,protestat
att de rehement. matt u ftshaix;
ca sa paraseasca camera imediat
Din nou, cind afacerile Rusiei 81
Austro-Ungariei au fost discuta-
te, expertii marilor puteri erau
lntr una consulate 81 urmati. in
sa nici un reprezentant de al ia
rllor mici nu a fost permis ca Sc
la parte la discutii. D-nul Bratia-
nu, premierul Rominiei in acel
tlmp, a protestat in numele tutu-
ror tarilor mici, insa fara \ nici
un folos. Sub astfel de conditii
lnstrainarea micilor tari de cele
mari s'a marit in fiecare ri. La
sflrslt, ceea ce zicea un grup, era
de nelnteles pentru celalalt.
Acum ajungem la evenimentele
carl au adus la conflictul dintrc
marble puteri 81 Rominia. Faptele
sunt urmatOarele: Ungaria s'a
facut bolsevista 81 a luat O att
tudine agresiva fata de Cehoslo-
vacia, Rominia 81 Jugoslavia, cele
trei tari care vor participa la de-
smembrarea Ell conform principi-
ului NATURALIZATION. Ea lea alta
cat Gu forta armata 81 prin pro-
paganda anrchista. Cehoslovacia,
Rominia 81 Serbia vor ca sd Sc a.
pere 81 astfel apeleaza la consi-
liul suprem din Paris ca sa lie per
mita ca Sc puma la iuteala capat
situatiei din Ungaria. Raspunsul
lisa dat foarte tirziu, 81 este IA
cut in termeni foarte vagi, ell nh
zice da, 81 nici nu zice nu. Ungu-
rii, incurajati de atitudinea indo-
ielnica a marilor puteri, incep
cfensiva militara, invadeaza Ce-
hcslovacia, trece peste linia de
demarcatie in Rominia 81 Jugo-
slovacia. Cele trei tari ridica ar
matele in apararea tarii lor. 81
sunt gaia ca Sc sfirseasca GU I'm
garia bolsevista, Atunci a VENT
comanda puterilor mari ca orr ce
iupta Sc incete.
Aceasta masura a incurajat pc
Bella Kun, Trotzky al Ungariei,
81 La facut att de popular, in cit
a putut organiza 0 mare armata,
Gu care trecut riul lisa 81 in
vadat Rominia. Guvernul Romi-
niei, dupa ce q cerut in zadar
suportul 81 sfatul marilor puteri,
a fost slit ca sd inceapa singura.
Armata Romfna arunca indarat
pc unguri. ocupa Budspesta, a.
lunga administratia bolsevista 81
face ordine, scapind astfel pacea
Europei de amenintare constan-
ta. Romfnia q fost pc deplin con-
vinsA Cd facut un lucru bun,
pentru care puterile mari vor ii
satisfacute. Consiliul suprem. fns