America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-06
=DELA FRATI PENTRU FRATI.
CORRESPONDENCE Din ITALIA.
De- ION sTEJAREL, legionar romin din Ardeal

In citiva numeri din ziarul d-tra
am constatat cd miscarea romina
din Italia nu multi cunoscuta
Rominilor din America. 1mi impli,
nesc frumoasa datorie de Ro
min, trimitindu-va aceste rinduri
Gu rugarea sd bine voiti lie pu-
blica in pretiosul d-tra ziar ,,Ame-
rica", pentru ca lumea romineas-
ca din America sd fie in current
Gu ceea ce s'a petrecut in Italia.
Rominia a luat armele in Au-
gust 1916 pentru liberarea tarilor
lOcuite de Romini de sub jugul
austro-maghiar. Sunetul goarnei,
i'll urma caruia suite de mil din fra
til nostri de peste munti au aler-
gat sub drapel, trezit constiinta
nationala tuturor Rominilor. a
desteptat zecile de mil de Romini
prizoneri de razboi in Russia 81 in
Italia.
Priz0nerii Romini din Italia au
ascultat de glasul constructor lor
rationale 81 au cerut intr 'un nu-
mar fOarte mare inrOiarea lOr in
rindurile arlnatei rOmine. Era o
necesitate imperioasa ca toti RO-
mini sd contribute la zidirea mare
de mine: Rominia tuturor Romi-
nilor. Sc cerea jertfa vie, modest
prinOs pc altarul Stint al idealului
care cerea atunci atitea 81 atitea
sacrificii. Dorul de biruinta ames-
tecat dedra sHfbatica contra opre
sorului nostru secular ne imputer-
nicea in dorinta noastra att de az
zatOare sa trecem mari 81 tari, sd
trccem ell gloata de armatc peste
munti pima acolo, departe, departe
linga zidurile temnitei din Seghe-
din, sub care mereu sd raZvrate-
ste lisa.
Pc timpul dezastrului romin,
1cind credinta .noastra i'll realiza-
rca unitatii noastre rationale d
ramas neclintita 81 in zilcle acelea
pline de amar, de tristeta 81 de
suferinte, dorul nestins de lupta,
voluptatea de vrajmasie contra a
celora, carl GU pasul Tor barbar
pingareau mindrii nostri Carpati,
frnmoasele val romine, ne-a slit
sd ne adresam de nenumarate OH
legatiunei romine din Roma, cu r,l
gamintea sd intervina la forurile
competente pentru plecarea noas-
ira acolo, unde ne chema datoria
noastra de romini. Am scris alta
satului romin la Roma. Cind Boe-
mil au inceput organizarea legiu-
nilor, ne-am adresat 81 moi lega-
tiunei din Roma GU rugamintea
sd stringa volufitari rolnlni pentru
o legiune romina. care sa luptc
pc pamintul slfrorii noastre latine.
Boemii earl n 'au. avut legatiu-
ne, la Roma, au avut legiunea
'lor pc frontul italiaf, inca in Mar
tie 1913, lar moi Romfnii, carl am
ayut legatiune, cram inca prizo-
neri de razboiu.
Legatiunea romina, prccum 81
atasatul militar romin n'au aflat
nici macar de bine sd raspunda la
nenumaratele rugari 81 scrisori
ale obiditilor prizoneri Romini,
ba mai multi au despretuit jertfe-
lie de nedescris acestor prisoni-
eri, carl erau condamnati la moar-
tc in Austria pentru ca si-au facut
datoria de rolnin, parintii, sotiile
81 copii lor gemeau prin temnitele
unguresti, sau erau aruncati pc
strada, lar averea lor fost lconfis
cata.
Congresul NATURALIZATION subju
gate tinut la Roma in Aprilie 1918
q schimba!t soartea prizonerilor
Romini aflatori in Italia. Gu oca-
zia aceasta a VENT in Italia un ro.
min ardelean 81 GU mare dragoste
de neam, profesorul universitar
domnul Shnion Mindrescu, care
imediat ,s'a interesat de soartea
prizonerilor romini 81 s'a straduit
sd traduca in fapta dorinta aces
tora, formarea legiunei romine in
Italia. Dac6 pacea Ymilitoare DE-
Ia Bucnresti ia impus Rom1niei
neutralitatea, Rominii iredenf u
flxtori in tarHe aliate trebuiau
as fnaplinsasca datoria lor fatd
*F aF