America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-09-02

tatea lor juridica san caracterului
imobilului expr0priat partea intre-
catoare peste 500 tcincisnte) jug.
eat. sub acest maxim 81 pima la 300
jug. cat. expropricrea Sc va face
proportional dnpa cheia de 20 pro-
cente asa insa Cd eel putin 200 jug.
cat. sd ramfie scutite.
\ So.
Sa socoteste ca pamint cultiva-
'bil in intefesul decrctului-lege de
fata tot terenul pc care au facut
pima All araturi, locurile de fana-
te 81 islaz,
S4.
Sa va putea trece Gu cxpropric-
rea char 81 sub limita Gle 200 jug.
cat. In bslza l1nei prealabile invori
! pc care vof da sefii resortului de
agricultural, 1ndustrie, ocrotiri So
f! ciale 81 finante in comun accord. in
acele commune Ori regiuni unde lip
rseste pamintM necesar pentru alum
gerea scoparilor fixate in punct
II a acestui decrct-lege. in vederca
cererilor de pamint al acelora che
matt a Fl inpartasiti in baza S-lui
46 pet. IL mai departe acolo un-
de lipseste pamintul necesar pentru
ajungerea scopurilor fixate in 5 I
pet. 3 81 4 acestui decret -lege. in
sfirsit unde islazul lipseste c,, de-
sarvirsire sau nu ajunge Sc acope-
re trebuintele Indispensable a con-
Itingcntului normal de vite din co
mllna.
Exproprierea in scopul sporirii
locuintelor nu sc va putea insa fa-
ce decit intrs o raza de pima la eel
mutt 600 metri in comunele ruralc
81 1000 metri in comuneIe urbane
(orase) socotind ca punct de pie
care al acestei raza limita intravila.
nului &munaa, In ambele cazuri Va
cererea celui cxpropriat il sd va o.
feri, daca inprejnrarile permit, al,
teren, dupa putinta echivalcnt s.
in hotarul comunei.
SIS.
Proprietaruiui ii revine dreptu
sd aleaga partea de mosie neexpro
priata conditi6nata find alegere;
lui de molnenflll. ca partea ce ri
, mine sateniloi, sd poata fl econo
miceste bine folosita. Tot asemene,
, nici proprietarul MI poate fl expro
priat altfel, decit asa, ca partea cs
ramfne sd formeze un intreg econo
mic cu investitiile economice prin
cipale aflatoare pc mosie. Proprie
tarului ii revine dreptul sd mai a
? leaga 0 parte scutita de exproprie
i re din mosia sa 1ntre marginele s !
? 81 4 81 tinind seama de conditiu
: nile cuprinse in alineatul prim' a
acestui 5. pentru nn copil al sau ca
re pima la Decemvrie 1918 81;
r Inceput studiile agronomice 81 ter
5 minindu-le in timpul regulamen
: tar 81 a dedicat economical rurale.
: Sc
!; Mosiile aceluias proprietar afla
: toare in mai mnlte comune vor
: considerate ca una, ramindu-
B proprietarului dreptul sd aleaga il
r conformitate Gu dispozitiunile 5
: care mosie, or parte de mosie sd ra
: NINA libera Gle expropriere. Vo
: trebui considerate "a d unitate $
| toate acele part de mosii. carl du
;, pa Is Octomvrie 1918 all fost rupt
din unitatea mosiei, astfel ca est
r evidenta tendinta de eludare 81 "a
: darnicirea iapartasirii poporulu
i ell pamintul necesar in cadrele re
formci agrara.
: 81.
: Conproprietarii unei unitati d
r mosii vor ayea dreptul sa-si rezel
We unul fiecare partea maximal
e lscutita de expropriere conform
i 2 81 4 intrllcit pima la 81 Iulie 1871
all foldsit mosia Impartial in natu
: ra. Esceptiune fac sotii casatori1
! carl 81 daca $ ar alta in indiyizibi
: tate yor beneficia unul fiecare d
maximul scutit de expropriere. i
4 orice caz copiii M Nor putea bine
G ficia de parte scntita de expropit
! re mai mare deceit erapartea parir
i tilor fmpreuna.
) Daca conproprietatea s'a tradu
in registrele fonciare in baza uni
! contract incheiat dupa terminpl d
Il Is 'Octomvrie 1918 81 este evfden
}, 1scopul de a eluda dispozitiunile ;
t cestei legi atunci trecerea va fl co,
/ siderata de nula 81 nevenita, ram
J.>..1 ~