America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-11-29
.CRIzA IN R0MAN|A


in coloniile germane cistigate
iprin razboiu, ci char in cazul q,
ir.andezii, Esiptienii, locuitorii
dn India, etc.
Acestc argumente celor doua
state miei, Rominia 81 Serbia. al
fost intimpihate de presedinte,r
Wilson prin un discurs inflaca-
rat in sesiunea din 81 Maiu. In
acest discnrs presedintele a &c.
rut pentru marble puteri dreptui
sa reguleze conditiunile statelor
mai mici, ca Rominia, ca con.
dltlune necesara pentru apararea
acestor state de catre marble pu,
teri. FL spus Rominilor 81 Sir.
bilor ca marble puteri au purtat
greutatile razboiului, ca Gle vor
purta sarcina de a mentine pacea
81 ca nu Sc poate astepta ca Sta
tee Unite de pilda, sd trimita
trupe Sc apere Serbia 81 Rominia
daca conditiunile din acelc tari
vor Fl astfel ca sa displaca Ameri
canilor 81 sa infrunte idealuriie
Americane.
Consecinta acestcr desbateri 5
fost nefericita. Vederile propova-
duite de presedintele Wilson au
triumfat, Jugoslavia 81 Rominia
au capatat ordin sd accepte ira
tatul de pace uAustria, in care
aceste conditiuni, GU privire Ia
minoritatile din tara lor erau pr1.
vazute, 81 ambele tari au refuzat
indata 81 au continual sd refuze
sa semneze tTatatul. Delegate
Romini S 'au retras din conferinta
de pace 81 de atunci Romfnia a
lucrat dupa propria ei judecata.
in mar muftc rindurf. in rfesfide:
rea confcrintei de la Paris.
In Statele Unite, actiunea Ro-
miniei fost in mai multe rinduri
reprezentata ca 81 cind disputu
ar fl. fost asupra unui teritor
Faptul este aitfel. La inceputul
Ell a fost refuzul din partea Ro-
mIniei de- a. ceda ca cele patr'l
mari puteri sd Sc amestcce in afa.
cerile eli interne pc cind aceleasi
puteri nu permiteau asmenea in
terventie din partea Ligei Nati'l-
nilor. A fost protestul puterilo,
mici impotriva fauririi unor legi
specia,e bazate pc dinstinctie IN
tre natiuni mari 81 mici, facind
sa Sc 'aplicc principii asupra na
tiunilor mici carl nu Sc ap!ica ID
cele mari.
Aceasta, ruptura intre Rominid
Isl natiunile Gle vest a fost aceen
ltuata de purtarea conferintei IL
la Paris Gu privire la aBasarabia
Aceasta fosta provincie ruscas
ca a fost in parte Romina pins
Ia jumatatca veacuiui trecut, ,cc
mai mare 81 singurul element ct
nic, care numara cam so la sutj
e Romin, dorinta acestor Romin
de Sc uni Gu noua natiune Rom
ma incontestabila, Gu toate ace
|ste conferinta de la Paris a decli
nat sd accepte faptul unirii, 81
|v1rsit de parlamentele Romint
din Basarabia de teama ca prir
aceasta vor perde pentru eli Cali
latii) sprijinul clementelor anti
iIBolseviste din Russia. Char Ger
manii inainteaH sdrobirii lor a.
acceptat ca un fapt indeplinit Ii
''nirca intre Basarabia 81 Rominia
dar conferinta din Paris a dec!i
mat sd aceptcs 81 inca >declina, CT
toatc Cd unirea Z Gu dcsavirsir'
indeplinita.
j In acelasi timp aliatii irsus;
fara speranta, stunt divizati in a
facerils Rominiei. Italia . facu
canza comnnA eu Rominia, att
impotriva conferintci, cit 81 !
Uugo- -SlayllQr Poporul france,
fnclin& Ia in &c mai multi );
laprobe atitudlnea Rominici. u
sitnatia aceasta 1leclaratii din "a
'ris de origina Americana din q
in ce dcvin . propaganda pentr'
!, incordarse Americana 81 DORM;
din &c III &c mai multi sd stabilcas
ca ideia Cd turbararea Gu ROM
! MIA creste din pricina ambitiuni
\ .lor eli ter;toriale. Adevarul e alt
4 !! Z ~ y a Il, ,s<... 49, ..:<.:... =