davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The commonwealth. (Scotland Neck, N.C.) 1896-1929, 1919-09-19
Retiring Piano
;: SALE =

Owing to declining health
and my inability to travel and
look after the rural district
trade, | have decided to close
out my piano business. Every
Piano and every Player-Piano
will be offered to the public at
less than can be bought at the
factory today, as nearly my
entire stock was purchased
from fifteen to eighteen
months ago.
[ have six different makes
of pianos and six different
makes Of Players, including
the Famous APOLLO.
Every Piano and Player Of
the STRICTLY HIGH STAND
ARD VARIETY. Collectively.
the highest grade of Pianos tha
has ever been assembled in any
one group in the State.
These Pianos are now on
sale. Each Piano and each
Player are price marked in
plain figure, and there will be
no deviations.
| expect to continue in the
talking machine business and
there will eb no reduction in
Edisons and Victrolas.
G. G.. Finenan
Tarboro, N. G.
The commonwealth. (Scotland Neck, N.C.) 1896-1929, 1919-09-19

TRESPASSING PROHIBITED ALI
hunting and trespassing On the Glib
sons Wood and River Farm prop
erty is strictly forbidden. These
lands are posted and prosecution
will be enforced if notices are not
observed
HALIFAX FARM, INC,
T. D. TEMPLE, Mgr.
9-1S-6t
The commonwealth. (Scotland Neck, N.C.) 1896-1929, 1919-09-19
Mr.. Clarence Webb Smith.
Miss Ruby Alberta Lowe


married
Saturday, September the thirteenth
nineteen hundred and nineteen.
Hobgood, North Carolina.
At home
after September fifteenth
607 Marshall Ave-,
Norfolk, Va.
The commonwealth. (Scotland Neck, N.C.) 1896-1929, 1919-09-19

STRAYED-Calf, female, light gray
color, looks to be about three
months old. Owner will call and oct
same. Communicate with C. D.
Brown, Scotland Neck, IN. c.
9-19-1Ot
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-10-15
The Return of SlesVig,
(By N. II. Debel.)
(By N. H. Debel.)


When victory was finally achieved and the
mighty robber-state was brought to the bar of
international justice, it was to be expected that
the reckoning would be both sweeping and
thorough-going. Millions of people have been
liberated from the Prussian yoke.
The disposition made in regard to Slesvig
ought to give satisfaction to all Americans of
Danish extraction. Many, it is true, will regret
that all of Slesvig was not returned. But when
we remember the vindictive hatred with which
the renegades in the duchy have regarded
everything Danish in the past, it is perhaps
many "A while longer to reap some of the fruits
of their own megalomania. Perhaps then at
some future time they may be permitted to re-
turn to their own proper fold.
Our one regret is that the loyal Danes in
South Slesvig-and they seem to be numerous
that they can not now be united with their
own people except by emigrating from the
fair land they have guarded so long and faith
fully.-For those who still have the courage
to remain on guard at Dannevirke there re-
mains the hope that the principle of self-de-
termination, for the first time applied to in
ternational settlements in 1919, will prosper
and become the vital guiding principle in in
ternational relations in the future.
1t is not the purpose of this article to
present a comprehensive and detailed study
of the whole Slesvig question. That would
require a book. 1t is my hope, however, that
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03
Egan ON Sprogsporgsmaalet.

| MISREPRESENTATION Re.
VIEWS sidste Mr.. skriyer den
tidligere am. Gesandt i Koben-
avn, Maurice F. Egan, ON Sprog-
sporgsmaalet.
Han finder like, at der er
ICrund til at forbyde de frem-
mede Sprog her i Landet, disse
ISprog burde tvertimod bevares,
like alene for at foroge Inter
essen hos de fremmedfodte Dor
ceres Born for Litteraturen fra
deres Foraldres Fadreland, men
or at give unge Amerikanere
Anledning til st9rre Udvikling
we'd Erhveryelsen at Kundskab
ON en- ny Yerden. bet er paa
siger Mr.. Egan,' at VI
|fandt nd her i de For. Slater,
at enhver Amerikaner har en-
nangelfuld Uddannelse, hyis han
like kan tale og lese ct Sprog
we'd Siden af sit eget."
Forfatteren fremholder, hvil-
ken Winding Diet er for lndvan-
.dreres Born at erhverye Kends
skab til deres Forfedres Landes
Musk, Litteratur og Kunst. Der
r, siger han, .,Amerikanere, som
.er taabelige nok til at Sc med For
agt paa EN- Nordmand eller Sven
skier, der arbejder Dag til Dag
i Kulde saa vel SON Hede, fordi
han taller wort Sprog ukorrekt
.og med, hvad vi betragter som en-
.yderst vulger Akcent men hvis
vi forstod. at denne samme Nord-
mand eller Svensker kender og
elsker sit Lands Historic, kan
.synge Landets traditionelle Fol-
kemelodier, kan DONNIE ON Ver-
diem af ct Maleri eller en- Sta
tue we'd Sammenligning med de
|Kunstvarker, som han har set
j Fadrelandet, eller kan nynne
Peer Gynt Suiten af Grieg, bur
de vi have tilb9rlig Agtelse for
ham og like behandle ham med
Nedladenhed. Kundskab j ct an
Diet Sprog og en- anden Littera-
|tur betyder Adgang I'll en- ny
Verden."
Paa den anden Side fremhol.
der Mr.. Egan, at en- forferdelig
Fejltagelse er begaaet, hvor som
.helst indenfor de For. Staters
.Omraade, hvis man har tilladt
noget andet Sprog at bliye frem-
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

der er kun gjort lidet for at I'D
brede dette Liyssyn udenfor
Landets Grenser.
Paa den anden Side maa def
erkendes, at Menighedslivet er
gaaet frem i Refining af Sam
fundsbevisthed. Den frie Sam.
menslutning mellem de troende,
j Valgmenigheder, Frimenighe-
der og Notwithstanding linden
for Sognene, er yokset j Styrke,
saa Menigheden nu STAIR langt
bedre rustet end for til at mode
en- mulig Oplosning at Folkekir-
ken og en- kommende Konflikt
med Eerden. Og kristne Legfolk
er bleyet sig langt mere bevidst
Ii Arbejdet for Guds Rige. l def
Ihele taget er Bevidstheden ON Ell
arbejdende Menighed traadt me.
re levende frem for kristne Men
nesker i vore Dage. | Henseende
It'll Missioner, kristelige, sociale
log fi~lantropiske Arbejder er den
en- megtig 0pgang at spore. End.
videre maa det siges, at den 0p.
lukning af ,Yinduet mod Vest
som er hidfort we'd yor 9gede
Forbindelse med England og \
merika, ON den end like j allie
Henseender er heldig, har udvi
Diet Bevidstheden gledeligt ON
hyad godt der er at faa fra dis.
Sc Xerdensegnss kristne Kirke.
samfund, og naynlig har hjulpei
danske Kristne til Diet, SON de
for stod sorgeligt tilbage i: al
kende, elske og BRUCE deres Ri
bel.
Saaledes maa Stillingen vel 81
ges at vere for n@rvarende It'd
for saa vidt som den, der staal
midt i Tiden, kan bedomme den
Hyad Fremtiden vii bringe, staaI
Ii Guds Hand. Men naar VI
sporger, ON ,,denne B~rydnings.
time er Stigen eller Fald", da
har Vi Low I'll, med Ojet aabeni
for det ildevarslende i Tiden
dog at faste wort Blk paa d.
llyse Tegn i Menigheden og haa.
be paa, at Herren like vii flyt.
tie Lysestagen fra os, men gen.
mem allie Brydninger vii berede
ogsaa den danske Menighed ii
en- yelskikket Brud paa han,
Istore og herlige Aabenbarelses
dag.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03
Caar Diet kristne Menighedsliv
Danmark frem eller tilbage?
AT Provst TIL. Elmquist.
j Dag Nyh.".

Der err j Menighedslivet Ebbe
OF Flod, eftersom Aanden bla-
ser over Vandene. Der er frugt-
bare Tider og golde Tider, eff
tersom Folkene danner en- mere
eller mindre frugtbar Jordbund
for Aandens Corning. like til
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

bet err ct ganske markeligi
Sammentraf, at der ligger ak
kurat 300 Aar imellem, at der
forste danske Prest, udsendt al
den danske Konge, ankom til
Amerika, og at den sidste rel
ste derfra - Greenland like ibe'
regnet.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03
Oct, der bIiver.
Herrens Ord oliver eyindelig.
Il. Pet. l, pa
De onde Aanders Lyst


lMatth. s, 81.
Sidste Afsnit, vi betragtede,
handlede om en-, Mand, der we'd
Jesu Kerlighed og Magt var
bleven befriet fra Ell ond Aands
PLACE, og ON de forskelliges for
skellige Bed9mmelse af denne
Velgerning.
Det Afsnit, som ovenanforte
Ord er en- Del af, handler ON
en- anden Mand, der ogsaa pla-
gedes af en- ond Aand, eller en-
Mengde onde Aander; ogsaa
denne hjelper Jesus, og ligesaa
her bedommes hans Velgerning
forskelligt.
Som Barn syntes jeg, Diet var
underligt, at Jesus Wide lade
disse mango Swim (henved 1000,
Nix. ), 49, 9~delegges, men jeg
lagde like Marke til, at Diet var
de onde Aanders Verk, og in
gen gjorde mig opmerksom der
paa. Siden har jeg lagt Mer-
Ike til, at Diet var de onde Aan-
der, der bad Jesus ON, at han
Wide tilstede dem at fare i Svi-
meme, og han tilstedte dem det
LUX. 5, 32).
De onde Aander havde for holdt
ct stakkels Menneske besat, og
sarlig baade Markus' og Lu-
kas Beskrivelse af, hyorledes de
mishandlede ham NIX. ), 1-10)
LUX. 5, $3.50 er ligefrem gy-
selig.
Men da de nu like faar Low
til at PLACE Mennesket lengere,
saa beder de Jesus ON, at de
maa faa Low at fare i Svinene.
Aa, det er deres Lyst at gore
ondt. Helst PLACER det ct Men
neske. men da de like lengere
faar Low at holde ham / deres
Magt, saa er Diet dog en- Til.
fredsstillelse, at de faar Tilla-
delse at fare i Svinene og ode
legge dem. bet er ct Hovedtr@k
at lagge Merke til j denne For
talling.
Manden, der havde varet be-
sat. bad ON, at han MATTE ve-
re hos Jesus, felge med ham
j Skibet, men Jesus sagde til
ham ,,Gaa til dit Hus, I'll dine
egne og forkynd dem, hyor store
Ting Herren har gjort imod dig,
og at han har forbarmet sig over
dig"
IA, men = Folkene i Byen saa
bare paa, at Svinene a gaaet
tabt, og de glemte helt at lag-
ge Merke til, at ct Menne-
ske var bleven frelst fra DJe-
velens PLACE.
Hyor mango mon der findes
j wore Dage, som %interesserer sig
mere for Svinene og Pengene,
der striker i dem, end for ct
Menneskes Frelse for at ct Men
neske oliver fret fra onde Aan-
ders Plage9
Hele Byen gik I'D for at mo-
de Jesus, og da de saa ham,
bad de ham ON, at han Wide
gaa bort fra deres Egn. De hav-
de ingen Brug for ham, der hav-
de frelst ct at deres Medmenne-
skier og saa tilladt de onde Aan-
der yderligere at wise deres Lyst
til at o%delagge.
Du we'd like, hvor Jesus hol-
der de onde Aander tilbage, men
der er altid hans Lyst at frelse
Mennesker fra deres PLACE. Byd
Jesus velkommen til at DO i
blandt os. bet blev nok ct vel
sipnet HEN der. hvor den he'll
bredede kom og f~ortalte, hvor
store Ting Herren havde gjort
imod ham.
Wis like Jesus bort, byd ham
velkommen til at BIO j HEM
met og j Byenl
Gaar Diet kristne Menighedsliv j
Danmark frem eller tilbage?
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

men dOg koht lille Blad al Yof
Kirkes Historic.
I Aaret 1919 sejlede Christian
Tvs Kaptajn, Jens Munk med
TO Skibe og 81 Mand af Sted for
at finde Nordyestpasagen. Da de
kom til Amerika, landede de i
Hudsonbugten, hvor de overyint-
Irede og saledes grundede Kolo-
Inien Nova DANA" - Diet var
Aaret efter at Owe Gedde var
lsejlet af Sted for at grundlegge
en- ostindisk Koloni, Tranquebar.
Men Nova DANA" blev ct sor-
geligt Sindsbillede paa wore kolo-
lnisatoriske Evner - eller maaske
rettere yor Mistillid I'll wore egne
Evner. Da Foraaret kom, var de
lalle omkomne paa ner Jens Munk
log to Mand, og disse gjorde Diet
Kunststykke at sejle Diet enc
lSkib hjem over Atlanten, trods
lsver Storm. Men blandt dem,
der bukkede under, var den bra
I've Skibsprest Rasmus Jensen,
den forste lutherske Prest, som
kom til Amerika. Selv dodssyg
ltalte han endnu fra Sengen Guds
Ord til sine Landsmend. Eks-
peditionen fix like anden Be
tydning, end at den kom til at
dame forste Kapitel az den lu-
therske Kirkes Historic i Ameri-
ka, og ct Kapitel, Vi altsaa like
har behov at skamme os over.
Men merkeligt er Diet paa ct
gammelt Silk fra Jens Munks
l%Skildring at Rejsen (som ses f.
Eks. hos F|abricius) at Sc Dame
brog vaje over dette Kapitel som
over saa mango andre fra Mis-
lsionens Begyndelse.
300 Aar senere var Diet alt
saa, at den sidste danske Prest,
sendt af The King rejste der
fra - thi Pastor Kastrup, som
endnu er paa St. Thomas, er
like sendt af ham. bet gik mere
lstilferdigt, men a alligeyel
lsvart nok. Da jeg i April holdt
min Afskedsprediken i Christi
iansted, modte den kvindelige Del
af Menigheden i redt og hyidt
for at glede mig. Men ogsaa for
at glede sig selv. We'd De -
lsagde en- af dem senere - hvad
der gjorde, at jeg kunde lade
lyare at grede hele Tidenq Diet
war disse dejlige Farver, SON
loplivede mig De Tider er 10
lnemlig lengst forbi, hvor Dan
lskerne stod for dem som Under
ltrykkere, og faa Steder er Dan
mark elsket som der. bet traf
lsig saadan, at Arkiyar Saxild og
Arkitekt Hyass, som var komne
Dagen for for at foretage for
lskellige Undersogelser, var med.
Diet var merkeligt at Sc det Ind
ltryk, dette og andre Ting, de
fandt, gjorde paa dem de kendte
lilo naturligyis vesentligt Forhol.
dene fra Ayisskriyerierne - OF
Ii sin It'd var der 10 ingen Cen
lsur. bet NEST r0rende - sagde
den enc - var at Sc en- gammel,
grim Negerkone med ct stort
lDannebrog paa Brystet.' Men
enhyer, SON kender noget Ill
Forholdene, vii forstaa, at Wide
ldet til enhYer I'D Yare sVdprt
flor disse Mennesker at skilles
fra deres Kirke, saa MATTE Diet
Iblive dobbclt svert, naar Diet til
ige betod, at Diet sidste Baand
il Danmark brast.
bet var for saa yidt under
heldige Konstellationer, vor Kir-
Ike kom til at gaa OPP i den ameri-
lkanske thi ct Par Maaneder eff
ter at de hayde sendt os deres
ITilbud, dukkede der p~ludseligt
log uyentet Planer OPP ON Ell Sam
menslutning mellem de to eld-
ste af de mango Kirkesamfund,
|hvori den lutherske Kirke j A
merika er splittet, General Coun-
Icil og General Synod, og den
IN e. OIL. 49,.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

lSLofIe Adn ~ lkki lN5h1 No.
re Tai, de har derfor dobbelt In
~teresse i alt, der har blot lidt al
IHistoriens Patina over sig. Og
lSt. Thomas har givet dem den
eldste eksisterende lutherske Me
Inighed i Amerika, ia, sely paa
lSt. Croix - som bley dansk
Koloni 65 Aar senere - lar VI
paa Alterkalken i Christiansted
Aarstallet 1741, Aaret for Muh-
~lenbergs Ankomst til Amerika,
Id. V. S. den egentlige Begyndelse
af den nuvarende amerikanske
lutherske Kirke.
Men paa den anden Side yiste
Diet sig ogsaa smart, at hvad
der forhaabentlig skal bliye I'll
Gavn ogsaa for den lille vest
indiske Kirke i Diet lange Lob,
lgiorde F9dselsyeerne sverere o.
langyarigere end ventet.
Def hang for en- stor Del sam
men med Krigen, SON Amerika
kom med i, samtidig med Over
tagelsen af Oerne. De giorde Diet
nesten umuligt for dem at faa
Prester og Sygeplejersker ned I'll
os, og de store Krigslaan beyir.
kede, at Regeringen ligefrem lod
dem forstaa, at Diet Wide bliye
betragtet som en- u%patriotisk
Handling, ON de offentligt sam
lede Penge ind til Arbejdet paa
l0erne. Den eneste, der kom der
med, Ill jeg rejste, var en- Dansk-
Amerikaner, Pastor j. {. Peder-
sen, der vii yare kendt for ad-
skillige herhjemme fra den It'd,
han for 30 Aar siden var Priest
i Brisbane i Australien.
Skabte saaledes Krigen nok al
Vanskeligheder, gjorde Sammen-
slutningen Diet endnu mere Da
wi i E~fteraaret 1917 rejste nogle
Delegerede OPP til Amerika for
at faa ordnet Kirkens Oyerdra-
gelse, hayde man vel Sammen-
slutningen i Sigte, men der var
alligeyel en- serlig General Coun-
cil-Komite for yort Arbejde. Da
Diet den Gang like a .-muligt
at faa Detaillerne ordnede, og
alt smart efter stod i Sammen-
slutningens Tegn, beyirKede det,
at en- endelig Ordning trak I'D.
bet CAV en- betydelig Usikker.
he'd. Saa saare Diet officielle
Baand mellem Danmark og Ger
ne var brudt, sv@vede klrken
egentligt i Luften. Menigheder-
ne havde ingen formed Organi-
sation, og Ejendomsretten til Kir-
kerne var sveyende; OF selv ON
alt af praktisk Hensyn gik som
flor. var Diet lidet tilfredsstillende
under de nye Forhold. Aftalen
var, at Menighederne skulde ha-
I've en- Wis Selvstendighed, som
Diet 10 for oyrigt altid er Til
feldet i Amerika, og da baade
Menighederne og vi Danske on
skede denne sikret, langtes VI
meget efter at faa aftalt en- For
fatning - Konstitution for
Menighederne, hvorved alene det-
tie kunde opnaas.
Efter at have yentet j to Aar
kunde jeg like blive lengere end
It'll April. Kort efter kom der
Folk ned med Fuldmagt til at
ordne ForhoIdene, og efter hvad
ljeg har forstaaet at Breve, er
der nu vedtaget Ell Pertaining,
der i alt vesentligt skal vere
som ct Udkast, Vi udarbejdede
linden min Afrejse.
Err Diet end saaledes like me-
get der for Tiden kan siges ON
de nye Forhold, kan dette dog
lsigss, at der er rimelig Udsigt
til, at der vii blive s9rget gost
for dem. Men her som ale Veg
ne og serligt j Amerika, hvor
der er saa liden Uddanelse og
Tradition j al Administration:
Diet afh@nger forst og fremmest
af Personerne. Saa meget gle.
4
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

\ bhhelsei, ut ddHucuSc
tider. Der er ogsaa Nedgangs-
tider, da Liyet igesom STAIR
stampe, indtil en- ny Livsbelge
bryder frem.
Ser Vi fprst paa Diet danske
Folk, altsaa paa Jordbunden,
hvoriaSeden fra Himlen her hos
os skuIde gro, da maa Vi vel
desverre t~ilstaa, at wort Folk like
danner noget lysteligt Billede for
nerv@rende It'd. Den forferdeli-
lge Verdenskrig, SON we'd Guds
store Made gik udenom os, ia
endogsaa skaffede os 0pfyldel-
sen af wort inderligste Fo4kehaab
lSonderjyllands Tilbagegiyelse,
har like brsgt den Vekkelse af
Folket, som vi hayde haabet.
Hine Augustdage 1914, da Fol
ket syntes at vaagne til Alyor,
bley kun til flygtige Rorelser,
som altfor smart table sig. Og
selv Gleden over, at Vi bley skaa-
nede og fix wort elskede, omstrid-
te Land tilbage, giyer sig kun
ringe Grad Udtryk son en-
Taknemmelighed mod Gud for en-
uforskyldt Nadegaye.
Den moralske Nedgang, som
har praget den store Verden
gennem Krigen, og de deraf fol
gende Forstyrrelse i Samfunde-
ne, har ogsaa sat sit Marke paa
wort lille Folk. Ukrudtet BREEDER
sig kraftigt i Ageren. Vi er in
de i en- Letsindighedens, Nydel-
sessyges og Mammonsdyrkelsens
Tidsalder, som like danner gun
stige Betingelser for Guds RIGGS
Nekst ! Folket. Den gamle Be
gejstring for aandelige Livsvar-
der, for de store Idealer og In
Iitiativer, er borte. Bet er godt
nok, at man taller og skriyer ON,
at ,,nu begynder der en- ny lid,
en- stor Tid", men hvor er de
Mend, der fordum kunde gaa i
Spidsen og fore de store Tanker
frem9
Grundskaden er nermest at
soge i Hjemmenes 0plosning og
i den lose Betragtning al Eg-
teskabet, SON vinder mere OF me-
re Indgang; thi derived forfla-
diges og odelegges den unge
lSlegt, som Fremtiden skulde byg-
ges paa. bet ser derfor I'D til,
trods allie virkelig priselige Be
strebelser, som VI heller like
Dor luke Ojnene for j Tiden,
trods Hojskoler, Ungdomsbe-
gelse, fedrelandske Foreninger
10. S. ", at wort Folk nu er j en-
Nedgangstid. vi haaber, at det
med Guds Hjelp after kan lof-
ties OPP deraf, dersom ellers Yer
den endnu har Ell Fremtid.
Betragter vi den kristne Ne
nighed j Danmark, da kan Fryg-
ten for, at denne Nedgangstid
yil spores ogsaa indenfor Menig-
heden, inderligt sammenhorende
med Folket, som Seden er med
Ageren, like ganske holdes Dor
tie. Der er vel ingen Mangel paa
Horelyst. Store Moder og yelbe-
sGgteGudstjenester mangler like.
Men Diet synes, som ON Kristenli-
vet. medens Tilslutningen yok-
ser kvantitativt, like kvalitativt
er a dyb og ~alvorligt son j Diet
lforegaaende Slegtled. Store Nek
kelser markes like. Den Vek-
kelse, som var %forventet, og som
der err arbejdet iherdigt for i
Kobenhavn, er udeblevet. Og nd
lover Landet turde Diet we're ct
lSporgsmaal, ON man i Menig-
hedskredsene nu finder den sam
me Inderlighed og Alvor SON j
lvore Fedres It'd. Dette hanger
lsikkert sammen med, at HEM
meme, SON tidligere omtalt, like
Ter det, de har veret, og den Ro
log Stilhed, som er saa gunstig
flor Livet, er forstyrret af I'll
dens Uro. Jeg CAD vide, hvor
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03
Fra Vestindien.

De sidste Meddelelser ON de
danske Menigheder.
At hidtilvarende Provst j Dansh
Vestindien, Poul Helweg Larsen
Efter ,,Nationaltidende."
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

herskende over EngelSk. lngen
tysk, spanish eller skandinayjsk
Koloni her j Landet burde til
ladies' at sette ct fremmed Sprog
endog Ligestilling med Engelsk,
og intet Barn i vore offentlige
Skoler burde tillades at lare der
ct fremmed Sprog, linden Diet er
.blleven dygtigt i Landets
.Sprog.''
Diet Wide" siger Mr.. Egan,
nyere Synd, ON ct Barn af skan-
dinaviske Foraldre like skulde
kunne lese sine Forfedres Lit
teratur i Originalsproget. Man
foler sig ubehagelig overrasket
we'd at mode en- Son eller Dat
ter at EN- Dansker, som aabent
siger, at han like kender Diet
lSprog eller den Litteratur. der
med Stolthed peger paa Visen
ON Valdemar og Drowning Dag
mar, hyerken kan hyde Holbergs
Komedier eller de ny Digte af
Johannes Jorgensen, for hvem
YElverhoj' er ct dodt Bogstav
log hyem Der var en- gang
forekommer at vere j ct dodt
lSprog. Ligesaa er den Ameri-
kaner al svensk Herkomst, som
Iikke Kan lese Selma Lagerloffs
Boyer / Originalsproget, at be-
klage, og den Nordmand, hvis
amerikanskf9dte Barn maa lese
Ibsens Brand" i engelsk Over.
settelse har like gjort sin
lPligt ......
,,Dersom Indflydelsen at anne.
lrikanske Tanker og Ideer er saa
syag i wort offentlige Undervis-
ningssystem, at der like kan sto-
es paa, at ore Born kan lere eft
remmed Sprog og forbliye Anne.
ikanere, er der no9et saa gait
wort Underyisningssystem, at
Diet kreyer ojeblikkelig og vi
denskabelig Opmerksomhed.'
Man er altid tilb9jelig til at
~tvivle paa Oprigtigheden hos Ell.
der oliver omvendt til Ell eller
anden ny Religion, hvis han for
bander sine Fedres Tro, OF man
kan heller like lade yere at
tvivle om Loyaliteten hos de
fremmedfodte, der forsommer at
beware de vakre Traditioner fra
deres Foreldres Land. AT elske
sin Hustru h9jere er like at ell
ske sin Moder mindre, og ct af
de bedste Mldler til at t4lveje-
bringe Ell oplyst og stark anne
lrikansk Aand er - gentager jeg
/ at lade Barnet af fremmed-
lfodte Foreldre elske og agte Diet
lSprog OF den Litteratur, som
var Diet bedste Udtryk for, hvad
den Nation MATTE beside, som
err stort og skont."
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-09-03

Hertil efter ,,Dannevirke' Ne
get af Diet, som her err sagt, Ell
rammende og skent, men Diet bon
like oversees, at dersom Diet, Mr.
Egan siger ON def engels k {
Sprogs FOrrang, skal gen.
.nemf9res, saa varer Diet like len.
.ge, for Indvandrernes Brng al
Modersmaalet som Kirkesprog eI
EN- Saga blot. Diet er Kendskat
til Fedrelandets Musk, Lite
ratur og Kunst", han legger
Hovedyagten paa. Og skont han
nevner zen Nordmand eller Sven
skier, der arbejder fra Dag til
Dag j Kulde saa vel som Hede''.
saa omfatter Diet, han siger, ALI
gevel kun hans egen Klasse, dem.
der har Anledning til h9jere Dan.
nelse, og like vFolkets brede
Lag"
bet, som Sprogdiskussionen ell
lers har drejet sig om sarlig
her i Nebraska, mindre B9rns
Embarrassing i Modersmaalet -
berorer han like. Studiet af
fremmede Sprog i Hojskoler,
College'e r og Universiteter er
mango andre Amerikanere jo og-
saa med paa. Diet Wide vare en-
Selvmodsigelse, ON en- Gesandt
til ct fremmed Land like var
indie for Diet.