America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-10-04
l.njurul.actiu-
,Ror11,1'rfiei.

supra Ungurilor carl ne-au atacat,
frffrarea noastra in Budapesta, a
fost obiectul principal de discutie
\ in ultimele doua saptamfni att la,
Conferenta pacii cit 81 in presa
mondiala. s "a parut un moment ca
'actiunea Romfniei ar putea sa adu-s
ca 0 deosebire de vederi 1ntre po-
Utica noastra 81 a .llnora dintre a.
liati 81 ca pasul decisiv pc care
Romfnia fost silita sal faca ar
putea da nastere unei complicati-
uni pentru viitor
Din ri in ri fnsa situatia, care
peHtru moi fost Impede della in
ceput, Sc limpezeste tot mai multi
81 inaintea mafilor nostri aliati.
LYerul nj Sc pare foarte firesc: moi
carl ana ,fost 81 suntem direct vizati
81 char amenintati de starile anar-
hice- din Ungaria, trebuit sd We
dem mai Impede drumul pc care
"trebuie sd mergem, nu numai in
interesul nostru asa cum ne dicta
instinctul de conservare, ci 81 in
interesul pacii europene. Aliatii,
earl traisc -departe 81 de bolSevis-
mul urguresc subt care Sc ascun-
dea tot vechiul Imperialism al ra-
sci maghiare, 81 de eel rusesc, nu
puteau intelege della inceput pri-
Media pc care moi ma mai pu-
team delatura decit pc calea ar
melor, 81 prin dezarmarea Ungariei.
Acei dintre aliati carl au avut
prilejul sa cunoasca della fnceput
81 primejdia bolsevismului ungu-
resc pentru moi 81 pentru Europa,
81 natura actiunii noastre din ur-
ma, ne-au dat perfecta dreptate
della inceput Presa franceza, -
mai buna cunoscatdare a impreju-
rarilor della moi 81 asentimentelor de
care suntem animati - ne-a spri7
jinit della 1nceput, 81. multumita
ci All 81 Q parte din presa america
ma 81 engleza vede cu alti ochi ac1
tiunea noastra dec7t la inceputul Ell.
In putine cuvinte situatN pc ca
re moi vedeam clara della fnceput,
era urmatoarea, - in rirn1a atacu-
lui armatei unguresti della lisa.
Ungurii - rosii sau ba - ramfn
necurmata primejdie pentru pa
cea Europei, daca vor ram7nea in
armati. Intrn cit sunt ,,rosii"., Ell,
pastrindu-sii armamentul vor cer-,
ca mereu sa dea nina cu b0lSevicii
lui Lenin 81 Trotzki. Tar nina nu
si-o pot da decit' peste tara noa-
stra, peste trupul nostru.
Intrucit nus ,,rosii'' ci imperia-
listi, unguri adevarati, 'ei, ramf-
mind arinati, vor cerca mereu sa re,
scnst~lliasca lintegritatea Ungariei,
fara nici 20 considerare la hotarI-
rile conferentei de pace. ST aceasta
n ar putea-o face decft tot pc So
coteala noastra.
Indata ce s'a produs ofenziva
lor la lisa, pentru 1oi era foarte
\ limpede ca dezarmarea Ungariei G
chestiune de vieata pentru moi.
No puteam insa dezarma decft si-
lindu-i armata sd capituleze 81 ocu7
pind Capitala in care sunt toate
fabricele de munitii 81 arsenalele. I.
essArnata romfna STA facut dato-
ria, catre patrie 81 neam printr 'un
aVfnt 81 printr'o pricepere care-i va
fl totdeauna un titlu de malta glo-
'rie. Ea ne-a dat posibilitatea sd
dezarmam Upgaria, sd delaturam
prilnejdia permanenta della grant |
tele noastre.
Acesta q fost scopul principal, n
sau mai bine singurl1, pentru care
a trebuit sa 1ntram in Bddapesta.
Nici dorintas de cuceriri sau de u
nailiri, nici pofta de prada nu ne a
fndemnat sd aducem mari sacrificii
din partea noastra. 81 daca in con-
ditiile de armistitiu stunt 81 uncle
de natura economica, aceste mus
cele principale 81 au menirea sd a.
dnca uncle separatii averii puhlice
-,devastate din tara in. mare masnra
chiar de catre Ung6ri, 81 pentru
carl Rqmfnia nu capata nici 0 des-
pagubire.
Della fnceput Rominia . hotarit
sd nu Sc alnesteces in afacerile in
terpe ale Ungariei; aoco4ind Cd ca
.poate aveaA o singpra ydorinta: gu
vernul care Sc va formA In uhgaria
sd fic cxpresia adevar4ta 4, popora-
Hui unguresc, un cavern RESPONSE
sbil 81 capabil de a qcohduce tara.