SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-15
AMERICKE PRESTEHOVALECTVO.

Prof. Edward Alsworth Ross Z university wisconsifskt
yydal knihu, nesoucl nazev Go jest Amerka?" KnihaJ tato
obsahuje mnoho zajimaveho a pouCneho, ackoli je V nj zjevno,
re spisovatel ma take jNte pfedsudky. Mas nejvice zajima,
co spisovatel pise o evropskem pfistehovalectvu, o jeho vlivu
ma sestaveni obyvateIstva nasi zeme. Pise o tom asi nasle-
dovn6:
Cd vypuknuti americke revoluce az do ctvreho desiti-
lett devatenacteho stoleti, zastaven byl priiv observation-disclosures
2 Evropy. Behem techto sedesati roku pusobily income silly,
ktere pestra obyvatelstvo byvalych kolonii souGiy v jeden
narod. Ma rozlehlem nadeJl plnem zapade mlsll Sc lde re
vsech casti vychodu v americky typ. Potion priSla doba moe
neho observation-disclosures, ktera do narodotvornych sill We velke
mire opet znicila a obnovila znovu nerovnost, jaka stavaia cd
roku IT'S do roku IT'S.
Prvni mocna vlna prstehovalecka prisla z keltickeho
Irska. Nemene nez ctyri a pul miionu Ircanu k nam pfislo,
coz je vice, nez eta nyni veskere obyvatelstvo zeleneho osro-
va. Toto pfist6hovalectvo bylo nejsilnejsim V dob6 hladu a
povstani V Irsku, cd roku 1876 do roku 1855, ale take pc ne
pokoiich Z roku 1880 a 1881 piiSli sem tetni irsti p%rstehoval-
eli. Ircane ~pfichazeli k nam z nejhorsch mysitelnych hospo-
dafskycho pomeru. System, We kterem vyrostl, byl nepflznl-
wynn vyvoli dobrych vlastnost, jake spofeni a pece o budou-
cnost, take cetnf irSti pfistehovalci nestali Sc farmafi, nybrz
Twill We m6stech a rozmnozili silky nevyucenych delniku,
nadennfku. Pred ctyficeti roxy mohli jte bti jsti, re delnik,
p~racdiftf ma vykopavkach, jest Ircanem, jake dnes mlzete
souditi, ze'to je Ital. V amerckych chudobncich a We velko-
~mestskych spelunkach byli daleko cetneji zastoupeni, nez KITE
rakoli jna narodnost.
Vzdor tomu ukazuje RICHLY postup deti a vnuku irskych
pfistehovalcu, jak cetne schopnosti V nizsich tridach obyvatel-
silva stareho sveta uduseny byly nedostatkem pfilezitosti ku
vzdelani. Ircane vynikaji nyni jake advokati, utitele, zurna-
liste, herci We verejnem zivote IA ma vsech mistech, ktera VIVA
duii odhodlanosti a vudciho ducha; jejch velka vloha zaiezi
V tom, re dovedou $ lidmi zachazeti. Nasledkem teo vlohy a
sve narodni svornosti domohli Sc lrtane nadvlady We velkych
m6stech ma severn, "a aGkoiv vynikaji dobrymi osobnimi vlast
nostmi, prece Ziskai mestum tenn povesti, re mali neJhorSl
sprawl ma svete. Neni vSak lepSich bolovniku "a vySSl obcan
ske ideally, nez isou nektefi Hcane tfeti generace.
Nemecky pristehovalecky proud Sc roZmnozil pc poihi-
cke reakci roku 1S43 a vail sc sem nepfetrzite az do let deva-
desych. Celkem nemene nez sedm milionu Nemcu pfesidllo
Sc do noveho sveta. a n6mecka krev sotva cni meme nez
ctvrtnu krve bneho Americana. Tento proud sam nepochyb
ne byl tax shiny iako veSkera spanelska a portugalska krev V
JIM Americe. N6mci ~prichazeli k nam $ hospodarskymi
cnostmi a privedli to zde k necemu. Usadili Sc ma pude Nde-
itch amer. sousede musii SO cd Mich ucni, jak Sc dobTe hosno-
dari Jsou velmi Cetne zastoupeni V povOlanich, ktera VIA
duji zrucnosti a nell znacny podi ma zakladani a vyvoji pru-
myslovych odvetvi We Spojenych Statech. Dovedou Ovladat
vSci, Jake IrGane dovedou iovladati lmi. Male Cervene stodO-
Iy. ktere patrf k americke krajine, plachtami pretazene vozy
zakopniku, tahnoucich ma zapad, fairy okresu a statu, to vSe-
chino priSlo cd Nemcu pennsylvanskych. PozdeJl pflsli Nemci
seznamii Americany $ pivem, t~6locvikem, domacimi hrami,
hudbou, $ dukladnosti V ~uradovani a S duSevnl svobodou. Sen,
2aloziti We Spoienych Statech move Nemecko, Sc neuskutecnl
a V dobe zkouSky Americana nemeckeho puVodu celkem byh
vernymi move sve vlasti.
Pc ukonceni obtarSke valky trvalo pc cele stoletl slime
pristehovalectvi re skandinavskych zemi, ktere rozmnozilo
celkem naSe obyvatelstvo o diva milony duSl. Jest taktem,
re ctvrtina vSech liU skandinavske krve bydli We Spojenych
Statech. SkandmavStl pristehovalci b1i neivice vabeni pod
nebim a prrodou severozapadniho pruhu, ktery Sc tahne cd
jczera Michigan AZ k Puget Sundu. Najdeme je ma farmach
a pri pracfch pod Sirym rebem, ktere jsou podobnymi TEN
We stare ieiich vlasti. PTizpusobuii Sc rychle amerckym po-
merum; zadna jna skupina pristehoyaecka neprijima do Sc
be americke evangeium o oGobni neodylSlost, dobrych mra-
vech a lidovlad6 tax slime. jako prav6 oni, Skandinavci ne
dodavaii mnoho vudcich osobnosti, ale cetne Vytecnc obcany.
Tyto tfi narodnoSti tvori pater stareho pristehovalectVa.