Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1919-12-31

universite a upfimneho pfitele
.Ccchh. Soudce Hastings byl o,
choten v zaimu jinoiazydnych
skol pred vrchnim statnim soudem
vystoupiti, nez jake dekan statni
university donucen byl usnesenim
|sboru regenta universitnich lmy.
stu sveho Sc yzdati. Proto zjed-
mani byli JIM vynikajici pravnici
a sice soudce A. NJ. Post a statni
senator Alberts 2 Columbus, Jos.
n. Votava 2 0mahy a soudce j. J.
Sullivan, rovnaz 2 Columbus. X
procesu pfipojili Sc pax jests: p.
Karel Spalek. jake pfedseda sbo
RI zastupcH C'eske Svobodne Sko-
ly, p. K. F. Hefmdnek We jmenn
eeske katolicke skoly a p. Stan.
|Serpan, jake iednotlivee, vesmss
y Omahy.
Pred vrchnim statnim soudem
|pfipad tento projednavan byl mi
nuly mesic. Pravnici strany po-
'pirajici 1stavnost zakona Simano-
va prednesli svele argumenty ma
obranu svobody vyucovani, nabo-
zenstvi a osobnich pray ustavon
z~arucenych a prot MIN yrchni
statni navladni Davis trval proste
ma tom, re jest to V pravomoci sta
tn zakon takovy pfijati, Ponevadz
pry MIN lstavni praya obeani po-
rusovana nelson. DHyody Da-
visovy nesly sc V duchu mucene,
nasilne amerikanisace.
Vcera tedy rozhodnutim sym
vrchni statni soud dial "a pravo
dIvodGm Davisovym, prohlasil
zakon Simannv "a fstavni a tim
osud iinoiazycnych nizsieh skol
We statu Nebrasce ida Sc byti ma
dobro zpeceten. Pravim "zda Sc
byti", nebof zdejsi "Daily News
We vcerejsim vydani We strueni
zpravicce sve uvad6ji neco, coz
je-li spravnym, miize byti hackem.
JIM nase skoly ceske j ostatni j.
nojazycne zachraniti Sc dali.
DAILY News" uvadeji totiz, "ze
vrchni statni soud niceho nenami
Ia proti vyucovani iinym jay.
kim V osadnfch, farnich skolach.
pakli vyucovani to kona Sc mimo
pravidelnych hodin skolnich.' -
Nemam dnes ieste po ruce nplne
zn6ni rozhodnuti vrchnfho stat
niho soudn a tudiz nemohu rici,
je-li udani daily News SPRAY
nym 81 mic, ale je-li s%pravnym,
pax mizeme snadno nase ceska
svobodne skoly z~achraniti i pres
zakon SimanHv a Size timto zpiii-
sobem:
V kazde ceske osade, kde ceska
svobodna skola Sc yydrzuje nebo
ma jeff vydrzovanf Sc pomFslf,
nechf bez odkladu zalozi Sc sdru-
zeni svobodomyslne, nechf jiz pod
.jmenem Svobodna Obec nebo od-
bocka Svazu Svobodomyslnych ci
pod jinym podobne vyznacnfm
.jmenem. Sdruzenf to musl Sc DAFT
die zakonh statnlch inkorporovati
jake kazda jina pravidelna nabo-
zenska 0bec, ma to ustanoviti a
jmenovati sveho fecnlka, jenz tim
nabude pravniho postaveni jake
kazdy jiny kazatel pravidelne a
uznane nabozenske obce a sdruze
nj jake uznana nabozenska obec
pred zakonem mela by tudiz pra-
vo vydrzovati 81 osadni skolu, u
stanoviti pro nj potrebne silly IL
eitelske, iez by We skole ~vyllcova-
ly "mimo pravidelnych hodin
skolnfch" jazyku ceskemu. Tim
vyhoveno by bylo vsem zakonnm
nase Geske svobodne skoly byly
by zachraneny. To jest dnes mym
nahledem, 0 nemz domnivam Sc. zc
jest zcela spravnym a ma pravni
podstat6 spoeivajicfm.
Pres to vsak radil bych, ably
chom rozhodnuti vrchniho statni
no soudu nebrali II yeci teto "a
Jedna sc tn 0 to ne.i
drazsi, 60 ziyel pfist6hovalecky v
teto dosud ma o osobni svo.
bodu slova a vyznani. ODE jest
rozhodnutim timto V kofenech
vazne ohrozeno. Rozhod-
1utf nebraskeho vrchnfho statnf
30 soudu u veci teto jest prvym