SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-10-15
AMERIkA A MILITARISMUS.

'Mlitarsmus naSi zem' vysovil senator Cham
berain Oregonu predseda vyboru vojenske zaezost
kdyz odbor vy podal kongresu navh zzen stale arma
dy $4,000 mulch dGstonicich naproti 10000 pred
vakou Chamberlain ste zadny pacsta, jeho cnnost
dob dfiveSch Jest Byvay DOLBY, kdy vySgpOyal
pro presdentu Wlsonov obvinova cleny vady re abos
nedostaku pece zbroieni Sejn6 jako Chamberlain nu
vi gen. Leonard Wood ta skupina, kera pinlodva
yseobecny vojensky vycvk de, kefi mlitarsmu
stoup nejdae. Wood svedectv pred senanim yborem
vysovi nepOrebule staeho VoJska am po0Vcl
toho co vada zada Ma jejich cetn enator
poslanci navrh vadni nema velkych vhdek pr
jeti.
.Nen take divu Pu miionu vojaku stale by zem bez-
maa billion doar rocne poGa- by vyohy byly asi
takove iako Ale pravdepodobn6 byy by poza
davky vets Take voak sejne ako kazdy ny,
chce zepsi postaven Chamberlain nevzpr vladnimu
navrhu en will velkemu pocu voiaku vydani ne ale
va omu re Sc edna reaIganisac armady po zpusoDq
prusk6m Veka moe ma sousfedti rukou nacelnika
generanho ktery by prosednictvm sekreafe vaky
podleha neySmu veel armady presidentovi Dnes jsou
povySovn Gstoniku zasobOvn presazovani VoJenskych
pod st pravda kter by pax vsecka byla zrusena
nacenik abu by vsecky veci rozhodovat mohl sam
eho bya by celia vojensk organsace vsecky radov
n.y. paddy by vsecy zakony kere kongres sprawl rze
nj armady pra Kongres by tax daece jen povooval
nze ostani by obstarva nacenk genernho Sabu
Je vdet ze ie tom bedive napodoben Pruska.
Prsku genern stab sborem pecve vOlenym, KITE
ry neco znamenal mnoho vykona mas sye Spojenych
Statech, mic takoveho nemame. tvdc T.
Navrh vlady setkavG Sc krkou a nespok6jeabstf~i
General William L. Sbert pffRadays sovil
generanimu davaIa neobmezena autorta ably
rukou odevzdavaa sprva vSech voenskych ufadoven
General Edwin proiev nahed generan stab ma
byti ma prvnim 6lesem ktere by pc vSech odbor
lecnych soustredov upravovao ale vrchn spva made
nepfnaezi. General Leonard Wood min, ze
neranimu abu nepnaezi povinnos Sprawl General VIM.
NJ prednosa sboru nzenyrskehO, ek bez obau, ze
timto navrhu vOienskehO zakona
hasi. Senator Wadsworth New Yorku vysechu proho
dill Zalezi mnoho tom abychom pr zrizovan generaln
sabu ucini made vsecko nezfizuieme militia
rismus"
General John r. o Ryan ktery Franc velel p. dvs
kerJ po vace vat ku svemu plvodnimu veeni mad ma
gardou Yorku vysovl pri vysiechu pred
natnm vyborem:
"Nesouhasim : voenskou predlohou, ponevadz
chce usali upeym veikou professionals armadu nebot
vdim. zpusobem upusto od panu pfpra
enosti vaeCne prosfedncvm veke armady obcanske Wy
drzovan vk6 armady stale neni vyhodne ponevadz armada
takovych nebude miti delat dobach Ne
name zadnlch hranc kere bychom musei haiti pred
dem Meiko mas nkdy nemuze napadnout, nebot je sa-
be. Ze by napadla kanada to nkdo ami nepomys
Abychom udrzOva poadky pravideln armady Fipnach
inych osadach byo by nezadouci nemoudre, Jedina
MONA vaka ciznou prisa by po mG Lodstyo e nas phi
ochranou Pokud bude lod udrzovat kontrou
mad nepotrebueme zadnych velfkych staych amad
N3chni ide kerym zalez tom, abychom byli opravdu
priprayen odporuCu organac takovou. akOu Svycar
sko nebo Australia mic vSeobecny vycvik To by nam
umozno re bychom nenuse udrzova Teikou armadu sta
2ou, ktera stoii mnoho penez'
Podobnf nahed ma senator a. Capper Kansasu, KITE
rt prayf:Ja mnoho lid kerl slouzil bo francn,
soudme by bylo nevyhodneii mti armAdu maou, vol
zhavenon seho prusactv ale p tom udrzovat vycvk