America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-11-13
STIRI DIN BANAT.
GREUTATILE DE CAI.AToRIE.
= sITUATIA scoALELoR Ro-
MfNEsTI.
- DE VORBA Gu DOMNUL
PROFESSOR TRAIAN LALEs-

faca ancheta asupra fnvatamin-
tului din Banat, "a lntors de Gu
rind din Banat, unde timp de sa-
Sc saptamIni, a avut prilejul sa
cerceteze de aproape conditiile ac
tuale ale acestei provincii. D-sa
. avut buna vointa sa ne comuni-
ce urmatoareie:
Gel dintii lucru pc care tin aa
vii aduc la cunoStinta, este diff
cultatea communicates pc calea fa-
rata intre Banat 81 vechiul regac,
dificultate. care Sc mentine 81 as
taxi, Gu toate protestarile neinea.
tate ale publicului.
In statiunile vechei fruntarii
sunt obligati sa astepte fara mel
un rost douasprezece ore! Gala
torul care vrea sd treaca din Ba-
nat in Rominia, trebue sa stea de
la 8 s.ara pima a doua ri la 8 di-
mineata, adica toata noaptea, fie
in CARA Orsova. in conditiuni ma
zerabile. fia in comma OrSOva,
unde afluenta enorma de oameni
de afaceri. ii face insa imposibila
gasirea unei odai la hotel.
Ministerul de llcrari ,publice "a
re datoria sa intervie ca ambele
,directiuni de cal ferate sa eada
de acord GU aceasta incalificabi:a
stare de lucruri. care impedeca
stabilirea unei legaturi directc
lesnicioase intre Banat 81 Bucu-
resti, sa ia odata sfirsit.
Tot astfel trebuesc supripate
dispozitiile ridicole carl obiga
pc calatori sd ia trei bilete pc dis
tanta Mehadia-Bucuresti: Tn
billet de la Bucuresti la Vircioro-
va. al doilea de la Virciorova Ia
Orsova (D 81 in sfIrsit al treilea
de la Orsova la Mehadia.
Odata intrat in Banat, calato-
rul este surprins sd constate ca
starea de lucruri isl mentine d
proape neschimbata aparenta un-
gureasca de odmioara.
Personalul de Gale ,ferata este
Gu desavirsire unguresc. Sefii de-
CARA, impiegatii de miscare, con-
ductorii. vorbesc ungureste in
mod ostentiv.
Cerinta nOastra nu este inde-I
partarea acestor functionari. Nu-
marul lor este destul de mic, asa
incit poporul rominesc ii poate|
tine fara nici 0 frica, char daca
ar avea in contra lQr, o legitlma
neincredere. Nu cerem de aseme-
nea nici sd nu vorbeasca- nemtes-
te sau ungureste. Oar cerem Gu
staruinta ca atunci cind vOrbesc
cu Rominii, sd vorbeasea roml-
neste. ST avem datoria sa cerem
81 mai mutt: limba oficiala a ace
stui personal, in mijlocul unei
populatiuni roh1nesti care, ca in
iudetul Caras SEVERN trece dc
90 la suta, sd fie limba romineas-
ca.
Gu scoalele cam acelas lucru.
La liceul din Oravita, vederi din
Pesta 81 Viena Sc etaleaza pc totl
peretii. Pretutindeni, nici o We
dere din tara, nici un tablou IS
toric fominesc char nici portre-
tele regelui 81 reginei Rominiei pc
carl LEAN gasit mai multi in uncle
case particulare. Bibliotecile lice,
elor ST ale scoalelor primare au
numai carti unguresti 81 nemtesti,
nici carte de literatura roml-
neasca nu izbutise sa sc strecOare
I'm aceste fortarete unguresti.
in fata acestei start de lucrurl1
care Isl are explicatiunea sa Il
reasca in lipsa actuala de fonduri
un comitet in frunte Gu F. 5. SaI
episcopul Caransebesului Miron
Cristea, impreuna en- domnii pre-
fecti Dobrin 81 Gonna hotarlt
infiintarea unei societati private !
,,Asociatia culturala din Banat'
81 m a delegat sd intervin pc lin
ga guvernnl romin spre a obtine
un fond de ajutor, care~a fost a.
.cordat Gu cea mai mare buna vc-
inta de fostul ministru al instruc-
tiuneis Dr.. Angelescu.
Aociatia a fnceput activitatea
sa Gu insufletire. Atfel ca a impair
til in mod gratuit invatatorilor
din Banat, cite istorie q Ro-
minilor 81 geografie a Rominiei
spre a fnlesni anul acesta predar
rea invatamintului dupa nouile
'programs;
In numele eli, fac prin ziarul d.