America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-02-04

PARIS, 2 Febr. = Delegate ce-
lor cinci mari puteri stunt acum in
pozitia de compare clar aspira-
title lor proprii, cit 81 aliatiior
prieteni l0r 81 a vedea diferintele
ce trebuiesc netezite. Sperantele
sunt foarte mari 81 Sc asteapta nu-
mai ca conferinta de la Paris Sc
cOordoneze acestea i'm un tot in
t1eg. Dorintele unor tari pc care
le-au prezentat stunt urmatoarele /:
FRANTA: - 1nainte de toate
Franta vrea Alsacia 81 Lorena ne
conditional 81 dreptul de discu-
Ia, lar la urma de a fixa frontiera
Franceza in relate Gu Rinul, fapt
ce poate rezulta in crearea de sta
tie noui. Unul dintre aceste ar ii
Palatinatul, lar al doilea Rinul
prusac. Franta vrea ca Sc anexe-
re bazinul riului Sarre, fapt ce
poate Fl numit re-anexare.
Frnata va insista Cd cit pri-
yeste malul sting al Rinului ce
continue mai departe, conferinta
sc interzica Germaniei construirea
de ori ce natura militara: bacaci,
! forturi 81 fortarete iii aceia
fond. Dorinta g ca poporul din a.
cele districte Sc fie .lasat libar oa
80 tsscisla 1sapra leasssssiiss Il cssssI
= nnelksc6 Gu Franta, orr forma
I'm stat Independent, ori a Sc re
intOarce la Germania.
Cerintele Francezilor pentru re-
pararea de razboi nu e inca COM
plectat, insa s'a anuntat in came
Ia deputatilor ca va fl aproape de
$4,000, 100000 franci (13, 100000,
600 dolari).
ANGLIA: - Anglia crede ca
-societate a natiunilor este de
dorit a Sc forma 81 aceasta trebue
stabilit prin conferinta prezenta.
Ea nu inainteaza nici cerere con
tinentala decit aceia ce ar stabi-
ii pace permanenta 81 dreapta
dupa brincipiile ca fiecare sc dis
puma liber de el 81 sd Sc stabilea-.
sea libertatea internationala de
transit pc caile ferate 81 pc ape,
care este definirea generala a An
gliei asupm libertatii comerciului
in timp de pace.
Anglia va lua 0 putere manda-
toare asupra insulelor ger1nane
de la Sud de equator pentru. Au-
stralia 81 asupra coloniilor germa-
lie din sud-yestul Africei pentru
Uniunea din Sud Africa. La fel Sc
alba un lnandat 81 asupra colonii-
lor germane din Africa rasari-
teana, asupra unor parti din Ara
|bia, 81 in particular are pretensi-
uni asupra Mesopotamiei. Anglia
Sc asociaza Gu celelalte puteri re-
feritor Ia indemnitati 81 in special
pentru despagubirile cauzate de
razboi.
ITALIA: - Italia cere Trenti-
no la 0 adincime pima La pasul
Brenner coprinzind intregul tinut
din sudul Tirolului; mai cere Tri-
estul, Istria, Fiume, Zara, Ssbe-
nico, partea cea mai mare din
Dalmatia, Avlona 81 tinutul din
daratul Ell, asupra Albaniei Sc al
ba protectoratul, cere posesiunea
insulelor din Marea Aegiei care
an fost luate de la Turci in raz-
boiul Tripolitan cit 81 provincial
Adalia daca Franta si Anglia vor
lua teritoriu III Asia Minora.
Cererea Italiei mai e Cd insulele
Dalmatiene 81 uncle parti din Dal-
malta ce nu sunt cerute direct de
Italia sc fie neutralizate. Daca
Franta si Anglia isi vor mari CO.
loniile din Africa, atunci Italia
dorestex ca sa-si mareasca posesiu-
nea din Eritrea 81 Tripoi.
u. ROMtNIA: Cererile terito-
riale din Balcani STUNT eomplicatet
i pre5int4 q problema dificila. Ro
ninia dorsste ~ tetinz a ppsesiur
iDe az n aspra biia bi e ce il, 4 dat de