America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-12-16
Conferinta de la Londra.
Eu ropa a EuropeniIor.

Dipa cum vede din rapoarele elegrafice conternta
de Ia Eondra pus pasee unei neeger ntre cee tre mari
pueri eu1opene, Marea Brtanie Franta 81 Italia.
Ia confernta s'a oeclarat ,neocala'', pc lnga
Lloyd George, Cleneceau 81 Sciaoa mnistrul de exee al
talei luat partc 81 ambasadori ]aponie 81 Sateor Unit
te la onola.
(eace nCrepatese credem afacerle Europei
Fl resovae nuai de cee rei mari pueri europene Marea
Bre Fana 81 Italia, sunt numa strife teegrafce Off
coas anunat tncrea scopu acese conferinte c
in conferinta 81 decisiunile Ell.
-Ambasadoru Statelor Unite d. Davis IA luat pare la
discuti generale sa muumt sd dscuc nlma la masu
lie pritcare Ia Russia ST. stuaa industriala nanciaa
Europe in particular cestia de abi un scimb 81 pen
ru tine alta conerina natural nuai pentru
&eop Gu prvire la Aratca, Ambasadoru Davis
vut loc numai ,sclimb de velcr''.
lnbasador Japonei lara a participat la ae dscutiu
hi afaa de cee prvitoare Ia probemee usic Toate cec
latte accr europee carl ncresolvate accrea
Adratcd Turce, oarte singas ovaratele che
stunl nternatonale ntre sgnranta nemultumri
h lnnie dscuat nunai de representative celor tre
mari tot eli le rcsova, naa dupa sirbatore Craciu
nului.
OIi ncoiala in pvina aceasta nltulata prin hota
rirea urnatoafe
sa aranjat ca Lloyd George Clemenceau Sciaola 81
premieIu Nt al Itae ntaneasca ndata dupa Crac
un end va ua decsune denitiva privre probema
Adraticei, pima sa dscuat numai informal =
Dec ploblcma Adratice, dat att ucu conellne de
pace plodnS aea fr,minri, resova, decide
defninv, prin representantii ceor ,tre mari
Ceace arnca lumna vie asnpra stuate MAJ 81 ul1na
toarea hotlrirc:
(ei rei mari'', Lloyd George, Clemenccau 81 Sciaoa
ccs continue conerna de pace de pima la
timp nchoarit''.
9 hotarire alis selnncativa urmatoarea:
..Alatii europei sau accepte Ieservat
resoaabe la rataul de pace de ctre senatul Amercan
ttiata in Statele Unite sa manesta att de
puteic penru doctrna Monroe 81 America sd
direct in afacerle tuopei otrrea ceor trel
RI fogrte raturaa.
De atfe attudnea Satelor Unite ndrepatita din
mai lanlte punce de vedere.
Situatunea europeana nimeni no poae cunoase mai BIZ
ca pir A
necanor nu sa interesat de apopae de stuaa Europe
M toul soa gnoranta de petrece in Europa
dar III pmnl rnd dnsa cuat vaz Gle nteresele e al
aesa 81 upa aceia de nteresee economics fnancare 81
industriale ale supusi or eli din ntreaga lume
IN resboul sa sf1rsit prin participarea
Amercei lor e ST marion e ntrat mpns de
sentiente ulnanaIe de gria neresee e comercale
Fl Dericitate Gle putere cenrae daca @
sdrobcasca PIE adversari lor.
America decara solemn ca lnra in resbou gin
du de cucer teor respata 81 daca propunelile
ei in lesoarea probemelor europene strnt nemuuml
iote bne face spele pc mini zlcind Resovatv afa
cerie s ca mai bne pentru Vol Flu mam lmplnlt
msunea''.
Pentru repunerea lunor coaliza, pregare mi
ltaa lntecoa aator, trebu sa coaseze toa
te nane carr la lnceputu resboiuul stat III neutata-
te Fecarcdn aceste aun expunea la ertfe mari char
la perdeea neatarnar SALE foare natural ca fecare
din e aliatilor condun 81 respat pentru jerfa
Italia 81 mai seama Romina, avu de la pute-
rle cnale propuneri oare avantaoase daca e prmea
zis filoromn din Cleveland Ala, char dupa in
ttac in resbou, fe sdrobit multi nainte
dep putca ven Statele Unite in autor prt nsa Era
yolba de realizarea in ntregme deaulu national sim
patia Franta-e Italia, surorile noastre.
Att italia cit 81 RomIna fost asiguratl de aati
soEhe dar iscaura or, ca in de isbnda Ii
da este lor aceasta numest traat legtura
contract, zice poporu.
Prcedntcle Wilson poriva traatclor ,secrete'
ii a volt 50 recunoaca valditaea traatui dntre ahat
Iaa Rolsna rsa ratatelc acele de categora