Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1919-10-01

HEM / Regnum. Lad os blive we'd at vare Venner
og like tenke paa at skilles eller do"
,Gud velsigne dig, Klaudia, . svarede Emrys,
,du har veltet en- tsor Byrde fra nit Hjerte-
Klaudia saa paa ham med den hoieste ForbaV-
selse.
,VeIsigner du mig Guds Navn, Emrys, sa
er Gensynet af dig Ii Gange ~herligere."
,,Ja, Pudens har lert mig, hvem den eneste
sande Gud err svarede Prinsen. Han viste mig
den Magt, der laa Jesu Kristi Tro. Han reddede
mig en- stor Fare samtidig med at jeg tragtede
efter hans Undergoing, og siden plejede han mig,
som ON jeg kunde vare hans Broder. En- saadan
K~erlighed lerer Britaniens Guder og deres Pre-
ster os like. Pudens har like blot reddet NIT Li7,
men y@ret Guds Redskab til at frelse min Sjal-
klaudia, han ~fortjener din Kerlighed og den Lyk-
Ike, som han = Diet haaber jeg vii blive we'd at
hyde lange efter, at jeg er blevet stedet til Hvi-
lie min stile Grav.'
Medens han talte, havde Klaudia It'd til ner-
mere at betragte hans Ansigt, og med oprigtig
Bedr6velse bem9rkede hun, at han kun var en-
Skygge af den Emrys, hun t%idligere havde kendt
Hun saa ogsaa, at han skplvede, idet han greb Pr
dens' Arm.
Under den korte Underholdning mellem Emrys
og hans Kusine hayde ARENAS og Pudens hierte-
Zig hist paa hinanden og udvekslet nogle faa Ord
til Forklaring af Pudens pludselige Komme. Nh
begav det l~ykkelige Selskab sig langsomt hen imod
Huset, hyorfra Pomponia, Plautius og Rufus kom
dem Mode.
Eft Ilbud til Erastus blew sendt af sted for at
indbyde ham og hans Familie til at komme 90 dele
Gleden med dem over Pudens' Ankomst - de.
som saa hjertelig havde taget Del Klaudias Sorg.
Smart indfandt de sig t~illigemed Linus og blev der
indtil sent paa Aftenen. Der var 10 nok at tale
ON og nok at sp6rge om og nok at Portable.
Dan bri+icka prime 1ob+o 1o, va,e+ I,vo,5a t.
teresse hos dem ale, da hans tidligere Historic og
hans hele Forhold til Klaudia var velbekendt. Til
hge yakte den sygelige syaghed og hans Dpdsanel-
Sc den st6rste Detagelse.
Da Plautius spurgte ham, hvorfor han havde
sluttet sig til Roms Fjender, da han saa ofte Bri-
tanien hayde k9mpet paa deres Side, endog mod
sine egne Landsm@nd, svarede han:
sJeg f9ler mig dybt beskemmet, idet jeg be-
kender de Motiyer, som bragte mig til at spille en-
.Oprorers Role overfor mine t%idlgere Forbunds-
feller. Dog kan jeg forsikre, at saadanne Mott
Yer like leder mig mere, siden Pudens er bleven
min Ven og min Lerer. Klaudia'' = derpaa
'vendte han sig med ct mat Smil ON til sin Ku-
sine = ,,da du havde forladt Regnum, besluttede
'jeg at f6lge efter dig til Rom like Forvent-
ming ON at opnaa din Kerlighed, men for at hay-
me mig paa ham, der saaledes som jeg troede, hay-
de rovet dig fra mig. Jeg havde beyeget Luid,
din Faders tro Tjener, til at folge mig til Rom.
'Trods sin Hengivenhed for dig, var den Tanke
dog uudholdelig for hans britiske Hjerte, at la
.skulde CITIES med Ell Romer, der var ham forhad,
log sammen med denne fremmede bestige din Fa-
ders Trone. Derfor laante han villig Ore til mine
Mordplaner og erklerede sig beredt til at ORE
alt, endog selye Liyet, for at befri mig for denne
Medbejler og endnu engang skaffe mig Udsigt til
at opnaa din Hand og komme Besiddelse af
din Faders Rige.'' ~e 5-M@
,Emrys, at du kunde tenke dig at vinde mig
paa den Maade!" raabte Klaudia nasten uvil-
|kaarligt, men straks fortrod hun disse Ord og
skyndte sig at sige: Men sig mig, hyad blev der
af Luid?''
ia, stakkels Luid, - svarede Prinsen med
hui Stemme, ham traf den Skebne, som var til
tenkt Pudens. - Dog lad mig gaa yidere min
Historic. Da Vi var kommet til Rom, erfarede leg
smart, hvor du boede, og havde flere Gange Lei
hghed til at Sc dig, uden at du vidste Diet. Jeg
bemerkede Diet tungsindige Udtryk, der laa over
dit Ansigt, og erfarede, at Pudens var draget med
Armeen tl Asien. Den Tanke, at du sdrgede for
hans Skyld, gJorde mig rasende, og jeg beslutteda,
at din Sorg skulde faa Ell dybere Grund end denna
IpJebIkkellge Fraverelse. vi begav os straks til
IAslen, og Diet lykkedes os hurtigt at Suite os til
Oprorerne, hos hvem jeg paa Grund af nit Had
I'll Romerne opnaaede Ell saa stor Indflydelse, at
de oyergav mig Kommandoen over en- betydelig
Afdeling. Denne spgte jeg at give den NEST fuld-
komne Uddannelse for at vare Wis paa at kupus
naa init Maal = Diet, som enc bestod min It'd