SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-09-16
PRED UKoNtENfM KoNIERENcE
MfROVE. /"

O. % N''ooNC Ii houlcTeHCl pOStupnc menld. aka teZka chV-
ba Sc stala, re Sc jednani o mir prespffis potahovalo a re
urcte zasady, jichz Sc melo V pomeru k poazenym statdm
pouzt' neoyly lhned deflnltlvne pfijaty a do iusledk6 uplat-
neny. Gin vice Sc vzdalujeme cd okamziku uiavfenf primefi,
tim patrnell meni Sc orientace ~politcka a seslaouje Sc odpor k
urctym statum. Jmenovite je to patrno ma Rakousku. kde
zacinaji padat ma vahu eementy, ktere drive nemely dosta-
tecne silly, ably s mimi bylo nutno pocitat. Jsouto zeimena df
veJsi vztahy politcke, diplomaticke a sp~oIecenke zajmy SOU
kromych fnancniku a konecn6 oslabeni pociu odporu k bV-
valym nepfatelnm. Ma vahu zejmena take pda snaha patr-
ma zvlaste u Angicanu a Americana, dostati Sc co MONA ry-
chile do hospodarskeho styku s Nemeckem a take S Rakou-
skem. V dobe, kdy neni jeste skonceno iednaIi 0 mir a kdy
by bylo mono ciniti jeSte dstupky, je to tyoclu nebezpecno
zejm6na mensim %naroddm, o nichz velcf kohec koncd pfec jen
rozhoduji.
Muzeme tuto situaci osvetliti nekoHka rffpady. V DO
slednim tydnu neustale vracela Sc ma konferelci otazka, IDA
by nebylo spravne pokladati Rakousko "a Eat rovnocenny
vsem onem statun, ktere vysly z byvale ra<ousko-uherske
monarchie a nepokladati ie "a d6dice byvaaho Rakouska.
Podnet vysel cd Anglicanu a roZhodujf pfi MN daleko vice
ddvody financni a hospodarsk6 nezi nejake ympatie k Ra-
kusanum. Jinym takovym %pfikadem byIa sraha "a kazdou
cenu V konecne odpovedi Rakusanum znovu uciniti istupky
financni ekonomicke. Oba tyto navrhy budol lax doufame
ma konec odnitnuty, ale je veimi priznacne, e byly postave-
ny a re molly byti hajeny. Musime konstato5ati, re situace
ma konferenci V poslednf dobe ~rozhodne znane Sc zmenila.
Zmenila Sc zeimena take udAlostmi v Uhracl; rozpor mezi
konferenci a Rumunskem neprospel Size Rununsku, ale DO
skozuje jen presto konferencee a nepffmo utf konferenci,
ably byla povolnejsf k byvalym nepiatelum, kIyz spojeni Sc
chovaji zpdsobem, ktery autoritu conference zhledem k ne
pfatelnm seslabuje.
Udalosti v Uhrach zaujimaly pfirozen6 lnivic konferen-
CT posedni tyden a dnes muzeme znovu konsatovati, jak uz
jsme jednou zde uvedi, re skute6ne konferelce cd pocatku
byla velmi rozhodne prot ~jakemukoi dosazeli Habsburku a
re hned cd pocatku,k dyz Sc ozvaly $ nasi stray protesty, DO
stavila Sc rozhodne ma stanovsko nase. Mdzme dale Sc "a
dostiucinenim konstatovati, re to byl zejm6na jelmi rozhodny
postup mas, ktery zasadil hlavni ranu habsbuskemu rezimu
Ostatni protesty pfisly teprve V dusledku nasi akce, al kdyz
jsme Sc my velmi durazne proti pleticham v Ulrach postavili.
Byl to tedy Ease mas zasadnf odpor k Habsburidm ktery i'm
znovu zasadil smrtici ranu. Dluzno 81 uvedomti pri teto pfi-
lezitosti, re v teo veci zejmena Americana wlmi rozhodne
mas podporovai a pine uznai nase namitky jaB zasadni, tax i
prakticke. "a JE
Situace Rumunska ma konferenci jest pasizovana S dvo-
Jiho hfediska. Nekterym lidem do jiste mfry imponuje, re
Rumunsko rozhodne ~prohlasilo Sc prot podepsanis smlouvy O.
hledne narodnostnich minorit a re zasahlo v otazkach ma
darskych prot konferenci a pres protest a prot vui konfe-
renee provadi svoji politiku a sva opatfeni V Mad'arsku. Ten
to smer ma sve pfivrzence, zvlaste v kruzich vojenskych. Ma
prot tomu celia conference a vsechny kruhy diplomaticke vel
mi ostie stavi Sc prot Rumunsku. Jsou to Ease zvlaste Anne
ricane, ktefi tvrdi a zduraznuji, re polihku, kterou provadi
dnes Rumunsko, tezce Dude V krake dob6 odnaseti. Neunik-
ly zde pozornosti ami namely o odloucenem dohodnuti NADIA
ri S Rumuny a neni pochybnosti, re by Sc podobna politika
rumunska setkala ma konferenci S krajnim odporem a re velci
spojenci rozhodne by podobne pohtiky nepripustii. Obavaji
sc. re kazde uzsi spojenectvi k~terehokoli souseda S Mad'ar
bylo by vzdycky pokladano ostatnimi sousedy "a pokus O po-
ltlku prot MIN a re by to byla forma. kterou by Mad'aTi III
skati chtei drivejsi postaveni, znamenalo by to tudiz vzdy-
cky Dol ma ZlVOt a ma SmTt dvou OStatnich souSedu mad'ar-
skych. Ia techto okonosti Jest ma konferenci vseobecne pre-
svedteni, re postaveni Uher must byti naprosto neodvisle a Re
jednou 2 podmfnek budoucf politky mad'arske Jest, ably poll
tcky pomer mad 'arskeho satu Ike vsem sousedum byl vzdy-
cky stejny. Mad'ari nesmeji Sc pfipoutati nejakym blizsim
poulcH N AduneIuu II e SNycHS isl OHlnlVdn Sc, re jest
to pohtika spravna a budeme es domahati toho, ably V miro
We smlouve, ktera Dude Madarum predlozena, dosel tento prin
clip sveho jasneho %vyjadreni. Je to v zajmu nasem Jihoslo-
vanu.
Prace conference bizi Sc V jistem smyslu Ike konci. Ma
vsech stranach jest patrna vseobecna unava, prace kona Sc uz
kvapne, Je citlt omrzelost - a jake vzdycky pc podobnych
kongresech - jew Sc horecna snaha, ably uz byl vsemu konec.
L tech duvodu vyskytlo Sc ma konferenci, prani, ably prace kon
ferencni byly ma n6jakou dobu preruseny, zejmena tez proto,
ponevadz otazky stfedni Evropy nelze definitivne resti. Ne
lie fesiti otazku Besarabie, otazku Ukrajiny. otazku vychod-
Mich hranic Polska a vubec cey problem rusky. Ia techto
okonosti, n6ktefi sc domnivaji, re kdyby byly preruSeny pra-
ce konferencni, octli bychom Sc V kratke dobe pred novymi
udalostmi, ktere by umoznily ~doiednati zbyvajici problemy
konferencni. tao vec jest do iiSe miry doznanim, re kon-
terence nema ami dosti sill, ami dosti authority, ably tyto tezke o.
tazky definitivn6 rozresila. Muzeme pokladati uzavreni miru
s Rakousken, B~ulharskem a pfipravenf miru mad'arskeho a
tureckeho Ia formalni skonceni praci konferencnich. PAX
nastanou dlouha a tezka jednani, ktera dali jakes-takes hra-