SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-12-13
POZNAMKY K SOUCASNYM
UDALOSTEM.
Pro "Sv6t" pise F. j. Kutak.

Dude vona bude? S kym ze vojna? lnu Mexikem
Kyby so pode pran n6kterch vastencu nascm senate
itch paronu americkem nanCnm sVee to uz by to
MeXiu iako Verdunu. NaSe zunaly by prinaSely
celt oupce ztra psay nadsent vlajce, narodni c
ably sill lid uv6dom re vastn6 ia mlada kreV prol6va
amecky velky obchod, pro amercky kapital Vzdyt mi
tTden en0m president zabran zabrani
nat neutni pryn krok valce MeXikem. Mel toz phi
pravenou resouci kerou vyzva president ably peruS
dipomack6 syky Carranzovou vadou Mexiku. Co pre-
ruen dipomatckych syku znamena, vi kazdy Nevede to
sce vzdycky valce ale dewitt pffpadech desti Po
dams peti resouce zabran president Wilson, poukazav
senat by tim vmt$ova do pravomoi vkonn6ho odv6
vladv.
Nebude nemensiho sporu o tom, Mexko jest pro
Spoiene Stay t6zky problem. Ia vaky president Caanza
sran N6mecku kladl prekazky Americe
spojencum MeXct bandie cee fade pfipadu neusetfll
majetku zvotG AmerGanu maokdy vlada mexcka vypa
ala poesala pachatele cmz osv6ca svoj bezmocnost
To sou se vaznd obzaloby, ale jest pcna vlce? CT
Amerce neprchaze zivot prsuSnc cizich narodu
utrp maetku? neni dos pfipadd ze pachate6 nesou
vypatran porestani? Usoudi bychom honem toho bez
mocnost amerckd vady? valky puntoval
N6mc revoluc jihozapad6 Spojenych Satu umyslem
zmocuti zIacen6ho uzem meXck6ho TeNasu Arzone
MeXku ale an to, starry Carranza, zbalamuceny
N6mc obira takovym poreStenym napady nen ese po
sactenou picinou vllce zvaSt6 kdyz zstao enom pri
dmyslu pany zdstay ienom papire Mese MeXiku
V Berlin6
Rovnez vlada mexcka vala dosti t6zk6 ameri-
cke korporace, prrodniho bohatstv onehdy
dokonce prohasla obievena zrida oeni at feba
isou americkch pozemcich prpadnou Wade Vada nj
jak nebdre pochybnos vasnict pudy kdyz byo
zskano, ale pod povrchem, jest die zakona ie
Xcke ylady Jest toto postaGienou pricnou Vace Me-
xkem? Skoda, vl&da takovym zpusobem
ch1ania prrodu Nebyl by pfrodnich pokadu
Americe zmocnl soukromy kapal iemuz nyn veskeren
amcrcky prdmvs vasn6 cey narod musi odvade vypane
TAX isme tt situaci mexicke smyslel nez sme pre-
bulletin Narodniho Sdruzen pro ochranu americkych
pray Mexku ktery nam kdos askav6 zasla. Potom div
ismc do tG duse ncrde nestyd6 vladu nas cey
amelicky narod! My isme vastn6 ~ davno nell byt
Mestt McXku nell ime pov6st Carranzu cey jeho kabi
a dat tam n6akt rozumnG ldi, nmz da promuvit
rozumn6 sovO.
Kdvz " NeNilu vadl neboztk POrrio Daz, nebylo tfc
ba nGho Narodnho Sdruzen ochranu amerckych pray
McNilu. To BY. rozumny clov6l tim dalo muvit.
Ten nasm ROckefelerum Morganum rekl IVY tedy kama
radi chccte y oene pozenky tam ty stfibrnG dolly
Nu2e doa ia uznavlm, feba Jest americk6ho kapitau
zuzovani naSich prirodnch zorou. ale tcnto..
A mrknu vJzraUnG ty naSe Rockefcery Morgany
byl9 obc sany dobe Jenom mcXckym peonum zdao,
v'a tine jsou okradan - Diazem amorcklmi kapalisty
Nez Dude snad dobrc abych ct2nare "SV6a' seznamil
apon u6kcrmi Geny vTonnGho VybOru NarOdniho Sdru-
zei pro ochranu amcrckych pray MeXku u2na re jsou
to sami Yz nczni yastenci chz oG ZVhnou kdykoi Sc
podva emblem svobody, naS vlaku hvezdnatou Te
dy j. S. Alexander predecda National Bank of Commerce
New Yorku Thomas W Lamont Glen firmy J. p Morgan
Co.; Charles H. Sab predseda Guaranty Trust Company
Yorku. nevtt5jho finantniho savu Amerce); Che
O. Swain gcneani pn zastupce Standard Oil Comp
clcnoHt vboru gcnerlni rdcovG prcdsedovd
mistoprcdscdo'h ar"r"<roh 0"9rs(N"h hanskVch k"r
poraci NeEiku,
Iaskayd zachovcc dobrc panct lest to ato telad
ka, jez stvc na5i zem do yaky MeNkem Douf&me, ze