davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

find un numar frumos de sconsa-
teni, htrunindu-ne mai multi Ia
olalta In ziua de ] Iuhe 1918, in
Cleveland, Ohio, ne-am hotarft sa
infiintam un fond orfanal, pc ca
re Lam 81 infiintat pentru ajutor
orfanilor din comma noastra, ra-
masi pc urma razboiului fara nici
un ajutor, find ca toti avem ru-
denii 81 datorinta he este sd lie
dam NINA de ,ajutor. Find ca ne
aflam GU totii sanatosi in tara as
ta bine cuvintata de Dumnezeu 81
am fost ~scutiti de toate relele 81
datorinta ne cere Ca toti cOnsate-
nii sa nu-si ute de neam 81 CO.
muna sd
Invoirea a fost ca fiecare s6
depunem suma de $4,000 in de-
ours de un an, dara moi vazind ca
lucrurile sunt schimbatOare, moi
am depus suma numita i'll Occurs
de 6 luni. Banii 'au dat casierului
81 la depus i'll banca pc numele
fondului orfanal Cetean.
Mai la vale aratam numele fra
tilor membrii care au binc volt de
a ajuta la aceasta fapta mareata !:
Petru Suciu 500; loan Radu 500 !;
Nicolae Radu 500; Vasilica Bal
dea 500; loan Daisa 500; Amos
Daramus 500: Gavrila Daramus
500; Simion Nicoara $2O; loan Da
ramus $40; Vasilica Sandru $50
Maria Nicoara 500; loan Toderi-
ciu 500: Cornell Chitulea 500: Nj
colae Daramus 500; loan Radu /.
G. $40; Calamentu Marinca $50 f:
ChirOnu Cristea 500: Nasilica O.
toiu 500; Nicolac Suciu 500; Nico-
lac Cristea 500; Simion Sava 500 !:
Simion Daramus 500; Nicolae Ha-
1alaiu 500; Simion Raica $40; A.
mos Nicoara 500: Adrian Dara-
mus 500; Simion Valea $40; Nj
colae Repede 500; Nicolae San
dru 500; Valintin Daisa 500; Iosif
Hatagan$ 20.
Secretar dOmnul NicOlae Radu.
Caster dOmnul Vasilica Baldea.
COntrolori domnii Cornell Chi
tulea 81 Amos Daramus.
Fratii consatem mai indepartati
daca au vote sa ajute 81 d1nsii, pot
sd trimita la adresa de mai jos
sumele dior:
V Baldea, 5517 Herman Avenue,
Cleveland, Ohio.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

sit, pima indarat, spre zilele trecu.
tului, al caror rasunet tot mai in.
flora sufletul Obosit al batrinului.
Clatina din capu-i ce purta ton
sura, incrucisindu-si miinile incet
81 0 ceata ca de lacrami Sc intinse
pestc ochii stersi, pc cind buzele re.
petau necontcnit acele cuvinte, dc
carl pc nestiute, lie talmacia in lim-
ba neamului lui: Pima la sfirsit,
aceasta, 81 mimic alt''.
Oar despre intelesul astei stranii
zicatori, va povcsti aceasta istorisi-
re. II
,,Toate cele ce au fost, acele la
rasi vor ii 81 cele sc S 'au facut,
acele iarasi Sc vor face; da, nj
mic MI este nou sub scare"
EccIese stuL 10.
Era in vremuri de multi scurse,
in vremuri cfnd cavalerii Isl plrl
tau armele intru apararea oricarei
pricini drepte. Vremuri, cind fru-
moasele domnite infloreau Gu '@cul
mfIldre izyoade, pc flamurile celor
&c Sc inchinau lor Gu dragoste pli-
ma de curtenie 81 de jertfire.
Vremuri de fala 81 de 1upta,
cind blindele fecioare stau roata,
Gu furca in briu, torcind haine ia
bogate culori; pentr1 yitejii &c Al
veau x y fntdarea plini de fsinA
din ixbiiaziq \ vrennri cind TIE frn-
aa ~ indi dis,A ~ 4
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

al lunei pc o noapte nouroasa.
Adesea Sc soptia in popor ca Re.
gina iubea in taina vrajba maj
mutt decit pacea, 81 ca puterea bra
tului ci era tot att de mare ca 81 a
ltegelui. Oar nu o putea nimeni in
vinui de nepasare fata de datorii.
lie eli casnice. Degetele eli neobosite
cususera izvoade in fir 81 matasuri
felurite pc covoarele ce captuseau
peretii camerilor; 81 ce vina ayea
ca, daca izyoadele alese de dinsa e.
rau din acele ce infatisau bataliirsi
lupte?
Trei fete 81 un tecior nascuse ta-
rii Ell.
Feciorul era mindria eli; lar fe-
tele, macar ca crau frumoase, tre-
murau la sunetul pasului eli.
Pentru cavalerii della curte, Re
gina Dana era ca suflarea racoroa-
sa a vlntului de mare; aprindea pi-
ma La flacari infocate, vitejia din
tr 'insii; totusi, nici nnul nu simtia
ca, la vre-o durere q inimii lui, 81
ar II putut odihni fruntea pc ei
genunchi.
/ Intro seara, erall aprinse toate
tortile in vechea ssIk de- piatra lu-
nina lor pilpiia 81 tren,ura in linn
bi de foe, lar nosit ~ FINN se inal-
tan din flaes m fpeg greap bfr-
nele boltilor ra mult timea
oaspetilor aduns ynl mesei,
lmbiij jora1i ~ iI1 $50 V cnrs III
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

ferestrele turnurilor, sosirea celui
iubit
Departe, departe, undeva, la mia
"a noapte, stapinia un Rege al ca
rui numerosi vasali ascultau credin
ciosi ori ce chemarea lui.
Nal era numelc lui.
Mare era faima lui, 81 puternica
invirtirea palosului lui.
| Paduri desc, nepatrunse, incon.
jurau cetatea lui' intunecoasa, GER
cuita de ziduri; 81 un SAINT plin Gu
apa, adinc 81 lat, ii apara turnurile
de navalirile furisate ale dusmani-
lor.
Ca tOvarasa a scaunului sau avea
Isotie mindra, falnica femeie, ca
re avea in puterea eli incredere
|trufaSa.
Rosu era parul Ell, ca inflacara-
ia padure de toamna, lar cind Isl
lpleca priyirea catre cei de jos, ochii
lei aruncau 0 lumina sclipitoare.
Regina Dana era cunoscuta de
bogati 81 de saraci ca una ce nu glu-
mia, cfnd era vorba de dreptnrile
lei.
Vesmintele ei erau tesute din ma
tasea csa mai subtire; falnice erau
faldurile hainei ei, cfnd fosnean lu-
|necind pests trestia raspfndita pc
podslssle cAmerelor, ii aEaFe orii se
arate Nr6 purta pc cap coroana
Miinile q erau puterniee. 81 o.
|bFs y a. palid o 1srsll retund
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

meni de dreptul sau de a sta in rind
Gu flOarea neamului. Frumos Ia
chip era Ian din Miaza -Noapte, IT,
mar 81 neastimparat ca vintul din
luna Martie. Glasul lui era puter-
nic, 81 sunetul risetelor sale sc ras-
fringea din paretii salei de oaspe-
te, pc deasupra sgomotului multi
mil. Bratul lui inconjura grumazul
lui Seumas, prietenul lui, fratele
lui de arme in orice lupta.
Sir Seumas era poet 81 cintaret;
81 doinele lui incepusera sal duca
vestea pima peste hotare; stihurile
lui de dragoste erau att de desmer-
date 81 de adevarate, incit 81 cei Gu
plete carunte stau in loo auzindu-
le; parca suspinau, la portile ini-
mel lor, departate adieri ale prima-
verii.
Sir Manus era mic Ia stat, rosco-
van "a chip, mai putin placnt L. We
idere 81 mai putin dibaeiu la yorba
decit ceilalti. Ochii lui 1nsa erau
1impezi ca albastrul cerului, 81 nj
meni nu Sc indoia de cuvintnl Iii.
y inca multi altii, stan IN jurul
mesei mari, ale caror hume sunt a-
cuma uitate de generatiile 90 az
trecutA J.
Oar mai era unI, pe a c6rni fal-
nie chip se opriaa ochiii Reeelni seu
ylre care coprindea nidi miilt
1decit nafnd driie
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

Ell Sc opri 81 ramase privind nj.
nit Ia mine.
Venisem GU gindul sal iau cam
pc departe; de aceea nu-i spusie
mimic, ci zisei: Am VENT SAT-
spun, ca una dintre fetele lui Cla.
ita Sc MARTA dupa Indrea lui
Burduc.
Cine tia spus? intreba el a.
sezat,
Maica.
Ell privi lung la mine, apoi lua
o bucata de hirtie, facu pc ca un
trlunghiu. scrise la cele trei un.
ghiuri literile A., B. 81 c.. MAJ
scrlse de desubt AB-tAC-fBC
priv lar la mine, Isl puse Gu litere
mari semnatura Mihai Budulea
49, 81, dupa toate aceste, graf Gu
glasul innecat.
- Cind9
- Peste doua saptamini. Poi
milne vim sa cumpere.
Ell apuca hirtia, rupse inject
in doua, apoi in patru, cocolosi
cele patru bucati in palma, lie ba.
ga in buzunar, apoi sd ridica 81
stete nedumerit inaintea mea.
Tu stii, ca Gu am iubit pc
Livia, zise ell intr un tirziu.
- Am vazut.
- \ al vaZut mimic. Dar sd nu
crezi cimi pare rau.
Mama zlce, ca ea nu voieste.
Stu, dar trebue, fiindca nimeni
nu site mai bine decit Claita &C
sd poate 81 ce nu poate. Asa tire.
buiau sd vina lucrurile 81 tn al
Sd vezi, peste un an. dol, ca nu-i
mimic, ca II a fost mimic, ca MAJ
binc asa.
Imi parea bine. ca lui Hutu nu-l
pare rau, de 81 cram oarc cum
desamagit, caci ma asteptam la
mai multi, 81 fiindca vedeam in
fata lui un fel de tulburarc, care
ma facea sd cred, ca mime sau
poimiine Hutu va vorbi Gu totuI
altfcl.
Oar zilelc trcccau 81 cl raml-
nea mereu aSezat. rctras 81 Inte-
lept, cum fusese mai inaintc.
O singuri Schimbarc sc petre-
cuse Gu dlnsul.
El, care umbla totdeauna curat
ca secs dim cutie. acum venca cite
odata cu ghetele nevacsuite. ne
periat 81 ncpeptenat la scoala.
Apoi nu mai statea de vorba
Gu moi. ci umbla mereu GU eel de
virsta lui., lar cind Budulea venea
la oras. il cauta toata ziua 81 ade-
Sc ori tot nu-l putea gasi. de oare
cc M mai statea Gu Gel dol baicti
81 nici la scoala nu mai venea i'm
toatc zilelc.
Apoi Sc fdcuSe cam indirjlt
Hutu. Odata, cInd BuduIea eel
batrin i-s'a plins, CD de cite ori
vine nu-l poate gasi, el a rdspuns:
Nici nu stu de ce-ti mai peril
vremea venind Sd ma cauti; par
"a as ii copii, ca Sd port mereu
yrije de mine
Auzind acestea Budulea sd intri
sta foarte 81. intorcindu-se la Co
.orasti, nu mai prindea vorba Gu
lici un drumet, ci mergea drept
nainte. tacut, singur Gu glndurile
III 81 intrebindu-se mereu: Geo
i avind oare feciorul meu de "a
,acut asa de dirz?
Stunt pacatelc mele, care au
.azut pc capul lui, - zicea Budu-
casa dar atunci Budulea Sc mi
Tia 81 zicea, ca nu-i adevarat, pen
ru ca ori ce ON Gu minte poate sd
ada, ca dintr un cimpoeS nu iese
leodata ON Gu carte 81 ca ell in
"a din inceput simtea, ca lucrul
l are sd iasa bine, dar dascalul
Jlaita la scos din minte.
lar dascalui Claita sc primbla
ingur prin scoala 81 lar Sc oprea
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

NUVELA.
De: loan Slavici.
(Urnare).

ifClCS dCuiu al uIdculul UedDl-
tul. 1nteleg! Baieti nevinovati.
NJ face mimic; C bine 81 asa. IN
cetul Gu lncetul invata omul Gu pa
callturlles 81 dupa ce-ti vim ami,
stl ce al sd crezi 81 ce sd nu crezi.
E bine 81 asa 0 fl vre-o carte ca
Isopia, i'll care Sc zice, cd dobitoa-
cele vorbesc. Povesti, adica 81 pill
de, cum am zicc.
De aci inainte Budulea eel ba-
trim lar ridea. cind vorbeai Gu ell.
InSa Budulea tot mai era De
gmdurl. Sc ulta la fata lui Hutu
81 vedea bine. ca e ceva eel mum
ceste. Budulea ridea, zicind ca
de J.! - Sc mai gindeSte cum trece
pamlntul prin cornul de capra
dar Ell Sc supara de asemenea glu-
me poetic 81 amarul ii era Gu att
mai mare.
81, mtr adevar, ell avea toata
dreptatea, fiindca Hutu sd facuse
ga un Slhastru Null mai vedeai
Intre oameni; ba char nici la das-
calul nu mai mergea singur. c,
totdeauna, end voia Sd mearga
venea pc la mine, ca sd mergem
lmpreuna, fiindca ii venea greu
sd mearga ell singur.
CInd cram apoi la dascalul, aI
nu vorbea MIMIC, ci zimbea mercr
81 sd uita IA moi. la mine, la Livia
81 la ceialalti, lara cind nu ma
avea incotro. apuca de mimi pc
Mill, sd uita in ochii Ell si-o intre
ha: &c mai faci. Mili?' Mill raS
pundea ca mimic, 81 Hutu lar tii
cea
81 fiindcd tacca Hutu, tacea s.
.Liyia, taceam 81 cu. lar Neturi;'
sa ducea pc lei incolo.
Atunci ramincam moi singuri $
ne uitam ,mii Ia alt;; (; taceam
Oar odata, cind am plecat, Lii
via = mtins NINA In; Hutu 81 Ia
;ntrohat cind ma; vino lar al y q
nut nina ei la nrivit drept j.,
ochi 81 a graft Gu totul asezat:
Nm stiu Stiu n1,ma; "a am 81
vim odata 81 sa raminem aici
Ea atuuci s'a rosit Ia obra il
fimdca ii era creu de mine day
tot nu in lasat nina. ci a graft
dusa ne oinduri 81 cam en- i,,ma
tate de cura:
Numai daca II ar fl prea mull
pima atllnci
Uutu n a zis da 81 u n zis njc;
ba. ci a plecat 81 fiiudca 81 I'M I
parea foarte fericit cram 81 cr
1-espl
Peptrn areea m am sneriat
end. Deste citeya luni am aflat
ga Tiyia 81 marit3 duna Jndrea
JmDlaSe Gu nOl Id ScOala. |
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

Isl lar sd primbla 81 numai sta ce
sd facd.
VI.
| Trecusera ami la mijloc, 81 toti
stiam, ca Hutu are sa Sc faca ca
lugar.
Inca la inceputul vacantelor el
Iplecase Gu familie din Tara, ca
reia ii fusese recomandat din par
tea Episcopului
| Boierul care avea dol copii. vo-
la sd treaca pc la baile din Ger
mania, prin Svifera, pc la Paris 81
apoi sd sc intoarca la Viena, ca
sa-si lase copii intr 'un institut.
| Att stiam moi Gel ramasi in
urma dar. 81 att era destu,, pen
tru Ca sd he simtim Gu totii ma.
guilt
| Gu deosebire dascalul Claita e.
IA mereu dus 81 ori cInd ii venea
cite-o scrisoare de la, Hutu, ci-
ltea mai inainte fiecarui satean in
parte, apoi venea Gu Ell la oras,
undc sta, ca sunt multi de aceia,
care sunt gaia de a sc bucura de
dinsul. ST cind stetea 81 cind vOr-
bea 81 cind umbla pc ulita, ell sd
uita mereu la dreapta 81 la stinga
81 inapoi Ca sd vada, daca nu Sc
mai iveste cineva, care sal intre-
be despre Hutu, ba-i parea ca
toata lumea il arata Gu degetul,
Izicind: Iata, asia dascalul Clai-
ia din Cocorasti.
| Mai mica, dar tot destul de ma
re, era bucuria noastra, celor ce
crescuseram impreuna Gu dinsul.
| Hutu please la universitate Gu
un mic stipendiu, la care Episco-
pul mai adaogasc dintr al sau un
mic ajutor, pentru ca, terminlnd
cursul de filOsofie. sd Sc intOarca
la teologie 81 sd intre in rindul
calugarilor.
Toate accstea ne magulcau pc
moi, Gel &c ne pregateam pentru
1preotie, caci Budulca Taichii 81 pc
viitor Va avea. sd fie unul dintr al
nostri 81 unul. Gu care char de
pc acum ne faleam.
Gu toate acestea BudulcStii e.
rau tristi 81 ginditOri.
Spunca Budulea, ca are un fe-
cior, care a plecat Gu un boler
din Tara, spunca ca i-s'au dat
bani de la imparatie, ba char 81
de la Vladica, fiindca asa ON GU
carte nu Sc mai gaseSte; dar nu ie
spunea decit asa cam Gu Jumatate
de gura. Caci ell. inainte de toate,
par ca nu mai credea, ca Hutu Sd
mai intoarce, dupd ce s'a dus att
de departe. Apoi, par ca nici nu
mai sta ca este feciorul llui: ii
venea grcu sal zica ,,Hutulc, dra-
g,l Taichii'' ii ycnea greu Sd
stea inaintea lui: nu mai sta Sd
vorbeascSe GU ell. ba cInd Sa GIN
dea, ca $ ar mai intoarce odata la
casa lui. il coprindea ingriJlrca.
fiindca nu sta unde Lar pune, 81
simtea. ca lar fl rusine de casa
parintilor sal 81 de parintll sal.
Pentru ca Hutu nu mai cerea nj
mic de la e1 81 ell Gu nevasta lul
par Ca nici nu mai aveau pentru
ce sd traiasca, 81 poate ca era bi-
ne. ca Ell sa mOara, ca sd null MAJ
fie Gu prostia lor de greutate.
La multa bucurie sc asteptase
Budulea. 81 acum ar fl dorit. Ca
sd Sc fl asteptat la mai putina.
Eel nu mai cinta din vioara nicl
din cimpoi, nici din fluerul din
serpar, nu mai mergea la lucru,
ci statea ziua intreaga pc prlspa
easel 81 privea din cind in cind
la Safta, care sedea torcind la ce-
lalalt capat.
Frau dusi amindoi intro lume
frumoasa, dar perduta pentru
dinsii.
81 cind II pra fOartp 1rpu Ru-
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07

- -
dulea Sc uita lung la Safta, apoi
graia:
Sd nu graiesc in ceas ran, da.
ra Dumnezeu sa-i faca dascalului
parte din partea zee el ne-a facut
noua.
Caci Budulea era amarit 81 tre-
buia sd Sc rasufle 81 ell cite odata,
Dupa aceea Budulea a VENT la
mine 81 ma rugat sal scriu 0
scrisoare lui Hutu, ca sd vie
acasa.
Nam uitat la el 81 am luat pa
ma 81 hirtie, ca sd scriu.
Ute! - imi zise ell atunci. -
Sal scrii asa: ,,Huthle, dragui
Taichii, 81 Hutule dragul maichii,
tocmai asa sal scrii.
Eu taica-tau 81 eu maica-ta, iti
scriem sa vii acasa, fiindca n a.
VEN alt copil 81 suntem oameni
batrini 81 prosti 81 vrem sd te We
dem, si-ti ada carti Gu tine, ca si
mveti 81 Dumnezeu sd te poarte
in caile sale.
ST sa scrii apoi dc desubt: Eu
Lapadat Budulea, taica-tau 81 eu
Safta, maica-ta, care It'll ducem
dOrul''.
Dupa aceea Budulea a ris 81 a
zis cal bine, lara eu am pus scri-
soarea la posta 81 am trimis-o lui
Hutu, care imi fusese prieten in
copilarie 81 la care tineam 81 a
cum, fiindca era feciorul lui Bu-
dulea eel GU fluerul in serpar.
lara Hutu a PRINT scrisoarea,
a celtic 81 S "a intors, apoi S "a dus
sa sarute nina episcopului, We
nit sd stringa nina mea 81 mers
meet acasa la parintii lui.
| De aci inainte Budulea nu mai
sedea pc prispa 81 nu mai era
ginditor, ci venea la oras 81 lie spa
nea drumetilor, ca are un fecior,
care a fost la scolile imparatesti
81 acum c scriitor la episcopie,
caci Hutu urma GU moi la cursul
clerical 81 era in acelasi timp ar
chivar consistorial. Dascalul Clai-
! ta nu prea era multumit de acea-
sta prcfacerc a lucrurilor, dar HUI
| tn ii auusese din Vicna un glob
pentru scoala, o harta Il Europei
81 un cxemplar din istOria lui Pc
tru Major, mai adusesc 81 pcntru
celc trei fete inca nemaritate cite
ceva, il aratase, iii sfirsit, ca ori
unde omul poate sd invete, daca
voieste, 81 ca viata din oraseie
mari prea pima de incercari 81
nu pentru un ON hotarit a-si pc
trece viata in cuvioasa retragere.
Claita Sc primbla dar 81 zicea.
ca mare cMsteI pcntru Cocorasti,
ca tocmai unul din sat sd fl UNI
blat prin tari straine, sd ii stat la
Viena 81 sd fie La sepiscopic.
Eu in sfirsit, cram lar prietenul
81 fratclc mai mic al lui Hutu.
Caci, desi, intrind GU sase clasc
in teologie, cram un an inaintea
lui, simteam totdeauna intiietatea,
pc care 10 dadea virsta, darurile
firesti 81 cunostintele intinse ce-si
cistigase prin munca seriOasa 81
necurmata. Pentru moi tOti ell era
un fel de izvor de lamurire 81 de
sfaturi bune, pentru toti un prize
ten blind 81 indatoritor
Char cind rideam de dlnsul, =
caci avea uncle apucaturi, de ca
re trebuia sd rizi, --nimeni nu
radea mai din tOata inima decit
dinsul.
Mai pre- sus de tOate era stlnga-
cia lui, cind Sc vedea fata Gu fe-
meile.
(Va urma).
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-01-07
A v I z.

Catre toti fratii consateni din
comma Cetea, comitatul Alba Iu-
liza, aflatOri in Statele Unite, 81
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1919-02-07
Fighting For Union
School Books.
Organized La bor Protests
Against American Book Co
Getti-s Contracts.

The Printing Pressmen's Union,
backed up by the oJner printing
crafts, is putting up hard fight to
get union made text books used in
the public schools throughout the
country. The fight is being pushed
especially in Kentucky where the
boards of education and school COM
missioners are about to award new
contracts for a term of five years.
The printing trades are trying to
bring sufficient pressure to bear to
prevent the American Book Company,
a non-union concern, from getting
any part of these awards
The various unions and their indi-
vidual members are writing letters to
the Kentucky State Text Book Com
mission urging that contracts for
books be awarded to union publishing
houses only. The union requests you
to write to the following members of
the
Kentucky State Textbook Commission
Governor A o. Stanley, chairman,
Frankfort, KY.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1919-02-07
Hamilton Printers Sc
cure Increase.

Members of Hamilton Typographi-
cal Union who are employed in the
composing room of the Evening Jour
nal secured an increase in wages. The
increase effects about four printers
employed in that plant. The increase
was from $4,000 per week to $1,000
per week. The machine operators and
the foreman receive $2400 per week.
Max Hayes, state organizer for the
international Typographical Union,
was here Tuesday afternoon and after
visiting the Journal office, the con-
tract which will be Iii effect one year
was signed by Homer Gard The bal
ance of union printing plants have
been paying their printers above the
scale for several months.
- E -
Make thrift your buy-word.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1919-02-07
BY James Duncan
Vice President, American Federation
of Labor and President, Granite
Cutters international Asso.

The American Federation of Labor
is sending five of it's spokesmen to
Europe to back up in general way
what President Wilson is trying to
achieve and so that in general delib-
erations of peace, the people of other
countries may get something of the
same rights and privileges and rec
ognition which the masses of the
workingmen of America enjoy. In
going to Europe we stand firmly
upon the following.
The principles involved in the Sea-
mems Act must be recognized all
over the world. This, of course, is
a huge task, but it is an all import
ant task. In applying the Seamen's
Act, the difficulty in the past has
lain in the treaty rights of other
nations. The right of the sailor to
the protection of the law and to ex-
, ercise his freedom once he is in port
is inherent. This principle, and in
fact the entire principle involved in
tee act, must be incorporated in the
Treaty of peace.
The eight hour day must also be
recognized. The application of the
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1919-02-07

necessary to go into the packing bust
ness.
Mr.. Armour admitted that the big
five" packers maintain a secret fund
for purposes of legislation and liti-
CATION" and that the assessments
were based on the amount of business
done. 1t was also admitted that the
food administration permitted the
packers to make 4 per cent profit in
addition to 8 per cent profit, which
has been claimed heretofore as the
limit of the packers profits. The 4
per cent profit was kept secret, Mr..
Armour said, and was allowed for the
purpose ''of paying interest on money
borrowed"
The witness argeed that the total
profits of his concern were nearer
$25 100000 thai $15,0OO,Oo0, as had
been asserted.
Later, in discussing his relations
with the Other packers, Mr.. Armour
sale 1--WE IRE all content % go along
ant make little money"
"a "a n
Buy Thrift Stamps and help.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1919-02-07
Armour Is Mournful
Yet Content to Make A Lit.
tie" Money.

Washington are sad days
for the meat packer, according to J..
Ogden Armour, who assured the SEN
ate committee on agriculture that
"there are some people who wouldn't
have any business and there are
times when / don't blame them"
Mr.. Armour said the reason that
the five great packing plants have
forged ahead is because there are
people who perhaps work little
harder, who take more chances, who
add more things to their business,
who go into greater detail and thus
work out TO large basis"
Mr.. Armour stated, however, that
half billion dollar investment was
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1919-02-07
Days Of Cheap Labor And Long
Hours Of Employment To
Be Banished.

New York.-That a new world la
Dor policy of sane and rapid progress
shall be adopted to prevent the
growth of a destructive policy such
as has reduced Russia TO her present
position is urged by the Honorable G.
S. Beeby, NJ L. A, Minister for Labor
and Industry and Associate Commits
sioner of the Board of Trade, New
South Wales, who was sent by his
government to America and England
to study labor and industrial condi-
tions. Mr.. Beeby, expressed his views
on the labor situation as follows:
"The consideration by the Peace
Conference of industrial questions
shows how profoundly civilization has
been affected by the war If in the
end the nations of the proposed league
can agree on certain fundamentals as
on the future status of labor, then in
deed the war will not have been in
vain. In most countries reform has
been retarded in the past by interna-
tional considerations. Each nation has
contended that it could not increase
its labor cost of production above that
of competing countries, and this has
often been the excuse for refusing to
proceed with humane legislation. But
the war has removed this brake on
progress. The days of cheap labor
and long hours of employment have
been banished from all civilized coun-
tries, and there will be throughout the
world in the future be a uniformity