America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-07-17

q ssss- - .ss-S ,e'-s---7sN ees-ssy--- ~.
sprijin pcntru fnchipuita duslnii-
ME de astazi,
H.
In cele spuse mai sus am 81 III
dicat deosebitele directii in care Sc
arata inrIiurirea sascasca asupra
culturii romanesti. Putem trece II !
cum la caracterisarea ideii mai de
aproape.
Poporal rominesc este 81 pima az
stazi un popor de terani. Orasele,
in propria sa tara, mi 81 lea cuce-
rit inca economicestc. Oar, cfnd
Domnii Moldovei 81 Terri -Romfnc-
sti acordara toate drcpturile poll
,tice oraselor din terile lor ade-
ca in veacul al XV-lea, ei gasira
inca urine limpezi 81 fnsemnate ale
|spiritnlui german de care erau in
sufletiti intemeietorii sasi, ca
ror Influenza Sc intinsese asupra
|lntregului cilprins dintre Carpati
Isl Siretiu, praeum 81 as1pra intro
gului tinut de munte 81 deal din
Muntenia. Baia din Moldova, mai
veche decit Domnia moldoveneasca
|insasi, era 0 create saseasca din
veacul al XIII-lea, al Carl col6ni-
sti fusesera ispititi pc acest pa
mint strain prpl mineIe de +argint
poate char 81 de anr -; 81, cind
Jun Sas calca in CimpulungM ro-
minesc, asezat asa de aproape de
Brasov, 81 pc care fnnaintasii sal
II nnmiau Langenaue, sd caute cll
pietate in biserica catolica mai
noua, al carii credinciosi de obir-
sic germana existau inca pc la 1890
locul de fngropare al acelui Comes
Laurentius, al contelui orasenesc
sas Lcrenz, care axmhrit Gu cftiva
ami innainte de 1900, Gu citiva ami,
deci, fnnaintc de fntemeierea Dom
niei a toata Tara -Romineasca" nu-
mita de obicefu: a Va1ahiei sa,l
Munteniei.
III.
Inca din anul 1868 Domnul Te-
rii-Rominesti intaria vechi privile-
gil Gle comert ale Sasilor in tara sa,
81 Gle 'siglr, ceva mai tirziu, un a.
semenea privilegiu a fost dat din
partea lui Bogdan, Gel d d'intair,
Voevod al Moldovei, sau de unul
dintre cei d'intaiu nrmasi al sal,
acelorasi. Prin pasul Rodnei, Bica-
zului, Tulghesului, Oituzului sau
Ghimesului, prin acelea ale Buzau-
lui si Teleajenului, dar mai alcsss
prin pasul bine pazit al Branului
catre Cimpulung, Bucuresti, Giur-
giu sau catre T1rgoviste 81 al Tur-
nului Rosu catre locul Gle deposit,
formal pc urma, Rimnicul-Vilcii,
catre Slatina 81 Nicopole, pentru
Slbileni, mergeau necontenit cara
sasestl Gu postav 81 pima, Gu obiec-
tie Gle fier, de fabricatie proprie,
sau mai ales ell postavul adus din
Sllesla orr din Colonia. 81 catre
emporiile de hotar sasesc, Bistrita.
Brascvul, Sibiiul, mergeau carale
romfnesti Gu pestele de Dunare 81
Gu lima, dar 81 GU ,,spiterii" din
Rasarit, GU stole de matasa ST aur,
pentru ca. orr sd capete in schimb
obIecte de intrebuintare san de lux.
orr sa primeasca banii Gu carl erau
a Sc plati dajdiile catre Vistieria
domneasca sal mai ales acelea ale
noului lmparat rasariteau din Con
stantinopol. Arhivele oraselor sase-
sti cuprind inca un linens mate
rial dc privilegii, scrisori, socoteli
IN care Sc oglindeste intreaga isto-
RE q acestui comert rasaritean pi-
ma La sfirsitul veacului al XVII
lea, cind el a trecut in minile Com
paniei greco-bulgaresti, pc urma ii
~ Y acelea ale locuitorilor romini din
sllbnrbii. @ adunare a Societatii
sasesti de istorie la Cfmpulungl; ca
lntr una din cele mai yechi ase-
zari ale Sasilor pc liberul panafnt
romanesc, ar fl intr 'adevar de do
rit 81 ar contribui la o mai mare,
stringere . legaturilor intre amin
doua popoarele nQastre,
Nv.
Cea mai veche biserica romaneas-
Ca, inca paStrata no deaJnl IL g