America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-05-26

(brut) avea 50 de ami, dar fata il
arata mai tinar. Parul din cap 81
mustatele ii erau putin cam SUI
rii. Nasul, b6rbia, obrazul, erau
potrivite Gu marimea corpului,
dar ochii albastrii 81 prea mici
comparind fata 81 corpul 1ntreg.
Inainte de vedea pc linden
burg am crezut ca ochii Mexica-
nilor, al lui Villa, sunt mai mici 81
mai rautaciosi din toata lumea,
dar m am inselat. I'm viata mea
nu am vazut ochi mai afurisiti ca
al lui Hindenburg. Cum am va
zut ochii lui Hindenburg am ince-
put sa cred toate cruzimile despre
cruzimea lui Hindenburg. Ell are
un obiceiu ca nu te crede orr ce-i
spune fie simplu adevar.
In comversatie dinsul inchide o.
chii cite odata, dar Sc pare ca
tot asa de ascutiti sunt. Cind in
chide ochii uitindu-te la ell, infa-
tisarea lui pare unui ON pref
storic. Vorbind despre cruzimea
ce o practical ell. Cind fost lup-
ia cea teribila din 1915, generalul
Rennekampf a fost fortat sd e.
vacueze Insterburg, nu Sc site
cum ell nu putut sd transportc
re cincizeci de mil de piini. Cind
au dat peste pine a fost verde
mucegaita. Hindenburg vazind a
spus ca piinea are cam prost gust,
dar buna pentru prizoneri. De
sigur ca ordinul lui fost execu-
tat, asia a trecut acuma alt Incl
dent. Ofiterii 81 soldatii au frica
de Hindenburg 81 lui ii place ca
cite Odata sd lOveaSca Gu cismele
i'm OrdOnanta lui. Tn soldat mai
bine sc ducea ri 81 nOapte in ia
ia gloantelOr dusmane decit sa
fie ordonanta la generalul Hin
denburg. Intro ri un soldat Sc
prezinta singur la generalul 81
doreste sd fie ordonanta. 81 ce lu
cru faci tn in viata civila? II in
treba generalul. 1nvat cal la Gala
rie sau la ham. Nici vorba ca a
fost PRINT.
Ce mia spus Hindenburg mle
Am vorbit Gu generalul cam do
uazeci de minute despre Olanda,
Italia 81 char despre America.
Cind mia spus ca pentru Olanda
ar fl important, ar fl foarte blne
daca Germania va Fl guvernatoa-
rea Angliei, imi cinta ell mie. Oar
eu ii spun: Oar GU tarile ce le
domineaza Anglia in Africa, Au-
stralia, etc. ce Sc intfmpla. Pare
ca lam ars- o palma in obraz. FL
imi raspunde, ca ar fl mai bine
pentru toate Statele EurOpene So
Sc gindeasca la Europa mai multi
ca la colonii. Europa lucru prin-
cipal, die dracului (zum taifeD
Gu coloniile. Lasa fntfi sd ne We
dem de tarile noastre, 81 pc urma
sa luam sd facem rafuiala Gu CO.
lOniile.
Ute. zise ell, scnlindu-se 81 du-
cindu-se la 0 harta de pc perete.
- era harta Poloniei = 81 pune
degetul, ute aici razboiul Sc va
decide pentru Europa 81. colonii,
nu in alta parte.
Ell mai vorbit Gu respect des-
pre- soldatul rus, dar nu au bum
conducatori, zise ell. Inca peste zc-
ce ami, Russia nu va fl in. stare de
a avea buni comandanti 81 ofiteri.
Dupa cum vad eu afacerile Gu
Russia astazi sunt ca cum erau pc
timpul razbOiului Ruso-JapOnez.
Am sa-ti arat un tren de ambu-
lanta ce lam capturat in lupta
de Ia Kirbati. E foarte extra lu-
KOS. Ajuta ranitii Gu cea mai ma
re bagare de seama, dar nu cred
ca sanpanie, icre negre, 81 cele
mai bune bauturi franceze, aceste
nu Sc tine de ambulanta. Solda-
tul rus splendid, dar ii lipseste
discipline, ceea ce la moi nu lip
seste. La moi discipline rezulta
de la spiritul 81 morala. La Rusl
discipline sta bazata numai Gu dc
a fl supus. Soldatul Rus ramine la
postul lui ca batut Gu cuie, pen
tru ca asa lisa poruncit.
Ce a zis Napoleon, de ajuns
a omori un soldat rus, dar "a IN
spectezi daca e mort 81 asa 81 cs-
20 oh;or IN ziua do All este q