davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09
Garden Notes

May is counted the correct time to
begin transplanting Of sweet potato
plants In this section. and it is plenty
early. Many people have already put
out plants in the county, but we have
already had numerous reports of plants
being lost from effects of the cold.
Not from frost, but from the effects Of
continued cool weather. The time has
come now, however, to put these plants
out and trsnsplanting can continue from
now till about the first of July with
hope of making good yield.
Caulifiower is an essy:plant to raise
and makes delicious dish when boiled
in clear water and served with cream
dressing. And its most common use
is in pickles. A paper of seed will furn-
ish enough plants for an average fam
lily and it should be handled exactly like
cabbage, which livery much resembles.
Can be planted as a spring crop and as
fall crop.
We have a bushel of seed of a new
Irish potato which we will Try this year.
rhe tuber looks very much like the Tri-
umph. but should he planned unlv in
june and dug just before frost Il ia
called Red Ripper and is said to b. h.
mong the most prolific of all potatoes
and to keep perfecik thru the winter.
We are trying them for the first tim-
this year and will plant in June as ad-
vised.
Already we are being asked about
handling tomato plants for best product
ion. As stated before, we stake every
plant and prune off ALL suckers. limbs,
and leave only the main stalk. This
gives US earlier and better tomatoes and
more of them and allows more perfect
ripening of the fruits. A little trouble
20 stake and tie up each plant, but II
pays US well. Don't forget the success
sion pl ntings of snap beans and corn
for roasting ears. Snap beans. roast.
ing ears and tomatots should be in daily
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09

Everv garden should have a liberal
planting Of butter beans, one Of the
most delicious of vegetables. The small
varieties Of beans, either bunch or run
ming. are better suited to the south than
the large v4rie ties and will give a much
better crop.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09

Transplant the lettuce to rows and
put it foot apart in the drill II you
want it to head. and you must see that
it is heading variety.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09

use from early June till frost and can
be if little effort is put forth to that
end.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09

The Falcon, $50 per year.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09

Consolidation of Simmons School in
the twelfth district with Moscow School
has been proposed and will perhaps be
worked out for next term.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1919-05-09
United States Railroad Administration
Director General of Railroads
Nashville, Chattanooga st. Louis R. R.

The Marketing Division of the Traffic Department of
the Nashville, Chattanooga st. Louis Railroad and
socated lines will furnish persons desiring to purchase
the and addresses of the of the following:
Glas svobode., 1919-12-23
IA JE PA "MANDELJC"

Fairmont, w. Va. = Harvey
Martin je bill zaprt v jeci ker ga
je tozila njegova soproga, ola ne
skrbi dovolj "a druzino. Slednji je
zpovedal, da bi liz srca rad poma-
gal tudi druzini, toda njegov "a
sluzek, dasi popolnoma normalen,
ne zadostuje "a hrano niti MENU
samemu. Sodnik Sc je preprical,
da ee bo ia clovek Sc kaj casa Ii
vel, bo sprawl dezelo ma kant. o.
prostil ga je, nakar Sc je Martin
napotil naravnost v restavraciJo.
Tam 81 je narocil "a petdeset CEN
tov "hamburskega steka", "a 25c
dunaiskih klobas, devet jajec, ma
rezanih paradMnikov, krompirJa
S smetano, diva jabolena paja in
stiri salice KAYE. Njegovo .drugo
kosilo ie stale zeN50 odstotkov vec
IN naslednje zopet vee in ce bo slo
tako nanrej, bodo Sc drugi stra-
dali " w. Va. nele njegova zena.
Glas svobode., 1919-12-23
CRNoGoRI PRETI BEDA.

.Podgorica, Crnogora, 20. dec.
= Crnogora gleda obraz lakotl.
Ma vse nacine Sc poskusa, ola Sc O.
hrani malo rezervo zivil, katero
.dezela Sc ina vsaj do februarja
ali marca meseca. Do tedaj sc u
pa, da Sc bo jadransko morJe cd
prlo prometu i'm Sc bo moglo do
biti potrebne hrane cd drugod.
V dezeli je vladala huda susa
in poiavilo Sc je neprimerno mno-
go kobilic, kar je povzrocilo toll
lao skode ma pridelku, da ljudstvo
obupuje. Odkar je prenehala
vojna, je dospelo V dezelo jake
maio zivljenjskih potrebscin. A
meriska misija rdeeega kriza pod
naeelstvom polkoynega porocnlka
H. R. Fairclougha liz Stanford u
niversity ina koncno titus pod
svojo kontrolo.
Politicni nemiri V Crnogori Sc
nitro blizajo h koncu.
Glas svobode., 1919-12-23
DRUzINA SEsTIH OSEB
UMORJENA.

Gilcrest, Colo. - Adam Shank
premozni farmar, njegova zena IN
STRIFE mladi otroci so bill umorJe-
nj ma njihovi farmi, kl Sc nahaJa
V tukajSnji blizini.
Trupla je nasel Adam George
bratranec pokojnega farmarja, ko
ie sci zadnjo nedeljo zjutraj k
MENU, ola pojdejo skupaJ k masl
Morilec je rabil "a svoje stras-
no dejanje samokres. Oblasti isce-
jo nekega delavca, ki je delal ma
Shankovi farmi in katerega po-
greSajo cd zadnje nedel]e.
Umorjeni Shank je bill star 81
let. niegova zena 35, ubiti otroci
pa 6, 4, 3, 2. Med mimi so bile trl
dekliee.
IL Denverja je prislo porocilo,
da je tam serif aretiral nekega
mNltastega farmarskega delavca,
,kateri odgovarja popisu.
Glas svobode., 1919-12-23
STROJEvODJA USTAVIL
WAX IN HITEL RESITI
DECKA.

Louisville, KY. = Chesapeake
in Ohio osebni vlak Stew. 90 na
potu IL WaShmgtona, je doSpel
zadnii petek petnajst minut pre-
pono ma postajo V Louisville. u
radniki ma kolodvoru so Sc jezili
toda njihova jeza je takoj prene-
hala, ko jim je John Gavin, stro-
jevodja pojasnil vzrok zamude.
Cavins je pripovedoval, da je
vozil vlak pocasi ma ostrem ovinku
V blizini Frankforta, KY, ko je
penadoma zapazil, da sc V neki
mlinski strugi potaplja decek. =
Slednji Sc je drsal pa Sc je udrl
pod MIN led. Njegovi toHarisi nj
so vedeli kako ga resiti. Cavins je
naglo ustavil vlak odrezal vrv cd
zyona pri lokomotivi IN Odhitel
ma mesto nesrece. Decku je vrgel
vrv, katero 81 je slednji OWL O.
krog pasu, nakar ga je potegnil ma
suho. Odnesel ga je ma zeleznisko
XII je bila V blizini, kjer
so ga drgnili, da je zaeela kri 70
pet eirkulirati njem.
Glas svobode., 1919-12-23
GOVERNER v NORTH CARO-
LIMA ODPRAVIL DOSMRT-
NO KAZEN.

Ralaigh, N. G. - Governor
Beckett je tidal ukaz potom ka-
terega Sc vse dosmrtne jetnike
pomilosti tenn, da Sc jim doloci
kot najdaljso dobo 80 let zapora.
"Jaz sem nasproten dosmrtni je-
ei, je izjavil governor. Dovolj je,
&c jeea oropa eloveka njegove
svobode in mu pusti vsaj upanje
prosto.'
Ia odlok je prizadel 81 erncev
IN dyanajst belih jetnikov. Med
slednjimi so dve zenski
Glas svobode., 1919-12-23

Da Sc je kOncalo premogarSkO
stavko je ameriSka vlada predlo-
lila delavskim zaStOpnlkom po-
godbo. potion katere Sc delaveem
takoi povisa plaza "a 14f0 ter Sc
V teku sestdesetih dni potion pre-
iskoyalne komisije preiSce delav-
ske razmere premOgarjev, nakar
Sc Jim poviSSa plaza Y nadalJe.
Kakor pravijo sedaj OperatorJl,
Sc te pogodbe nj predlOzilo MIN
vsled cesar je ne moreJo potrdAFl'
V WaShingtonu Sc nahaja ekse-
kutivni komitej, kateri je zadnJo
nedelio pojasnil vzroke zakaj ope-
ratorii ne morejo priznati pogod-
be. Ia odlocitev bo mOrda upllva-
Ia ma cello zadevo toliko, ola ne DO
mogo6e preiskovalni komislJl, ka-
tero ie predsednik Wilson meno-
val zadnjo soboto, prieeti $ svoJm
delom.
Kot Sc poroGa, Sc danes vrsl V
Clevelandu, Ohio Seja komiteJa "a
plaeilno lestvico in nekaterih dru-
9Th odborov, kamor Sc je pokliea-
10 tudi prizadete operatOrje. MAJ
brz Sc bo vstaiajoGo krizO porav-
nalo ma tel seji.
ChicaSki operatorji so poJaSnlll
nedeljo, zakaj so Sc uprll pogoo-
bi, katera vsebuje predsednlkoV
oklic novi komisiji.
Isto6asno so vsekakOr zmanJSall
moznost, da bi Sc obratovanJe
vsled tega konealO.
Oni pravijo, da jim nj nleeSar
znanega temelju pogOdbe, ma
katerem so Sc stavkujOei premo-
.garii vrnili ma svoje delo. Delo Sc
sedai nadaljuje premogoroylh
ma podlagi 1870 poviSanja. ON
pravijo, da je velika vecina dru-
9Th sklepov, katere je predsednlk
predlozil delavskim zaStOpnlkom,
da so mogli spraviti straikuloee
delavce zopet ma delO, MIN popol-
nolna neznanih. Pripravljeni so,
da nadaljujejo z ObratovanJem
svojih premOgorovov StlrlnaJst
odstotnim povisanjem place, toda
absurdno hi bilo sprejeti pOgod-
bo, katera jim je pOpOlnoma ne
Znana.
Kaj Sc bo IL tega izcimilo ma
dan Sc Sc ne more reel. Videlo Sc
bo Sele V teku prihodnjih dni.
Glas svobode., 1919-12-23
Beda na Dunaju.

DR.. /. Lange, bivsi zdravnik V
Chicago Sc je pravkar povrnil IL
sluzbe, katero je vrsil skozi cello
vojno dobo' v dunajskih bolnisni-
cab. Apeliral je ma eikaske zdrav-
nike, glazbenik in potnike, kateri
SO imeli priliko cutiti prijazno
gostoljubnost dunajskega prebi-
valstva, da podpirajo in resijo
dunajske stradajoce otroke pred
smrtjo vsled gladu.
DIR. Lange je prisel kot oficijel-
nj sci dunajskega zupana in zdra-
vnikov.
"Dunaj je," pravi DR.. Lange,
"mesto skoro tako veliko kakor
Chicago. Dunaj je bill Sc pred vol
no odvisen cd sosednjih dezel gle
de hrane. Najbogatejse dezele,
katere so zakladale Dunaj so sc
locile cd NIGGA in postale samo-
stojne drzave. Kar je oStalo so sa-
mo gore.
Use ozemlje, katero Sc pripada
k, Dunaju je bilo med vojno spo-
pomona oropano po vojastvu. Ce-
10 zito prihranjeno "a seme in
nujno potrebne domace delavne
zivali Sc je pobralo. Kmetje NINA.
jo sedaj nicesar "a prodati.
DO nedavno SO Dunajeanje sa-
mi hodiIi ma Ndolga pota, ola so 81
kupili Ma kmetijah kaksnih zivil
Sedaj je to prenehalo, ker Sc ne
dobi nobene stvari vec.
Samo predstavljajte 81, ola mo
rajo prebivalci Dunaja ziveti sko
ri cell teden toliko hrane kot Je
Glas svobode., 1919-12-23
NENAvADEN PoGREB.

Hillsboro, Ill. Tukaj Sc je VI
sill nenavaden pogTeb, kateremu
menda Sc nj bilo para. Petinse-
demdesetletni James FL. Houser Je
sedaj popolnoma pripravlJen u
mreti. On je bill vedno prepriea-
MIA, da je velika neumnost napra-
vljati sijajne pogrebe potem, ko
ie clovek mrtev in ne more videtl,
kako je bill priljubljen med lJud-
mi. zategadel je sklenil, da prize
di svoj "pogreb" Sc "a casa Wv
ljenja, da vidi sam kako Sc bo vse
to godilo. Zgodilo Sc je vse po
niegovi zelji, Peljali so ga mr.
tvaskem vozu ma pokopaliSce in
iako zadovoljnega Sc je cutll, ko
ie videl koliko ljudi gre "a ME
govim pogrebom. Skoro do posle-
dniega so bill craven, to je pome-
njalo, da je bill "pokojni' jake
blag in pri vseh priljubljen clo-
vek. Oh odprtem .grobu SO pevci
zapeli nekoliko zalostink nakar so
pogrebci mrtveca" prijeli, da ga
polozijo v jamo. Temu Sc je pa
start uprl, ees, da ga mic kaj ne
zanima nadaljna ceremonija. s
tenn ie slavni "pogreb" konean. !.
Glas svobode., 1919-12-23
LJUBEZEN v zAKONU.

New York. = Mrs. Ethel Skerl
ie prisla pred sodnika in vlozlla
prosnjo "a loGitev cd soproga FIR.
Skerl. Mrs. Skerl je povedala, da
ie MEN moz taloj prvi dan po po-
rolxi pregledal vse njene kovceke
z obleko ter takoj dolocil, katera
oblacila bo smela nositi in katera
so MENU zoprna. Zapoyedal j je,
da ne sme nikdar speti svoje oble-
Ike z iglo. Tozila je soproga, ola Je
nj teku dveh let nikdar polJubll
in v6asih nj niti govoril MO po
eel mesec ali Sc vec.
Mr.. Skerl zanikuje obdolzltve.
K chicaskemu sodniku je prisla
Mrs. Borballa Hlivak in npoveda-
la sledeco zgodbo:
20. maja 1910 je porocila ma q
erskem Johna Hlivaka. Men moz
jo je takoj po poroki spodil od hi
Sc narocilom, ola maj gre sluzitl
denar. Ona ie odsla, toda Sc Je VI
Mia radi slabega zdravja zopet k
MENU. Ko io ie zagledal je zacel
preklinjati. Ukazal il je, da MAJ
gre Zdruzene drzave in maj gle
da, da kaj zasluzi in ko bo prihra-
Mia dovolj maj posljeS MENU, da
pojde Sc ON "a njo. Spremil jo Je
do parnika in il Sc enkrat zabicil,
da mora hraniti denar in poslati
MENU
Ko je dospela V zdruzene drza-
We in dobila delo, mu je plsala, ola
bo kmalu prihranila "a pot po-
trebno svoto in poslala. Nobenega
odgovora nj bilo. Pisala Je zopet
in zopet in ko je preteklo pet me-
secev je Sele prejela pismo od pre-
liubega Janeza, v katerem Je pi-
sal, da je znjo ze skozi, da noce
imeti Z MO nicesar vec opravltl
in da ne bo prisel nikdar k njej.
Glas svobode., 1919-12-23

mi porabimo pri enem kosilu in
da je njih hrana poleg tega brez
vsake tolsce in sladkorja in pri
njih obedih Sc nikdar ne vidi ja-
jec, potem boste lahko obcutili
trpljenje povprecne dunajske
druzine. Suho korenje, repo in pc
so je skoro edino kar ljudje dobi-
jo v hrano in Sc to v jako omeje-
nih kolicinah. Pred Nojno Sc je to
rabilo "a krmo goveji zivini in
prasicem.
Mesto poskusa po svojih moceh
skrbeti "a revne; bogatini dobe
sem pa tie par zlic vec hrane, to-
da zanjo morajo plaeati velikan-
ske Gene. Srednji stanovi najbolj
trpe kot so ucitelji, profesorji
delavci po pisarnah it'd.
Ko sem odhajal Dunaja me je
poprosil ravnatelj Garrison boil
ninice, da mu maj posljem neko-
liko konserviranega mleka IL A
merike "a njegove okostnjakom
podobne otroke,
Ma stotme Chicazanov, Xxi SO
Studirali medicine ali glazbo je
potovalo ma Dunaj. Oni so nasli,
da nj nobeno mesto v Evropi tako
gostoljubno.
Dunaj danes ne upa dObiti po-
moci cd nobene strani raven cd
svojih bivsih gostov, XII so priha-
jail liz Amerike.
Va pomozno delo je Dr. Lange
kot zacetek organHiral komitej
sestojec iz petdeset prominentnih
! Amerikancev.
Glas svobode., 1919-12-23
NEMCIJA SK0RO PLACALA
VOJNO oDSKODNINO.

True translation filed with the Post
master at Chicago, ILL.,, December 29rd
1919, as required by the Act of October
9th 1917.
Berlin, 20. dec. = Matthias Err
berger, nemSki podpredsednik in
financni minister je izjavl ma
vGerajsnji seji narodnega pred
stavnistva, da Sc je izplaealo
zaveznikom re velik del zahtevane
voine odSkOdnine. Vojna odSkod-
nina znaSa dvajsettisoe milijOnOv
mark zlatu ($5, ,OOO,0OO). Do
dial je, da je etenta sedaj moralno
dolzna pomagati NemeDi S suro-
vmami in twill.
Glas svobode., 1919-12-23
ALEXANDER HoWAT v
JECI.

indianapolis, %. dec. Ale
xander Howat, predsednik kansa-
skega distrikta (Stev. 14) U. M.
w. A. caka nocojv jeci, ola ga So
disco zaslisi. Dolzi Sc ga da je pre-
lomil sklep federalnega sodisca,
ker nj hotel preklicati premogar-
ske stavke.
Howat Sc je prikazal ma sodiScu
danes zjutraj ma poziv okrajnega
sodnika Zdruzenih drzav j. B..
Andersona. Bill je pod porostvom
$4,000 v obliki eeka neke kan
saske banke. Sodnik je zavrnil
sprejetje takega honda in je uka-
zal, da Sc Howata zapre V Jecl,
dokler Sc ne dobi drugega honda.
Ko je danes popoldne sodnill
Anderson zasedel svoje mesto Sc
je obrnil proti Henryju Warru-
mu, Howatovem zagovornlku IN
ga vprasal, ce ina kaj dodati gle
| de Howatove zadeve.
Nieesar, je rekel Mr.. Warrlm,
vpraSati lie zelim, kal1sno syoto bo
treba poloziti "a Howata, da bo
prost do prihodnjega pondelJa.
To je resna stvar, je odvrnil
sodnik. O TEN bonn odlocil pozne-
je. Mr.. Marshal, denite Mr.. Ho-
wata jeco.
Sodnik Anderson je danes zju-
traj Mjavil: Ali moran izvrsiti ma
Howatu kar zahteva zakon, all
pa moran odstopiti kot sodnik.
Pripovedoval je, ola dobiva ma
stotine pisem od vseh strani Kan
sasa in pravi, ola prakticno visa
krsijo postne zakone. Veeina pl
sem je anonimnih.
Glas svobode., 1919-12-23
RoPARJI TEPLI zENsKo DO
. SMRTI.

Mrs. Margareta Kushman, sta
ra 80 let je zadnjo soboto umrla
ma poskodbah, katere je dobila,
ko sta jo diva roparja pretepla
dan poprej.
Predno je umrla je povedala
svojo povest, cemur je sledila a
retacija Charlesa Schiefelbiena in
Dominika Zukovskega. Obadva
zanikujeta odlocno obtozitve u
mrle zene.
Kakor je npovedala Mrs. Klsh-
man, sta ia diva cloveka pripelja-
la premog v sosednjo hiso in ga
razkladala, ko je ona stopila Ma
prosto. Oblecena je bila v KRAFT
KEN krilu, kr je omogocilo, da Sc
je videlo $125 dolarjev, katere Je
zatlacila "a tenko nogavico.
Ona je izpovedala, da sta il mo-
Ska sledila in jo napadla, oropala
in pretepla. V soboto so jo nasli
ljudje lezati V lopi nezavestno. =
Zdravnik 81 je ma vse naeine pri-
zadeval, da bi j resil zivljenje, to-
da bilo je vse zastonj. Umrla je.
Glas svobode., 1919-12-23
LESSEN KIP, XII VRSI vSE SA-
MO GOVORI NE.

V San Francisco je imelo zad-
Mo soboto druStvo ameriSkih ma
gijev svoj banket. DIR. Cecil r.
Nixon je pokazal po koncanem
banketu svoj umotvor, katerega
ie izvrsil lastnorocno. Umotvor
predstavlja egiptcansko boginjo
Isis. Izdelana je IL najdragoce-
nejsega lesa ter INA igrati ma CT
tre mic mani nego stirilnsestdeset
razlicnih arij. Memo telo Je ma
vzunaj sestavljeno kot reeeno IL
lesa, doeim je sestavljena njena
"dusa" il samih kolesc, zic, ke-
mikalij in magnetov. Pri omenJe-
menu banketu so bill navzoci maj
znamenitejsi ameriski magiji, ka-
tere ie ze marsikdo videl v gleda-
liseih, ko so vrSili svoje spretne
"trike" in vsi so njavili, ola Je
Isis najpopolnejse delo kar Jlh Je
bilo Sc izvrsenih ma polju moder-
ne maggie.
DR.. Nixon je po poklicu zobo-
zdravnik, toda je bill ze dolgo casa
znan San Francisco kot magiJ.
Skozi sestnajst let Sc je trudil
predno je dokoncal svoje sedanle
delo. V telesu Isis Sc nahaJa llo7
kolesc, katera so vlozena z isto
natanenostjo kot pri fini svicar-
ski uni. V njej Sc nahaja mali OBJ
cutliivi elektricni stroj6ell, ki pre-
mika pri igranju citer roke.
DO sedaj Isis igra samo citre in
naredi nekoliko trikov na karte,
prerokuje Sc pa, da Sc jo bo ma
ucilo" tudi pisati. Treba bo Sc
finih izboljsanj in stroJckov, ka-
tere Sc bo operiralo potom brez-
zienega telegrafskega aparata. =
Doktorja Nixona je samo les stal
okrog tisoc dolarjev. Isis Je "a
varovana ia $4,000 in nj na pro
dai. Je del duSe njenega stvarnl-
lka
Glas svobode., 1919-12-23
ROP Sc JE SPREMENIL. v
MELODRAMO.

Melodrama, kakOrsne so nekdaJ
igrali po opernih gledaliscih, Sc je
izvrsila zadnjo soboto V Chicagu.
Glavne vloge SO imeli stirje bandi-
ii, njih zrtev in obratovalec pre-
mikajocega mostu.
Junak "krvi in groma" je Pc
ter J. Weibel, kateri skrbi "a most
ma Throop cesti. zrtev je Held
maier, lastnik kamnoseka. Vracal
Sc ie IL Central Trust Co. banke
in je nesel seboj vec kot 1000
dolariev, da plaza Z mimi svoje
delavce. Ko Sc je ze priblizal svo-
iemu uradu ma Throop cesti SO ga
.napadli stirje banditi, ga nabili in
oropali.
Zrtev so pustili V njegoyem ay-
tomobilu in hoteli zbezati. Prega-
mamie Sc zacelo. Bandit so vozili
" divjem diru proti mostu,
Weibel je to zapazil in je takoj
dvignil most. Avtomobil je bil
ravno ma MEM tedaj. Most Sc je
dvignil in avtomobil nj mogel vec
It'll ne naprej in ne nazaj. Bandit
ie so vseeno uSli, poprej so Sc "a
sloyo nesreeno zrtev nabili.
Glas svobode., 1919-12-23
DOBRA "ROBA" GRE V
EVROPO.

Lexington, KY. - Ma potu pro-
ii New Yorku, Baltimore-u IN
Newport News v Va. je velika
mnozma zganja, XII reprezentira
yrednost stiriindvajsetih milijo-
nov dolarjev. Use to zganje je IL
kliueno il drzave Kentucky. zga-
ME je poslano v razlicne evropske
dezzele in med mimi tudi v Mem
eijo.
Blazeni Evropejci!
Glas svobode., 1919-12-23
CHICAGO FEDERATION OF
LABOR NE BO DOVOLILA,
DA Sc DEPORTIRA NJE-
NH CLANoV.

ChicaSka Delavska Federacija
ie V nedeljo oficijelno izjavila, da
bo nasprotovala deportiranju tu-
iezemskih delavcev, kateri so 6la-
nj. katerekoli veje Ameriske De-
lavske Federaeije.
Predlozena IN sprejeta je bila
resolucija, potion katere Sc mora
izvrSiti sestanek ma katerega pri-
deio DO diva delegate cd vsake O.
brine unije eika$ke federacije. =
Ma sestanku Sc bo razpravlJalo
Glas svobode., 1919-12-23
,,zadeva premogarske stavke Sc nj
zakljucena.

kako varovati GikaSke unijSke de-
lavce, ki so donna inozemstvu,
da jih vlada ne deportira, pa MAJ
bodo re krivi cesar hocejo.
Oznanjeno je bilo, da ce sprej-
me cikaSka federacija ia sklep, ola
Sc zoperstavi deportiranju unij-
skin delavcev, Sc DO to gibanje
raz$irilo po takoj ma to po Hi
noiS draw in potem po vseh Zdr.
drzavah.
William z. Foster, tajnik ma
rodnega komiteja je krepko 60
voril prid temu gibanju. LIZA
vii je, da so ravno tuji delavci
hrbtenica ameriSkih organiziranih
delavcev. Povedal je tudi, dal Sc
tujezemski delavci imenitno drze
Ma jeklarSki stavki IN V tenn oziru
je zlasti omenjal pennsylvania
stavkarje. Med drugim je rekel
tudi, da tuji delavci ne eitajo We
likanskih lazi V ameriSkih mes
eanski listih, vsled cesar nina sle-
dnje na ME najmanjsega upliva.
Mr.. Foster je omenil, ola je ma
vsem syetu Amerika edna dezela,
Ei ina dyanajsturni delavnik "a
jeklarske delavce. Izjavil je, ola je
prepriGan, da 81 bodo sedaj de-
lavci prihorili oSemurm delavnik.
"Nekoc je bila Amerika," (" je
dejal Mr.. Foster, najboljsa deze-
la ma Svetu "a delavce, toda Evro-
pa mas je re premagala. NaSa de
zela je V pesteh ''belega terorja ..
Ako bi Sc danes pustilo popomo-
ma proSto pot V Evropo, bi Sc de
lavci povracali tie V velikanskem
Stevilu.
Precej dobro Sc Sc spominjam
kaj je svojecaSno beseda "Ame-
rikanizem" pomenjala. Pod to be-
Sedo Sc je razumelo prostost govo-
ra, prostoSt tiSka in svObodno
zborovanje. To je vse danes kgi-
milo. Svoboda govora je Ameri-
XII pokopana.
OSemurni delavnik je V te5
stavki prakticno izvojevan. Pro.
test stotisoGev jeklarski delavcev
je bill premo6an, proglasen, ola bi
Sc ga enoStavno ignOriralo. USliSa-
10 Sc ga bo.
Toda jekleni trust hoce raje "a
praviti en- billion dolarjev kot po-
dati Sc delavskim zahtevam. Dvo-
MIN cello, ee bodo hoteli sprejeti
cd delavstva izvoGeni komitej. :
Toda podati Sc bodo morali, pa
mai DO ze potom komiteja ali ma
kak drugi naein.
Anglia ina osemurni delavnik
re skozi vee let. Italijanski delav-
ci so zastavkali in dobili osemur-
nj delavnik, francoski delavci SO
storili isto Sc poprej. Cello Mem
eiji, XII je ysled vojne VISA razbita
imajo jeklarski delavci osemurni
delavnik in nekaterih krajih ce-
10 mani.
Edino Amerika, naSa svobodna
Amerika, katera pridobiva najvei
jekla, edino ona je Sc, ki ina diva
najsturni delavnik. F."
Glas svobode., 1919-12-23
MA KAK NACIN Sc ZAGNE
BOLJSEVIZEM.

Advokat Charles F. Olyne je re-
kel, da Sc boljsevizem zacenja s
tenn, da clovek izgubi vero v bo-
ga. Hvala bogu, da smo' to zyedeli.
Voltaire je bill boljsevik, mas AS
kerc je bill boljsevik, polkovnik
Ingersoll je bill boljSevik. Tako
je! Ge sc pa med advokate vcasih
pomesa kak tepec, tedaj seveda nj
o boljsevizmu sledu
Glas svobode., 1919-12-23
KOLIZIJA Ma zELEZNICI; /;
PETNAJST MRTVIH.

Onwa, Me. = Petnajst oseb je
bilo ubitih in veIiko stevilo ranje-
nih in obzganih, ko je posebni
vlak IL st. John, N. B. ma kanad-
ski pacifiski zeleznici treil s to-
vornirn vlakom. Vozoyi tovornega
ylaka so Sc zarili osebni ylak In
-nastal je pozar. Kondukterji ma
obeh vlakih so bill ubiti.
Glas svobode., 1919-12-23

Kdor je veren in vnet somislje-
nix svobodne misli, Sc maj nemu-
donna naroci ma Glas Svobode, ki
ie edini slovenski svobodomiselni
list v Ameriki.
Glas svobode., 1919-12-23

Koliko krivic je bilo ze storje-
nh, ker nj bilo politicno, da bi pri-
sla resnica njih ma dan.
Every evening, Wilmington daily commercial., 1919-01-31
THE GERMAN MIND.

Several efforts have been mnde to
get q line Oh the German mind but
without satisfying success The CORE
spondcnts on the scene don't help much
One tells us now that CLOSE observer
had the vcw that the Gcrmars were
exceedingly adaptallc lc. They realized
they have been beaten. and The thing 10 do
i to resume the old friendly relations aA
soon as possii Il They arc making every
effort to make friends Il
But only the other day another core
spondent assured lis that the German
people acknowledge no such tlirg. i
street urchin 10 whom he put the Ques-
ton. What about the Kaiser re-
Piled "kaiscr kaputr' To the quos
unn. "What shout the war the
youngstcr replied in effect that Germany
hal won the var because il had brought
about the ahdication of the Kaiser. anil
the curious tovns-folk gathering about
unanimously approved tins sentiment
Take your choice pMladelpha Record