America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-09-15
Correspondents par
tiCuIard din Paris.
De: DR.. g. savul.
(Urmare).

\OImdJc),
Taranii din Rominia sunt liba-
rati de putin timp, ca 81 cei din
Russia. In Rominia iobagia a d1
rat din secolul al XIlI-lea--18cO.
In tarile romine iObagia fost la
inceput mai putin dura. Ea n
rezultat ca in Apus din cucerirca
care despoia de drepturi pc GU
cerit, ci din gruparea de munci-
tori in jurul ostejului aparatos.
Fata de acesta iobagii erau da-
tori Gu o z6ciniala din >rccolta 81
Gu citeva zile de corvada. Ceea ce
era mai umilitor penrtu taran
era ca apartinea mosiei 81 n'avea
dreptul sa sc stramute. Tncepind
din secolul al XIV-lea pima in al
,XVIII-lea, proprietarii pretind
tot mai multi de la tarani, asa c.i
Sc ajunge a li-Se lua treime din
numarul total al zilelor. In acelas
timp proprietarii trebuiau sd dee
taranilor alta pamint. cit putea,,
sa lucreze. Oratorul citeaza co1i-
cele Calimah din 1868, prin care
Sc prevedea acest drept la pamiat
al taranilor 81 decretul din 1874
al lui Sutu, 'prin care taranii carl
II 'au destul pamint pe m0%c,
sd alba dreptul de a trece pc a.
ia cu mai mutt pamint liber. La
inceputul secolului al XIX-lea
tarile romine sc desteapta din
punct de vedere national, dar
cum conducatorif miscarii erau
marii proprietari, taranimea este
ihdreptatita in asa chip. incit
conventiunea din Paris, in 1853.
cere revizuire a raporturilcr
dintre proprietari 81 cultivatori,
in favoarea taranilor. Consecinta
acestei cereri fost legea de la
1916, prin care Sc desfiinteaza To-
bagia, corvezile 81 dijma, Sc inta-
reste proprietatea taraneasca, con
siderate ca din vechi, Sc plateste
boierilor perderile produse prin
aceste' reforme, Sc fixeaza supra
fata de pamint cuvenita fiecarui
taran. sc da libertate de stabili-s
re a pretului i'll relatiile dintre
proprietari 81 tarani 81 proprieta-
rul nu mai este obligat sa dee
nouilOr casatoriti, ca 1nainte, din
pamintul stapinit de dinsul. f.
fectul moral a fost bun. ca libe-
rator; dar efectul practice rau.
Taranii au trebuit sa-si mparta
la mostenitori pamintul. ce deve-
nea astfel insufficient, 81 pc pre-
turi mari pamint, unelte 81 vite
le inchiriau de la boier, si-si vim
deau pc pref mic bratele de mum
ca, trebuind sa primeasca pretn-
rile mici. caci erau legati de an
cot de pamint al lor 81 nu Sc IN
durau sd Sc duca sd lucreze pe
alta mosie GU pref mai bun. Con
secintele acestei legi. la care s'a
adaogat arendasia, au adus tara
nimea rOmineasca la stare mai
teribila ca a sclavilQr antichita-
til, 81 in sfirsit la rascOalele din
1883 81 1907, mai ales. Dupa ras-
coala din 1907, ref0rmele liberale
hotarira reglementarea contrac-
telor de 1nchiriere, sub controIul
inspectorilor .agricoli, limitarea
suprafetei de arendat 81 interzice-
rea trusturilor arendasesti, obli-
gatie pentru stat 81 persoanele
morale, 81 oratOrul zice ca aceasta
e poate masura cea mai radicals.
de arenda proprietatile lor
direct la tarani, ,ajutorul statului
la cooperative 81 infiintarea urci
Case Rusale'' ca intermediate
capitalista in folosul taranilor,
pentru cumpara en- gros pa
-minturi 81 lie vinde en- detail la
tarani.
Reformele liberale au imbuna-
tatit soarta .taranilor, 81 asia Sc