America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-11-29

atraga inca odata atentia celei
mai desavirsitc greseli confe-
rintei de "a Paris. Astazi desfi-
ddtOare 81 >aproape Gu totul inde.
pendenta de autoritatea conferin-
tel de pace, ~Rominia fost pima
cind afacerea a ajuns la Paris, H.
ma din acele natiuni, care putea
ii cea mai folositoare in stabi!i-
rea qnui nou sistem in Europa.
Chipul in care Rominia a per-
dut, justitia esentiala a contes-
tatiunilor Romhe carl au fost
respinse, ro,ul vadit jucat do
preSedintele Wilson, insusi, in e.
pisoda Romina, aceste aminuntc
foarte putin s'au discutat sau
sunt stiute in .partea aceasta a a.
pei. Totusi adevarul aceasta ca
inca la inceputul sesiunei din 81
Maiu, Rominia prin primul eli
ministru, loan Bratianu, a pre-
zentat cazul 81 deciziunea eli.
. Rupereai intre Rominia 81 con-
ferinta din Paris are origina nu
in vre-o oare chestiune teritoria-
Ia, ci din discutiune ridicata a.
supra sfortarilor marilor puteri
a reclama dreptul interveni in
afacerrle domestice (interne) a
Rom1niei in favoarea minoritatilOr
81 invederat sa stabileasca Mn a.
semenea drept, care ar fl insem-
nat sa tranforme Rominia intr 'un
stat atirnat. (Sa-si pearza neatar-
narea. independents. N. R.)
Contestatia Romina a fost "a
ceasta: -.
A fost pregatita Sc primeasca
fara discutie orr &c procedure a
cceptata de toate. natiunile: Cu
alte cuvinte, daca Franta, Marea
Britanie, Italia 81 State,e Unite
consimt ca Liga Natiunilor tre-
bue Sc intervina in afacerile lor
domestice in favoarea minorita
4ilor. Rominia era voitoare sa
Eonsimta la aceleasi princpi'.
Oar ce s'a cerut Rominiei fost
cd ca nu trebue sa cedeze Ligei
Natiunilor dreptul de interveni
in afacerile eli inferno, ci celor
patru mari puteri, pc cind putc-
rile mari n 'au volt sd Sc supuna
la acelas control.
o asemenea admitere din partea
ROminiei ar Fl acOrdat O deose-
bire esentiala intre putcrile ce.e
mici 81 puterile cele mari, dene-
gind prin aceasta marble principii
presupusc de a Sc stabili la Pa
ris. Precum arafat d. Bratianl
D-lui Wilson, Italia a cistigat tc- e.
ritorii In carl Q mare smajoritata
populatiunci' NH erau Italieni 81
nu s'a avansat sugcstiunea ca lta-
lila va agrea ca Liga Natiunilor
Gu att mai putin cele latte mali
putcri sa alba dreptul Sc intervi,
!. M in favoarea Germanilor din
Tirol, de pilda:
Foartc eiocinte 81 Gu affiliate
D. -Bratianu 4 scos in evidenta
faptul cd mnoritatilor din Tur-
cia lisa permis ca sd caute spri.
jinul natiunilor din afara 81 a
ccasta contribute la ruinareJ
ei 81 q adkogat ca minoritatile nj
s'au profitat din situatia aceasta
Ccea ce cerut pentru tara lul q
fost aceiasi situate stabilita pen
tru marble puteri.
In aceiasi sesiune reprezentan
til -Slayiei au TRIMS acasS
un. asemenea argument puternl.
Serbia, pentfu Cd era intro sta
re mai putin confortabila, s'a PR
gait se pri1peasck interventia
marilor puteri in nouilc teritori
carl i-s'au cedat prin tratat, da1
asrefuzat sd Sc aplice acele drep
turf in teritornl pc care la avu
inaintc de razboiu. Intr' I'm cil
vfnt. ca sd nzam Q paralela, g
precizie de aceiasi principli ear
erau sd Sc aplice Jugo-Slaviel
Imperiul Britanic ar fl fost obi
gat sd admita Statelors Unite
Frantei 81 Italiei, nu nuRai de
/ intskveni III favoarea minoritati
lor, earl de fapt sunt majoritAt