SveÌŒt = World. [volume] (Cleveland, Ohio) 1911-1939, 1919-07-03

domnenky, re zahynu
materascke theor ocekavat nejaky spech cd tridnio
boje hroziti nsilim uzivat no. jest beznadene Prav
tedy sociasa "Socialisticka repubka dy tedy
ke tdni boz uznava beznadenost teo mehody nabizi
inou seine beznadenou zrus tridni rozdy Nebot ne
lze zrusit dnch rozd pokud jest rozdeen prac zivon
nezbytnost.
Theore ktera spauje prfcnu rdnch rozdilu nestei-
nam rozdeen vyrobnch prostredk by vykofent b
du denika sespoleenim vsech prostredk zrusenm ndv
dualnho vlasnctv vbec zamehuie pricinu "a ucne
Nebot fdn rozdly pose rozdelen prace isou pficio
naedkem nestejneho rozdeeni maietku D1kaz kdyby
dnes by maetek rozdeen sene budou W Ultra
dily. zusane prrozena nesrovnaost df nezbytne
deni prac Proo cn tn heorie skok pozadue zrusenf
vasnctv vGbec jest porusenm prirozenych pod
ne zvoa iednotvce ktery prece ma prvn pravo sve
dflo.
Sccalisticka theorie. pozaduc rovnost pris uacuje
svobodu jednotvce Broji prot "slnym jednc6m kdezo
zvoni vyvo sm6uje vyvoreni edincu neslnej
sich Idska spoecnost ovsem jch pofebuje ze fest nj,
nemai ch. "sny" jedinec neni "nasny" aedinec
Socjaistck heore usuje zvlaste tez vrovnan rozdu
nerenc kdyz navrhuje zevseobecnen vzddan vsech
vrstvy naroda ably odsraneny byy rozdly intelligence
kere sou jednou pficn nynes socani bidy Jest jste
zaouc ably vsichni de dosah nejvyssiho vzdean Ale
nen NONE pro prirozene rczdy mez dmi Vzd6ani
zaduie ezke vastn prace kerou zadne mzdy Ze-
imana vsak vyzadue zvlasniho madam mz "priroda"
iednoo pytva iineho skbli Zvastnho potovani zasu
hue student bez madam hmozdici pomy, kerym 81
Vi rad by fvsicka p,ace a lehce vesele Vyrovna
rozdy megenei neni mono, nez snizenm rovne sraze
MIN vrcholku zivot prave pofebuje vrchokn nenlnze
nen nome maerieln anebo raconenl Jest vsak
NOME, mravnm zakade. Kazda prace jest cenna pro
vubec, kaZdy delnk byt cten jakozto
mravnl osoba Sveknuv sv pracovn sat- jest obcanem
nym kazdemu jnenu podle sve mravn hodnoty Nede tu
vedomost nebot kazdy dobry delnk ma vedomost poeb
ne ku svemu dflu
Sociaisticke heorie vidi koren za "burzoasi totiz
rd6 d kera ma vastn vVrobn prostfedky ktera ma vel
kostaky ovarny hue doy banky zie CHI prace jsou
iste takov kter nezasuhuii zastani Ale mezi mesfaky
pCca tez de kefi mnoho pracui ech prace nelZe
merritt prac dnickou udrzu prac tovarny hute do
ly chodu cimz zajstu denikum mzdu iejich praci
sou RUNE zpusoby prace prace denka neni pfsusnou
merou ske prace vubec ysou de den kerm ejich dilo
c radosti tvofi dava jsou nedeln, kteri chte en
ale proud zvoa vyvrhue Medicine ke bfehum Teno proud
vofi delhi stTedn vrstva, mestacvo proud, ktery nj
kdy nezastav nikdy nezasav prace Nedeln sou kra
ch, bohaci proetar Delny clovek stat proe
afem toz clovekem bez vasnho dla nebot ma sve do
Jest pro hledan vazen A kdyby schud behem okono
h nestane proetafem Ovsem prac tez nikdo nezboha
Proto take proletam ev sklony bohacd uchvatted
Rozdy mez idmi povsale zvotnim vyvojem, nedaji Sc
vyrovnat materenim teesnem zakade ponevadz prve
neho vyrlsta Zvlase nemozno vyrovna e nasim ezto
en nci netvofi Rovnost d mize byt zaozena en
duchovem mravnm adu. Nasilm nevynu 81 nkdo mravni-
no uznani ucy prvn to potfeby kazde dske osoby Ses
nevonc nasinostmi jen utuzoval ve otroctv AZ kdyz
drzele moci byi mravne pveden uznani pray coveka
SAM osvcbodi nevolnky. TAX bude i S denictvem.
pyn9 dobe spoecnost lidska hluboce otresena dlou
hoetou vakou snaN veikych nesnaz pfi opetne
Tovnovahy epsch zakladech nez byl zakady pred
vaecne.
Minen naSeho -fiosofa nekterch bodech toik
odchyln6 beznych nazor hese sto uvazenou pro
to- mys vysoce vzdeany hluboky myslitel
stojici primo poitickem bo "V Bojw