America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-04-19

Franta All iubita de toata
lumea, spre care Sc indreapta,
pima de admiratie 81 de recunos-
tinta, nu numai natii, ca a noa-
stra, care prin biruinta franceza
S 'au ridicat din fundul nenoro-
cirii in care lie 1nfundase momen-
tana neizbinda cauzei comune,
ci 81 mindra Anglie, care vrea sd
alba la Oxford ..catedra Maresa-
lului Foch'' 81 puternica Ameri-
ca, intr 'unul din cele mai mari
centre ale Garcia Sc va ridica l.
mensa statute a celui care dat
planul pentru toti 81 a coordOnat
silintele tuturora. 81 in aceasta
generala iubire. de o sinceri,a-
te 81 de adincime cum tre-
'bue so spunem omenirea n d
mai aratat-o altei tari, filndca
nici II a fost una care pentru ca"-
"a generala a civilizatiei 81 a mo-
ralei Internal tionale sa Sc ii jert-
fit asa de multi, Sc amesteca 81
dorinta ca Republica Liberta:ii
luptatoare sd indeplineasca un
mare rol in viata ulterioara d
popoarelor 81 siguranta ca ca es
te in stare indeplini, acest rol
Pentru aceasta can are nevos
sa caute drumuri, cum mzadar !e
a cautat. cind si-a atribuit un ma
re rol international, Germania
fara sd ajunga la altceva deceit Ia
un zgomotos Berlin american $
la 0 politica tentaculara, avind {
ventusa de stoarcere la fiecar,
din bratele Ell; Franciei, poporu
lps france i sjunge .raditia aa.szs; s;
lproprie
Ce ma dat ca. in adevir, ONE
nirii. care scazut din clipa il
care ca u Ia mai fost in stare s;
dea, cuprinsa de grille lunge
convalescente dupa brutala a
gresiune. 81 lumea uitat sd ma
ceara darurile Gu care de veacur
era asa de generoasag
Alba formata, malta francez;
d provocat marele fenomen mo
raj care sunt cruciatele, miSca
rea de idealism cavaleresc car
tintea la liberarea Sfintului Mor
mint, la curatirea de indelun
gata profanare sanctuarelo
creStinismului, dar care, ca un ra
zultat firesc, a produs aducerc;
in Orientul creStin, de indatinat;
robie, sub stapinii pagini ca
sub char stapinii sal, unor o
biceiuri de mai vrednica tov:l
rasie omeneasca. Musulmanii IN
vinsi, 81 uimiti char cind Sc III
timpla sd nu fie invinSi, ca $
Bizantinii, nedeprinsi primi GA
speti de 0 asa de cutezatoare vite
.jie, au numit ,,Franci'' pc toti a
celia carl purtau crucea cusuta o
vestmintele lor de raZbOi. State
lie noua care 'au intemeiat la IL
rusalim. la Antiohia, la Tripoii
la Constantinopol, in Morea, i
Tesalia, in Epir 81 Albania, in G.
pru, in Armenia, au fost toat
fundati1 france 81 i'll ele pa
truns limba franceza, legile fral
ceze, asezamintele franceze, spir
tul francez. al feudalitatii mil
Dire 81 al jertfitoarei cavalerii. $
. lafara de singurul Ordin al Sir
tel Marii Teutonilor, toate tae
>mele calugaresti 81 ostasesti dl
! acest orient al cruciatelor au cs
prins in rindul intii soldati d
SINCE francez.
i Aceasta in vremea ,cind, in ac
lasi avint creator 81 intemeieto
: Franta dadea civilizatiei una,
doua din cele mai scumpe cue
riri ale eli in evul mediu: cintec
!. lie epice din care a VENT in ma
parte literature mai noua 81 arb
E tectura pc care ignoranta vren
/ lor urmatoare i numit-o gotic
I pentru ca Germanii insist sa
/ ridice mai tirziu, prin oamenii /
: de stiinta contra acestei calific
: til nemeritate.
Cind s'a Great dintii malta sc.