America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1919-07-26
Pretul pacii.


paceY Iata o intrebare mare. Mime
nj nu poate pretinde Sc fie proroc
in afacere atfta de complicata 81
emotionanta. Barbatii politici fran
cezi a caror nume TRACE greu in
cumpana nu voiesc sd scape nici un
singur cuvint care ar putea fl pu-
blicat in aceasta afacere. Aceasta
din causa nesigurantei poate, dar
in cea mai mare parte pentru sim
plul fapt ca 4or sd incunjure tot
aceea ce ar avSa I'M aer de interfc-
renta Gu afacefile americana.
1nsa din mg5ltelc conversatiuni
Gu rcpresentailtii tuturor claselor
81 al masselor sc poate deduce ca
Franta va Fl, ri crede ca va fl de-
samagita.
Gu esceptia sociaIistilor estre-
mi 81 a asa numitilor BoIsevici, ca
ri s,lstin ca tratatul este alta de
gresit incit poarta in ell simburii u
nui nou razbQi, in Franta de a
lstazi domneste un singur senti-
mcnt. OameniisSpun ca tratatul dc
pace este imperfect insa eli privesc
la aceasta imperfectiune este din
causa ca orr ce au redactat trata-
Itul erau dc credinta cd Sc va face O
atlanta orr asOciatiune puterilor
mari victoriOasp pentru ca sa Sc
mentina pacea lnmii. Francezii pri-
vesc la greseliledin tratat ca la rn
resultat al unirf puterilor mari ca
ri 'l-au facut. u daca acum, sena-
tul Statelor U1Site va continue sd
staruiascd asulza Sunor reservari,
multi vor credeEa aspectul larg in
|ternatianal - sacrificat de dra-
!guI scopurilor rationale.
Massele mari ale poporului 81
muncitOrimii franceze sunt de ere
dinta ca tratatul nu lie da reparatia
la care III fata lui Dumnezeu 81 a
oamenilor ar fl mdreptatiti dupa
agresiunea germana, dupa cinci "a
nj de suferinte de nedescris 81 dupa
cinci ami de er0ism alta de pal
pabil. Insa in acelasi timp "a vor-
bit mutt 81 cuvintul a mers din gu
r;i in gura ca trebuie Sc taca din
causa ca este pc Gale un adaus: ira
tatul intre Franta. Anglia 81 State
lie Unite 81 i'm virtutea acestui ira
tat Franta este asigurata pentru vii
tor. Dinsii Sc asteapta la acelasi lu-
cru 81 della engleze 81 sunt asigura-
ii inainte ca Ii Sc va da. Tinuta lor
din timpul de fata Gu privire la
luptele din America este ca Ell sunt
de credinta ca ca este basata mai
mnlt pc opositia ce i Sc face pre-
sedintelui Wilson. dar, spun eli zim-
bind, cind senatorii Statelor Unite
All Sc treaca peste asia, atunci tOa-
te Sc vor aranja bine 81 senatul va
ratifica tratatul i'm intregime.
Uncle din simtirile acestea fara
de indoiala sunt provenite din fri
ca ca reServarile americana vOr Fl
un seminal pentru Germania ca sa
continue politica Ell de a sprijini in
diferitele tari grupurile separate
carl sunt in contra tratatului pen
,tru ca sc izbucneasca neajunsuri
inferno, earl sc causeze nesubscrie-
.rea oficiala a tratatului ori sd I
faca fl modificat.
IndOiala GU privire la soartea
rtratatului in Statele Unite d ajuns
deja acolo ca in comisiunile carl in
cep priveghierea actiunilor germa-
ne nu este un singur american.
Francezii sa TEN ca aceasta situate
care este estraordinara, este in a.
celasi timp 81 primejdioasa daca
America nu sanctioneaza ratifica-
rea neconditionata. D1nsii spun CD
in primul r1nd eli sunt interesati in
soartea tarii lor, dar in acelasi timp,
eli staruiesc asupra faptului ca in
|treaga istoria ne poate arata ca
Franta este frontiera civilizatiei 81
ca siguranta Frantei atirna nu nu-
mai della aceea ce Sc petrece la Rim.
Un 7nsemnat barbat de stat
francez spunea: MOI ascultam la
Idezbaterile din America Gu cea mai
mare nerabdare dar in acelasi timp
Gu nadejde in result9tul final.
MOI credem ca atunci cfnd dis
|cutiile vor clarifica fntreaga situa-
tia poporul american are Sc vada ca
|pentru onoarea sa sit pentru mer-
sui bun al umanitatii trebuie Sc
mearga inainte mind in mimi Gu
NOT.
Il ssa Es us h