Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

ce III Nldudi hdJHci ' uSHSh, "S
mara Sc bolje, kakor v demokra-
tiGni republiki.
&c hoGejo Zedinjenc drzave do
seGi svoj cilj, tedaj sc mora tako
brezobzirno profitarsko delo u
staviti ma vsak naGin, kajti ike
~riscanje svoje Wade, svojega pre-
bivalstva i'll svojega d~elavstva nj
mic druzega, kakor posredno pod
piranje kajzerja.
Mesarski magnati MISC edini,
XII ravnajo ma tax nacin. koh-
gres in vlada sta izsledila Sc vec
takih slucajev. In ce lie bi slo "a
mic druzega, kakor "a vojno Una
go, hi sc morala laznivim patrio-
tom strgati krinka z obraza in u
%staviti njih Skodljivo delo. Pri TEN
gre pa vendar tudi Sc "a nekaj dru
zega. Ako hoGemo Evropi poma-
| gait, da sc resi- k~ajzerstva, ne
moreno trpcti, da bi 81 tukaj kaj-
zerji napravili topla gnezda in u
stanovili syojo hegemonijo. Vol
ma "a demokracijo nor v VISA
ken oziru imeti demokratiGen
%znacaj.
, Ia ia namen je pa tudi potreb-
no, da sc poStavi Socialisticna
stranka ma tisto StaliSce, ma ka-
tcro 10 p~ozivajo resnicno radikal-
, nj clement V nienih vrstah. BOZ
zopet kajzerizem je sedaj edino
! res radikalno Sredstvo vsake de-
mokracije. kadar sc postavi
stranka ma TO V sedanjih cash G.
dino prav s~taliSce, sc sprawl tudi
V soglasjc 2 ogromno maso anne
riSkega delavStvo in 81 pridObi
tisti vpliv ma ameriSki %proletari-
; at, XII "a polagoma &c izgublja. In
$ TEN 81 pridobi moe, da more de
lati "a zdrave demokraticne in
,, socialne reforme, "a katere dozo-
= reva cas-.
Nlada JIG vzela zelcznicc V de-
zeli pod svoio kontrolo. Prciska-
VIC m~eSarSkega trusta kazejo, da
DO to pa6 tudi "a klavnice edino
p. sredstvo, cc hoGe biti dezela var
ma, da DO mogla prezivljati pre-
bivalstvo in armada in dajati
svojim tovariSem Y boju tisto
podporo, XII jo potrebujejo.
To je pole della "a socialistic-
q no stranko, XII hi ma ia nacin lah-
:. ko dosegla velika uspehe "a de-
lavstvo in "a vse ljudstvo v Zedi-
l njcnih drzavah. Kdor hoce imcti
uSpeh, mora imeti moe; ia moe
bo soglasju z m~isljeniem amcri-
Skcga delavstya.
R~azsirjcnjc in poglobitev de-
mokracije, Xxi je nujno spoiena s
; tenn, da Sc ustavi temno delo VISA
kovrstnih profitariev, je pa nuj-
I no potrebno V interesu vse deze-
lie. Predsednik Wilson je raz-
CLASH vojno IA demokracijo. Kon-
gres JIG pritrdil temu geslu. Stro-
q. kovno Organizirano delavstvo,
jedro proletarijata, sc ~pridruzujc
temu klicu ma vseh svojih sestan-
. kin in OBJ vseh prilikah.
In YES svct gleda ma Ameriko.
Nj dvoma, da JIG p~ostala to maj
vaznejSa dezela med nasprotniki
kajzerizma.
, Treba pa JIG tudi dokazati svc-
tn, ola nimamo lie gescl, ampak tu-
di dejanja. Demokracija mora
postati kri in meso, da dobimo
zaupanje tistih, XII upirajo svojc
oci V mas. Ma AnglcSkcm in v
Franciji igra delavski razred ia
ko veliko. vlogo, da je ne more
nihce p%rezrcti. Maj sc sodi o boli-
/; Sevikih, kakor $ c hoce, tega ven
dar nj mogoce utajiti, da ina de-
lavsko ljudstvo krmilo V rokah,
in &c bi sc zgodilo, da hi sc moral
J boljseviki umakniti, pridejo ma
nJih mesto ali pa V zvezo z mimi
zopet socialist.
Use to glcda ma Ameriko in &c.
~ %odgovora ma vpraSanjc, ali Sc
rcsnicno, odkritosrcno bojujemo
IA dcmokracijo. Ali smo tudi do.
ma iskrenO dcmokraticni.
PokaZati mOramo svetu, da
smo. Ia to nj treba has boliSevi-
skc metode; ampak svet mora