Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

vse ease nelzbrlSne, ker Je incl V
sebi kal neomejenega razvoja, je
bio treba, da je nova misel, Xxi
je %pOvzrocila preobrat, prezela
oba spola, preden sc je dvignila
in u%veljavila, preden Sc je preo-
brazila 1.-Two zivljenje. V antiki
in krsGanStvu, reformaciji in re-
nesansi, V francoski revoluciji,
povSod je stala poleg moza tudi
zena, da je ruSila i'll gradila. Ali
Gudno! Zena je stala lie toliko
casa V novem boju, dokler je
zarko PLANTED, dokler je Sc vse
vrelo in kipelo. Kadar pa Sc je
priGel IA burnimi east process IL
cisGevanja, kadar sc je Ohlajal
vroGi boj in je bio trebo uredi-
ii vse razmere ma podlagi nOvih
vidikOv, Sc je zena neopazena,
tho vrnila med Stiri stene. 1.-Two
vrvenje jo je odbijalo; IA svOje
szodelovanje nj zahtevala placila,
brez deleza je odhajala V svoj te-
sni delokrog. VSo dolgo dobo do
%francoske revolucije je bio '
cash mirnega 1%dzvOja zivljenje
zene enako. V vSak zgodovinski
preobrat je Stopila brez prave
notranie zveze, njenega bistva
nj preustrojila evoluciia, cato je
bill njen naStop lie udarec V vo-
do. Sele V dCDi francoSke revo-
lucije je polagoma Y njei zorelo
spoznanje, da nj samo SpOlno hi
tie, ampak da je organizem clo-
veSke druzbe. NaStop franco
skin zen onih burnih cash je
pospeSil ~notranji r~azvoi zenstva.
tudi izven francoSkih mel. Ia
KRAFT prvit so zahtevale zene Ia
svoje sodelovanje tudi pla6ilo,
in OLYMPIA de Gouges je zakli-
Gala tedaj V imenu svojih sester:
"Ce ina zena pravico, da gre ma
moriSce, O imeti pravico, da
Stopi ma tribune Kolikor nj
dozorelo spoznanje V tel dob,
je d~ozorelo, ko JIG zavladal kapi-
talizem, XII je zeno zasuzn.iil in
osvobodil. Nj je lie priklenil $
tezkimi verigami k stroju, odprl
il je duSo socialism, in 10 tako
osvObodil.
Zena Sc je zaGela motati IL o.
mega omrezja, V katerem je ne
zavedna prebila tako dolgo. Ne
zadovoljna je postala Z zivlje-
MEM, XII ie bio p~ravzaprav lie
odsev zivljcnja. Prcden .je mo-
gla stopiti Y ~aivl.ienski boz. .je
morala podreti kitaiski cid pred
Sodkov, XII so vladali V druzbi
o njeni nalogi, o n.jencm zivljen-
skem namenu. nj hotela biti sa-
mo roditteljica, hoteIa .ie, da pri-
pozna druzba vpliv niencga mi
Sljenja in delovanja ma razvoj
c~lovestva. NSaka zena, XII je i
mo roditcljica ,hotcla je. da pri-
preuStroju druzbe. ie spoznala,
da so il pri nicnem delovanju
najvecja ovira oni nauki, XII iih
je tako dolgo narekoval Rim
vsemu svetu in katcrim Sc je We
lika mnozica brez premisleka.
Sugcstivno pokorila. .Pokvarje-
ma vera, Xxi nj dopuScala nobenc
Svobodc. Xxi Sc JIG krcpko upirala
modernim nazorom, ker so ii o.
grozali memo nadvlado, ie bila
naJvetja ,zaDreka nienemu ma
stopu. In ko je Spoznala. kjc IL
81 pravi vzrok niene zaostalosti.
Je Z nervozno naglico hitela. da
Sc otreSe jarma, V katerega 10 je
oklepal Rim in njegova Grna ar
mazda, XII je Skovala IL we're in DO
litike klerikalizem.
hlerikalizem he priklepa ZEN
silva nase : TEN, da hi mu poda-
jal neskaljcno reSnico, temvec :
TEN, da klicc zenstvu z bobneei-
mi frazami, da .je on edini zasGit-
mix d~ruzinskega zivl.jen,ia. V ka-
terem more zena zivcti zivl.jenje
brez ne~posrednega trdcga boia
IA obStanek. Prikriva zeni
nc0poretno rcsnico, da gre smer
danasnjega zivlienskega razvoia
"a TEN, da mora zena stopati V
vrsto pridobivajocih. &c il pa da
kaksne koncesije .javnem zivlie-
min. tedai iih ii NE da " nesehiE