Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08
G~OSPODARSKI POMEN STA.
RE SRBIJE.

Ozcmljc. Iii so "a dobili Srbi 20
balkanskih voinah Y bukareSkem
miru. 81 %oznacujc pod skupnim i
menom Nova Srbija, toda Srbi sd
mi So imenovali to ozcmlie Sta
70 Srbijo in SrbskO Macedonia.
II Start Srbiji je spadal YES villa
jet kosovo, Sevcrni deli yilaieta
iIitolj t-Monastir, okrai koce-
vo) in Soluna (-Saloniki, 0kraii
Bogumila, Neles in Negotin). l.
me Stara Srbija ina predvsem
zgodovinski pomen kot spomin
najznamenitejsega srbskcga kra-
ija Stefana Dusana IL ~. s%tolet-
ia, Iii ie to ozemlie pridruzil Srbi-
il. Prebivalstvo, Xxi steje okrog ,
miljona duS. e peca pretezno 5
poljcdelstvom in zivmoreio. O.
brit i'm industrial sta lc V mali me-
ri lastopana V meStih. NajStevil-
nejSc 80 uSnjariic in ~krznarijc, XII
Jill .ic Prizrenu 30, V Bitolju 81.
" Stipu 30. Y Prilcpu Is in tudi
y drugih krajih. V Bitolju in ka-
vadarju obStojc parni mlini i'll je
tidi nckaj mlinov IA b%enzinovc
motorje; n%ajvcckrat Sc pa Tito
mcl.ic Y navadnih vodnih mlinih.
Tudi climate preSe so Y dezeli. to-
Ga lc Y NcleSu in Stipu : strojnim
obratom. Najvecie induStrijSko
podjeije ic zaga Y Mitrovici, XII
razpolaGa tudi L induStriiSko re
leznico, dolgo ~ kilomctrov.
N>led klimaticnih razmer in ro-
dovitnosti hi to ozcmlje lahko We
ike wee prodNciralo Y kmctijstvu.
sc hi Sc 10 bolj dvignilo. Cd g.
100000 ha je rodovitnih 1.l51,-
ISL ha. reSnici Sc pa obdeluje
Eomaj polOvica tc ploSkvc. kljuh
primitivnemu nacinu obdelova-
MIA SiStcmaticucpa s~adjerejstva
ic dezcla zelo bogaia zita, zlaSt;
pa iobaka. >ocivja in >adja, in
, kljub pomanjkanju prometnih
Srcdstev st precei pridelkov iva
Ia zlasti tudi zivina in zivalski
produkti. Skupni izvoz jc znaSal
V letu okrog 30 miljonov dinar-
iev. kOt glavni izvOzni predmeti
pridcjo Y poStcv: tito Y vrednoSti
100000 dinarjev. sadie in So
6ivjc ~izlaSti grozdjc) $500, 900
2 d~inarjcv, riz $4,000 dinarjev, to-
bak 5000, 600 ~dinarjev, opijg III
max 100000 dinarjcv, svilene
Surovinc , milione koze. usnje,
kozuhovina 100000. volna pol
miljona in razlicni drugi predme-
ii | in pol miljona dinarjev. Cd
jcmalka zita jc najvc6 Turcija.
cpl Sc izvaza Y Malo .Aziio, Mem
fijo III Ameriko, tobak V NemcijO.
.ANStro-Ogrsko. Amcriko in Ita-
lilo, koze in kozuhovino je jenna
IA Skoro izkljucno Avstro-Ogrska,
sadie Srbija, ovcc Carigrad. Y
AvStro-Ogrsko .je Slo blago cez ST.
bijo pc suhem, Y vse druge dezele
cez S0lun, ; katcrim veie dezelo
2clezniska proga. IclezniSka mrc-
IA ina lc 3s1 kiIometrov dolzine.
Razlitnc kmetiiske kulturc So
razdclJenc ma poSamcZne pokrd-
Jinc. rcCnc dolinc in globine. Sko-
70 oh vSaki rcki So dobijo poscb-
hi pridclki Iii Jill pr drugih sploh
nj ali lc y mali meri. Skoro V vscil
krajih Move Srbiic st dobi koru-
IA in tudi sadie jc SploSno ruzSir.
jcao. NajrodovitnejSi kraji so: O..
krog Skoplja. k.ier prevladujcta
max in tobak. Dobro zastopan ic
tudi Ian in k%onoplja, potem sadie.
Pc gritih jc mnogo vi%nogradov, XII
dajcjo izvrStno grOzdjc; vina ~
malo pridclujc. Tudi okrog ku-
manOva jc max ylavni kmeti.jski
pridclck, XII Sc kultivira radi OPT.
ia. i0da ~ tudi kot makovo So.
ne. \ lctu 1905 in 1906 Sc it, ma
trgu Y kumanovem pecalo okrog
$4,000 ok Il Okla ic III ky OPT.
in in 100000 ok maka. vrSi ic "a.
>topana znatno pSenica. Inatno
jc tudi Socivno vrtnarstvo in sad
.icrc.ja. Iivinoreja, zlasti ovcc. ko-
zc. pa tudi praSici. ki Sc Jill .je ra-
di Turkov nj ,melo rediti, .jc do
bro z%astopana. Hribovje okrog
mcStn H. y UoZUovi o~braScpno Enc