Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

snico, nj $ TEN reseno dclavstvo.
&c hi bill bogat, hi dial takemu re-
lezu laliko par dolarjev. Ali jc
$ TEN reSen delavSki razred! Dru-
gi delavci bodo ~0stareli in kapi-
%talisti Jill bodo, nep0rabte. izzc-
te limone, metal ma cesto. In kdo
me more prisiliti, Ola mu dam kaj
vbogajme? &c sem dobrc wolfe,
seem V Yep; Ge nocem, ga grdo
pogledam, pa grem svojo pot.
Dandanes, ko Sc v%oziio FREMONT
ljudje V avtomobilih, pa nimajo
niti ,prilike, da hi vide'; take Ia
lostne slucaje.
II miloSGino nj mic. Il blagimi
srci nj mic. V Ameriki je vcliko
"zlatih duS", uSmilienih druzb,
dobrodelnih zavodov. Koliko 81
pozna VISA ia dobrotl.jivoSto MISC
Ii velika mesta kljub tcmu prcna-
] polnjena z ljudmi, XII hi ~najslabSc
delo smatrali "a boljSo pomo6 kl-
kor vso dobrotljivost?
In kapitalisticni sistem jim ne
INA preskrbeti della, Geprav mor
jo drugod dclavci garati tako, dl
IRE tlaka njihovo zdravje, e pray
hi bilo "a vse miljone doSti ca,
ako bi Sc zaposlenim dclavcem
dovolilo mali wee pocitka, ccprav
imamo ma miljonc akrov neobdc-
lanih zemliiSc, Ceprav hi bilo ire
ba vsakovrstnega zboliSanja ma
/ zeleznicah, da hi bila vozn.ia var
, nciS ga, ceprav hi bill koriStni nC-
, vi kanali, ceprav hi bio treba re-
gulirati reke, skratka ceprav hi
bilo lahko della in jcla IA vse.
KapitaliStiGni SiStem ne Una, NJ
= more Spraviti reda Y to anarhiiu.
i Torej ic treba ma mesto kapita-
, LIMA drug sistem, XII DO znal il
! mogel urediti vSe tc zadcvc.
= Zcmlja hi lahko redila Sc veliko
wee liudi, nego iih zivi. Torci jc
ureditev mogoca.
p, Socialism povc, kakScn je ME
-. gov sistcm, ~pOkazuje, da hi Sc )
. TEN sistemom lahko uvedla pra-
viGnost in kaze tudi pot do ella.
Ali delo osvobOditve moreio IL
vISiti le tisti, XII so zasuznjeni.
Noben poSameznik nina lie moci;
vladajoci kapitalisticni razred Sc
pa ne DO lotil tega della, ker je V
sedanjih razmerah popolnoma ga
i. dovoljen.
Postenost socializma .ie V TEN,
da ne zida zlatih gradov V obla-
kin in da ne obljubuje ljudstvu
~nicesar, ampak. mu pove %resnico:
&c hoceS biti %reseno, sc moras
samo rcSiti. Noben izvelicar he
pride IL nebes, da umre zate in
y; vZame bedo cd tebe. Noben veil
kan nj rojen, XII hi mogel $ svojo
pestjo zatreti kapitalizem in sne-
!. ii breme $ tvojih ram. Same mo-
raS raztrgati verge, s katerimi 81
uklenjeno. cato pa moraS biti
y mocno, kajti tudi tvoj ~sovraznik
. ie mocan. Tvoja moe .je V zdru-
D zitvi, V organizaciii, V znanju.
. Organizirai sc, uci Sc! u naukom
hos spoznalo svoje Sovraznike,
j svoje razmere, svoje zivljenie in
d svoJo moe. Spoznalo hos, da ie
V tvojih rokah delo, najveC.ia sila
sveta. brez katere hi zmrznilo vse
zivllnnjc ma zemlji. Kadar hos 10
spoznalO, hos vedclo, da 81 V zdru-
zitvi nepremagljivo. kaiti kadar
mas to moe, da lahko ustaviS VISA
kolesa, sc mora izpolniti tvoja
: VOLTA. Dolarji he deIajo, &c ne de-
: lajo dclavskc rokc. Nsi cekini
{ sveta ne zmesijo in ne speGejo
enega hlebca, ne zgrade ne enc
" bate, ne preorjejo ne enc njive,
he spiScjo in ne natiSncjo ne enc
: knjizicc, ne scSiieio ne enc sra.i-
&c, ne spravijo nit funta premo-
ga ma dan.
Delo je mocnejSc od dolarja.
DelO jc delavSka last. Organizira-
no dclo je najvecja Sila ma svc-
tn. Il organizaciio, Z zdruzitviio
On IN, =, 1.1.x- w.