Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-01
BREZPoSELNOST.

MO, da Sc blizan0 V ZedinJenih
drzavah period obcutnc brczpo-
sclnosti. TO sc zdi STEER cudnO,
ker JIG V nckaterih industrijah de-
10 silno p0mnozeno, medtem, ko
je mnogo moSkih delovnih moci
odSlo IL obratov. ZdelO hi So to
rel boil razumljivo, &c bi pomanj-
kovalo delavcev. Komai par me-
secev JIG tega, ko Sc ie res Ia strah
glasno izrazal V podjetniSkih kro-
9Th, in, kakor .je Sc V zivem spO-
mimi, sc je pricelo p~revazanje
Grncev Z juga Y e drzave,
kar .ie imelo nekoliko krvavih bO-
jew ia pOsledico. Oglasila Sc je pa
tudi nova zahteva, XII sc has "a a.
meriSke razmerc in segc lahko
imcnuie zclo nenavadna zlasti V
vzhodnih drzavah hi mnogo kapi-
talistov RADIO doseglo, da hi Sc Jim
dovolil uvoz kitajskih kulijev.
Dcjstva pa kazejo, da jc po-
vest o vclikem pomanjkahju de-
lovnih moGi ncutemcljena. In go
la fakta SO V TAKEN polozaju
mocncjSa cd vsakega filozofira =
MIA in kombiniranja.
Zvezinemu naseljeniSkemu u
radu Chicago, Obcma podruzni-
CANA illinoiSkcga drzavncga po-
~Sredovanja IA dclo, cnakim ura :
dom drlavah Michigan, Iowa.
Kansas in Colorado jc bilo mcse-
ca novembra pc % do 80 odStot-
kov wee delovnih ponudb ma raz-
polago, ncgo j. bio prostih de-
hlovnih NEST. Ma vzhou SO kaZeio
podobni pojavi. v New Yorku ic
bilo nenadoma O%dpuSGcnih pctsto
delavcev kovinske induStrijc. Iii
jc bila dotlcj popolnoma zaposlc-
ma TO sc jc bajc zgodilo zaradi
nnjnih strojnih popravkov. kljub
truda dclonih poSrcdovalnic sc
pa nj po>recilo dobiti IN tc delav-
&c drugc prOStore. ObWil so Sc do
lpetinpctdcSct podjetnikov. XII so
pred kratkim zclo povprasevali
pc delavcrh. a sedaj jc bilo med
mimi lie pet malih po~dictnikov.
III 50 mogli Sc potrcbuvati nckoli-
ko rok. Tri cetrtinc omcnjenih
delavcev ~ bile Sc zaGetkom de =
cembra brez della in niih Stevilo
Sc ie medtcm SC pomnozilo.
Obencm ne poroca IL raznih
NEST, ola prihaia lctos znatpo wee
prosenj "a ubozno podporo. kakor
lani.
To STEER Sc nj katostrofalna
brczposclnost, ampak znamenja
40 to, XII Jill JIG treba resno vpo-
stevati. Kako pa Sc more ia pri-
kazen razlagati?
Nekoliko gre gotovo ma racun
zine. Rama sezonska della redno
odpadejo V teh mcSccih. Zlasti pa
pociva stavbinStyo. cd katerega
Je odvisna celia vista raZnih obrti.
TO pa ne pociva lc , III zinc.
tcmvct Sc vcliko boil zaradi ne
naravnc draginic vScga stavbin-
Skcga materijala. he dolgo ic o.
pazati. da JIG privatna stavbinska
podJetnost skoraj popolnoma u
%SaIniIa. daSi SO zlaSti po velikill
meStih zelo cuti pom~an.ikanjc sta
no'anJ. Da hi Sc 10 V doglcdncm
caSu radikalno ~popravilo, mi upa-
II. kcr nj ~nobcncga znamenja. da
sc znizajo Gene matcrijala.
DrmSi fakt je ia, da so gotova
vladna della dovrSena in pri Nth
zapoSlcni delavci so scdai "pro :
SIT Nekoliko vpliva nadaijc ma
mcscanjc zenskih moci ma presto
rib. kjer so bill pref moSki.
&c so nckatcri vzroki brezpo-
seino>ti lc mimogrcdoci, MISC vsi
TAXI i'll po Dravici Sc JIG bait. da
zuga nekatcrih strokah traina
brczpoSclnost. To pa hi zlasti V
Scdanjih tasih lahko postalo zclo
kriticno.
omcnili Smo zc. ola sc uprizar-
ia ncko gibanje, XII gre "a TEN.
da sc dovoIi uvoz kulijcv. Kakor
Jc poSneti po porocilih liz who'd
mn drzav, gre Ia popolnoma or
ganlzirano a~gitaciio. Po novoan.
glcSkih drzavah romajo a~gitator-
j od kraja do kraia, cell, cd vasi