Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
Nekoliko delavskega razvoja.

kOfekOc nerdc, nj ZNl Ou unCNu 40 uneNa, Ou
ust do ust. Obrtni delavec, G~evljar, mizar it'd. Sc
je smatral kot pomo6nik, "Gsel," kot nekaj bolj-
Sega mad delavcem dninarjem. Rake vzajemnosti
med temi delavci seveda nj bio, in sele, ko sc
je otvorila prva ve6ia tvornica V Liubljani, so
nastopili ma Slovenskem fabricni delavci.
Ker Sc delavci V fabrikah zdruzuiejo V wee
jem stevilu ter imajo enak zivljenski p~olozaj,
enake potrebe in ellie, sc je zbudilo med mimi
Guvstvo solidarnosti. Moramo pa priznati, da Sc
to Gustvo nj pi mas samorodno ~vzgojilo, ampak
so ga prinesli delavci, XII so bill pc svetu, IL tu-
jine tudi med mas; bill so to obrtni delavci: line
Ii smo torej delavce. Delavstvo kot celota pa po-
stanejo ii %posamezni delavci takrat, ko Sc zave-
dajo skupnih gospodarskih, ~politicnih in drugih
interesov.
Delavca karakterizira, da opravlja roGna de-
la "a lastni zivljenSki obstanek, t. j. della, da Sc
prehrani, oblaci in da ina ~njegova druzina svo-
je streho, Nse to V najmanjSi meri, da komaj "a
dosca IA obstanek. Delavstvu nasproti stoii kapi-
talizem.
Kapitalizem predstavljajo veleindustrijalci
veletrgovci in velepOsestniki. III kapitalisti so di-
rektni nasprotniki in izkorisGevalci delavstva. We
leindustriialec izkuSa S kolikor mogoce nizko me-
Edo prcducirati kar najveG mogoce blaga III ga
oddajati pc ~najviSji cent. Neleindustrijalec torej
stiska d~elavstvu zasluzek.
Drugi izkoriSGevalec ie veletrgovec, s TEN, da
izkusa prevzeti pc najnizji ceni blago cd ia
brike in posestnika ter prodajati blago po mai
WISH ceni. Neletrgovec torej visa ceno zivil, obla-
ell in stGnovanja. Neleindustrijalec pritiska torej
ma mezdo, da pcStaja nizia, veletrgovinar pa dvi-
ga ceno "a zivljenie d~elavstva potrebnih stvari.
Veleposestnik izkusa z najnizjo mezdo kakor ia
brikant prOducirati kar najvec mogoGe zita in III
vii in pc n~ajviSji ceni prodajati. ker pa ie pro
dukcija zita Odvisna cd letine, kar nj odviSno cd
wolfe poljedelca in je vcasi letina prebogata, tako
ola IL zitorodnih dezel prihaja preobilo blaga, nj
Ia medsebojna konkurenca ceno zita, tako, da
veleposestnik premalo dobi. Zaradi tega izkuSajo
veleposestniki ceno zivil podraziti S TEN, da po-
tom parlamentov dosezejo nalaganje carine, t. j.
davek ma uvOz. AkO II. pr. stane kvintal omenie-
mega zita ma debelo X II in sc mora placati X 8
carine, potem imajo domaGi veleposestniki mono
pol in lahko draze Tito, ker inOzemci ne morejo
dcdajati blaga V dezelo zaradi carine.
Med delavstvOm in kapitalizmom V tel troj-
nj obliki nj mogoca sprawl. V interesu delavstva
je kolikor mogoce visoka media in kratek delaver
dan, tako da mu ostaja cas- "a pocitek. razvedrilo
in izobrazbo, V n~jegovem interesu je, da zivi in
stanujc kolikor mogoce ceno. V interesu kapita-
LIMA pa jc, da je media nizka in cena prideIkov
kolikor mogoGc visoka.
Tukaj je kontrast direkten in sc ne da dru-
GAGE izravnati, kakor potion razrednega boia.
Stremljenje delavstva je torej V prvi vrsti, Ola 81
OSigura zivl jenje. To je ustvarilo delavske stro-
kovnc organizacije in organiziranje Y konsumnih
druStvih. Ker pa so imeli predvsem kapitalisti V
rokah zastopstvo V p%arlamentih in parliament
dajejo Zakone in dOlocajo carino, jc delavstvo IL
videlo, da brez ~politicnc organizacije ne more
uspeti. cato jc proti izkoriScanju kapitalizma pc
drzavnih zastopstvih ustvarilo tudi politi6ne or
ganizacije.
Delavstvo V svojem razvoju pa Sc nj zado.
voljilo wee $ TEN, da zahteva najnujnejse potre-
be "a vsakdanie zivlienje, ampak ie prislo do spo-
znania, da ina enake pravice do ugodnega zivlje-
MIA kakor ostali sloji, Ola ina pravicO do omike,
do umetnosti, do udobnosti in do razvedrila, ko-
likor to zahtevata harmonicen razvoj cloveSkcga
telesa in Gloveske duSe.
Pc drugi strani 81 pa kapitalisti $ kapitalom,
pridobl enim vsled izkoriscanja delavstva, ne pri-
vosGijo samo vsch zivljenskih potreb V polni meri,
izobrazbo, udobnost, zabavo in razvedrilo, am
pax smatrajo kot prepotrebno Ease tudi ~razkoSje
in prazno dangubo. Umetnost in pridobitve kul-
ture obracajo vsc V svojo Odvisnost in Jill podla-
gallo cestO perverznim custvom. Propaganda tako
nemoralnost in zapeljujejo tudi nizje slojc V
strcml jcnje po dangubi in razkOsnosti, XII sc pri
neomikancm de~lavstvu ravnO iZraza V alcoholic
mu, V kartanju i'll brezpotrebnem praznovanju de-
lavnikov. Kapitalizem pa tudi direktno pospeSujc
delavstvu S~kodljive uzitke in zabave ter ga TEN
uci zapravljati tezko prisluzeno mezdo. ga cdvaja
cd omike in organizacije in ga tako konGno :
celia Zasuznji.
Med delavstvom in kapitalizmom so takozva-
nj srednji sloii. Locimo Jill lahko ma tri dele:
KmeGki posestniki, mali obrtniki in trgovci in in
~teligenti, to so ucitelji, duhovniki, zdravniki.
u~radniki, advokati in inzenirji.
Mali obrtnik in trgovec in mali pOsestnik spa