Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-15
Abditus:

"
stala beseda. XII sc zdi, nina wee
tiste we're in privlacnosti kot ne
kdaj. In mnogi hocejo biti IA z
otarani, ker MISC V uveljayl.jajoci
SC demokraciji nasli tega, kar SO
od ME pricakovali; enostranske-
ga zastopnika njihovih ~interesov
i'll njihovih umstvenih dokazov.
Srednji stanovi in burzoazija 50
2 demokracijo IN memo politiSko
Waldo - kjer Ia sploh re eksistira
- ravno tako neZadovoljni, ka-
kor skrajni dru2abni radikalci,
teoretski anarhisti in delavski
s%indikalci. Tore.j nazaj - k ari-
Stokraciji, vsekakor moderni ari-
Stokraciji nekaterih novih inteli-
gencnih Stanov.
In vendar so demokratitni dru-
zabni IDEAL gonilna >ila moderne-
ga Mvljenja. Demokracija naSih
dni ina lepe wore Sc IL Starega
veka, kJer SO antiSke meStne dr.
zavicc >koraj doSegle politiSko -
nakost. Antika je posodila naSe-
mu casu politiSki besedniak in 81
jaime vzglede mdividualne duSev-
ne elegance i nmoGi. Pozneie je
krscanStNo ) SNojo temeljno Ell
Sko mislijo, da je sin bozji trpel
"a vSe, V drugi, Sc boil SLIM III
privlaGni obliki Serviralo Glove
Stvu demOkratiSko miSel. Neprc-
stano Sc je zopet pojavljala Ia
miSel. oSvezena pOSebno po raznin
krScanSkO-verSkih komuniStiGnih
Sektah. I'm uporni kmetje Sred-
NIGGA veka. ~sklicujoCi Sc ma nepo-
paceni evangelij, 81 jo prvit, po
padcu antike. zaneSli med Siroko.
bcdno in tlaGeno maSo. Dali 81 ii
druzabni revolucionarmi Sijaj. ka-
krSnega il je mo9lo DAFT le prvot-
no krScanStvo. Pozneie ii ie fran
coSka revolucija, Iii jc >prejeia
duSevne predpo.oje in umStveno
utemeI jitev cd franco>kih enci-
k~IopediStov Rousseau. Noliaire.
Diderot in dr., nadela nalogo. H.
vcsti de%mokraciio konsekventno
dn kraja. Y narodu, : prebivai-
Stvom Z raZlicnimi Socialnimi ko-
remnant i'll l. zgodovinSko uirje-
no razpredelbo druzabnih razrc-
dov, le morale %provzroGiti nacclo
demokracije V resnici bravo i'm
%grozovito revolucijo. N~aiSiarejSe
in nairazvitejSe tradicije 81 sc
morale podreti III = tenn so So de-
mokratiSki IDEAL izpremenili hi
poma V >irov materialni mehani-
ZEN, HI nj mogel poznati nobenih
ozirov i'll sentimentalnoSti. Ko so
Sc napoSled najveGji besedniki
novih, demokratiSkih idealov IL
Kazali kot ljudje : p~riroienim in
d~ividualnim egoiZmom. XII so kon-
Gem konca iSkali L. sebe sameya
lastnih koristi, je moral ugled i
deje paSti. To pa Same IA toliko
casa, dokler Sc nj zopei oddaljila
>ocialna i'll politiSka podStava
druzabnega reda cd doZdevne in
zeljene pravicnosti in naravnoSti.
lznova sc je tedaj oglaSila kriti-
ka, katere pozitivna toGka ie we'd
no zopet temeljila V idealih de
mokracije.
Igodovinski razvoj demokrati-
ske misli potrjuje, ola je Ia misel
ozko ZveZana = GloveSkim rodom
Nadalie ~dokazuje, da Sc .je Ia mi
sci Sama ma sebi in V Sebi parale-
mo = cloveSko druzbo razviiala in
izpreminiala. Poraz demokratiStc
misli nj lie dokazovcl, da So una
Mi pritiSki bill mocnejSi, temvec
da je ideja dostikrat trpela m
svojih laStnih slabostih in momen-
TAM NEUTRALITY-SUSPICIOUS. poraz ie
rOdil novo korekturo demokrati-
Ske miSli. &c 80 V naSi dobi zope,
pojavlja nezadovoljnost Z demo-
kratiSke ideali, pomenja 10. da V
praktiSko in vsakdanje zivljenjI
uvedcni demokratiSki principi nj
so rodili z~azeljenih priGakovanin
uspehov.
Demokracija nase dobe sc je y
elavnem opirala ma diva mocna ii,
silna z%aveznika, Xxi i'll ne gre pod