Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

ker Je blla stara Russia nesposobna Ia zivi;crj,
IN razvoj in sc je mogla preporoditi lie V oghiu
ievolucije. Da hi mogel biti ia prevrat druga-
rem kakor krvav. SO pa zopet povzro6ile razmc-
ire. Zelo lepo bi bio, &c bi Sc to, kar je zastdIclo
in prezivelo, prostovoljno in mirno umaknilo no.
vemu in bi to, kar je "a zivljenje sposobno, enako
mirno stopilo ma njegovO mesto. Ampak zgodo-
VIVA cloveStva Sc he vrSi tako, kakor Sc izmenia-
NaJo straze OBJ d~olocenih urah, temveG je ne
prekinJena vista bojev, XII ne morejo biti drugac.
nj kakor krvavi in vcasi grozni, dokler ne stoji
YES svet ma TAXI podlagi, ma kateri hi mogli od!u-
cevati idejni boji samo brez brutalne sile.
no je bila revolucija gotova $ svojim prvim
delom, 2 odstranitvijo carizma, so Sc priGell bo-
il V njenih lastnih vrstah. Konservativni elemcn.
II so Sc hoteii zadovoljiti z izprrmembo Wade
naJkonservativnejsi med mimi MISC ieleli niti dc-
flnitivne odstranitve monarhije, ampak so hoteli
le ma mesto enega carja ~postaviti druzega, Iii hi
bl pc nJlhovem mnenjG mislec ma usodo svojcga
prehodnika "konstitucionalno' vladal.
V resnici ne bi bio s tenn mic pridobljeno. ker
Ill z~lvlJenJe drzav in narodov Odvisno cd posa-
meznih Oseb, temvee cd sistemov. Element. XII
so hOteli, ola bi ostalo veGalimanj ve pri starem
iii XII so deloma hoteli vzdrzati cello imperialisti6.
ne ellie, so bill kmalu odstranjeni. Vodstvo dr.
zavnih pOslov so dobili socialist V roke. dasi ie
bila mescanskim elementOm kot manisini prizna.
ma beseda.
Nj pa trajalo dolgo, da je nastal boj V So
cialisticnih vrstah samih. To nj bill BOZ "a naGela.
ampak "a taktiko. Da Sc imenuje v Rusiji marsi.
KIDD socialist, XII nina socialisticnih ciljev, nj We.
lkega pomona to sc rajde tudi drugod. Glavni
boJi sc ne odigravajo ma tel 6rti, ampak med Ia
dikalnim nazorom boljsevikov in zmernim druyij,
soclalistov. Obema strujema je socialism kontni
ely; toda medtem ko sc bOljSevikom midi. mi,i-
10 drugi, da je previdnOst boil potrebna cd ma
gllce. Pc nazOrih Dol jsevikov MISC splosne razu,e.
re Y deZpli tAkO ya%pa kaLor oJlo1n. -I.
misna VOLTA voditeljev; n, more Sc Gakati, da DO
~stanejO mase socialistiGne, ampak dovoli ie. da
Je stranka, XII ina administracijo V rokah TAXA
IN da Je dovolJ energi6na, ker potegne tedai la.
hko mase "a seboj. Nasprotniki pa mislijo, da ne
more socializem zmagati z nezrelo maso in da
ne vodi TAXA metoda V socializem, temvec V anar.
hijo.
. %postenih namenih bOljsevikov ne dvomi-
mo. Ldi Sc pa, ola so sc S svojo taktiko zelo cara.
cunal, kaJti kolikor Je mogote presoditi polozaj
v RusiJl, Je sedanji nacin ondotnega politicnesa.
gospodarskega in kulturnega ~zivljenja vsemu boil
podoben, kakOr socializmu.
&c o%dbijemO vse, kar sc lahko smatra IA H.
~'lislJeno all IA pretiranO, Ostane vendar slika. XII
lie deia radostnega stika. Seveda hi bio krivic.
no zahtevati cd bOljsevikov, da hi priblizno f..
kom pol leta napravili IL Rustic vzorno dczelo
Druge revOlucije, XII MISC segale tako V globo-
emo razmer, so zahtevale mnogo wee casa. prcdcl
Je ~ZlVlJenJe pOStalO normalnO. In &c hi vladala ia
Ruskem katerakoli druga stranka namesto bolt
seviKo'' bi bio v dezeli tudi dovolj ncrcda.
Toda zdi Sc, da so boljseviki, sklicuioei Sc Ma
demokratiGno nacelo, izroGili proved reci nesno.
sobnim rokam, lie cato, ker Sc izdajajo lastniki ieh
rok "a njihove D~ristase, in da so S tenn omogociIi
stanJe, XII je v marsikaterem oziru res podobno
anarhisticnemu, medten ko Sc mic ne oziraio ma
d"mokratitno %nacelo, kjer morejo lie Z brahialno
silo izvesti svoje naGrte.
kar je pri EXPERIMENT., Xxi ga ~izvajajo bolj-
seviki z RUSTIC, dozivelo n~ajveGji polom, je men.
da ~teoriJa o uspeSnosti mas brez obzira ma Nth
kvalifikacijo.
Gotovo je, da he more socializem mixer ma
sVetu zmagati brez mase. Ampak medtem ko so