Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
UTR XII.

- TX
liz Curiha p~oro6ajo: Vesti, XII so dospele V
Buchs ma svicarski meji, p~ravijo, da je priSel
Wax S cesarjem karlom, cesarico Tito in niunimi
spremljevalci il Turcije ma Dunaj $ pobitimi sipa-
mi ma oknih III $ kroglami V stenah. Bolgarski vo-
Jaki so napadli cesarjev vlak blizu Sofiie i'm mai
prVo Je letelo kamenJe, potem SO Sc pa oglasi-
II streli liz puSk. Kljub temu, da avstriiska cen
zura skrbno prikriva dogodek, Sc je izvedelo. da
Je blla ena oseba v cesarjevem spremStvu nevar-
no %ranjena cd odletajoGega stekla. kolikor je do
slej znano, MISC krogle zadele nikogar.
Zdi sc torei, da hi cesarjeva jenost II
Bolgarskem mic kaj posebno velika. &c bo trcba
danes ali jutri priznati dogodek, Sc nam bo sevoda
p~OvedalO, da je bill to lie slu6aj. kakSna puska Sc
Je pc nesreGi Sprozila. lie da ne v~erjameio skep-
ticnil jude wee V take ~slucaje.
IL Zeneve porocajo, da lei nemski marSal
Iindenburg v privatni bolnisnici V StraSsbureu,
kanor so ga pripeljali 2 zapadne frontc. Titus Sc
zelo ~razsirja med nemSkimi cetami in miSii Sc. Ia
so holezen p~ovzroGili zavezniSki a~vijatiki. ii so 2
bombami unicili vodovcde V mestih IA nelaS<o
ironto. V nemskem easopSju Sc nj bilo nobcnc IL
radne vesti o Hindenburgovi bolezni.
Belezimo to vest, ne da hi il : tenn pliliSo
vail kaj posebne vaznosti. Pred kratkim So 2oru-
cell, da je Hindenburg mrtev, pa mas jc tudi 10
pGstilo ravnoduSne. GotOvi caSnikarji, XII zelo ,.di
raznasalo take vesti, hi menda radi napravili vtisk,
kakor da so take reel prav velikega pomona IA
vOJno. Pa MISC. Posameznik ina lahko svoio Nrcd:
most ali pretiravati kult Csebe tako, kakor la hi
sc morala zaradi smrti posameznika izpremeniti
VISA zgodovina, je popolnoma z~greSeno. In pri ten.
nj Hindenburg niti Napoleon. Ce izginc danes ali
Jutri, he DO zaradi tega vojne nit en- dan pref ko-
nee. Ma vsak nacin hi bilo bolje, &c Sc take vesti
vsaj ne hi objavliale 5 tako debclimi napiSi. kakor
naradno delajo kapitalisti6ni listi. Delati ljudstvu
upanje ma hitter konec vojnc .zaradi takih dogod-
kov nj ma nOben nacin pametno.
IL Amsterdama p~oroeajo: NemSki Gasopisi
~javljajo, da je izpodletela nova zarota V Rusiji,
XII je imela namen osvoboditi bivSega caria i'm GA
poslati v Ameriko. Zarotnikom nj uspelo cato,
ker so bill podkuplJeni strazniki V kritiGnem tire
notku pijani. Knez Dolgoruki je baie dial Nikola-
ju 100000 "a potne stroSke 6ez ,Sibirijo in ia
ponsko.
IL Washingtona porocajo: .AmeriSka vladI
vsporazumu z zavezniki sc bavi z vpraSanjcm. ka-
ko pomagati Rusiji. Kolikor JIG doslcj znano, nj
nobenega praktiGnega naGrta, ki hi Sc dial izvcsti.
America bi podelila ruski republiki financmi kre-
dit, ma pOdlagi katerega bi Russia dobivala raznc
stvari, XII jh potrebuje, ampak "a TO manjka pre-
voznih sredstev.
IL Rima porocajo: Avstrijske voiaske oblasti
V okuplranem delu Benccije so ukazale pobrati
vSe zvonove z italijanskih cerkev. Ma pokopali-
Seth so Odprli grObove in oplenili krste kositernih
okraskov. Prebivalci. Xxi so protestirali proti temu
pocetju, so bill ustreljeni.
Ma Dunaju je dine 30. maja zborovala social
STIGMA konferenca, o kateri nj pc poroGilih popol-
noma jasnO, ali jo je sklicala lie nemSka organiza-
eliza, ali so Sc je udelezile sOcialiSticne Stranke
vseh narodOv. Sploh SO veSti o konfcrenci Zelo
picle in cato je tezko kai govoriti o njej. PoroGilo
liz Amsterdama pravi, da je konferenca pozvala
centralne drzave, maj ponudiio mir zaveznikom.
Resolucija, XII izraza to zahtcvo, navajo baje "a
podlagO miru sledeca nacela:
l. Ustanovi mai sc svetovna zveza draw.
2. IzvrSi maj Sc sploSno razorozenje in usta-
nOvi mednarodno razsodiSCe Ia izravnavanje in
ternacionalnih spOrov.
3. Mir maj Sc sklenc brez aneksij in voinih
odskodnin.
4. BivSim ruskim dczelam, Xxi so bile DO
brest-litovsketm miru locene cd Rustic, mai Sc pri-
Una pravica samoodloGevanja
Nemogoce je vedeti, koliko jc TO porocilo toe
no i'll zlasti koliko je popolno. Ampak zee je res,
da nj konferenca z ozirom ma mir sklenila mic dru-
Zega, tedaj je to zelo malo in YES poizkus jc obso-
jen ma brezuspeSnost, tudi Ge 81 ga vlada osvoii.
Pravica samoOdlocevanja IA rlske dezele je &c
lepa rec, ampak kaj je 5 pravicami samoodloCcva-
MIA "a a~vstrijske narode?
Pc istem pOrOGilu je kon !crcnca tUdi izrckla
zahtevo, da Sc sklice DRAWN zbor in preprcci ra-
t~ifikacija brestlitovskega miru.
IL Amster1ama porocajo Zadnje dni ie "a
vIadaln panayoHnn pnrzlo ,ro,no ma ,.n, ..,.,,