Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

Kdor misli, da smo samo Slovenci
take Rcsrecni, da me moreno skupaj
voziti', tcmvcc m poraZdcljcni V wee
strank in stranciC z ozirom ma reSitev
jugoslovanskcga vpraSanja. mora Sc
prijcti "a glavo, &c pogleda. kaj sc
godi med drugimi narodnostmi, XII so
nascljene v Ameriki.
Steer nj "a mas robena tolazba, &c
SC drugi prepirajo med seboj - am
pax liz napak drugih sc lahko nekaj
nautimo; obenem Pa spoznamo. ko-
like boja ie trcba, predno sc izcistijo
pojmi gotovih nacel in - kar je CLAW
no - kako so nazadnjaSki element
povsod enaki in kako povsod o~virajo
napredek in pravo ~resitev politicnih,
gospodarskih in kulturnih vprasanj.
Ako hi bill medsebojni Sport raznih
n~arodnosti v Ameriki ma razstavi, te-
daj bi moral Poljaki dobiti prvo da-
rilo. Nesloga med Poljaki je sicer &c
nekaj zgodovinskega in njihovi boji
v Ameriki so tudi re stara nijhova bo-
iczen. Pred vojno so imeli njihovi
boji vecinoma verski z%na6aj, kar sc
god V vecji ali manjsi meri pri vseh
narodih, pri katerih Sc vedno postav-
ljajo vcro ma cello vseh drugih vpra-
SAM po vzoru lilerikalnih draw y
Evropi, dasiravno je to pocetjc v ve-
likem konfliktu z jaynim ameriskim
zivljenJem. Ker so Poljaki V Ameriki
20 Stevilu zelo mocni - pri Zadnjem
Guskem stetju so Jill nasteli okrog
Stiri miljone - je seveda njihov BOZ
toliko vecji.
Med mimi - kakor med Slovenci
- sc osredotocuje velik del kultur-
nega boja v podpornih o~rganizacijah
Poljaki imajo dive veliki podporni or.
ganizaciji: Poljska ri~mo-katoliska
unija in Poljska narodna zvcza. V
zadnji vlada verska svoboda in jc
vsled tega nacelno nasprotna prvi
obencm JIG pa najti v Mi pristaSc ne.
odvisne katoliSkc ccrkve, S katero sc
Poljaki osreceni. Verski BOZ mcc
amcriskimi Poljaki je torej trioglat
med svobodomisleci in rimskimi kato.
licani in med zadnjimi ter ncodvis.
mimi katolicani; ODE verski struji sta
zopct v boju s prvimi. Svobodomislec
so vecinoma med socialist, XII so inc
Ii pred vojno veliko organizacijo.
10 ie izbruhnila vojna, jc velik dc
ameriskih Poljakov potegnil 2 Mem
clio, ces da DO Nemtija "rcsila" Pc
lake ruskega despotizma. Poljska
d~uhovScina (rimsko-katoli$ka), k
ina Sc danes velik vpliv pri mast pri
prostih Poljakov, JIG igrala elavnc
vlogo pri simpatijah s centralnim
drzavami. Vsi katoliski listi so pri
naSali Dodge clanke in karikaturc prot
za%veznikom, zlasti proti 2Uaiii. in pc
velicevali kajzerja, Xxi ina biti "od
resenik" zatirane Poljske.
Nemske simpatije so SC ma nera
zumljiv nacin prijele tudi poljskil
socialistov v Ameriki. Njihov hume
risticni tednik "Bicz Bozy" (izhaj;
Chicagu), XII je bill do vojnc strog,
protiklerikalcn, je naenkrat zaobrni
vsc svoje karikature prot Rusiji
medtem ko Sc nj 2 najmanjso bese
dico dotaknil Nemcije; enako stalisc,
JIG zavzel tudi njihov dnevnik "Dzicn
mix Ludovy". Poljski socialist 81
vsled svojih pronemskih simpatij pri
si tudi v konflikt 2 amerisko socia
listicno stranko.
Pc vstopu Amerike v vojne JIG sc
veda moral zapihati drug veter. One
nit moramo, da je Sc pref gotov de
Poljakov simpatiziral z zavezniki il
sc izrekel "a samostojno poljsko drza
vo. Ko je pa Amerika n~apovedal
%vojno, je ia del postal vecina, tod
Poljaki SO sc zopet razdelili V dvi
tabora, pravzaprav v tri. KatoliSkt
stranka (rimski katolicani), XII je bill
pref "a Nemcijo, je nitro obeutil
potrebo, da Sc org%anizira IL presto
voljcev separatna poljska armada