Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

incl enosavni protivOjni sklep, in kdo 81 je mo-
gel tako kratkem caSu konstruirati vsestranski
odgovor ma to vpraSanje?
konvenciia ST. LouiSu torej nj imela ne do
wolf Stroke, ne dovolj trdne podlage ReSolucija
njene vecne je bila veko boil delo Srca kakor
delo inteleka In to je povzroGo temc jno zmoto
Od ST. louiSke konvencije ie minulo toliko Ca
Sa, da 81 je pomenu njcne reSolucijc danes mo-
gote napraviti dovoli jasno sodbo Kaiti Ia doba
tetudi Steje lie na meSecc, je bila polna veilih
usodepolnih dogodkov
Nazno ie, kako so Sc razviiale avari Mem
ciji zvezi cenralnh sill je Ia dczea ma imero-
dajnejSa Tudi de njene zaveznice re davno
lahko spoznale, da lie po imenu zaveznice
reSnic pa vjetnice, MISC dovolj mo6ne da bi Sc
resile pruSke hegemoniie TurSka in bolgarska
vada sploh ne Stejeta teh reGeh; avstrijskemu
grofu Cerninu je pa sicer dovoljeno deklamirati
ali samostojnih dejanjh Avstrje nj govora.
Nemcija kot vodilna Sila Gent ralne Evrope"
je pa tel dobi jaSno dokazaa, da nj od ME pri-
cakovati drugacnega kakor 'nemSkega' miru vse
dotlej, doller ne bo o,talemu svetu mogoGe. da
jo prsili ma demokraiGen mir
lepa Je miSe da maj hi tax mir dosegel
pogaJanjem. Ampak kdor danes Sc verjame da
Je mogoce ma tax naGin doseG poSten mir kai-
zersko NemGijo, mu moramo odloGno odrekati vsa-
ko SposobnoSt "a veliko politiGno deo in "a vod-
stvo stranke, kakrSna hi morala bit socalistiGna
"a TAX MR. hi ga bila re davna lahko dosega
Nina ga, ker ga nj hotea. Mir, "a katerim gre,
Je mir nemSkega imperializma.
Ponovno ie bila NemCija vpraSana kakSni.
SO nJeni vojni ciji. kdo jih more povedati
po .avtenticnih besedah kateregakoli nemSkega
drzavnika? Ne ena od kajzerjevih oficielnih oseb-
ne;iti ne da odgovora TO vprasanie.
z- .0d zayeznikoy smo sisali tax odgoyor yec
kakor enkrat. Sisali smo ga, ko Sc nismo mogli
inti eli iSaE l.. T.
Nikolaj Romanov sedel ma ruskem prestolu in ie
nJegov ministrSki predSednik obiuboval Rusom
Carigrad SliSali smo itaianske zahteve XII so
obSegaie ogromne koSc jugG'lovanskih dezel Ali
opa%aii Slno ttdl, kako sc je to 'izpremenilo pod
dvojnim vplivom: NSed ruSke revoluciie in vsed
NStopa Amerike vojno Iadnii govori Lloyd
George Londonu in predsednika Wilsona V
Washingtonu dajeio iaSno sliko resniGno demo.
kratitnih zahtev, XII Jill Macedonia ahko podpise
vSak socialist
Nasprotno pa nj nobenega koliGkai doocenc-
ga odgovora cd NemGije
Zakaj me-
NpraSajte Sc, zakaj ne!
Aakaj ne hi mogla Nemtija toil,o poveolati.
kollkor SO povcdali zaveznki, Ge ne hi imela "a
hrbtnih naE:cnov?
Bcthmann Hollweg nj prSe z besedo ma dan.
lferthng ne daje jmmega cdgovora. Ia la molk
pa nj Ill ne more biti druge razlage kakor ia.
da ina Nemtija namene, XII jh ne SINE priznati, 6e
hoce vprico vsega sveta pokazati imperialistiGne-
ga znataja svoiih cijev
Nemtija bi sprejea pogajanje; to je verjet-
no, All pred pogaianjem mora bit znana vsai
pr1nclplelna podlaga, ma kateri hi Sc moglo po-
gaJanJe voditi. TIE pa nj To pravi: Nemcija hi
sc sla pogaJat nadi, da hi "a zeeno mzo izsilila
lmperialistitne zahteve. Ce ne bi dosegla tega je
logicno, da hi nada jevala vojno Doba ogajania
bl blla zanjo lie odmor in prilka "a move mill
taristicne priprave.
Iahteva pogajanj brez prehodnih garancij je
do dobrega diskreditirana in kompromitirana
vsled straSnih ruskih zkuSeni.
Nj Ii Nemcija Brest Litovsku priznala vseh
nacel, ki jih jc razlagala rr,ka revolucija? Vse
Je bio lepo, dokler je Macedonia govoro O
naceih Nse sc je izpremenilo ko sc je zaGelo prak
titno govoriti
Zakaj pa MISC Rusi hoteli podpisati miru?
Sami so pOvedali: Ker ie bill MR. XII ga je Mem.
eliza zahtevala, imperiasticen in aneksionsticen
kateri otrok more liza te izkuSnje Sc verjeti
ola hi bill mir XII ga hoGe Nemcija skleniti "a
vezniki, drugacen9
Ameriska sociastiGna stranka ie pa vendar
tudi sama zahtevala demokratGcn i'm pravicen
mir. Mislila je, da ga je mogoce doseGi konfe-
rencam Zdaj mora videti, da to nj mogoGe To-
rel ostane lie en- izhod DoseGi ga ie treba me-
Gem NemSka puSka Sc ne umakne lepim bese-
dam tmaknila Sc bO lie moGnejsi puSki Ustvariti
TO bojSo pusko je tudi naloga socializma
PuStimo IN trenotek zanaJno baI ~,