davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08
IL sedanjOsti v prihOdnOst.

V posameznih razredih samih so Gesto raz-
licne smcri po razlitnosti naziranja, tenlpera-
menta, zivljenskega StaliSta posameznikovcga
in pa celih slojev. Moe vsakega poedincga RARE
da koncno je bila vedno nekaj. Sc zelo inpremi-
njajocega; stopala je ali padala, kakor III koll-
kor ie memo naziranje ma deianske razmere, ME
ma odlotnost in obSeg njenih organizacij in ME
ma vaznost V gospodarskem vrvenju rasla ali pa
dala.
V bojih teh razredov. Iii so bill polni izpre-
memb, so razpadale ~polagomo stare, re nevzdrz-
Live oblike, in 80 bile nadOmesGene L novimi. Nj
pa bilo vedno novo, Iii je priSlo ma mcsto stare.
ga. tudi pravo: to hi moglo biti lie, ce hi dobili
revolucijonarsk razredi sami gospodstvo in
n~ajviSjo druzabno prevdarnOst. kjer in kolikor
casa tega ne bo, bodo zmeraj napake; pogosto-
ma SC je izkazalo novo pOvSem ali deloma skoro
pray tako nevzdrzljivo. kot jc bio premaganp
stare. Cimboli je pritiSkal gospodarski razvoi,
tembolj JIG bilo jasneje ono, kar je zahteval in
tenn vetja jc bla moe revolucionarnih razredov,
da potrebno izvrSc. One uredbe revolucijonarnih
razredov, Iii 81 bile V naSprOtJu Z zapovedml go
spodarSkega razvoja, SO ~razpadle III sc pozabile;
one uredbe pa, XII so bile potrebne, so zadobile
nitro korene in Jill pri stasi Starega MISC mogli
wee izruvati in iztrebiti.
Ma takSen naGin je nastala doSlej vsaka no.
va druzabna uredba takOzvani revoluciiski ca
81 so Sc razlocevali cd drugih Gasov druzabnega
razvoja lie 5 TEN. da so Sc ii dogodki odigrali pc.
tenn lie mnogo hitrejse V silnejSe.
Nidi sc, da Sc grade druzabne obiikc ma drug
natin kot poslopja. Poprei i~zvrSeni nacrti
ne pridejo V poStev. Danes torej, oziraje Sc ma to
izpoznajne. delati Sc 'pozitivne predloge" "a
zgradbo drzave prihodnjosti. je %priblizno pray
toliko vredno in umetno, kot te hi pisali vnaprcj
zgodovino prihodnje vojske.
Tok razvoja nj pa STEER neodviSen od posa-
meznih oseb. Vsakdo, kdor zivi V druzbi, ina ra-
MO vecji ali manjsi vpliv. Posamezne oSebe. Xxi Sc
odlikuiejo vsled svoje nadarjenosti ali vsled
svojega druzabnega ~staliSca, morejo vplivati M
tok razmer celih drzav skozi celia desetletja.
Eni ola pospesujejo napredek : tenn, da pokaze-
jo move nazore V druzabnih spojitvah. ali da Jill
poljudno r~aztolmacijo sirokinl plastcm ljudstva.
ali $ tenn, da organiziraio revolucionarne razre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

V pregled spostovanemu obcinstvu pr0spekt dr.
zave prihodnjosti, tedaj nimajo mescanski pisa
tclji pray ME povoda, zasmehovati ~ in sklepa-
II " tega. da ne vemo, kaj hO6emO. Socialna de-
mokracija vdii asnejse V prihodnjost kot so mo-
gil tisti, Xxi so lomili kope ia sedanjo druzho in
meme uredbe, 10 so economist in prOsvetljenei,
videti V svoji dCbi.
Rekli smo, more pac mislec spOznati ten
dence gospodarskega razvoja svoje dobe, Ola pa
je nemOgoce, da hi vedel "a oblike, hi Jill Ia zav-
zame. Pravilnost tega stavka dokazuje en- sam
7 gled ma obsiojete razmere. Tendcnce kapita-
I.titnegalistitnego proizvajalnega nacina Sd V
web dezelah, kjer ia gospodari, eneiniste in ka-
kO so vendar razliGne drzave in druzabne ured-
be razlicnih kapitalisticnih dezel; kaksne so V
Angliji. kakSne V Franciji, kaksne V NemGiji in
kakasne v Ameriki! Zgodovinske tendence &c.
lavskega gibanja, Xxi ga je porodil o~bstojeci prof
i~zvajalni natin, so povsod iste, oblike pa, XII i'll
zadOblva to glDanJe, so pa V vsaki dezeli pOsem-
ne vrSte.
Tendence kapitalistienega proizva jalnega
n&clna so soda natanGno znane. In vcndar ne mo-
re noben reel, kaksne oblike bodo Zadobile V 10.
20 ali pa 30 letih - pred postavljamo Sc, &c bdo
do tako dolgo sploh o~bstajale. Mi mai pa podamo
Sliko druzabnih oblik, Iii pridejo po danasnjem
kapitalisticnem proizvajalnem nacinu! Tako sc
zahteva cd nasl
&c zavracamo zahteve po predlozitvi plana
"Drzave prihodnjosti' in pa vseh onih doloeil,
XII jh DO treba "a 10 "drzavo', 5 TEN seveda nj
receno, da smatramo vsako. sploh vsako rezmi-
sljanje o socialistiGni drIzbi "a brezvspeSno ali
cello skodljivo. BrezvspeSno in ~skodljivo je lie de-
lati dolotenc pozitivne ~predloge "a uvedbo in or
ganizacijo sOcialisticne druzbe. Predloge "a do
locene utvare druzabnih razmer Sc more napra-
viii &c "a okolis, XII sc ga more v tasu in presto
ri pregledati in ovladati. Pozitivne predloge mo-
re socialna demokracija napraviti lie "a sedanio
druzbo. ne pa "a ono, XII Sele pride. Predlogi, Xxi
segaio preko sedanojsti, ne morejo racunati 2
dejstvi, pac pa lie 2 izmisl jenimi pred stavami,
cato so lie SAME, XII V najboljsem s~lucaju ostane-
10 brez ucinka. &c je Nth s~tvaritelj nadarien in
pa dovol delaven, da Z mimi vpliva ma duhove
Judi, tedai vodi ia vpliv lie v zmoto in V zaprav-
ljanje sill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

Zamenjati seveda pa nj $ tenn sanjarijami,
XII Jill JIG odlocno pobijati, poizkusov, Xxi preisku-
jejo, kakasno smcr hi smcle in moglc zavzeti
tendence goSpodarskcga razvoja, kakOr nitro bi
bile postavljene il kapitalistiGncga ma socialist
emo podlago. Ne gre Sc tn cato, da hi sc iznaSli
'recepti "a kuhinjo bodOcnosti', ampak da Sc
znanstveno predejo rezultati, HI jih je prineslo
preiskovanje dolocenih dejstev. Preiskovanja ia
Ike vrste MISC ma noben nacin brez koristi, kajti
elm ~jasneiSe vidimo prihodnjost. TEN primer
nejse bono uveljavljali svoje moci Y scdanjosti.
Najpomembnejsi misleci socialne demokracije
so tako preiskovali in uspehih ~porocali. V DELHI
karla Marxa in Friderika Engelsa je naji obilo
rezultatov takih prciskovanj. Bebcl nam je po-
dial V kniigi "Zena in socializem" plod svoiili
raZiskOvanj.
Podobno delo je ia them ~izvrSeval ysak So
cialist Ease, kajti vsakdo, XII 81 JIG nadel vclik
cilj, obcuti potrebo, da je pc mogocnosti ma ia
snem z ramerami, V katerih sc DO ia mogel dose
81. In utvorili ter objavili so Sc najrazlicnejsi ma
zori, kakor je pac uplivala r~azliGnost ~gospodar-
skega naziranja. zivljenskega p~olozaja, tempe
ramenta, fantazije, poznanja drugih nekapitali-
sticnih, zlasti komunisticnih druzabnih obIik. TIE
razlOcnoSti in protislovja ne MOTTO niti naima-
ME solidarnosti in edinstvenosti socialne demo
kracije. Maj BIO pdba Sc tako ~razlicna, kijo mas
cilj razlEnim Deem prola, samo da je smer ena-
i%nista, po kateri gredo enainista in prava -
to je "a kar Sc gre.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

de, da zdruzujejo njih moe in povzroce, ola Sc 10
uporablja z ozirom ma namen. Drugi zopet : tenn.
da ovirajo napredek, ko Sc V naSprotni Smcri Il
veljavljaja. Prvi d~elujejo, da poSpeSijo razvoi.
da bolest in zrtve, kar Jill Ia napravi, zmanjSa 10:
drugi, da razvoj zadrzuieio. Ola pomnozujejo bo-
lest in zrtve, Xxi in Ia 5 Seboj prinaSa. Kar pa ne
more mice. niti najmogocnejSi monarh niti nal
glCblji misec. toje: smer raZvoia doloGati po
svoji wolff in oblike. koje ia zadobi, naprej pro-
rokovati.
cato nj mic smeSnejSega, kot zahtevati oil
mas: maj podamo podobo "drzave prihodnjosti
"a kojo mi stremimo. Tako smesna je ia zahteva,
XII pa Sc nj bila nikoli s~tavljena ma kako drugn
Stranko, da hi bilo brezkoristno toliko besedij
napisati o ME, ce hi Ia smeSna zahteva ne tvorila
has najresnejsi ~pomislck, XII ga ga naSi nasprot-
Mkt sirijo prOti nam. Drugi pomisleki so pa Sc
bolj smoSni.
Zgodovina Sveta Sc ne prmni, da hi mogla
kaka revolucijonarn stranka lie prcvideti, kajSc
Svojevoljno doloGati, kakSne oblike mai vsprai-
me nova, od ME zazeljena druzba. Ia napredck
je bilo &c veliko pridOlbjenega, te Sc il jc po>rc-
clio. Spoznati tendence, Xxi so vodile Y to druzbo,
tako da Sc je zavedala svoje politicne taktike.
in je nj same slutila. Wee pa Sc ne more zahtevati
tudi od socialne demokracije.
Nj pa bio Sc nikoli Stranke, XII hi druzaDne-
tendence svoje dCbe tako globoku preiskala in
Jill tako natacno pojmila kot ravuo socidlno-
demokratitna
To hi njena zaSluga, marvec njena sreca.
Ina sc zahvalti "a To dejstvu. Ola stoji nC rG-
man meScanskega gospodarstva, XII je prvo "a
cello znanstveno preiskovati druzabne Stike in
razmere, i'll XII mu je ~pripiSati, da so sc revoluci-
onarni razredi, XII SO p%oruSili fevdalai proizva-
jalni natin, veliko jaSnejSe zavedali Svojih dru-
zabnih nalog. nego katerikoli revolucionarni raz-
red pred mimi. Misleci socialne demokraciie so ma
pri preiskovanju druzabnih RAINIER xii Sc globlie
kot prednjimi meSGanski ekonomi. MarXovo de-
10 'kapital' je pripoznano kot ~srediSjn dnnaS-
ME gospodarske vede, in pray tako viSoko. kak-
orr stoji delo mad deli Quesnaya, Adama .Smitha
III Rikarda, stoii tudi socalna demokraciil pc ma
zOru in jasni svrhi mad Maori in svrho revoluci-
onarnih razredov h koncu Is. in y pocctku 10.
~>tOleta. &c Sc socialna demokraciia brani, Dodati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08
NarObe SVet.

soc najbOgatejsih poscstnikov cd onih, XII Five
gosposko.
TIA nesreca hi Francoze prav gotovo uzalo-
sIila, ker SO dObrOsrtni in ne hi prenasali Z raw
nodusnostio nenadne izgube velikega Stcvila Svo-
jih rojakov. Ali izguba teh tridesettisoc imdivi-
diJev, katere smatrajo "a najvaznejSe V DRAW.
hi he povzrOcala zalOsti liz nobenega drugcga raz-
loea kakor IL sentimentalnosti, ker Ia izguba ne
hi lila politicna nesreca "a drzavo.
Pred vsem cato, ker hi bilo kaj lahho nado-
mestl;i iZpraznjena mesta. NelikO je Stcril0 onih
Francozov, Xxi hi bill zmozni izpoln:cvati funk
ellie kraljevega brata tako, kakOr Jill ~izvrSuje vi
sokorodni gOspod sam. - Mnogo ie onih, XII hi bill
zEiozni izpolniti mesta princev z istim dostojan-
Stvom, kakor Jill izpolnjujejo prcblagorodni GO
spodie Augouleme, Berry, Orleans in Bourbon
Mnogo Francozinj hi bio pray tako izvrstnih
princezinj, kakor so voivodinic Augouleme, Ber-
~, Orleans in Bourbons in gospodi6na Cond6je-
va.
Predsobe dvOra SO polne dvorjanov, XII hi hi
Ii takoj pripravlieni, Ola vzemo mesta visokih o.
f~icirjev krone; aamada ina vse polno voiakov.
XII hi bill enako dobri vojskovodjc, kakor so nasi
sedanji marsali. koliko koncipistov je enako vred-
nih Z nasimi minEstri! Koliko upravnih uradni-
kov je bolj zmoznih, ola hi vodili okraje, kakor
so sedaj nastavljeni prefekti in popprefektii 10
like advokatov ie boljsih pravnikov cd nasih
sodnikov. koliko zupnikov JIG prav tako sposob-
nth, kakor so naSi kardinali, knezoskofi, vikar-
il in kanoniki! kar sc pa tice onih desettisoc bo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08
VAZNO "a NAROCNIKE!

Zakon zahteva, da mora vsak marco
mix imeti list placan v naprej. Ne ma mas,
temveG ma vas je lezece, &c hocete imeti
vse stevilke Proletarca. vi innate ma svo.
jem n~aslovu v oklepaju stevilko, XII po-
meni, do kdaj innate list placan. Prihod-
MIA stevilka lista je (579) in ce je Vasa
stevilka ma n~aslovu TAXA ali pa Sc manjsa,
tedaj takoj obnovite narocnino, ker smo
drugace po zakonu prisijeni, da Yam ia
koj ustavimo list.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08
Saint Simon:

Opomba. Neliki francoski utopist Saint
Simon JIG naslednji esei priobcil leta 1922. V cas-
sopisu 'Organisateu Deset let pc Saint-Simo-
novi smrti "a je tidal njegov ucenec' Olinde Rod
rigues pod naslovom "Parabola Saint Simona. y
Wo ie izsel esej, je priSel Saint-Simon pred porot-
nike. Da hi ovrgel o%b,oznico, je pisatelj pi'al po-
rotnikom stir pisma. V prvem pismu pravi: "Ako
sem razzalil koga, tedaj pray gotovo princev kra-
ljeve hise ne, temvec YES danasnji p%oliticni sistem.
Ako sem storl pregresek, tedaj lie tega, da sem
dokaZal, da Je natin uprave .javnih zadev zelo
zaostal napram danaSnjemu Stanju proSveic in
pokaZal sem sncr. pc kateri hi Zgradili bo,ISi So
cializem red :" V cetrtem pismu piSe ''lra-
ljestvo mora prelomiti Z obcma ariStokrd anna,
5 katerima Sc je tako ~slepotno zvezalo. Idtuziti
sc mora Z obcinami, da radikalno unici poltitni
vpliv kaSt, postaviti Sc mora ma cello vsega civil
zacijskega %gibanja Svoje misli sem izrazil
svobodno in trdno, kakor gre svobodncmu mozr
in cisti ve,ti. Ali ic res pisatelj teh pisem IN cor
ganisateurja" sovraznik decele in Boulh'nov?
To je vpraSanje, ma katero boste moral OF sovo-
ritz
Porotniki so odgovorili 4 enc" in Sai1i-Si-
mon je bill o~proScen.
Zanimivo je to, ola je bill Saint Simon (CiGr-
de-Henry de Rouvrov. grof Saint Simon polo.
NEE najstarejsega francoskega %plemstva. \j2go-
va druzina je segala V ease karla Nelikega.
Esej je sedaj priobcil francoski sodrug dr.
Oh. RappopOrt Y $40 strani obsegajoci kniiei
"Nckoliko zgodovine.' Knjiga je izSla kot plNi
week Siroko zasnovane 'EncyclopGdic Social
Ste" XII jo ureia sodrug CompGre-Morel V rarizu.
Pricujoci ~Somonov esej kaze strastno jul
bezen pisateljevo do svojcga ideala, Socialnc prd-
vicnosti in Svojega Wemel ienja socialne reformc
glede ma preduktivno delovanje mnozice.
Vzemimo, da hi izgubila Franciia nenadoma
petdeset svojih prvih fizikov, petdeset prvih kc-
mik0v, petdeset prvih matematikov, pctdesct pr
viii p%esnikov, petdeset prvih s~likariev, pctdesci
prvih kiparjev, petdeset prvih glasbenikov in
petdeset prvih pisateljev.
Dale: petdeset prvih mehanikov, civilnih in
voiaskih inzenirjev, artileristov,' arhitektov,
zdravnikov, kirurgov, lekariev, mornaricv in IL
Iarjev.
Dale: petdeset prvih bankirjcv, trgovcev,
poljedelcev, plavzarskili mojstrov, stroiarjcv, bar
%varjev, rudarjev, suknarjcv, izdelovalcev bomba-
levine, svilenine platna. plocevinastih izdelkov,
petdeset prvih graditeljev ladij, Spediterjev, lis
kariev, graverjev, zlatarjev in dclavcev drugih
kovin.
Dale: petdeset prvih zidarjev, t~esarjev, mi
%zarjev, kovacev, kljucavniGarjev, uoaaricv, urar-
jev i'll ma stotine drugih oscb nairazliCncjSih, Ia
kaj navedenih stanov, XII so V znanoSti, Icpih IL
metnOstih in umetnih obrtih najspoSobnejsi sku-
PAL Fri tisoc prvih uGenjakov, umetnikov in 70
kodclcev ma Francoskem.
III imenom rokodelcc oznaCujem naVadrh L.
navadne delavce. Zaradi ckrajse oznacbe zdruzI-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

gath, gOspOskii poscStnikov, prestati nc DO ire
ba njihovim dedicem pray nobene ucnc dobc, da
hi znali sprcjemati goste V salonu.
Napredek Francijc Sc pospeSuje cdinole z
razvojem znanosti, lepih umetnosti i'll obrta. Prih.
c, visoki castniki, Skofje, marSali, preiekti in
brezdelni posestniki pa nedelajo "a razvoj INA
nosti, lepih umctnosti in obrti pray mic. Dalec so
cd tega, da hi kOristili temu razvoju, ~nasprotno
lie Skodujeio, ker SC trudijo, da obdrzc premoc,
XII jo povzrocajo negotove t%eorije, ola danaSnic-
ga dine mad pozitivnim znanjem. Skodujeio ma
rodovemu napredku, ker spodrivajo uGenjakc, u
metnike i'll rokodelce Z najviSiega mosta uglc.
da, Iii Jim gre pc vsej pravici. SkCdujejo, ker
uporabljajO denar na TAX nacin, Xxi dircktnc ne
korlstl Zlanosti, lepim mctnoStim in obrtu. Sko-
duJeJo, kcr dobivaI0 ietO ia letom od davkov, III
Jill placuje narod. tri Stiristo miljonov kot place,
pokoinine, gratifikacijc, indcmnitele it'd. "a de-
In, XII narodu mic ne k~oristiio.
Use to postavija najvoznejSe deistvo danaS-
ME politike V pravo Inc. tie jo postavlja, kjer 10
ma prvi pogled razkrijemo V vscm obsegu: iasno
dokazuJe, ceprav pOsrcdno, Ola JIG socialna orga-
nizacija nepopolna; ola je vlada mad liudmi wi
Jacna i'll nasiina i'll ola tiGi GlovcSka druiba (po-
htlcnO) giobokO V nemoralnosti.
ker so ucenjaki, umetniki in rokodclci, iorej
edmi ljudje, katerih delo ie druzbi pozitivno ko-
ristno III katcrih delo druzb0 mic ne velja. podrc-
JeHl hhcHohl III uruSlin NladaJOclm, III nlSO dru-
zega mic kot bolj ali mani nesposobni rutinjcji.
Her 81 oni, Xxi upravljajo JAYNE zadcvc, vsako
ostalih narodnih odlik svojc prvcnstvo lie cd slu-
GAIA rojstva, prilizovanja in spletk in sliGnih, ma
lovrednih dejanj.
Her 81 oni, XII Opravljajo JAYNE zadcve, vsako
lcto razdele med seboj polovico davkov in ker
cd denarja, XII 81 ga ne prilastc ia lastno oscbo, ne
p~orabijo niti ~tretjine "a korist onih. katere Via
dajo.
Use to kaze, da JIG danaSnia druzba res naro-
be svet:
ker ie narod povzdignil "a osnovno n~aGelo,
da mai bodo ubozci vclikoduSni napram bogati-
nom, IN cato sc m0raO dian Ia dnem oropati oni,
ki imaIo najmanj, enega della svojih potrebscin,
da pomnozujejo izobilje velikih posestnikov.
ker imajo glavni krivci. tatovi s~ploSnosti, oni,
III prkrajSujejo vse drzavliane i'm i'm odvzema-
10 vsako leto Fri do Stiristo milionov, pravico, do
kaznuiejo majhne pregreSke roper druabo.
her Je ncvednost, vrazaratvo. leuoba in vese'
lJe mad razkosnimi vcSelicami dota najviSjih V
druzDl, med tenn kO so zmozni. varcni in delavni
Jude podrcjeni in iih uporabliajo lc kot orod-
Je.
Skratka. ker dobivajo V najrazliGnejSih Opra'
with nesposobni liudje oblasti. ola vodiio spo-
sobne.
ker so poklicani V moraliCncm oziru maine
uravneJsi ljud je, ola vzgajajo drzavljane k tedno-
sl III z ozlrom ma ~izrekanje pravicc, so postavlJe-
III veliki krivci, da kaznujejo grehe nematnih
gresnikoy. sAAxxlA
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

Jcm $ tenn lmenom vse one, Xxi Sc peGajo Z a.ate-
iitlnini .%produkti, torei: poljedelce, tovarnarjc,
t"govce, bankirje ter vse delavce in nasiavijencr,
ri so pri teh usluzbeni.)
ker so ii mozje oni Francozi. XII so Y m|aiviSji
meri produktivni, XII izdeluiejo najvaznejSc IL
dclkc, Xxi vodijo vSemu narodu najkoriStn ejSa de
IN in Xxi delaio narod V znanostih. lepih uuncr.,o
>tih i'll obrtih produktiven, cato 50 Y resnici cvct
frnIcoske druzbe, Timed vseh Francozov 80 ii ie-
zvli najkoristneiSi ii prinaSajo dczeli ma; ,eGio
siavo, II najboli pCspeSujejo memo civiii~Lciio
in MEN napredek. \arod hi postal telo br~z du-
Sc i'll V TEN trenOtku. Y katerem hi jih noubil.
postal hi mani vreden naSproti narodom, Kaicrih
tckmec je danes in hi toliko casa zaostai a nj
mi, dokler ne hi bila izguba poraynana- doklcr
hi mu bila zrasla glava. Francija hi potrcbovala
cello generacijo, prcden hi poravnala TO ~ncSrcGo,
zakai mozje, XII Sc odliiujejo l. dclom po2itivnc
koristiti, so prave izjeme, in narava nj razkoSna Il
izjemami, Sc cello ne 4 izjemami take vrSic.
Pa vzemimo drug slucaj, Franciia hi obdr.
zala vSe zenialne moze znanosti, Iepih umctnOsii
in obrta, a hi imela nesreGo, Ola hi izgubila en- ia
isi dan sledece osebnosti: kraljcvega brata, VOL
vodo augoulemskega. vojvodo bourbonskega, VOL
vodo Berry, gospOdicno Condcejeyo.
In da hi obenem izgubila vSc vclikc kIdljc-
We oficirje, vse drzavnc minister, 5 portfcljcm IN
brez p%ortfelja, vSc dazavnc svctnikc, vac i"fc-
rente, marSale, kardinale, nadSkofc, Skofc Nikar-
je i'll kanonlke, prefekte in podprefckte, ur. dmi-
Ike V ministrstvih, sodnikc in vrhutcga Sc dcsetti-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

Budimpestanski "Az EST poroca, Ola BIO &c
Ska V kratkem proglasila neOd visnost. List piSc:
"Clani ceSkega Narodnega odbora Sc lie boje je6e
niti smrti. Naredili so re svOie oporoke in rcSili
vse svoje privatne zadcve. Neodvisnost Ceske je
zagotovljena. Use priprave V Pragi so re dogotov-
ljenc, clani move Wade so re imenovani. drzavni
program je ogtov in ceSki denar &c krozi pri-
Vatno.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

IL WaShingtona porocajo: 10 uradnih vcStch
jc avStrijska armada V Albaniji zasla Y vcliko
past. Avstrijski vojni stan priznava, ola Sc nicgovc
cete magic umikajo, ampak dvomljivo jc. kje mai
diego izhod IL past. Ako sc obrnejo TToti Ohridskc-
mu Jezeru, jc tam srbska armada. XII je re okupi-
rala Skoplie. Skoplje lei veliko boil prot Sc
veru in pot "a izhod je tamkaj zaprta. Druga pot
"a bezeco avstrijsko armado hi bila cez III Basan
i'll Dibro, ali tamkaj so lie pas,irske stezc IA ovce
in kOze. XII drze pc strmih hribih in globokih doll
nah : "a topove in druge vozove je la pot nepro-
dirna. Tretja pot drzi V smeri proti Skadru, ali
ia hi ME boljsa. Gore, globeli Il rekami in skalovilc
puscave vsepovsod Neliko vpraSanje jc torej, ma
katero stran sc obrne zajeta avstrijSka armada V
Al5aniji, ola uide IL pasti in resi- vecji del svojih
enot.
Drugo porotilo pravi, da DO AN,triia vSak cas-
primorana umakniti svoje cete IL ltaliie, ak0 Sc DO
hotela brani;i proti zaveznikom ma slovanskem
jugu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

IL Pariza p~oroGajo: AnsleSke cete, XII so oku-
pirale Lens in bliznje premogovnike, so naSle vsc
rove unitene. Mesto je V razvalinah. Mestna hisa.
ccrkve in druea javna poslopja so podrta do teme-
lja. Traialo no precci casa, preden. bodo franco.
ski inzcnirii odprli zasute premogove rove.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

IL Berlina ~javljajo uradno. da jc dr.. w. =.
Solf, dosedanji kolonijalni minister, imcnovan IA
ministra "a zunanje zadcvc. Matija ErzbcrgCr, klc-
rikalni vodja, je drzavni tajnik brez p%ortfelia. So
cialist Bauer je DRAWN tajnik "a delo. ID. Ed. Da-
vid. socialist, je podtajnik zunanjcga ia~jniStva
Admiral Ilintze. Xxi je re reSigniral. Sc ie premislil
i'll pridruzil veGinskim strankam ter ostanc V ka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

IL Londona porocaio: Srbski vojni stan ie DO
rocal. ola so srbskc cete zadnii petek okupirale
mesto Nranje blizu bolgaiske meje so mill sever.
novzhodno od Skoplia. Wee sto Ncmcev je bilo
tamkaj vjetih. Sovraanik Sc umice V neredu pro,i
severn.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

IL Rima %porocaio, la je Avstriia zopct pro-
sila papcza Bencdikta, da mai posreduie "a mir V
njcnem imenu. Papcz je pa zavrgel proSnjo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-08

binetu. Hintzejev korak JIG silno presenetil vse-
hence.
Lincoln County times. (Jerome, Idaho) 1911-1919, 1918-06-13
SECURING THE SEA
FOR HUN U-BOATS
DESTROYERS SEARCHING FOR
SUBMARINES THAT ATTACKED
UNARMED VESSELS.
French Steamer Attacked by Raiders
is Saved from Destruction by an
American Destroyer off the
Maryland Coast.

Washington. - Enemy submarines
coast on June 4. A French tank steam
er, the Radioleine. first transatlantic
craft 10 be attacked by the raiders.
was saved from destruction at o 80
O'Clock Tuesday morning by an Amer
lean destroyer, sixty-fve miles off the
Maryland coast.
The same destroyer found the coast
ing schooner Edward X. Baird, Jr..
sinking after having been bombed in
the same vicinity, making seven
schooners and four steamers known
officially TO have been sunk by the
raiders.
Announcement by the navy depart
ment of these facts, disclosed that the
raid in American waters had not ended
with Mondays tale of destruction, up
setting the theory that the raiders
probably were speeding homeward.
Coast patrol vessels had not acted on
theory. They now are closing in from
all directions on the scene of the
raiders last exploit, securing the sea
for further trace of enemy U-boats
as they come.
Secretary Daniels directed that the
brief report from the destroyer be
made public. The destroyer herself
279 ton craft mailing from Whining
ton, Del, was still hunting for the
enemy.
Lincoln County times. (Jerome, Idaho) 1911-1919, 1918-06-13
I'D PRESCRIPTION
FOR WEAK KIDNEYS

Have you ever stopped TO reason why
- , that so many products that are ex-
4Gnnively advertised, all at once drop out
~ sight and are soon forgotten The
xoAson is PLAINTIFF article did not fulfil
~ promises of the manufacturer. This
opplies more particularly to medicine.
a medicinal preparation that has real
eorative value almost sells itself. as like
- endless chain system the remedy is
\ Eocommended by those who have been
1snehted, 10 those who are in need of it.
S A prominent druggist says, Take for
example, DR.. Kilmer's Swamp-Root, a
peuparation I have sold for many years
And never hesitate TO recommend. for in
almost every case it shows excellent re-
suits, as many of my customers testify.
No other kidney remedy that | know of
has 80 large a sale
According TO sworn statements and
verified testimony of thousands who have
pssd the preparation. the success of DIR.
Kilmers Swamp-Root is due to the fact
that, 30 many people claim, il fulhls al
most every wish in overcoming kidney,
liver and bladder ailments. correots ur-
mary troubles and neutralizes the uric
acid which causes rheumatism.
You may receive a sample bottle OF
Swamp Root by Parcel Post Address
d.. Kilmer K Co., Bnghamton, n. Y. and
enclose ten cents; also mention this paper
LArVe and medium size bottles for sale
~ al drug stores.-Adv.