Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-15
DemOkrac1ja.

MISUNDERSTANDING SIOla. IlDerd-
hzem ,stremi pc svobodnem Glove
ku, navezanem le ma sebe samega,
Xxi izkoriSca svojo d~uSevno in
gmotno last, brez Ozira ma kogar-
koli, V svoj osebni prid. On je to-
rel nacelmi nasprotnik vSakega
omejevanja V kateremkoli pogle-
du. FROST gospOdarski dusevni, po-
litiSki i'm verski razvitek poSamez-
mega individija - .je vrhovno ma
cello liberalizma. Drzava in MEN
organizer nimata pc nacelih libe-
ralizma nObene vazneiSe naloge,
kakor Stititi posameznika in poSd-
m%eznikovo laStnino. To naGelo je
rodilo premoc gmotnoSti mad Glo-
Vekom. Liberalizem ie razvil slime
moGi: ProduktivnoSt della 81 .ie
neizmerno poviSala, trgovina Sc je
razpasla, n%iednarodni promet .je
dNignil neizmerna, Zakopana bO-
gaStva, : pomocjo tehnicnih we'd
le naStala najraznoverStnejSa IN
duStrija, i'll duSevne mOCi ljudStva
co Sc r%azvile do nepriGakovanih
viSm. In Nendar je vSe TO Sluzilo le
enemu sloju. XII je izkoriSGal : Svo-
10 gmotnO premoCjo celotno l.iud-
Stvo kot SvoJega mezdnega DELAY
cd, ali pa kot go>podarskega pod
loznika. la Socialna vpraSanja, Iii
iih je rodil novi in nepriGakovani
gOSpodarski razvitek, Sc liberia
lizem nj brigal. PohlepnoSt in ne
yednost sta bill V tenn pogledu
glavni napaki libcralizma. Libe-
ralizem nj zapopadel, da njegoyi
eospodarski ideali ne morejG So
glasati L interest delavnega ljud-
silva; kakor nj incl nobenega Nmi-
LA IA religioZna vpraSanja in ic
oStal mediterranean, pray tako mi
incl nobencga smi>la IA Socialna
~IpraSanja modernc dobe. Gihanic.
Aproblemi, Xxi 50 med mnozico mo-
III "a je med ljud>tvom zapoGrl. je
kmalu %ugassilo, zakaj rodilo 81 81
rail- zatemniti individualiStiSko
>vObodomiSe.ue tendence lihera-
LIMA. Ii now problemi. XII 50 izSli
u Stroke mnozicc. 50 imeli radikal
no >ocialnc tcndcucc. XII >e MISC
vcC krilc Z idcali i'm ubranoSiio :
tatcrimi je konCalo Is. >iolctje.
, In demokracija .ie maSla zopet
samo Sebe, ko je prcvzela >ocialna
%terjatve celotnega ljudstva na
svoJ mbet. IL demokratiske zave.
SIT sc je pOrodila SacialistiSka, XII
Je za>,opala dobrodit cello kupno.
Sti, ne zgolj Y smislu p~ro>vitlje-
mega liberalizma.
Program liberalizma jc bill ne.
popolen in pomanjkljiv in za;o ga
Je bio treba popolniti. kar jc "a
eel liberalizem zvczi l. demokra-
ciJo pri individiiu, je zaGcI social
Sikh demokratizem pri ccloti. H.
nod IL tega pa vodi preko mrtvega
nateIa, ia sta po>eSt in imetek
svobodna, XII imata Sluziii zsoJ
poSameznemu kapiiali>iu.
Spoznanje, Ola so Socialmc raz-
mere ijudstva n~evzdrzliive in V
SvoJem bistvu neetiGne, je revolu-
cionarno. Revolucionarna mi>el
pa vodi do dejanj in nadalnjesa
Spoznanja, da sc mora : TO nezado-
voljno mislijo, XII jo ncprenehoma
osvezuje kapitaliStiSka uredha ma
Sc druzbe, seznaniti Siroka mnozi-
ga in da $ morajo zbuditi njene
>pece duSevne sile.
TEN aktivnem staniu sc zopet
~uveljavlja demokracija nekdanjih
dni in njeni ideal zadobivajo 10
pet nekdanjo .jasnost. Poliiisko
enakopravnost maj dokaze SploSna
in enaka volilna pravica. ) katero
je mogoGe doseeati tudi izvcnpo-
IitiSke uspehe. SploSna in enaka
volilna pravica .ie lie del demokra-
tiSke ustave, je priznan.ie upravi-
tenosti principov demokraciic.
Nieni uSpehi vGasih r~azotardjo ii
roko mnozico, ker ne odgovariaio
tezkemu pricakovanju. Tendcnca
izpeljava demokratiSkcga ideald
i~zzvala takoiSnjo nasilno materi-
elmo in duSevno revolucijo. Demo-
kracija je rcvolucionarcn element.
Sc boil koi demokratiSkn Two.