Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

la denuncijacija VoSnjakovo i'm Trostovo delo.
Nato Je br. kerze pojasnil afero V Sheboy-
gahu. Tam Je neki Staric, pristaS monarhisticne
stranke, povzrocil, ola JIG bilo wee CLANCY republi-
e~anskcga zdruzenja zaprtih nekaj dni popolnoma
pc nedolznem. ko je prislo do preiskave, MISC mo-
gil clanom nicesar dokazati in vladni zastopnik ie
poNedal kcrzctu, da JIG moral odtozence prositi
odpuScanja.
. MaruSiceva stranka ie vedno vpiia po slogi, a
sama noce popustiti niti pike, cd mas pa zahteva,
ola sc jim pridruzimo brezpogojno in capljamo "a
mimi kot otroci, &c ina Dir. MaruSic kaj konkret-
mega, ga bono poslusali in razpravljali o njego-
viii predlogih, drugace ga pa he maramo ~posluSati.
Borili Sc bono sami pc zaGrtani poti, dokler ne DO
YES svet demokraticen.
PredSednik Somrak vpraSa MaruSiGa, &c ina
kakSne konkretne p~redloge. Marusic odgovori,
ola predlog more prti lie potem, ko Sc kristalizira
%staliSce obeh >trank. Zdai ga ne DO stavil, paG pa
ma koncu konvcncijc, Hko konvenciia sama ne
Stori tega, kar on zeli. konvenciia maj pojasni,
ma kak naGin DO :. Il. Il. zdruzlo IIrvate in Srbe.
Ako >. X. i. he najde pota "a skupno delo kakor
Aeli Londonski odbor, tedaj nina pravice dc pri-
poznania.
ker je MaruSic hotel zopet polemizirati, mu
je professionals odvzel beSedo, "a kar Sc jc cutil uza-
ljenega. Dejal je: "Bomo Sc re pogovorili ma
koncu."
Ma dnevui red jc priSel kristamov referat o
%sploSnem ~polozaju organizaciie in njenih bodo-
9Th nalogah.
Kristan je dejal, da je :. II. H.. V enem letu
Svojega opstahka dozivelo tax uspeh, 5 kakrsnim
Sc ne more ponaSati nobena Slovenska organiza.
cIJa V Amerilil. Idruzenic Sc je krepko razvilo liz
lJudstNa in organizacija predStavlja najveGii del
SlovcnSkega naroda Y Zdruzenih drzavah. ker lie
bill uspeh tako velik V enem letu, je naloga izvrse-
vainega odbora. da razSiri organizaciio povsod.
kJer Je Sc nj. kOnVencila mora naiti sredstva. da
sc organlzira naSe ljudStvo na zapadu. Imamo tam
nekaj krajevnih organizacii. XII so Sc same ustano.
vile, ko so rojaki citali V iiSiih o nasem deloyauiu
III u>pehlh. Seveda bOdo tezave, kot so bile doslei
ker le premalo dclavnih moGi. BodoGa eksekutiva
mora organizirati organizatoricno deIo : potoval-
mimi eovorniki i'll predavatelji V centralnem cd
boru Sc Je doslcj ve delo opravljalo prostovolino,
toda V bodoce moramo skrbeti, da ina izvrsevalni
odbor svoJ urad. V katerem DO vposlena stalno ena
ali wee oseb, XII bodo delale.
Organlzacija je %politicna, toda politika sc
%spreminja z vsakim dnevom in cato lie treba raeu.
natl Z nestetimi v~prasanji in podrobnostmi. XII So
ialko poJaVlJo vSak cas- i'll ma katere moramo biti
prlpravlJeni. Princip sam je lep, ali ko Sc poplo.
Dlno VanJ III Sc vpraSamo, kako sc bo iZvrSilo sa-
moodlocevanJe, nastane ve polno vpraSani Sa.
moodlocevanJe potion ~sploSnega glasovania je ne
mogoce, ako bodo stall "a volilci avstrijski Fan
uarJi III ce bodo glasove Steli avStrijski okraini
SiaNarJl' ' tenn slucaJu mora priti dezela popolno-
ma pod nevtralno upravo "a cas- elasovania in nam
ID pllo haJiJuDse, Ola To upravo prevzame ameri-
ska KomE'ila. Potem je v~praSanje beneskih Slo-
vencev Ill ltaijanov, Xxi 1--WE ma Primorskem in v
DalmaclJi; to v~praSanje Sc mora resiti praviGno
"a oba naroda III tukaj bodo nastale velike kom.
pilkaclJe, Dale Je v%praSanje Trsta. Seveda hi ze.
Tell, Ola dobe JugOslovani vse. kar lie niihoveoa
toda wilson Je izjavil, da mora vsak narod imeti
prost vstop do morja in ySlcd tega lie Trst evron.
Sko VprasanJe kot naturna luka, od katerega SO
odvlSnl planinski ,Nemci in Ceho,lovaki raynota-
Ko Kakor JugoSlOvani. - Nadalje lie vpraSan 10 "a
stopstva Slovencev in IIrvatov ma miroyni kon
ferenci. Avstrija Jill ne DO in nit ne SINE zoxto.
patti. cato je treba skrbeti, ola so V IA namen stor.
Jenl vsl potrebr' koraki. - Potem je trebo tudi
@ledatI, da pridcmo ma kak naGin V zvezo , ro iak;
V starr domovini, HI potrebujejo okrepcila V svo-
Jem tezkem polozaJu. Denarja Jim ne moreno DO.
Slatl' 'oda lahko jim sporocimo, ola dclujemo "a
hJlhovo CSNoboditev i'll bono delali. dokler ne bodo
svobodm III samostojni. To jc samo nekai primer.
koliko podrobnega della caka naso oreanizaciio
kar sc tice %skupnega della, Sc moeoee naide
pot V Ia namen. Do zdaj nam pristasi Londonske.
ga odbora sploh MISC dali prilike ia nobeno skup.
no delo. Marusic Sc cudi uzaljencga. ker mn, IL
bila odvzeta beseda, ko je govoril skoraj poldru5
go uro; haJ DO preprican, ola smo mu dali doyoli
"vobode govora. Ma njihovih shodih ne dobimo
niti bcsedc. Bodoci izvrScvalni odbor :. r y mai
gleda' Ola Sc najdc pot "a skupno delo.
Delati moramo tudi 4 amcriSko Waldo. kai,i
boJ Amerike Je tudi mas boz. Priti moramo V tesne
stlke 4 uradnim Washingtonom, da Jim poiasnimo.