Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23
ZIvINOREJA v

JNbo BoiiiNba Jt aI SCitlfiShd Zl-
vinoreja, posebno izdelava mesnc-
Sa ekstrakta. Ia mesni izvlecek Sc
pridobiva IL najfinejsega mesa, XII
ne m imeti mic LOLA in I'll. 10 SC
zival zakolje, mOrajo memo meso
OGistiti vseh I'll in LOLA in potem IL
pratt. Kaksne mnozine mesa sc po-
rabi "a Ia ekstrakt, je najbolj rae.
vidno IL tega, da porabijo IA pri-
dobitev enega funta ekstrakta 81
funtOv najboljsega mesa.
Vnobeni drugi dezeli bi ne bilo
mogoce rediti take mnozine Cove
di, kakor ravno tam. Ma obeL
straneh reke La Plata sc r~azprosti-
rajo velikanski paSniki, ma kate.
rib sc pasejo stotisocglave Grede
govcje Irvine in ovac, kateri so
leto in dan vedno ma prostem. III
pasniki, XII sc V narccju imenuje.
jo pampas, merijO ma tisoce kva-
dratnih mill, in kakor &c omenje-
no, sc raZprostirajo ma obeh stra-
neh reke La Plata. Oh tel reki Sc
nahajajo tudi velikanske tovarne
"a is~delovanje mesnega ekstrakta
kakor n. pr. V Fray BentOS in
Montevideo, V DRAW Uruguay in
tudi V glavnem mcstu Argentine
je BuenoS Aires. POzneie so mare
dill tudi tako tOvarno V Sydney,
Avstraliji.
V credah cd dvajset to tride-
settisoc CLAW govedi sc pase po We
likanskih pasnikih. Ia goved je
vedno ma prostcm, c~uvaio jo ma
pol divji "gaucho", kakor tam l.
menujejo lie pastirie. I'll jezdarijo
ma srednjevelikih toda jake trpe-
znih konjih, katcri sc jake nitro
sprejo med sebOj. Zelo podobni so
cowboJem' V Scverno-zapadni
Ameriki. So pravi umetniki V jez-
darjenju in noben Sc tako divji
konj sc Jim ne vpre, da hi ga
"gauchi' ne ukrotili. Glavno O.
rozje raven "bola" - usnjen
jermen, kateri sestoji IL treh de-
low, in ma konci ina pritrjene swim
Gene ali kamenite krogle ina
tudi lasO, katerega znajo jake u
metnO metati.
IL velike crede nameravajo uje-
Il nekO gotovo Stevilo Irvine, ka-
terra je namenjena "a klavnico. III
"gauchi" Sc v divjem galopu Ia
zenejo ma svojih konjih v sredino
crede, katera sc preplasena diva
ma vse strani. Gauchi jahajo ne
kaj casa med credo semintja, kar
naenkrat pa "gaucho" zazene la
so, XII Sc zvija V zraku kot kata.
Naenkrat sc pa ovije govedi okoli
rog i'll V TEN trenutku Sc re tudi
vpre kOnj 2 vsemi Stirimi V zem-
ljo, da ga goved he podre ma tia.
Nekaj casa goved vlece, dokler Ii
laso pusti, toda potem Sc zavali
ma tia. Toda potegljaj pastirja 10
zopet sprawl pc konci in mora jez-
decu slediti. To Sc ponavl.ja toliko
tasn, dokler nimajo dovol.j vjete
govedi.
Neliko skodo pri zivini povzro-
ca ncke vrste bolezen, katera je
zelo pogosta V doticnih krajih.
live MANFRED V tamkajSnjih krajih
neke vrste strupeni pajki. I'll raz-
predcjo svoje pajcevine, posebno
radi zgodaj zjutraj, med bike.
40 sc pOtem zivina pase, pore
tie pajcevine 2 drugo travo. Kma-
lu eaten sc re pokazejo posledice
zastrupljenja. Zival za6ne omed-
levati in jerk j moli zelo otekel
IL gobca. kmalu nato pa pade
onemogla ma tia. Telo il vedno
boil in bolj oteka. Zival posku-
sa e zadnjimi moGmi vstati. toda
noge il odpovedo vsako sluzbo.
Tako sc trpinGi nekaj ur in sele
potem pogine. Cd take padle Ii
vail nj nobene druga tvar "a ra-
no kot koza, toda Sc ia nj posebno
vredna in trgovci sc .ie zelo bra
MILO.
Ia odstranitev teh zivali skrbe
divje zivali ,neke posebne vrste
lisice in jastrebi. I'll takO nitro
~pospravijo kako pablo zival, da
V cni uri ne najdeS drugega kot