Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20
ERCHTOLDOVA DOBA.

BERCHTOLDOVA DOBA.
Ia 9rofom Eehrenthalom je postal grof Berci-
told avstro-ogrski minister "a zunanje zadeye.
Aehrenthal je bill dolgo bolan in je sam ponuial
Svojo demisijo, Hi pa nj bila sprejeta. Casopisi
so takrat pisali, da mu cesar brezmejno zaupa.
Nekaj mesecey je MOI incl dopust in drzava nj
pray mic pogreSala ministra diplomacije.
Naenkrat pa Sc je tako mudilo "a nasledni-
ka, ola je bill grof Berchtold imenovan, ko je bill
Aehrenthal ravno V zadnjih zdihljajih.
Kakor je V Avstriji navada, je meSGansko ga.
sopiSje pozdravljalo nOvega ministra kot nekak-
sno zenialno prikazen, kakrsna sc rodi lie enkrat
Y stoletJu. To je re tako, da je ma Dunaju vsa&
incompetent minister veleum. Cudno je lie, da je
Avstrija oh tel obilici svetDvnih luGi Sc tako tenn
ma. kakor da je ostala V srednjem veku, medtem
10 so Sc druge dezele pomikale V dvajseto sto-
letie.
Berchtolda so slavili listi kakor skrbasta
-"Neue Freie Presse" zaradi velikanske "pofrt-
vovalnosti,' ces MOI hi incl veliko ugodnejSe xiv
ijenje, &c bi Sc posvetil upravi svojih velikih po-
sestev, pa jennie vendar takO veliko breme ma
Sc! Potem so Sc blagoslavljali njegovo imenova-
ME, ker je bill pref dodeljen veleposlaniStvu V.
Petrogradu; pravili SO, da DO : TEN utrjeno in
izpopoln.eno dobro razmerie z RUSTIC in zagotov-
lien mir.
&c je bill grof Berchtold res kdaj zenialen,
ga Je >orala na poti V palace ma dunajskem
i'dllllduSpldtLu LIuell NellKa neSreca. ha1tl Oh IL
>tega casa, odkar je postal ekscelenca V Avstri-
j le MANFRED vsak minister ekselenca - nj bilo
pravnit wee opaziti, da bi bill kaj V sorodu ;
Svetim duhom. PaG pa je bill izvrsten lovec spe-
clalisi StrelJal je MANFRED kOzla "a kOzlom. Su.
val Je drzavO IL nevarnosti V nevarnost, in kadar
sc bodo steli tisti brezvestni Herostrati, XII so
sprawl EvrOpo V sedanji pOlOzaj in zakrivili, da
je clovesko z~ivljenje mani vredno cd z~ajcjega,
no tudi BerchtoldovO ime med temi slavnimi zlo-
Ginci.
no je novi minister prevzcl svoj urad, je bill
y polltlcr; Dolozaj Sc razmeroma ugoden. Mixer nj
bio opaziti, da hi Sc proti Avstriji dvigalo kak-
Sno posebno sovrastvo. Seveda tudi nj bio mixer
posebne ljubezni; ali kdo maj priGakuje l%jubezni
do take spakc, kakrSna je Avstrija ?
Berchtold hi bill incl hvalezno nalogo, &c hi
Sc bil nckoliko pobrigal "a notranje avstro-Ogr-
ske razmere. Zakaj zunanja politika sc nikdar
ne more popolnoma lociti cd notranje. V Avstriji
pa je g posebno odvisna ena cd druge zlasti "a
to, ker je cd vseh vetrov znesena, prizenjena, pO-
kradena in prisleparjena habsburska monarhija
seS,avljena IL Stevilnih narodov, XII imajo ve on
Stran meje soplemenjake.
Razm dvora, XII zivi cd tega, ker mu je mo-
%narhija biznis, pa nekaterih izmozganih hofratov
i'll starOkopitnih generalov, nj V Avstriji zivega
krsta, Xxi bi ljubil Avstrijo in Sc navduseval "a
MO. Tega ne ~Ovrzejo ve tiste "patrioticne" de-
monstracije, XII so Sc po razlicnih mestih priredi-
lc ma ukaz Wade, pod avspiciiami policiie in pod
prctnjo maggie sodbe.
' vsej Avstriji ga nj naroda, Xxi Se ne bi bill
obdolzen puntastva in iredentizma. In nj ga ma
roda, cigar ~najbOljsi clani 81 ne hi bill zeleli H.
hoda IL crno- rumene kletke. Franc Jozefova mo.
%narhija je bila V TEN oziru zelO podobna TurGiii,
in &c je V sedanji vojni ne vzame hudid, pride
satan pozneie ponjo.
To ne bi bilo nujno potrebno, ee hi bila ia
edna drzava kdai razumela svojo zgdOovinsko
nalogo. Pretezko TO ne bi bilo, zakai &c so bile
pleSe ma Dunaju in V ~Budimpesti same premara-
Sticne. da hi jo bile ugeniie, hi sc bile lahko pou-
rlle, ako hi bile malo Gitale. Posebno socialist SO
tenn kitam Xxi niti pc kitaiski revOluciji MISC "
einilc. neStetokrat povedali. da mora Avstrija po-
omit ma ~gnojiScu zgodovine, 90 sc ne bo znala
vziveti v razmere dvaisetcga stoletja. Ali bilo ie
vse zaman, kakor bob oh sieno.