Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05


ruske revoucije
MAJ Je bllo, da je naponio erca vsega "a
EeuheSa proletariata nepopisnim veseljem, ko
Je brzoJavna iskra raznesla vest o ruski revolu
cji2
Bio Je cuvStvo in zavest da ne gre le "a no.
trahJe vpraSanje pGsamezne dezele ampak da Sc
Je uemokraclJi vSega sveta prodra naitrsa lu-
P."a' ua SO Sc Soclalizmu uStyarili popolnoma no.
VI p0goJi RuSi Sami so to dobro vedeli V .svo-
jim mahifestlh so klicali proletariatu vseh dezel
oa gre IA skupno stvar. In ce so prvi vrsti
apeirall ma delavStvo centralnih drzav 10 tn
%hamehJe, da so vedeli, odkod preti najveGja ne
varnOSt.
Hmaga rtske revoluciie je bia zadeva vsega
pro'e'arata Ali nj ravno tako porazom ruske
revoIucje Neselili smo Sc ko SO Sc Rus; veselili
SvoJe image Nj ii njihovo zaovanje naSe zalo
vanie?
Toda mic nj opravljeno tem ako 81 raztrga-
mo oDleko IN posuJemo glave pepeom po zgle-
du S'arih Iidov. kakrsnekoli so bile njih zmote.
reSnca oStane, da Sc RlEsi svoiih heroiSnih
poizkuSh zrtvova delavski razred vsega sve-
Ia svojem boju so, porazeni &c ostane pri tenn
porazu, smo porazeni vsi. Kajzerizem ne kle6i lie
ma prSlh Rusije; njegova zelezna peta Sc hoce
postavlti demokracij vsega sveta ma think. Ce
lie DO RuSJa resena, smo nevarnosti avtokra-
cje vsi
RusiJa, opesana, izkrvavljena, sc ne more re-
si sama. Irtvovala Sc ie "a demokraciio syeta.
NJ Ii ia demokracija sedai dolzna, da il pomaga
- ne lie zaradi Rusije, ampak zaradi same sebef
Ioda pomagati nj zdaj mogoGe konferen-
cami in pogajanji. Brest Litovsku Sc je polka
zala brezuspeSnost te metode Danes mora biti
vsakomur jasno, da odneha kajzerska Nemcija lie
tedaJ cd svojih imperialistiGnih namenov ee bo
prlsijena ma to. Prisiliti pa je nj moci drugaGe,
kakor da sc premaga MEN militarizem
Kaj ina priGakovati socializem, ako zmaga
NemGija ali pa &c Sc sklene MO saboten kom-
promis?
Med mlrovnmi pogOji XII jih malaga Rusiji,
le ia, da odnehajo Rusi cd vsake revolucionarne
propaganda med nemSkim in avstrijskm voja-
stvom i'll ljudstvom. TO nj COLA formalnost Ka.
dar zahteva Nemtija kaj takega tedaj mis ressno
Revolucionarna propaganda je bia gavno orozje
revolucionarne Rustic. In ce zahteva Nemcija po-
polno demobilizacijo ruske vojske, je naravno da
zahteva tudi demobilizacijo te "duSevne artile-
rije.' Alo bi bojsevk ali drugi socialist XII bi
Jim mogli slediti, poskusali Sc nadaie uporab-
ljati to sredstvO, bi Nemcija enostavnO izjavila,
da so RuSi prekrSili mirovnO pOgodbo in bi jo
Sc bolj potisnila pod svojo peto.
Cd te strani torej nj prGakovati nobenega u
Speha vec. kar Je bilo ma ia nacin mogoce poiz-
kuSai, pozkusili Rusi. In vse Sc je izia-
loviIo. klic ruske revolucije nj dosegel nemSkega
prOetariata. CnifOrmirane mase nemSkega kai-
zerja marSirajo ma povelje svojih generaov pro-
II Petrogradu, ne da pOrazijo carzem, ampak da
poteptajo revolucijo Ne vpraSa Sc kakSni so vzro-
XII ampak OGiten fakt je da sc danes nj zanasati
ma solidarnOst nemskega prOletariata.
ObraGaimo stvar, kakorkoli jo hocemo Dru-
gega izhoda nj, kakor da Sc premaga kajzerizem
tam, kjer ga je mogote doseGi, i'm to e ma bojisGu
Nsaka sociaisticna stranka, XII odkloni sode-
lovanje TEN boiu zoper najstrupenejSO avto-
kraclJo, iZvrSi iZdaj jstvO Zoper SOcaZem in demo-
kracijo. SocialistGna stranka Amerki je ahko
filozofiraa miru, dokler nj bila suacija zanjO
jasna; danes, liza ruskh izkuSenj je poraz nem-
Sko-avsrijske avtokracije imperativen in neizogi-
ben, Ge noce socializem vsega sveta podati
nevarnOst da kapitulira miost in nemiost pred
Mega Razbojniskm VeliGanstvom Velemorilcem
Wilhelmom, pred krivoprisezno hohenzolernsko
i'll habsburSko SOdrgo.
Korak ceskih socialisov je velevazen, in &c
doseze uspeh, je resena Socialisticna stranka
Ameriki. Resena, ker 81 omogoci akcijO, XII io "a
hevajo interest demokracije in socalizma Rese-
ma, ker bo ociSGena zgodovini ReSena ker pride
do prakticne veljave, Xxi jo je dOsedanji negaci-
j poponoma izgubila.
Da Sc ia uspeh doseze, je pa treba della in e.
den gavnih pogojev je ia, da podpro akcijo Ge-
skin sodrugov vsi socialist, XII pray razumejo
polozaj in nadvse resno zgodovinsko naogo So
cializma.
Predvsem obraGamO tenn oziru do slo-
venskih sodrugov Dvoje ie, kar lahko store da
Sc resi- stranka.
Prvo: Da Sc najde naGn "a formano podpo-
L.. L. -. i