Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22
EPOlititna t~organizaEcijas

ANU pflnaJd clONek meu IJuu1, naletl VcaSl
tudi med delavce, XII sc zanimajo "a proletarsko
gibanJe, ma eudne patrOne. Mednje spadajo oni,
ki mislijo, ola nj treba delavstvu ~politiGne akcije.
ampak ola hi sc dalo vse opraviti $ strokovno or
ganizacijo, lie ce hi bila ''prava". PolitiGna ak
eliza pc nJihovem mnenju lie zadrzuje gibanje in
%korumpira osebe. Torej maj hi delavstvo opustilo
vSo politiko, posvetilo vse svoje moGi strokovne-
mu boju, in tako hi pc njihovih raGunih V mai
krajSem tasu nairadikalneje zmagalo.
&c hi bio TO res mogoGe, hi bila paG Skoda
moti, XII Jill delavstvo potroSi "a poll idni boz.
Zal da tvar V resnci nj TAXA, kakrSna sc zdi "a
govornikom ~izkljuGno industrijalne akciie. Oni
lmajo STEER argumente, XII navidezno dokazuiejo
njihove trditve, ali TEN argumentom ne manika
mic druzega, kakor da Sc ne ozirajo ia drugo
stran. MisleGi, da so naprcdnejSi cd politi6nih So
cialiStov, so V reSnici zaostali oziroma SO Sc vrnili
V dObo utopiZma, ko je Socializem Sc plaval V o.
blakih in nj incl znanstvenih tai.
Mice ne DO trdil, da je politika prijetna rec
in da nj umazanoSt V ME. V kapitaliStiGnem 81
stemu ne more mic oStati ciSto, pa tudi politika
ne. kajti politika hi mic d~ruzega, kakor boi "a
moe. kapitalizem vlada in 81 hoGc ohraniti Waldo.
kajti ce mu .zlezc IL rok, je zanj vse izgubljeno.
In ker je zanj V TEN boju vse ma kocki, mu no
beno sredstyo nj pre,labo, Ge pomaga njegovim
namenom. PoSlUzevati Sc mora torej tudi umaza-
Nth s~redstev, kajti &c hi rabbi lie lepa in dobra,
hi moral pcdleCi.
Podkupovanje volilcev, podkupovanjc po-
slancev in uradnikov, tcroriziranje enih in dru-
9Th, lame obljube, ~sleparijo ma voliScih, ~politijne
masine, zakulisne intrige in vse. kar %opazamo
V polltlcnem zivljeniu, Spada V kapi,aliStiCno pO-
litiko in Sc ne da lociti cd ME.
Tod2 moGvirie Sc ne izruSi, &c Sc Glovek IL
ogiba. ZaSukati JIG trcba rokave, Stopiti V luzo in
temcljito delati; da sc tlovek pri TEN delu obla-
ii, ie neizOgibno. Kanali Sc ne o~snazijo T. likano
srajco in hclimi rokavicami; ampak Snaziti Sc
morajo. Politika ne poStanc 'cista, Ge bodo DELAY
ci klicali: Proc cd nie!" Cimbolj 10 bodo pre-
puScali kapitalistom samim, tenn boil DO umazana.
Ampak pOlitika ic moo. In Z MO varujejo da-
mes kaPitalisti Svoje 'interese. In politika jim dale
toliko sredStev, da ostanejo tudi tam moGneiSi.
kjer so izgubili strokovno bitko.
Predvscm jim politika pomaga, da zmagajo
V mnogih strokovnih bitkah, Y katcrih BIZ bill po
naravnem polozaiu SlabejSi cd delavcev: Politika
della zakonc "a ti5tega, kdor 10 vodi. Poiitika
polaga materijalno moe V roke ~tistega, kdor 10
upravlja.
Kdo daje kapitalistom pravico, da naganjajo
policijo 2Oper stavkuiOGe delavce? Kdo Jim do
v~oljuje, da smejo rabbit profesicnalne pretepaGe ?
kdo Jill daje neStete ~deputije, konstable, milico,
vojsko ma raZpolago? ri
Sami! S TEN, da imajo politiGno moe V rokah,
81 lahko delajo "pravico,' kakrSna jim je vse6.
5 pOlititno moGio 81 ustvarjajo oborozene zbore,
oficielne in neoficielne: s po%litiGno moGjo 81 ma
stavljajo uradnike, Xxi delajo V Gasu potrebe to-,
kar Jim ukazuiejo kapitaliSti. S p~olitiGno moGjo
81 imenujejo sodnikc, XII o~proSGajo kapitalistc tn
di tedaj, &c so ubiiali, in obsojajo delavcc tudi te-
daj, ce so nedolzni.
Strokovna organizacija je dobra in potreb-
ma. SocialiStitna stranka nj tega lie priznavala,
ampak je sama uGila tako, in tam, kier nj bilo
strokovne organizacije, jo je sama ustanovila. V
takih %slucajih je bila tudi strokovna organiza-
eliza najboljsa, na vsak nacin boljsa od vsch stro-
kovnih Organizacii, kar Jill imamo V Ameriki, pa
maj DO American Federation of Labor, |. w. W.
zapadne sortc, ali pa |. W. w. detroitkega 81
sienna.