Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-14
NALoGE MALEGA NAR0DA.

no vprasanJe v mem prVo mesto.
Me Gudnega hi To. Narodnost Je
Slovence Sc lie ~spravila ma polite
on b~ojiSce, ma katerem je tudi ia
VISA druga avstrijska plemena ma
cionalizem DyprasanJe vseh vpra-
SAM. Med vsemi pa Sc Slovenci
najmanjsi, n%evarnost, da Sc po-
tlaGijo III unicijo, JIG bila zanJe
najvecja in IL te n~evarnoSti Je
povSem naravno nastal odpor ma
vse strani. Boz narodov Ia svoj
jerk in "a ohranitev svojega INA
GAIA je d~ejstvo, o katerem sc la
hko razlicno sodi, ne da pa Sc ia
jiti. Socialna demokracija hi temu
boju nikdar odrekla upraviceno-
sti, dasi mora obsojati avstrijski
naGin i'll pa zlorabo, Xxi jo uganda
jo nacionaliSticne stranke z narod-
MIN vpraSanjem, hotec z MIN
slepiti delavstvo, da hi nj spozna-
10 SvOjih razrednih intereSov in
nalog. Zaradi nacionalisticne hi
navSGine je treba neprenehoma
~poudarjati, da ne more nobena
narodna politika odpraviti tistih
nasprotij, XII so med posamez-
mimi razredi V vSakem naro-
du. Neprenehoma je treba raz-
krivati ~resnico, da JIG gospOdar-
ska solidarnoSt med podjetniki in
delavci ~nemogoca, tudi ce pripa-
dajo oboji enemu narodu. Tudi
Sc ne SINE pripuScati noben dvom
o TEN, da so IA dclavce razredni
interest na~jvaznejSi, kajti oni cd
locujejo o zivljenju.
Da izkuSajO meSGanske stranke
odvrniti delavce od razrednega
boja, je icy Zakaj tudi te
stranke so razrednc, dasi ne pri-
znava.jo tega; in razrede, katere
z~aStopaJo, nimajo dObicka cd raz-
rednega boja. Ker pa Sc ma vojni
Z zvijaco vcaSih wee doseze nego
$ h%rabroStjo, Sc nj cuditi, da OBJ
sojajo razrcdni BOZ zaradi "na-
rodnega Interest,"" ceS Slovenci
smo premajhni, da hi sc razredno
copili. Treba je torej preiskati
tudi ypraSanje, ce .je dclavSki raz-
redni boj res ne kvar narodnosti.
DejStvo, o katerem ne more BIZ
ii nobenega dvoma, je da smo
Slovenci majhen narod. To nj V
V nObenem oziru dobiGek. Tudi :
strogo observation-disclosures staliSEa
sc mora priznati, da je mas ncu-
godni polozaj pripisati vecinoma
nasi malostevilnosti. Sal yes slo-
venski narod ne hi napolnil enc
ga Dunaj ia. Yes slovenski narod
81 lie more ustanoviti lie toliko,
ne takih kulturnih pOstojank ko-
likor emo neniSkO francoSko ali i
tahJansko mesto. Par american
skin miljarderjev ina wee premo-
zenJa nego G slovenski narod.
Sam Rockefeller lahko V enem
hipu Z eno roko wee daruie "a
znanStvene Svrhe, nego more.jo
Slovenci V enake namene il vse-
ga naroda nabrati V celem letu.
Naravno je, da ovira maloSte-
%vilnoSt tudi r~azvoi naSega kapi-
talizma. kljub vsem lepim frazam
sicer kapitalizem mixer nj nacio-
nalen. kapitaliSt iSce dobicka,
kjerkoli ga more dobiti. Pc vseh
kraJih sveta iSte nOvih trgov ter
della 5 kitajci, Sudanezi in Culu-
kafri ravno tako kupcije, kakor z
domatini. Geslo "Svoji k svo-
jim velja lie Ia konsumente, nj
kakor pa ne IA prodajalce. Toda
preden sc more trgovina raZSiriti,
mora imeti podlago. Zlasti slo-
venski capitalist so V prvi vrsti
navezani ma domaco kupcijo, "a
kaJ drugi so bolj zgodai vstali in
zasedli vse vaznejSe postojankc
tako, da mora biti re pray dobro
podkovan, kdor jim hoce delati
! konkurenco.
Da bi 81 posamczni Slovenci do
ma napravili kapital, XII hi mogel
uspeSno konkurirati Z nemSkim.
angleSkim, amerikanskim, bi mo-
rail- v sedanjih razmcrah izzeti
svoj mali narod tako, da hi ga
ugonobili. he sedan.je nabiranje
kapltala V DOSamcZnih rok ~