Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16

Zoper silo more biti uspeSna lie sila zdiv viane
ga bika sc he ubranis prjatejs jskim pomenkom.
To Je zmsel zakljucnih besed zadniem 90
voru predsednika Wisona NemGij danes predla
gait mir posajanjem bi sc reko spreieti tax
mir, kakorSnega zahtevaio njeni vojni lordi. to
sc pravi mir, XII pomeni nemsko zmago i'm nemsko
gospOdstvo
Predsednik Wilson he izreka tega mnenia IL ze-
lie, da sc po nepotrebnem nadaliuje voina. am
pax presoja Nemtijo po deistvih XII iih je sama
podala svetu; gledajo tako, kakrsna Sc je sama
pokazala. Do svojih skepov pa prihaja kakor
smo do nJh prisli mi in kakor je do njih priSel
vsakdo, kdor je Objetivno opazoval dogodke
Ia postopanje Nemcije in "a njene namene so
najbolj merodanje ruske reel Ko so boliSeviki
predagali mirovno pogajanje, so zastopniki Mem
eje slovesno izjavili, da priznavajo "a temeli ia
kega pogaJanja tista nacela ki ih je slovesno IL
rekla ruSka revouciJa Mir brez aneksii, brez vo-
nth cdskodnin, i'll samoodloGevanje narodov.
Ali ko so Sc Rusi za6eli stvarn6 pogajati. je
Nemcija izdaa vsa ia naGela Ona anektira ona
jemlle ogromnO vojno odskodnino ona dale ma
rodom pravico samoodocevanja pod neusm jenm
pritEkom svoJih bajonetov. Vrhutega della Rusijo
gospodarsko odvisno od sebe, zahteva trgovske
privihgije, zatira revolucijo skratka, nastopa
povsOd kot zmagovaka, izrabljajo svojo silo Sc
bi prid.
kdor je dovolj premeten. bo znal opraviGiti
vsako podlC;;t in izpremenit vsako nepoStenost
postenost. NpraSa lie, koliko bo nasel duSevnih
krakOvidcev, XII pojdejo ma imanice
Nemciia ie priznala neodvsnost Ukraine,
preden je sklenila mir Rusijo. To izgleda, ka-
kor ola je priznaa Ukrajincem pravco, da smejo
sami odlotevati o svOj usOd. Ampak ce izgleda
tako, vendar nj tenn receno, ola ie res tako.
Da bi Ukrajinci sam odlo6evali svoji uso-
di, bi moral ukrajinski narod priti do besede Am
pax kako more Nemeiia trditi, da je tista rada, $
'kater0 je skiepaia mfr, resnfcno zasf6paga 6Kra-
jnski narod' Proti tel radi je stala druga, de-
lavska in vojaska. Tista rada, kaero sc je Mem
ella pogajala, ie bila takrat ubezna, kar Sc GO
toyO ne more smatrati "a znamenje, da je ukra-
Jnsko judstvo priznavalo memo Oblast. Faktcno
sc je niena oblast utrdila Sele pozneje - pomoc-
jo nemskih bajonetov.
ukrajinskih receh torej nj odlocalo ukra-
jnsko ljudstvo, ampak nemska armada
Danes kazejo re neSteta znamenja, da ie nem-
ska voina sia odlocila proti voii in proti mis-
ljenju ukrajinskega ljudstva Ce predlaga pred
sednik burzvazne rade sam mai Sc skusa doseci
sporazum dclavsko in vojaSko RADIO, Sc to gotovo
lahko smatra dokaz, da mora ia opozicional-
ma rada imeti dovolj vplva. In najbrze ga ina to-
liko, da bi burzvazna rada morala pasti, ce je he
bi Scitili nemski bajoneti.
Zakaj pa je Nemcija spoh priznala neodvis-
most Ukraine! xiv krst je lie more meti ma su.
mu, da je res navdusena "a svObodO narOdOv. Ce
bi bila, bi to lahkO dokazala donna. Pod njenO
silno vlado Five Poljaki; maj Jim da svobodo, pa
bo svet verjel, da il je kaj lezece neodvisnosti
Poljske. liza -hostanjske vojne ina Nemci-
ia toiko Dancev pod svojo obla.tjo, da vso ma
silno germanizacijo more prepreciti izvolitve
danskih poslancev V rajhstag; zakai ne dovoli
Dancem, da bi sam odlocevai svoji usodi in
pridruzili Danski, akO je TAXA njih VOLTA? Zakaj
lie prizna enake pravce Alzaciji in Loreni?
Ampak Ncmcija Ogreva neodvi,nost L.
krajine. Zakaj' Pryic in predvsem zato, da oslab