davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Richmond times-dispatch. [volume] (Richmond, Va.) 1914-current, 1918-08-24
NATIONAL LEAGUE

Yesterdays RESULTS.
PittsburEh. O: Boston. 8.
Cincinnati. .; PhitaLclphia =
Chicago. 3: New York.
tothcr game not schcduled.)
Richmond times-dispatch. [volume] (Richmond, Va.) 1914-current, 1918-08-24

HooveTfze on time by getting your
sunday Want Ad copy in early to-day.
Richmond times-dispatch. [volume] (Richmond, Va.) 1914-current, 1918-08-24

TotalS

Two out when winning run scored,
Score Nv INNINGS. p
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
TRzASKI PROBLEM.

Res pa JIG, da je Trst sam Ease problem, o ka-
terem Sc je doslej premalo razmisljalo, in STEER
eden tistih problemov, XII bO~ zanimal ve6alimani
vsO Evropo in delal tudi ma mirovni konferenci
marsikomu preglavice.
Doslej je bio skorai splo$no mnenje, da je
Trst precinct prepira med I%taliani in Slovenci,
pa amen. Tia dOkaj pOvrSni MAJOR je pred vojno
povzrocil mnogo p~oliticnih grehov, XII Sc zdaj ma
S~cujejo. V svojem zakrknjenem boju so Slovcnci
in Italijani prezirali, da preti veliko hujSa ne
varnost, nego so 81 io mogli domiSljati V svojih
lastnih nasprotjih. Pravzaprav so bill socialist
edini, Xxi so upozariali ma ekspanzivnost nemSkega
kapitalizma ma Primorskem in ma ~njegovo okupa-
clio Trsta. Ampak socialisticne bcsede so bile
glas v~pijotega V puscavi. Zaslepljeni cd svojcga
boja so oboji sami pripravljali pot nemsko-kapi-
~talisticni nadvladi; posluzevali so Sc Nemcev zdai
eni, zdaj drugi in jim pi TEN delali koncesije. V
Pulju in Sc pref V Opatiii - je bilo pa kar
klavrno, kako so Sc zdaj eni zdaj drugi metal
Nemcem, V Pulju scveda naibolj ces. kr. NORMA
rici pod noge.
Sedaj je postalo tudi kratkovidnim jasno, da
je ma Primorskem tudi nemsko vprasanje in da ie
prav posebno Trst njegov precinct. Treba JIG pa
priznati, da ne gre tukaj lie "a neopraviGenc "a
hteve, ampak ola so V Trstu vendar prizadeti
stvarni nemski in tudi Sc razni drugi interest.
Opraviti imamO res $ trzaSkim vprasanjem. Xxi je
vprasanje samo Ease.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
oBRAMBA

DejstvO je, da brani nemska burzvazija svoje
postoJanke. Glavno vprasanje nj, 6e je dObila
svoje ~pozicije, svoje privilegiie, pc pravici ali po
krivem; glavno je, da Jill uziva. cato noee DAFT
svojih predpravic IL rok, kakOr nj hotel fevdali-
zem prostovOljno kapitulirati pred kapitalizmom,
kakor Sc hi hotela monarhija ma Francoskem brez
boja umakniti republiki, kakor je morala ma
Ruskem priti sele rcvoluciia, da strmoglavi carl
ZEN i'll kakor kajzer nina namena, da hi sc cdpo-
vcdal svoji avtokraciji.
Obramba privilegijev prehaja vedno IL dcfen-
zive V ofenzivo, elm najde priliko IA TO. Tudi "a
MO velja pravilo: "NajboljSa defcnziva je ofen-
viva. ) lem, da sc osvoje move predpravice, sc
~najbolje zavarujejo stare. Hegemonija ma tcmcj-
Sem prostoru Sc najbolje utrdi, &c sc razs;ri na
veGji prostor.
NemSki nacionalizem jc V ofenzivi, in 10 jc
torej r%azumljivo IL preteklosti. V sedaniosti pa
podkrepljujejo gospodarske razmere Sc bolt ME
govo agresivnost. V Avstriji JIG kapitalizem maj
mocnejSi med Nemci; to sc pravi: Najvec kapi-
talisticnih podjetij je v nemskih rokah. Raztresc-
ma so pa Ia podjetja paG pc vsej drzavi in .,iccr
takO, da sc SpoZna gotov sistem V razprcdelbi.
Beseda o "mostu do Adrije" nj prazna fraza.
Stcbre tega mostu oznacujejo velekapitalisticna
podjetja, XII Sc ~vleCejo cd nemSkih alpskih dezel V
paralelnih crtah cez slovenske pokrajine do
morja. Y Trs,u je pa bio do ,voine investirancga
re wee n%emSkega kapitala, kakor italijanskega in
Slovenskega sk,ipaj. Ma pOdoben naGin sc je nem-
Ski vpliv kazal V Gorici. V Puliu ic pospesevala
germanizacijo mornarica, XII je imela V mestu &c
wee moci cd mestnega sveta.
Ekspanzija nemSkega kapitalizma deloma
cez Ogrsko, pa cez lIrvaSko V Bosno in lIcrcego-
vino, je ravno tako fakt, spada pa ma drugo
Stran.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
KAPITALISTICNA BURzvAZIJA IN JUGO-
SLoVANSKE VPRASANJE.

Ia ofenziva pojasnjuje dovolj, zakai j.
nemSka burzvazija odlocno nasprotna vSaki res
ni6ni narodni avtonomiji V Avstriji in zakaj je
poSebno s~ovrazna naravni in pravicni rcSitvi jugo-
SlovamSkega vpraSanja.
Zedinjenc JuooSlovanov V TAXI obliki. ka-
krSna hi V bCdoce odpravila nevarne konflikte
med JugoSlovani samimi, predvscm dinasticnc
konflikte, hi napravilo ma Balkahu barikado, XII hi
vsakemu ma who'd stremeccmu imperializmu po-
kazila apetit. liza padca ruskcga carizma je pa
nemSki imperializem edini, XII iS6e pot preko Bal
kama in cato mu smrdi reSitev jugoslovanskega
vpraSania.
Pc drugi strani pa gleda ravno ia IMPERIAL
zem ma Adrijo, in medtem ko mu je pref navedene
namene teze priznati, je veliko loze govoriti o
trzaSkem vpraSanju, ker je Trst doslej avstriiska
posest.
Resnitno Sc sedai V nemSkih izjavah neprc-
nehoma ponavlja trzGSkO vpraSanje. NemSko case
pisje v Avstriji in Nemciji vehementno zahtcva
odprto pot do Trsta deputacije hodijo k cesarju
Karlu in mu dopovedujejo, da mora bti Trst ma
vsak nacin pod nemsko kontrolo: nemSko- nacio-
maine conference govore kar o nemSkem Trstu. In
z jadranSkimi interest podpirajo nemSki Sovinisti
Svoje ncumrjocc sovraStvo do jugoslovanikc
ldruzitve in Givoboditve.
Kakorkoli SC "di ia bcsna antipatija ytalisca
nemSko- kapitalistiCnO -burzvaznih intcrcsov raz-
umljiva, vendar MISC razlogi dovolj mocni, ola hi
mogli izpremeniti znacai jugoslovanskega vprasa-
MIA. Trst je vsled svoje lege oh severnem loku
Jadranskega moria gotovo zelo wanna to6ka in
ina tudi "a Jugoslovane pomen. Toda jugoslo-
vansko vpraSasje samo nj odvisno cd Trsta, kakor
Sc cd marsikatere druge locke ne. Razlogi "a re-
Si,ev iugoslovanskega vprasanja so pa prcmocni,
da hi Sc mogla ia reSitev pokopati zaradi nemSkih
ali kakrSnih koli aSpiracij ma Trst. &c je hi bilo
res ma noben drug nacin mogoGe, hi Sc morale
reSiti magari tudi brez Trsta resiti pa sc mora ma
vsak naGin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
GERMANIzAToR1cNA KoLoN1zAc1JA.

Pod avstrij skim rezimom hi ravno zadnja me-
toda naseljevanja lahko postala nevarna. Vlada
ina sama velika podJetja V svojih rokah, mad dru-
gimi ina kontrolo ali pa vsaj moCno vpliva mania.
ker V AvStriJi splOh nj nobenega narOdnega prava
- meglcni s 10. drzavnih ospovnih zakonov, XII liz
reka enakopravnost narodov, je teorija brez vse-
bine - in ker BIO drzava, doklcr obstoji, vsled svo-
Je sestave vedno abSOlutistiGna, je vladi vcdno
mogoce, umetnO uravnavati tok nemskega naseljc-
vanja V kraje, XII bi jih rada germanizirala. S
svojo centralisticno konstitucijo, Xxi praktiGno ubi-
ia avtonomijo dezel in obcin, lahko ~protezira
umetno ustvarJene m~anjsine, dokler nc postanejo
dovolj income, da izpodrinejo ~veljavo d~omacega
prebivalstva.
To taktiko je Avstrija zasledovala doslei, in
ce hi Trst ostai v njenih krempljih, XII po liza
yah semintja sc gCgajocega Karla umetna germa-
nizacija Sc bolJ napredovala.
Ia nevarnOst pa mine, &c sc Trst osvobGdi av-
strijske nadvlade. Mice nina tedaj moznosti. da
bi prenapolnJeval vse urade z ~nemSkimi clemen-
ii; parasite nemske narodnosti pa nimajo tcdai no.
benega interesa ma mestu, V katerem jim he bi wee
sama narodnost priganjala kupcev in Jill protczi-
rala v konkurenfnem boju. Trst nc more biti V
tenn ~Slucaju wee pravi prostor "a germanizatori6no
kolonizacijo.
z narodnega stalisca je torcj "a vsc domace
prebivalstvo, "a italijansko in "a slovcnSko, vazno,
da sc iznebi avstrijske Wade.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
NASTOP

Nacionalna srajca sc pa V takih familiar
vendar lie tedaj prcoblaci, kadar prinaSa tako
renecatstvo dobicek. V Avsiriji nj bilo trcba
menjati garderobe. Stoletja jc zadoStovalo, da ic
cesar bill cesar; stal je tako visoko mad narodom,
Ola sc nj nit vpraScvalo "a njegovo narodnosi.
no sc JIG Avstrija p%olagoma boliinboli ccntrali-
zirala in so Sc dczelc, XII so nekdaj srrejcle lie V
Avstriii vladaioco dinastiio tudi "a svojo, dcloma
ogoljufal,, deloma oropaIe ia svojc pravicc, ie
bila V Avstriji re nemcina ma prvcm ncstu. Ma 10
jc vplival postanek Avstrije, pOzncjc pa zlasti
dcjstvo, da je bila Avstrija sauna dolgo del Nemci-
je in so bill njeni vladarji pogostoWa tudi ncmski
cesarji.
Nem$ka narodnost dinaStije jc bila torcj &c
tradicionalna, ko Sc je zaCel dramiti duh posamcz-
nth avSlriiSkih narolov. Skoraj soGasno Sc je pri-
eel gospodarski preobrat.; sirojna tehnika jc po-
scgla tudi GeZ crno rrmcnc mcjc, burzvazija Sc jc
p~olagoma dvigala, poleg Nemcev so bill pa lc SC
Cchi, med katerimi Sc JIG modcrni kapitalizcm ne
koliko boil znatno razvijal. Pa tudi med mimi
je bill dolgo Ceh lc delavec in uradnik, podjctniE
pa jc bill Ncmec.
10 jc revoluciia leta 1913. vsaj deloma pre-
magala fevdalizem, JIG bia ncmSka burzvazija To-
gicno ti,ta. Xxi ic zahtcvala nicgovo dcdScino in
res tudi njcn p"ocejsen del nastopila. u MO jc
prcvzcla tradicijo n"mSkega prvenstva V DRAW.
V dobi absolutisticne r~cakcijc, XII JIG bila posledica
zmagovitc protircvolUcijc, SC JIG avtokracija do
SIcdnO pOStavlla ma Stallsce centrallZaclJe, XII Jc
ncizogibno morala imcti ncmSki znacaj. Dasi po-
liticno Z ostalimi narodi vred brczpravna, jc bila
nemSka burzvazija, gospodarSko boljinbcli So
krepGajoGa, vendar nacionalno privilegirana.
svoie prvenstvo sc ic tako vzivela, da ic smatrala
svoj privilcgij IA naraven polozaj. Il vSako pred
pravico je tako, da io smatra tisti, Xxi jo kaj dali
casa uziva, IN pravico; ko so drugi navodi nasto-
pail "a enakopravnost, je nemska burzvazija, Iii 81
ie medtem razdelila moe z ostanki feydalizIna.
smatrala vsako tako zahtevo "a krSitev svoiih
''pridobl;enih -pravic."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
ITALIJANI IN SLOVENCI.

V TEN je skupen interes Italijanov in Slo-
vencev.
Danes ne morejo l~talijani pohruslati Sloven-
cev In Slovenci ne morejo pozobati Italijanoy. a
kakor smo videli, nimajo ne eni ne druSi take ma
de niti "a bodocnost.
IL tega pa izhaja, da ne prcoStaja ne enim nc
drugim, ce hocejo imeti ncoviran razvoj, mic dru-
zega, kakor pametno pobotanje - kompromis ma
pravicm podlagi, XII ne more biti mic drIzcga, ka-
Kor Iahticno ia:odna enakopravnost.
liza strastnih bojev ma vrocih trzaSkih itch
ne more nihce reel. da je TAXA sprawl igraCa. Ven
dar pa tudi nihce ne more trditi, da je ncmogoGa.
V bojih sc vedno vzbujajo strasti, in juzni
temperament jh je v Trstu Sc poscbno kuril.
Strast pa zatemninie poglcd. Zato 50 V teh boiih
ltalijani i'll Slovanl prczirali nevarnoSt, XII ic ODE
ma pretila cd tretje strani.
Danes, ko so sc Jugoslovani V start domovini
zdramili, ~najbrze "Narodni Dom" V Puliu nj wee
glavno shajaliSce ces. in kr. mornariSkih oficir-
jew. In ce hi zdaj tam priSlo do obGinSkih volitcv,
ne bi hrvaski narodniaki nemara wee agitiraii "a
kandidate der k. II k. kricgsmarinc'. Ampak
vcasi Sc jc pa godilo. da so Sc ~Italiiani druzili $ ia
KIM ces. in kr. element. Zastopniki habsburSkc-
ga sistema so pi TEN kazali p"riiazcn obraz zdaj
temu, zdaJ onemu, s%prejemali pomoc zdaj enih,
zdaj drugih, semtertja so tudi sami pomagali, v
dust so Sc pa smejali, videGi, kako Sc med scboj
mrcvarijo tisti, XII jih misli inastiGno-central
sticno-germanizatoricna pcta o pravcm Gasu sku-
pal poteptati.
Danes Sc zdi, da nastopa namcs,o nekdanjih
strasti tr~eznejse misljenje. Menda prihaiaio Slo-
vani in 1~talijani do spoznanja, da imajo proved
skupnih pOtreb, ola hi Sc mrcvarili med seboj.
Kakor koli Sc resi- trzaSko vpraSanjc, je GO
tovo, da mora biti enakopravnost zagotovliena
obema narodoma. In &c Sc to Stori, ne DO treba sto-
letja, da postanejo Italiiani in Jugoslovani ne lie
toerantni somescani, ampak dobri p~rijatclii.
(konec na 8. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
NEMSKI

NemSka burzvazija V Avstriii. XII 10 nocion,l-
no-SoNinlsticna do kosti, nasprotuie ma vso moe
vSaki prdvicni reSityi narodnih vpraSani. XII raz-
JeuaJo AVstriJo re dolga desetletja. Ne prihaja
nam ma misel, ola hi jo zaradi tega enostavno pre-
klinJali i'll pSovali, kajti o velikem delu pienih
CLANCY ne more bti dvoma, da hi bill pray korist-
MN lJubcznivi ljudje, &c hi priSli v razmere. XII hi
Vpilvale mamie V TEN boliScm zmislu. PRAY kakor
Sc V razredncm boju ma postavliamo M s~taliSce.
eta mora kapitalist nuino biti surov.
okrutch barbar, tcmrcc vcmo, da doloGaio ravna-
hJe kapltaliSticnega razreda napram delavskemu
soSpodarskl interest. moramo tudi IA drugc po-
Jave Mvijenja priznati vzroke. Kierkoli SO nercSc-
ma vpraSanJa, Xxi zahtcvajo %reSitev, lie ena naivaz-
heJSih nalog, da Sc ~poiStejo in spoznaio razlogi.
Polltika ncmSke burzvaziie V Avstriii ie i'm
perlallStlcna. q TEN gotovo ne more biti nobcncga
dVoma wee. Predvscm je imperialiSticna V mciah
AvstriJc same. Ease zahteva hegemonijo; yuma
MA znamcnja tega Stremlienja so: Centralizcm. XII
Sc ne zddovoljuje Z enotnim upravljaniem gospo-
darSklh N~praSanj, kar hi bilo razumljivo. ampak
hoce vSo poitiko kljub raznoterosti intcrcsov
SpraViti pod en- klobuk, : tldnim prcpriGanicm. da
DO to nemSki klobuk; vcGno Sc ponavljaioca "a.
htcva, da bod ~ncmScina uradni draavni jczik.
elmer hi Sc doSeglo, da hi sc Avstrija smatrala IA
nemSko drzavo, ~faliicno obStojcGe predpravicc
n%cmSkcga jczika, XII jc tudi V ncncmSkih kraiih
oflciclcn i'll stoji vcGinoma ma prvcm mcstu, n. Or.
pr dczclni vladi ma Kranjskcm, pri dezclncm So
dlScu V L~Jubljani in pri okrajnill SodiSGih 20 slo-
venSkih kraJh sploh, pri POSTUM uradih, pri
uradih. finanGli Slulbi, pri kavkarijah i. t.. d.;
protcziranjc ncmSkcga Solstva, XII ina Y slovcn-
SIKH kraJh prvcnStvo pred SlovcnSkim; gcrmani-
zacija, Iii sc vrSi z razlaSGanjcm slovcnskih kmc-
tov IN umetnim naScijcvanicm ncmSkih. kakor IA
opravlja II. pr. Sudmark pod protckcijo Wade,
j. t. d., i. t. d.
Ctajevati Sc to imperialisticno Strcmliemjc ne
more. Nprito otitnih faktov so bile ysc lcpc frazc
raznih miniStrskih prcdScdnikov o enakopravno-
SIT vSeh narodov in o prayicni politiki lie poizkusi
"a prcSlcpitev p~olitiGnih strank.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11

morske trgovine; trzaska industrial, Ge odsteie-
mo nekatera specificna podjctja, XII so V zvezi $
prEtaniskim %znacajem mesta, je razmeroma mia
da in Sc sele sedaj r~azvija, cato pa TEN krcpkejc.
Razviiala Sc no Sc nadalje, ker, pomeni zlasti IA
izvozna podjetja lega OBJ morju velike prihrankc
ma transportnih stroSkih.
Treba DO tOrej tudi nadal.je wee in wee rok.
Naravni dodajatelji delavskcga materijala SO pa
"a Trst slovenske, predvsem primorske dezcle, in
italijanski kraji. Priseljevanje v Trst ostanc pre-
tezno slovensko in italijansko i'm to ohrani mestu
njegov dvonarodni znacaj.
GotovO SO v Trstu zastopane tudi druge ma =
rodnOsti, ali one ne izpremene njcgovega narod
mega karakterja. Kar sc tiGc teh drugih narod
nosti, ~prihajata zlasti diva momcnta V poStcv.
Razne tuje kolonije je ustvarila trgovina.
Ampak nikdar nj Trst vsled tcga postal Babilon.
Bogati Grki, bogati Srbi, bogati Armeni, bogati
ZidJe live tam toda V masah ne live. Trsl ic pri-
vabil IL vseh krajev trgovce, mcSctarje, agentc;
Mi dClavskih mnozic hi pravabil IL takih daljav.
cato MISC te kolonije moglc vplivati ma narod
nostni znacaj meBta.
Druga vrst priseljevania JIG nemSka. Dcloma
ina enake motive; MEN vpliv jc Sc nckoliko po-
mnozen z razvojem industrije, katerc ie tudi V
Trstu mnogo V nemSkih rokah. Ampak drugi del
nemske kOlonizacije jc umeten in izhaja cd av-
~striJske Wade, Xxi poSilja sistcmatiCno vcdno wee
ncmskih uradnikov V Trst, Gorico, Pull, nameSca
nemSke castnike pri ondotnih Cctah, rabi nemske
tehnike pi drzavnih podjetjih in patronizira ma
meScanje Nemcev pi privatnih podjetiih.
5 TEN ustvarja ma umeten naCin potrcbc ncm-
SIKH sol, Xxi Jill ustanavlja ma drzavne StroSkc in
pripravlja tia "a naseljevanje nemSkih trgOvcev,
gostinicarjev, malih obrtnikov, sploh elcmcntoV,
Xxi slede vedno TAXI kolonizaciji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
KONFLIKTI

&c hi sO v Trstu res lie "a slovensko -italij an
ski spor, Sc ne hi bila stvar preveG koGljiva. Bio
hi STEER nedvomno dovolj p%repirov, ostrih prepi-
row, ampak resiti hi sc morala naposled $ kaksnim
umn kompromisom, XII navsezadnje nj tako
teak med dvema, kakor med mnogimi. Dejstvo je,
da nj Trst izkljucno italijanski in nj izkljuGno slo-
venski; pa vendar je italijanski in je slovenski.
Nprico dejstev ne damo mic ma deklamaciie, Ola
je izkljucno italijanski, mic pa tudi ne damo ma
venski.
Toda kakor pravimo, nj acknowledgements
konflikt vse, kar ustvaria trzaSko vpraSanje. TIA
spor stopa bojinbolj V ozadje vprico mnogih
intereSov, XII prihajajo cimdaljc bolj ma dan.
Nekatcri interest Sc doslej Sc MISC tako ogla-
Sc lahko pride; pogostoma So zgodi, da MISC ljlr
dem nckateri niih Interest jasni ali da SC Jill sploh
ne zavedajo, zlasti ce Jill razmere ne siliio ma to.
Toda &c interest ckSistirajo, pridejo ljudem pref
alislei neiAogibno DO zavesti. In boji zaradi njih
poStajajo lahko TEN ostrcjSi, elm mani so sc Jill
omogotili. da so Hagtale in Sc utrdile zapreke, Xxi
Jill JIG potem teze odstraniti.
Kdor sc bavi 2 ~reSitviio kaksnega problema,
mora vpoStevati vse, kar ie 2 MIN V zvezi, ne pa
lie tistega, kar sill samo V poglcd. Vpostevati mo-
ia torej tudi tiste interese, XII so danes nemara sc
vecalimanj pod pajFolanom, o katerih ie pa ven
dar gotovo, did izbruhncjo prcjalislej neizprosno
ma dan.
Toda govorimo o TEN povsem po domacc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
NACIoNALNo M~ENJAyANJE.

Tudi prchajanje liz enc narOdnosti V drugo
igra znatno vlogo. NcSteti I~talijani imajo cisto slo-
vanska imena prav tako sc pa tudi dobc Slovenci
s pristnimi itaijanSkimi imcni. Yeast je tax pre-
stop trajen, vcaSi pa lie casoven KolikO Judi S
slovanskimi imeni ie absolutno pozabilo, da so bill
rjih praded JIG nckdaj Slovani! Itali janizirali so Sc
takO popolnoma V vsakem oziru, da JIG zanie 60
~vOrjenje o "lahonstvu" enostavno SmeSrO. Nj pa
V vseh sluGajih tako Cestokrat nc more tuja, ia
korekOc izposojena narodnost niti tekOm genera
eli prodreti V duso in ma kakrsenkoli nadii. ostane
tradicija originalne narodnosti ziva.
Dalmacija je dolgo imela navidezno popcino-
ma italijanski znacaj. UradOvalo Sc je povscd
italijansko, oficielne osebe so govorile italiiansko,
vsled tega JIG v trgovinah prevladovala itaijansci-
ma, napisi so bill italijanski, in kdor JIG cd zunaj
prisel V Dalmncijo, 10 je smatral "a italijansko.
Toda ko je priSel narodni p%reporod, to sc pra-
vi, ko so narodne masc dobile nekoliko samozave-
sti in sc otresle misli, da ina lie gospoda pravice
ma svetu, sc JIG jela kar tajati zunanja italijanska
skorja in skorai cez noe je bila dezela Ocitno mr.
vaSko-srbska. Pri tenn so sc pa italijanska imena
lahko stella cello med voditelji Srbov in Hrvatov.
jerk in line Jill nista mogla tako italianizirati,
da ne bi bila prvotna narodnost V njih zmagala
OBJ prvi ugodni priliki.
TakO Sc tudi ne more vedeti, kakO Sc ~utegnejo
narodnostne razmere IL podobnih razlogov zasu-
kati V Trstu. Tudi 'tukaj sc veGina lahko izpreme-
nj V m~anjSino in m~anjSina V vecino.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
TRzAsKo NAcIoNALNo vPRAsANJE.

Narodnostni problem V Trstu je dejansko tia
liiansko-slovenski V poIiticncm boju sc pogo
stoma rabijo pretiravahja. prvic ker je to precej
jrdnO VkoreninjcnO Y ci"NcSIem ~znacaiu. in dru-
pic cato, kcr je tudi : politiki V velikih cislih ma
cello, da je treba mnogo Zahtcvati, &c sc hoce ne
koliko doseGi. Toda &c postaja stvar tako resna,
kakor zdaj $ Trstom ocitno postaja, morajo umolk-
niti VISA tista pretiravanja, XII smo Jill V ~preisnjih
cash pogostoma Guli izrazene V geslih "Trieste
italiana" ma eni, in 'Slovenski Trst' ma drugi
Strani.
kadar dozori ;ako vprasanje "a rcSitev, JIG
trcba resnici pogledati V Oci.
ReSnica je pa ia, da ina TrSt italiiansko in
slovenSko prebivalstvo, obojc V TAXI mnozini, da
je TrSt fakticno liiansko-slovensko mestO. u
ozirom ma to, da sta obc narodnosti V Trstu do
maci, ODE ziveGi V kompaktnih ~skupinah in obc
tako mocni, da Sc njiju nacionalnost tudi siloma
ne da zakriti, pravzaprav nj vazno, katera teh
dveh narodnosti ie v vecini. &c sc pride s tenn
vpraSanjem, JIG odgovor sploh tczaven. Ljudje,
Xxi so V svoji prenavduscnOsti pisali, da je v Trstu
osemdeSct odStotkov Slovencev, so bill prav tako
lahkoumni, kakor tisti, XII so V svojcm Sovinizmu
trdili, da reprczentirajo Slovenci lie nekoliko pri-
seljcncev kakor Grki ali Arbanasi.
Dolociti natancno razmerjc med Slovenci in
I%talijani je nemogo6c zaradi jczuiticnega sistema
pri ljudSkcm stetiu V Avstriji, Xxi nikdar ne do
~voljuje, da hi sc dognali fakticni narodnostni cd
noSaji, Tczavno jc tudi radi tcga, kcr ina Trst,
kakOr vSako mcSto V enakem gOSpodarskcm po-
lozaju. vclikc fluktuaciio IN kcr privlaci delovni
trg vscd gcografittcga pololaja zdaj I~talijane,
zdaj Slovencc. In n.kdar sc ne more prav vedeti,
kateri prebivalci so trajni, kateri pa lie mimoidoci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
NARoDNA BoDocNosT TRsTA.

Pri vsem tenn so pa vendar V zmOti ravno tako
tisti, Xxi mislijo ma popolno poitalijanGenje Trsta,
kakor tisti, XII racunajo z MEGA popolnim poslo
vahjenjem.
NobenO moderno industrijskO mtsto ne zivi
cd s~vojega lastnega prebivalstva. u razvojem in
dustrije sc je priGel pritok liudstva 2 dezcle V me-
sta. Tia process Sc davno nj konGan in sc DO tudi V
Trstu nadaljeval. Nekdaj je bio to lie mesto po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11
DINASTIJA v AVSTRIJI.

Toda &c vemo. da oStaja Ia z~agrizena impc-
rlaIiStlcna VOLTA, Sc ne Smcmo izOgniti trudu, da
jo razumemo. V prvi vrsti jc treba wet V poStcv,
da JIG dinaStiia avStrijSke monarhiie nemSka. V
draw, Xxi jc Sc VISA prepletena s fevdalnimi oStan-
ki, a prcccj krcpkimi oStanki, Steie to re precei,
zlasti ce imamo pred ocmi, da je bill dober del vSe
aystriiSke politike vedno dinastiGen in da sc je
$ poscbno s%lastjo rada n~aglaSala dogma, da je
dinastija najmocneisa vez Avstrije. kakor ie V
dobi reformacijskib vojn srednjega veka ~veljalo
nacclo "Cujus rcgio, ejlS ~religio" Cigar JIG
kralicStvo, MEGA ie vera, - tako velja V
AvstriJ, Cdkar Sc jc ozivela narodnoSt, pcdobno
nacelo: "Drzava Sc ravnaj pc narodnosti Via
darja."
Zadnii ,mo, XII b: trdili, da ie tlanom dinas,ij
narodnost V vSakem s~lucaju ncdotakliiva svetinja.
Ia kakSen tron znajo princi p~rcoblcci narodnost
in vero kakor uniformo. Dinastije ma Rumun-
skem, Bolgarskem in GrSkcm so zivi zcledi. Prime
WED jc bill ia tako ceno pripravlien, da pcStane
cello Arnavt. In danes Sc dresira &c celia lcgiia
nemSkih princev IA tako zameniavo narodnosii,
V nadi, da Sc postavi nekoliko tronov V dezelah,
ugrabljenih Rusiji.
Weekly journal-miner., 1918-02-13
TO RECEIVE HALF PAY
 WHILE INCAPACITED

JEROME, Feb. 6-Undcr a new system just adopted by the United Verde, any cmployc who is compelled to lay off because of an injury re- ocivcs half pay, regardless of the period of his incapacitation.
 The State law requires that any cmployc who is incapacitatcd for 14 days or more shall receive half pay The employc who lays off for less than l4 days receives no pay what ever.
 Heretofore the United Verde and all mining companies of the district have followed tine law as a matter of course The L. V. officials, how ever, have decided that the man who is off ono day because of injuries re- ocivcd in discharging his duties is just as much entitled 10 compcnsa- ton as the cmploye who is off two weeks.
 Another feature of the situation is that tn man who is able to return tC his job in 10 or l2 days will not be under the tcmpation to make his incapacitation extend over the two weeks period in order to get half pay