Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
KNJIzEvNosT.
(Konec.)
Odkod torej Ia privlaGnost!


Nedvomno je v TEN mnogo res.
nice. Tudi razsirjanje krs6anstva,
budizma, islama so najbolj pospe-
sevale obljube, odresenje, veSno
izveliGanje, nebeSka nagrada IA
zemeljsko trpljenje, Mohamedov
raj -.
Tudi socializem ina svoje OBJ
lube.
Socialism slika novo Glovesko
druzbo, V kateri STEER he bodo IL
veil dngeiji, ienivec ijudje IL kr-
Vi in mesa, Xxi ne BIO predstavijaia
nebes, ampak DO ma zemlji, XII pa
DO tako organizirana, da izgine
prcdvsem beda IL ME.
Socialism obljubuje reSitev
gospodarskega ~vpraSanja ="
Nato razlaga avtor naravne "a
kone razvoja III izvaja, kako je
delavstvo poklicano vslcd svoie
stevilnosti, da izvede tie obljube.
Ampak pri izvajanju mora dclav-
stvo patti, izogibati Sc mora sa-
MAN in utopijam, kajti samo cd
sebe ne pride ME, nobene Oblju-
be sc ne izpOlnijo. Pot V novo de-
zelo je odprta, njeni hribi Sc vi
dijo, ampak pot ina ovinke, khan
&c i'll doline. Pot mas pelje tie -.
in tie pridemo hOte ali ne hote,
ker jc TO V naravnem Zakonu. IA
kor drzi pot IL primitive dru-
zabnc forme V fevdalno in kapita-
l%isticno, tako tudi zadnja pot
nj zaplankana. Pot drzi dale. Kar
sc dogaja ma pot. tega roman.ja, j,
V SmiSlu naravnega zakona samo
formalno; vsaka doba je imela
Same cas- IN izlozbo, "a svoj raz-
voj, semenj svoj cas- "a lahore
ME, koncno je vsakega lahore
MA konec; vse mora naprej, poti
nazaj nj. kajti to nj navadna -
mrtva pot, ampak TAXA, da Sc pod
naSimi nogami giblje, slicna oni,
III jo vcasi vidimo V modernih
department storih - premikajoce
Stopnice, Xxi gredo V enomer ma
pref - navzgor. Pc Nth lahko
stopaS ali pa stojis mirno ma.
pref greS, ker te nosi mehanizem,
ki je V zvezi $ stopnjicami, XII .iih
goni i'll premika. Kdor je fatalist
III ME ne misli, ia stoji ma stopni-
cab mirno, kdor pa misli, da jo
iahko tudi sam del tega mehani.-
ma, ia stopa, gre naprej in tako
poSpesi hitrost premikaioeih Sc
stopnic, in 5 ten pospesi hitrost
k svojemu cilju. Socialist Sc ne
vdajajo fatalizmu, to .je, oni ne
smatrajo, da mora odlocati vse-
povsod samo zunanji mehanizem
ali razmere, V katerih Sc delav-
stvo nahaja i'll zivi. Toda kakor
socializem odklanja fatalizem ali
absolutno podrejenost razmeram,
tako tudi ne sprejemlje V svoj
program dobrodusnosti ali senti-
mentalnosti, XII so same ma sebi "a
posameznika lahko lepe cednosti,
XII pa nimajo kot sredstva "a r
nicenje socializma in T. njegovimi
cilji nobene realne zveze.
D~elavstvo je poklicano, da izv.-
81 prevrat, cato ker je to taborv-
ME ma poti "v novo dezelo" njc-
govo t~aborenje. Doslej je taboril
in Sc tabori kapitalizem. Delavec
Je spoznal, zakaj so mu pripove-
dovali, maj BIO zadovoljna dusa;
spoznal JIG, da mu ne more poma-
gait nihGe drug, kakor sam. cato
sc Je zacel Organizirati in izobra-
zevati. Naloga, XII jo je prevzel.
pa hi majhna. Zal, da je memo
obseznOst mnogOkrat podcenjeval.
Podcenjeval jo je cato, ker je mo-
trll samO emo stran tega vpraSa-
SANTA tistO stran, XII Sc nanaSa
samo ma preobrat - nj pa motril
tudi tisto stran, Xxi Sc nanasa ma
jutri in pojutrSnjem, ko sc pre-
obrat izvrsi. Wee paznje mora to-
rel polagati ma jutri in pojutr-
snje, ,icer 81 lahko Skoduje. Do Sc
daj sc je polagal0 vse premalo
vaznosti ma ia vprasanja. Odkrito
in posteno je to povedal sod.
Kristan v zadnjem poglavju knji-
lice, kjer pravi:
"Delavstvo je poklicano. To je
ncdvomna rcsnica. Ampak - to
.- ~