Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-21
NARODNOSTI v AME
RIKI.

~oScoNiNhb ~ hluloiNohlu LClO lCL-
Ko, marsIkomu pa Sploh nemogo-
Ge. Taxi abnormalni veliki dogOd-
HI imajo vedno tudi velike psiho-
logicne posledice. Necinonia 81
J~avlJaJo duSevni ucmki podobnih
kriz kar Ma debclo. Tako .je bill N,
primer tczko %razumljivi nagli Oh.
rat ncmSkega lJudSkega misljenja
po izbruhu voJne vellka psiholo-
giGna reakciJa "a las Tako je us
ia rcyoluciJa Z vSo svojo zmagovi-
tostJo in Z vSemi syoJimi zmota-
mi V yeliki meri psihologicen uci-
mex vojne.
Taklh uGinkov, Iii SO pogoSto-
ma zelo podobni nalezljivl psiho-
Il, ali hlSteriJi, pa najdemo pow
son dovolj. Tudi V Ameriki Jill
lahEo opazujemo. Cuditi Sc pa te-
mu III. zakaJ lJudJe 50 povsod ljud-
Je; razlike med poSameznimi ma
rodi, Iii Sc zde o~pazovalcu vjaSi
ogromne, so V bivstvu vendar
mnogo maujSe cd tistega, kar Je
enako vsenru tloveStvu. LjudJc
govore razlitne jezike, ampak par
palcev bajoneta med zebra vpli-
Va ma vSe enako; Cd narodnoSti,
dezele, podnebja it'd. pa MISC lie
uGinki a~rtileriJskih Srapnelov,
temvec tudi pSihologicnih karted
in bomb neodviSni.
kakor povSod je vojna torej tn
di Zedmjenih drLavah povzro-
ella mnogo abnormalnegd V mis-
ljenju. Zgodilo Sc nj to lie V eni
Smeri, ampak ~prikazen Je mno-
goStranSka. Tako Je tisti fanati-
ZEN, ki pray mic ne NpoSteva RAJ.
mer in Jih nocc vpoStevati, lie re.
akcija slepega fanatizma prot
strahotam vojnc, katcrih nihce ne
tail. Ma diametralno drugo stran
je pa obrnjena histerija hiperpa-
triotizma, Hi je ma svoj naGin ena-
ko Slep in enako n~crazSoden.
V vSaki deleli .je dobiti l.judi,
Xxi sovrazijo manjSi ali ve6ji me
ri vse, kar .je tujega. Necimoma IL
vira to IL premajhnega znanja.
Gin mani We kdo o drugih lJl-
deb, narodih in dezelah, TEN raj
81 Jill prezira in zanicuje. V ma
vadnih cash Sc nj treba proved o.
zirati ma izbruhe takega sovra-
silva, ker ne morejo imeti velikih
poSledic. Odkar imamo voino, po-
staja pa Ia Stvar veliko reSnej-
Sd. Nezaupnost napram tujcem in
Sovrastvo do njih postaja V go
tovih krogih praya manila in ne
kateri caSopisi, Xxi sc kaj radi ba-
hajo 5 svoJo vpliynost.jo , Sc podzi-
gajo take straSti 2 najveG.jo vnc-
mo.
Mednjc Spada ma primer znana
"Tribune' V Chicago, priznano
glaSilo velckapitalizma, XII INA 81
Ger pray nepatrioticno ovirati de
10 Wilsonove Wade, krici pa ka-
kor zcrjav o patriotizmu, kadar
miSli, da more : to besedo maSki-
rati profitarSke intcrese veleizko-
riScevalcev. Tudi memo ~SovraStvo
do tujcev nina narodne podlagc
ampak racuna $ tenn. da so tut
eli po ogromni vecini delavci.
Y nekatcrih drugih krogih ina
nastopanje prot tujcem sicer po-
Stene wire in poStene namene, to-
da fanatitno jc, SoviniSticno, in
cato strelja ncprenehoma preko
eliza III njegovi sklcpi SO krivic-
mi.
' zveznem senatu je senator
Hokc Smith dejal: "'Vsi drzav-
ljani in prebivalci Zedinienih dr.
zav hi moraIi biti prisiljeni, da
govore angleSko in izdajanjc vsch
casopisov aZu angleSkih hi mo-
ralo biti prepovedano."
Senator King ie Sci Sc daljc il,
je vlozil sledeco reSolucijo:
"Na dan |. julia in pc TEN
dnevu ne bi smela poSta Zedinje-
nih draw do konca vojne ekspe-
dirati nobcnih casopiSov, mesecni-
.kov, porocil, reakcionaInih in dru-
9Th tiskanih, mimeografiranih ali
,drugace razmnozenih reel V jezi-
ku nobene dezele, Spoiene 4 ma
rodi, $ katerimi so Zedinjenc dr.
zave V vojni."