America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-04-22

Siplrltnl revolutlOnar III tarlle
Slave din Imperiul Austriei cres-
tie ell puterc in fiecarc ri, 81 de-
ia este TN iSvor de mari incurca-
turf pentru guvern 81 aliata eli
Genmania.
Primul simpton despre crestc-
rca spiritului revolutionar a fost
tonul preset Slave, al carui linn
bagiu crescent din ri in vi mai
1ndraznet. In Austria cxista o
censura riguroasa 81 mimic n ar Fl
mai us0r pentru guvern de cit
de suprima ziarcle. Find ca IA
facnt accasta este o dovada ca
situatinnea este asa de serioasa
ca guvcrnul nu andrasncste Sc
ia aceasta masura de corectinne
de teama unei explozinni.
De pilda ziarul ,,Hrvatska"
dcclara: ,,Valul Jugo-Slav vine
rostogolindn-sc ca un potop ma
turInd tot inaintca lui's. Gu ci-
teva zile dlEpa acea .,Novine" or
gannl Nationalistilor Catolici din
Agram, zice:
,,Punctul de vcdcre particular
dispretuitor 81 numai tentativ
de multe ori inrautatcste mai
multi positiunea poporului nos
trn. Nodul Gordian va fl taiat
prin saba 1ui Alexandra" Nh
este greu de a pricepe intelcsnl
acestei aluziuni. Printul Alcxan-
drn al Serbici a fost dcsemnat,
prin Declaratiunea de la Corfu,
ca viitorul snveran regatclor
unite Croat, Slavon 81 Sirb.
Primul pas in aceasta agitatic
in provinciilc .Jugo-Slave din Au-
stro-Tngaria Croatia, Slavonia,
Bosnia, Herzegovina, Istria, Dal-
malta 81 partc din Banatul I'll
miSoarei) a fost Declaratia de la
Corfu. care a cristalizat miscarea
Jugo-Slava intro formula def
nitiva.
Aceasta Dcclaratiunc care a
fost semnata la Corfu in 20 Tulie
trecut de- catrc Guvcrnnl Scrbiei
81 sefii COmitttului JugO-Slav din
Londra, dcclara uninnca viitoare
sub sccptrul Regelui sirb al Ser.
biei 81 a provincilor din Austro.
Ungaria undc sc vorbeste limba
sirbeasca, aratate mai sus. Acea
sta este Magma Carta a Jugo
Slaviei. vitOrul Stat de treispre
zccc milioanc de Sarbi, care va
inchide drumul puterilor Cen
tralc in sfortarile lor de cred
Europa de Mijloc.''
Aceasta a fost urmata de o
pozitiune tare 81 mereu crescindi
de la Viena 81 Budapesta de ca
tire membrii Slavi din parlamen
tul Austriei 81 a Ungariei.
,,Punctul dc plecare" in actiu
nea lor a fost faimoasa declarati'
din ziua de 30 Main 1917, in care
an cerut in corpore ,,uniunea tn
tudor Slavonilor. Croatilor 81 Ser
"bilor, intr'un Stat independen
(neatarnat) potrivit ell ,,princi
pile NATURALIZATION 81 principii
lc democratice". Aceasta, all de
clarat eli, este ,,minimul" Zee
mai putin) din ,cererile Tor de i
Monarchia Dualista.
Cresterea opositiunei Slave il
parlamcntul Austriac a amenin
tat, prin refuza creditele mill
tare, ca Sc aduca masinaria Sta
tnlui la neputinta de "A Sc misca
Crisa a fost asa de acuta ca i'm
paratul Carol a amenintat ca v
resolva Rcichsrath-ul (Dieta) $
va guverna prin forta militars
Oar dc oare ce deputatii ment
neau i'm cererile lor, Primul Nj
nistru a fost fortat sc faca u
compromis. In schimbul unui va
pentru I'M buget provisor pc ps
tru luni de zile, Herr won Seyd
Ter a obligat guvernul Sc introdr
cd o lege prin care Sc stabilea'
ca urmatoarele conditiuni:
,,Fie care nationalitate se tr'
ieasca an viata lui nationala
coprinsuJ teritorului ei.
,,Nici 0 nationalitate " nu
supreasc8 0 alta nationalitats.