Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12

bi pa prislo do take konstituante, ne bi bill tam
lie Slovenci, Hrvatje in Srbi, ampak tudi Nemci.
Madjari, Cehi, Slovaki, Poljaki, Rusini Rumuni.
~ltaliJani, Latini it'd. In tedaj bi bilo smesno rese-
vati samo JugoslOvansko vprasanje namesto ypra-
SANTA vseh narodov.
hJe ma vsem svetu je tisti blagodusni idealist, Xxi
verjame, da je Seydler pripravlien mn tako revo.
iueilo IN ma neizogibni BOZ "a madjarsko vladoY
Jugoslovani ne pOjdejo ma te limanice, ostali
zatirani narOdi Avstrije menda tudi ne. Seydlcr
IN Cernin pa mislita, da sedejo mamie nekateri
iaktorji izven avstrijskih meja.
Pa he verjamemo.
. Bill je cas-, ko je bila avtonomija "a avstriiske
narode resen problem. Nekdaj hi Sc bill S tako re-
sitTJo zadovolJili. Nobeden teh narodov mi zahte-
val svetovne vojne zaradi sebe samega.
Toda kar sc v politiki zamudi, je vcasi zamu-
Jeno "a vse case. Ma dnevnem redu ne stoji vcc
a%vtonomija avstrijskih narodov, temveG pravica
samoodloGevanja
&c bi bilo leto lS4S. IL Avstrije naredilo fe-
deracijo svobodnih narodov, bi Sc bill doslej Sc
demdeset let ~razvijali ma TAXI podlagi in prisli
v svoji evoluciji ma ~stopnjo, ma kateri hi lahko
kulturno skupaj ziveli S svojimi rojaki izven dr.
zavnih meja. Taxa Avstrija hi bila postala ognji-
see prostega napredka V srednji Evropi in siabejsi
sosedJe hi sc naslanjali manic. Avstrija hi bila po-
stala miniaturna slika idealne Europe: Zedinje-
nth evropskih narcdov. Dajala bi svetu zgled, ka-
ko Sc more samostojnost in sodelovanie "a skup-
he mterese spraviti v harmonic.
kar sc nj zgodilo o pravem casu, nina vec po-
mena, kadar je prepozno. Ia Avstrijo pa je pre-
pozno, da bi sc preporodila. Izgubila ie "a to po-
trebno vitalno moe.
Zaupanje narodOv je zapravila Re pred vol
no. Tekom vojne Jill je napolnila z nevtolaznim
sovrastvom. Treba je lie pogledati, kako silijo vsi
narodi IL tie bankrotne drzave. To elementarno
stremlJenje je nepremagljivo. Kakorkoli hi Sc ure-
ollie razmere. narodov ne hi zadovoljile brez neod-
visnosti. Taxa Guvstva, z najbrutalnejSimi perse-
kucijami v~cepliena narodom, sc ne daio zatreti v
srcih. Spomin, da so moral pc sill z orozjem v
roki sluziti sami proti sebi in zatirati svoje inte-
rese, he umre.
A%vtonomija je mogla biti dobra. dokler ie
bila eilj narodov samih. Avstrija lie ~prisilila ma
rode, da so 81 postavili move ellie samostojnost.
kdor misli, da Odstopijo cd MEGA, ne pozna psi
hOlOgije narOdOv. Avstrija sc siloma lahko zopet
skuje, ali nobena sila ne more narodom vzeti ne
mira, XII bi jih neprenehoma gonil ma move, NOR
da obupne poizkuse "a neodvisnost in TAXA Avstri-
ia hi nujno bila s svojimi notranjimi boil vr
nevarnosti "a vso Evropo.
Kako maj sc sploh pride do take avtonomije
V Avstriji, Xxi ne bi bila lie "camouflage ?" z no.
tranjo reformo pc milosti Habsburzanov Sc to ne
more pricakovati. Avstrijska revoluciia, XII hi to
izsilila, nj ma obzorju, a ce bi prisla, Sc tudi ne bi
nstavila pri avtonomiji.
LIE poraz Avstrije, XII hi omogoeil, da sc il
vsilijo TAXI mirovno pogoji, kar pa ne hi bila fax
ticno nikakrSna diktatura, Rer bi s takimi po-
goji soglasali narodi, hi mogel privesti posteno
avtonomijo. TAX poraz bi pa z enakim naporom
lahko podal narodom p~ravico samoodlocevanja,
katere rezultat hi nedvomno bill razpust .habsbur-
Ske monarhije. &c Sc more z enakim trudom IL
vrsiti %popolno delo, zakaj Sc pehati "a polovi-
GarSkim.
Trockij imenuje Avstrijo v svoji knjigi sred-
njeevropskO Turcijo. Pokojni Pemerstorfer jo je
nekoc tako imenoval. Vsi zatirani narodi sodijo
tako o njej. Bila je nevana Evropi; &c ostane, j
DO nadalje nevarna. Torej proc z MO v Interest,"
svobode narodov, v Interest," evropskega razvoja,
V interesu svetovnega miru.