Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

Dobro govoriS. o DemokritoS, nisem miSlil,
ola Je V tvoJi CLAW toliko pameti. Toda pomisli 81.
da hi clovek breZ glave ne mogel ziveti. tudi ko hi
incl poln trebuh, in tudi brez prsi (srca) hi bilo
nlegovo z~ivljenje nemogoce.
hes Ie, o Aristip. da je k bist WI Cl0veka
vse troje potrebno: toda vedeti moras. ola ie vse-
bina glave in srca stalna. dana vsem cd prirode
In neizpremenljiva; "a TO mic he stane, ker glava
(mozgani) zivi sauna cd svoiih misli i'm pomnozi
svojo modrost $ skusnjami. XII jih dozivi vsak dan
V svetu; enako Sc srce sano napaja $ krvio in sa-
mo V sebi vzbuja cuvstva i'll polni prsi 5 hrabrOSt-
10; vsebima zelcdca trebuha) pa Sc izpreminja
i'll ga Je treba vsak dan znova napolniti: mislim,
da hi bio pray lepo ~zivljenie. ko hi ga ne bilo
treba.
lmaS pray, DemokritoS. 10 hi ne bilo nam
rec trebulla, bi bill vsi ljudje enaki. kajti pc CLAW
Ill po Srcu mas je priroda enake uStvarila in otrok
Sc enako rOdi pri sunni, kakor pri visokih go
spch. no hi torej ne bio treba JEST in pitt. hi lezali
vsi V senci in hi 81 $ pogovorom in 5 petjem delali
kratek cas-. Nikomur hi ne bilo treba trpeti in de-
laii, kajti delo hi postalo ncpotrebno.
Tudi hi nikOmur ne bilo treba vladati .ker
IN bllo vse kakor V Onem zlatcm veku, ko ie bilo
vsega dovolj. Nladati je treba namrec cato. da Sc
vsakcmu po pravici zgodi: kajti trcbuh je priSilil
Judi, da so 81 well svojo lastnino in 81 hocejo po-
gosto tudi tujo prilastiti. da hi "a lazie i'm 4 mani
sim trudom nasitili. cato jc treba modre Wade in
EdNbiloN, ia iHoreWO ufuH pr truwem XINotl:
okajtD Sc sedaj mnoge premaga potreba ali poze-
lJivost, eta sc hoceio polastiti tuje lestninc. Tudi
vojakov hi ne bilo potreba. kO hi ne bilo trebuha.
kajti nihcc hi ne napadal tuje drzave. ker hi incl
donna vSega V izobilju in hi nitesar ne potreboval.
Tak0 bi narodi zivei V miru in bratstvu. 70 TEN
TAKEN vidimo, ola je vsc ma svetu zaradi trcbuha.
kcr hi clovck pri clovcku IN narcd pr narodu IL
vel brez skrbi III V najlepSem prijateljstvu - Tu-
di hi ne bio nit ropOv niti zlocinov. he bilo hi niti
ubJalccv. nit taiov in sploh hi izginilo vse zlo ma
Svctu, kaJti VISA la dejanuja sc d~ogajajo: ali IL po-
dlNlanoSti. ali IL pohlepnOsti ali IL pOtrebe. Ako hi
ne bio trebuha. hi ne bio nit pohlepnosti niti po-
treble III prosti od Skrbi "a vsakdanje nasiGenie
trebuha hi Sc larko ljudje lako vzgajali, da hi ~
ginila VISA pcdivjanost in drugc slabe lastnosti,
v'led katerih Sc dogajajo slaba dejania. Tako ic
trebuh vzrok vsega fla ma svetu.
Toda ii govoriS cudno. O Demokritos. ko
govoris o tenn. kar je nemogoGe. kajti brez trebuha
bi splOh ne bill Jude in ko hi ne imeli pozeljenia.
ccmu hi ziveli. :
- Nsc Jc res, kar praviS, % Aristip, tCda hotel
sem ii samo pokazati, da je trcbuh naivaznejsi del
IN clOveka i'll IA drzavO in da zaradi MEGA m0ramo
mnogo skrbeti in tIpeti in da je Y MEM vzrok vse-
ga fla. kcr ga je trcba vsak dan naSititi in zapelie
Judi X nasili u in zlocinu.
To 81 tudi dokazal, dragi Dcmokritos. toda
pomiSli, da 80 sadovi zcmlje, pridelki polja. daro-
vi vrtOv, ptice podncbja in ribe we'd in ncStctc sla-
Scicc cato IN, da Jill uzivamo in da nam ic uziva-
ME Slast. Polcg tega mas potreba naganja k dclu,
ola deloma svet in ~zivljenje vedno krasnciSe. Is
tom. ola obdelujemo zemlio in Stavimo mesta).
~ Resnica je, o Aristip, kar govoriS. toda o
Them nisem hotel govoriti, ampak sem ii zclcl do
kazati. ola hi Sc mOrala zgoditi izprememba tam.
cd koder izhaja zlo.