Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19

pc dive kill svinjine, ali ko je mnozica V dveh
urah narasla ma wee kot 10000 Judi ma trgu, so
magic znizali Odmerek ma cetrt kilograma in oh
desetlh le bilo vse meso razprodano ma tisoce
Judi Je pa so domov $ praZnimi rokami. Ljudje
so razsajali in kleli III policisti so udarili z golimi
sabljami pc mnozicah, preden so Jill ~razprsili in
prepreGili krvave izgrede.
Jugoslovanski klub ma Dunaju ie tidal ma
nifest, katerega ie ~podpisalo 30 jugoslovanskih
poslancev in DIR. Anton Korosec, slovenski posla-
nee, ga je predlozil avstrijskemu drzavnemu zbo-
ru. Manifest izreka predvsem protest, ker nj av-
strijska vlada dovolila narodnostim V Avstriii,
da hi bile zastopane ma mirovni konferenci V
Brest Litovsku, in pa proti persekucijam Jugo-
slOvanov, katerih je bil0 re ma tisoce usmrcenih
brez vsakega vzroka.
Nadalje obsega manifest sledece zahteve Ju-
goslovanov:
L. Takojsnji, splosni in demokratiGni mir S
popOlnim razorozenjem in mednarodnim jam
stvom "a svoboden razvoj vseh narodov, velikih
in malih.
=. Popolno priznanie in zajamGenje svobod-
mega izvrsevanja pravice samoodlocevanja "a vse
narode zlasti pa V ~sluGaju, ako je znano, da "a
hteva ia ali Oni narod Ease svobodno drzavo in
kaksnO obliko drzave hoGe imeti.
3. Mi ne zahtevamo "a svojo drzavO nice
sar, kar pripada drugemu narodu i'm ne nam "a
htevamo pa, da pripadajo naSi DRAW vsi tisti te-
%ritoriji, ma katerih je na~seljeno naSe ljudstvO V
kompaktnih masah in koder so nepretrgano ma
seljeni Srbi, Hrvatje in Slovenci.
4. Morje, posebno Jadransko morje, mora
biti svObodno.
5. Vsak mir, XII namerava ohraniti obstoje,
ci sistem, ne DO mir "a narode v dvojni monarhi.
il. TAX mir DO zacetek boja ma z~ivljenje in smrt
"a Slovane V Avstriji in tvoril DO veGno nevart
most "a move mednarodne konflikte 49,. Tako-
zvana ustava Xxi jO ponuja mOnarhija pod pref
veZo, ola ustvari mOznOst raZvoja narodov, lie far
sa. Ravno ia ustava ma namen, da Sc boil utr-
di Nemce in Madjare v njihovem organiziranem
zatiranju proletarskih ljudstev V 0grski.
Gradec, glavnO mesto Stajerske, je bill zad-
MO sredo prizoriSce velikih krusnih izgredov. De-
putacija meScanov sc je pritozila pri mestnih O.
blastih, da je kruha zelo malo in Sc tisti, kar ga
je, da JIG jake slab. Ker nj deputacija mic opra-
villa, je sestradana mnozica napadla prodajalne,
razbila okna in odnesla zivez, kar ga je mogla
dobiti. Policija JIG bila brez moci. Izgredniki so
naredili veliko skodo ma %lastnini.
kanadska vlada Je Sprejela V svOj program
zensko volilno pravico. Vlada je ~izjavila pc kon.
ferenci z zastopniki stfokovno organiziranega
delavstva, ola zahteva industrijalni razvoj, da
ina zena enake p%oliticne pravice 2 mozem.
Dunajska "Arbeiter Zeitung" pise: "Seda-
MIA %polititna kriza V Aystriji je posledica revol-
te Cehov, Slovencev, Poljakov in nemSkih socia-
listov prot pruskemu imperializmu. Manifestaci.
Ja Je IA ~takosnji sporazum med Dunaiem in
Westinghouse. Berlin bi menda rad dokazal
vsemu svetu, ola je militaristicna stranka zmaga-
la, toda nemski proletariat niti nencmSko ljud-
StNO V AVStrIII nc mara InPma ,nil;tor;et;x,u
image. To j, kar pomeni sedania politiGna kriza
v Avstriii