Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-02

Onkraj Save, ma Hrvaskem, je dala madjar-
ski hegemoniji presto roko, da zatre kos "a ko-
som hrvaSko avtonomijo; liz llrvaSke in SlavOnije
maj hi postale ogrske velike zupanije, IL Dalma-
cije pa Sc boil avstrijska pokrajina, kakor dotlej.
Ker pa nj bio mogoce dovolj nitro madjarizirati
sc je ma THEM podpihovala vsaka ~politika, XII je
podzigala umetno provocirano sovraStvo med llr-
vati in Srbi. V Bosni so protezirali vcrsko nasprot-
je, srbohrvaStino so imenovali ''bosanski" ali pa
Sc rajsi "dezelni" jerk, III trudili so Sc, da hi
ustvarili posebno mohamedansko narodnost. Po-
leg tega Sc je naselila V dezei celia armada avStrij-
ske in ogrske birokracije in favoriziralo sc je ma
seljevanje nemSkih in madjarskih trgovcev, Spe-
kulantov in drugih pionirjcv ''avstro-ogrske i
deje".
Avstrija JIG ravnala Z Bosno in Herzegovina
kot $ kolonijo i'll je smatrala Balkan Sploh "a te-
ritorij svojega koloniziranja. = TEN jc bila Y
zvezi tudi njena notranja politika, hi Sc je vsled
poliglotne seStave monarhijc najveC Sukala OkrOg
narodnega vprasanja.
Avstriiska narOdnoStna politika, zlaSti ona
ma jugu, sc ne more preSojati kot p~oScbna, IL
kljutno nacionalistitna prikazen. Memo ozadjc
je bio imperialistiGno. Ako ne hi bill vladajoci
krogi imeli svojih visokoletecih aelja, bi bill raw
no jugoslovanski problem IN AvStriio zelo emo
stavcn. &c hi bila habsburSka monarhiia miSlila lie
ma razvOj V Svojih mejah, ne hi bilo zanjo ME IL
godnejsega, kakor reorganizacija ma podlagi av-
tOnomije III enakopravnOSt narodov. Ma jugu ne
bi bio delalo niti velikih tczav yprasanje, ali maj
Sc izbere teritorialni ali takozvani perSonalni prin-
clip "a narodno a~vtonomijo, kajti Y velikcm dclu
Sc krijeta ozemlje in narodnost, in tiSti kompro-
misi, XII hi bill potrebni "a resitev in sprayo, hi
sc bill brez tezav dosegli.
Taxa ureditcv skupne drzave hi bila dala Az
striji veliko notranjo moe in hi jo bila varovala
tudi ma zunaj, ako hi bila nacionalna nvtonomiia
utemeljena Y nacelih politiGnc svobodc. Nsaka ire
denta bi postala smeSna, dc hi naSli narodi Ia ,yoi
razvoj in naprcdek notri boliSe pogojc kakor
zunaj.
V svoiem interesu hi bila Aystrija morala re-
Siti nacionalni problem ma la naGin. ako ne hi
bila imela imperialisticnih ciljcv. Nacionalna uv-
tonomija i'll p~oitiGna svoboda MISC faktorji "a ma
pad in osvajanje. V potrebi obrambc lahko dclajo,
tudeze; Ia agresivno politiko nimajo vrednosti.
Avstrijski cilji SO bill agrcsivni cato Sc nj
mogla Avstrija odlociti "a nobcno fedcralizaciio,
ma nobeno avtonomijo. cato so oStajali n~euspcSni
zlasti vsi poizkusi socialnih dcmokratov, XII so od
~svojega vstopa V parliament leta 1897. pa do zad-
ME zaklju6itve drzavnega zbora nestetokrat vlo-t
zli pozitivne predloge IA rcsitev narodnega vpra-
SANTA ma podlagi av%tonomije in cnakopravnosti.
In ker je imcla Avstrija imperialiSticnc name
ne, je morala iskati zaslombo, odkoder hi y res
mem slucaJu dobila pomoc. Najti 10 ie mogla lie V
Nemtiji; to, ne pa kakSna poscbna liubczen do
nemstva, je bill glavni vzrok, da je imela notrania
polltika Avstrijc %pretezno ncmSko barvo. To ie
bill pa obenem tudi glavni vzrok. da ie avstrij-
ska pOlitika boljinbolj gubila samostalnost in jc
pOstalala Y raStoci meri odviSna cd Nemcijc, tako
da Sc je naposled na Dunaju vcdoma ali nevcdo-
ma vrSila politika Nemciie.
Do tega je Av'triia morala priti. ko Sc jc cd
rekla zgCdovinske naloee, da uStvari V srcdnii
Evropi .federativno zvezo Svobodnih narodov in
ko Je postaa tudi nesposobna IA to nalogo. To
pa utemeljuje nternacionalno nevarnost habs-
burske monarhiie. Kakor je lcta 1914. poruSila
evropski mir, tako hi oStala &c njena eksistenoa
tudi nadalje trajno nevarna svctovnemu mir7I.