davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington times., 1918-08-03

OVERLAND. 1914. 5-passenger; excellent con-
dition; electric starter and lights; full
equipment; sacrifice for $3.50 cash. I'LL Irving
St N. L. Phone North slS1 "a
The Washington times., 1918-08-03
WANTED-0FFICES

EAST OF TWELFTH AND SOUTH OF
@ STS-By Aug. Is: one large or tWo
nedium-sizsd modern ofneeA Address BOX
~ Tines ofncA
The Washington times., 1918-08-03

AT COLONIAL BEACH. VA.-Artesian wa
ter: camping outnt. near shore: use Of row.
boat: IS for season. Apply 3O4 T. St n E. IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Abel reVOlllciOnarneQ NeInca.

Dr. Herman Roesemeier je vodja skupine
nenlSkh sedaj Svici zivecih politcnih begun
eev, Xxi po izbruhu vojne zapustili svojo domo-
VINO Pref je bill parlamentarni porocevalec llsta
"Berliner Morgenpost Kmau po izbruhu VOL
ne je tidal francoskem jeziku knjigo u 'accu-
se!'' c'Obtozujem kateri je Obdolzil Mem
cijo da je namenoma, IL sebicnih imperialisticnih
nagibov provociraa vojno.
ROesemeier nj ''izda jalec'', ampak te Je be-
sedi "patriot" ostalo Sc kaj tste pemenitosti, Xxi
se je njej izrazala tistih minolih casih, ko
je nastala in bill najboljsi ljudje pEega-
miami zarad patroizma in zapirani, tedaj spa
da on med najboljSe patriotic. RoeSemeier lJubi
Nemcijo in svoj narod In zarad tega sovrazi kaj-
zcrizem in junkerstvo in nemski militarizem. IA
rad tega zeli, da hi niegOva domOvina postala
svobodna repubika in hrepeni po tenn, da hi bils
sedanja NemGija premagana, ker more lie tedaJ
pOsat svObodna.
Pravkar objavlja ROesemeier clanek, Xxi je
pravzaprav planted APPEL ma deavce zavezni-
Skin dezelah in je posebno zanimiv zarad tega,
ker ga je napisal Nemec, kateremu ne more nihte
odrekati nemsega cuvstva.
Clanek prevodu glasi:
"Delavci zavezniSkh deze!
Zdi Sc res kakor da Sc niste popolnOma spo-
znali znacaja nemskega imperializma, nacrtov
nemSkega imperiaizma, roparstva nemskega im-
perializma, moci nemSkega imperializma, okrut-
nosti nepskega imperializma. Resnitno, delavci
zavezniSkih dezel, po treh letih in pol XII so bia
groznejsega, nego- jih je kdaj poznala zgodovna
covestva, Sc niste spoznali ceoti strasne nevar-
nosti. Xxi zuga vSemu svetu.
Sc vedno jih ie mnogo med vami, ki ne spo-
znajo ali pa ne marajo spoznati, da je dezela Goe-
theja Kanta in Lassalla postaa dezela linden
burga in sc strasnejsega, okrutnejsega in odur-
nejsega Ludendorffa. Sc vedno jih je mnogo
med vami, XII Sc MISC izgubili vsega zaupanja V
Scheidemanna. In sc mnogo vef Jill je med vam,
ki precenjuieio vplv, moe in odlotnost "neodvis-
nih", XII so STEER vsi zeo posten todaj vsaj "a Sc
daj politiGno brezmocn Mnogo Jill je Sc med va
mi, XII sc sc vedno drze Grke zimmerwaldske dog
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Kaksna je naloga?
kaj nam je tOrej StOritiP

hdJ nam Je tOfeJ StortlE
Mar sc meme tCe, sem pripra vljen Sc vedno
prlpravlJen razpravljati poStenem, praviGnem
III castnem miru vSak cas- kadar Sc odkritosrcno
predlaga - miru pri kaerem morata bti moe.
M in slabi enaka Toda ko sem predlagal tax mir.
Je prisel odgovor od nemSkih pove mikov V Ru-
sill, in pomcnu tega odgovora Sc ne morem mo-
titi
SpreJemam pOziv Ven, da ga sprejemate vi
YES svet maj We, da ga sprejemate. Po<aze mai sc
10 pozrtvovalnosti in Samozataievanju kate
RIM Smo pripravljeni dati vse, kar ljubimo in vse
kar lmamo, da resimo svet In ga napravimo pri-
pravnega, da zive MEM svobodni ljudje kakor
mi.
To Jc sedaj pOmen vsega, kar deamo Maj
zanaprej vse ,kar pravimo vse kar nameravamo
IN zvrsujemo, odmeva ia odgovor dokler ne IL
polni velieanstvo in sa nash zdruzenih moci
assi -rsisli temeljfa prcuaaga silo zaniSuje
in zpodkopava, kar Gastimo in kar nam lie drayo
Vnovic je Nemeija dejala, da mai sila in lie
sa odIoci, ali mai vpraSanjih Glovestva vada
pravicnost in mir, ali maj odlocuje usodi Glove
&va pravica. kakor jo razume Amerika ali 60
spodstvo.
En- sam odgovor more torej priti cd mas:
Sila, Sa do skrainoSti, sila brez omejitve in
ograditve pravicna in zmagoslavna sila ki ma
pravi, da bo pravi6nost zakon sveta in vrze vsako
sebicno gospodovanost prah''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

me in uvrscajo brez misli vse meSGanske Wade
emo vrstO
Delavc zavezniskih dezel! Spoznati mora
te, "a kaj gre sedaj Nemcija je in ostane trdnja-
va reakcije Evropi. Danes je Sc boj TAXA kakor
pref. Nacrt vsegamogocega mperializma, katere-
ga dobrovOljni sluga ie ''Stari intrgant" - ka-
kor je eden njegovih stranInh somSl jenikov ne
koc moii navzocnost imenoval grofa Hertlin-
ga-obstoji tenn, at izzoye povsod revolucjc
ola nastop potem brezmocnih dezeiah kot ''od-
resenik druzbc" in da od uSraSenega meSGan-
stva svojo odreSeniSko vogo poplaGati dezc
lam Xxi jih morajo odstopati.
Delavci zaveznSkih deze nj Ii obrat reel
Rusiji pokazal, da je res tako? NcmGiia e r,-
skim revolucionarjem in nemskm dezercricm
dovolia potovanje preko NemCiie in sc ie potom
svojega posanika Won Romberta pogajala Sv-
carjem Roberom Grimmom prvi vrsti Ia ma
men, da ohromi rusko fronto Sabotazo.
To Sc je izkazao zal kot popolnoma uspeSnc
Sovraznosti Sc ustave, priSlo jc premirjc, pr-
sa so pogaianja. Nemcija ic govorila 'pravici
samoodlOcevanja narodov''. Ali ko je imela ru-
ske delegate mizo mestu, Xxi je bilo zasede-
no od pruskih Get - je odvrga llrinko.
Kaj pomeni nemSko gospodstvo "a deavslii
razred - ali vam ie treba to Sc razlagati! Po-
glejte Rigo kier so par dni po prihodu nenlsl,ih
Get ustreli vodine cane sovjcta. Pogejte va
sedene kraje Francije, kier nemSki lovci SUI
njev uprizoril pogon zenskc in otrokc in 50
sc nemski oficirji znamenio zabava tenn, da
so brezmoGnim otrokom bicem vtepali disci-
plno.
Pogejte samo NemGijo, kier ie pemeniti
Liebknecht ze skoraj dive lett iec kjer je bill
hrabri Dttmann pravkar obsoien ma pet let iecc
$ prisinim dcom, kjer je bill pogumn Kurt Els
ner aretran, kjer iih je ma tisoce jcGah in Sicr
so bile la6ne mnozice po poizkusu da zlomijo We
rige zopet izrocenc mlinom vojnega kapiiala
Toda - tako mi morda posezete brsedo -
sal dokazuie prav Ia strajk. da nimaio ncmSkc
mase cnakih dej nemSkim voinim vodStvom in
da nj nemsko liudstvo odgovorno "a dciania svo-
Jill voditeljev i'll vladarjev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

Delavci ZavcznSkih dezel, gotovo Sc dobe
NemGiji Sc vseh razredh cello med junlerii IN
oficirii dobri, poSteni in odiGn mozje in zenc.
Brcz pridrzka priznavam, da je tam Sc mnOg,
sebno taStnih Judi cello vojn stranki da 81 jih
po Steviu prekaSajo lopovi, tolovaji, podlezi ma
vadni rokovnjaGi in zbesneli norci.
NemGiji je - to pravim pOnosom in upa-
MEM -- Sc vedno mnogo revoluconarno raZpolo-
zenh moz in zensk, XII so pripravljeni m vsako
nevarnOst, da zlomjo moe junkeriev in voiaSlie
kaSe, najbrutaIne ejSega raZreda, XII ga je sve po-
znal liza dn DZingiS kama in Tamerlana Ne
dvOmim in rcsnicnO potrjujem TO vesel jem
in zadoSCenjem - da ina rcvoluconama odoc-
most hrabrih horitelev iz osvobojevanh vojn
mogocnega zaveZnika vclikem vretiu nemSkega
delavskega razreda. Nadaljc sem prepriGan. da
pride ncmSka revoucija.
Dcavci zaveznSkih dczelah. ClovccnoSt,
svobOda, bodoGnos, nemSka revolucija, cello de-
lavski razred NemGij, kolikor ga je &c priSlo
zavesti, vas prosi, da sisnctc zobc in prctrpitc
Sc nekaj casa straSno, ncpopsno gorj6 te mai
grozoviteiSc voine, doklcr Sc nc zakliuG uspeSno
svobodne narode, doklcr nj unicen krvavi Ger
berus nemSkega militalizma in dOsezcna varnoSt,
da bo Ia najokrutneiSa in zrtcv polna yojna res
niGnO zadnja vojna."
PovrSni presOjevalci bodo kajpada rckli, dd
nastopa DIR. Roesemeier proti svoji domovini in
podagi njegovega apela mu bodo kaj ahko pri-
sill naslov "izda jalca." NemSkemu vojnemu
discu bi njegov clanek - TEN nj dvoma - po-
ponoma zadostoval, da ga obsodi ma smrt
veda zaradi veleizdaj jstva
NG nj kriviGnejSega od take sodbe Treba c
le napraviti neizogibno razliko med nemSko reak-
clio in nemskim imperalizmom ma eni pa med
nemSkim narodom drugi strani. NemS<i impe
rializem ugrozava danes svobodo vsega sveta;
prvi vrSti ugrozava scvcda svobodO nemSkcga
naroda samega Nemcija je danes ogromna ka-
sarna mnogim zapori; ce zmaga, postane o.
gromna ieca, ,utrjena in zavarovana kanoni in &C.
pclini. Danes jc NemGiii ma videz Sc nekaj ma
lega politi6nih pravic; ia navideznost sc mora
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
LETO (VoL.) XIII.
Ce Nemciia zmaga.

Ce bi Sc izvrSil Ia program, hi Sc morala A
meilka in vsi, XII hocejo ali ki Sc upajo stati ma
nJenl siran oboroziti, da bi Sc uprli gospodstyu
Sveta, goSpodstva oh katerem bi bile pravice ma
Nnduh Judi pravice zensk, pravce vseh slabo,-
hlh' za sedanJoSt poteptane in zanicevane, sta
ra' St"letna borba "a svobodo in pravi6nost b Sc
morala zopet priGet od zaGetka
\Sc, IA kar je Amerika zivea, kar je ljubila
III soJila, da bi urdila in slovesno uresnicila hi
Sc razpadlo V razvane in vrata milosti bi Sc vno
We neusmiljeno zaloputna pred clovestvom.
Stvar je nezmiselna in nemogoGa Toda nj Ii
TO tiSto kar kazc VISA smcr in vsaka akciia nem.
SIKH armad kjerkoli so Sc gibale? Ne maram nj
II tenn trenotku razoGaranja soditi ostro ali kri-
Vlcno Sodim le po tenn, kar ie izvrSilo nemsko o.
rozJe neusmjenO teme jitostjo vsakem kra-
Ju, katerega je doteknilo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

vzdrzavati in militaristiGne sile SO jo previdno
preracunie: ocitna, nezakrnkana despociia hi
lahko pOgnala narod V obup in revolucijo Ce
zmaga in nj treba veG jemat narodovega razpolo-
zenja obzir tedaj padejo zadnie ograje in ma
mesto poiicnih pravic pride absolutna kai izer-
-militarSticna diktatura.
Me ne more biti bolj kratkovidno, kakor IL
panic, da postane pruski Sistem po zmagovit vol
nj liberamejSi. Use obljube, dosej izrecene OH
rom pruskO volilno pravico in odgovornost
Wade, Ostale prazne obliube; i'll de bi jih bill
kajzerizem sill izpolnil, hi iih bill izpolnil lie "a:
10, da jih oh prvi priliki zopet preklice.
Nadvse neutemel jeno je upanje, da bO sOcia-
lizcm NemSkem po vojask ali diplomaticni
zmagi poplacan zrtve voini in da poveca
nieeov vpv. Zc Bcthmann Howeg ie bill dejal,
da Socialisticni eksperiment ma Ruskem nj OBJ
ncScl in da "a Nemcija ne bo posnemaa. Npeja-
vanjc Sarega rotirevolucionarnega sistema
vseh zasedenih kraiih ie najboiSe potrdio, da
ne misli Nemciia ne lie ne posnemai socialisticnih
zglcdoy ampak zatirati Socializcm vSemi sred-
Stv
To mora bti zavednemu delavstvu paG maj
vazneiS nauk Zmaga Nemciie in ohranitev pru-
skega militarzma pomeni absoluten pOraz socia-
LIMA Nemciji tenn pa silno oslabltev sOclalH-
ma po vsem svetu. IL same Spekulaciie povzeta
tcOrija, da je odpOr najmoGnejSi, kjer je pritisk
najvccj, Sc je baS V \emtiji izkazala kot zmotd.
HujSi tlak 81 ie re tczko mislit, nego vlada sedaj
Nemciji. IzkuSnja reh LET in pol, XII je gotOvo
1govornejSa od samih teorij, nam kaze, da ne po-
saja prottlak vsled tega mocnejsi ampak da je
skoro popolnoma opesa
Vzemimo, da hi vOjna koncala tako, kakor
zeli NemGija. Niena mitaristiGna maSna hi osta
la mogocna; Skode, Xxi iih je pretrpela, hi kmalu
lahko popravila in kakor je bia ia masinerija
tekom vojne groznja zunanjemu svetu, bi postala
V miru srah in trepet svojemu lastnemu narodu.
Pritisk bi bill teda Sc hujsi. odpor pa sc boj ne
mogoG Zbogom cdaj vse lepe sanje o nemSk re-
volucji in socalizmu!
(Konec ma ;. strani).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

kicem IA price da nisem oh nobeni fazi
tega straSnega della sodil namenoy Nemcije ;
strastjo. Morale bi me bti vpriGo takih tezlih
dev, kaerih skrva usoda GoveStva po vSem
svetu, sram Ge hi govoriI Surovo, Ge bi poSlu-
zeval nizkega jezika sovraStva ali masGevalnih
namenov
Soditi moramo, kakOr hoGemo, da bi mas sOdili.
SkuSal sem spoznati namene, ki Jill ina NemGiia
V tel vojni, IL ust njenih lasinih beSednilov in
ravnati mimi tako iskreno, kakor hi zeel, da hi
oni ravnai menoj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

Zadnj1 W1lSOnOV gOvOr.

Y soboto, ma dan obletnice ameriskeya vsto.
pa vojno, sc je priGela kampanja "a tretie no.
sojio svobode in predsednik Wilson je incl oh
ieJ pllllkl Baltimoru govor, katerim je Sc en-.
kral razlozil SvoJe nazore vzro<ih, zakaj je A
merika vojn Jedro njegovega govora lie per.
fidnOst, ki so jo gospodari Nem6iie razodeli V
Brest LitovSku, kjer svoiimi dejanji potep.
tall vse, kar so pref slOvesnmi besedami izjav-
Jall. PredSednik Wilson zakljuGuje, da je Mem.
ciJo presolat po njenih dejanjh, ne pa DO bese.
dah njenih drzavnikov, in iz tega izvaia naloeo
Amerike tel vojni. Cilji XII jih ie tenn govo.
ru naglasal, sc vjemajo onmi, ki jih je razla.
gal svojih kongresnih govorih ekom vojne
WilSonov govor Baltimoru ina sledeGo vse-
bino,
Vzroki vojne
Danes je obletnca tlneva. ko smo spreieli
nemski poziv ma boz IA svojo pravco da smemo
ziveti in bti svobodni in n bosveceno pravico
clovestva po vsem svetu.
Narod ie prebujen. Nj ga vec treba klicati
Vemo, koliko mora vojna veljati, vemo, da je tre-
ba nasih najvetjh zrtev, zivjenja naSih najspo-
sObnejsh MOI, in de je potrebno, vsega kar ina
mo-.
P0sojo, katerem je govoriti Spada med
zadnje reel, ki smo poklcani da iih damo, dasi je
samO pO Sebi imperativno. Ljudstvo vse dezele
spoznava to potrebo in je pripravljeno posoditi
elm najvec mogoce, tud kjer zahteva obGutno in
vSakdanJo ZrteV od mallh dohodkov. ObSojalo i'll
preziralo bo tiste, lahkO dajo pa nocejo, tiste,
XII zahtevajo viSje Obresti, tiste, XII misijo po-
sojilu lie kot trgovski transakcij Zategadelj nj
sem priSel, da izsiljuiem posojilo. PriSe sem lie,
da vam podam, ce mOrem, bOlj zivo sliko namena,
kateremu Sluzi.
RazlOgi te veike vojne, razlogi, zakaj je mo-
raa priti, potreba, da dobojuje do kraja, in
deve, XII odyisne cd njenega rezultata, Sc
daj jasnejse pred nasimi ocmi, nego so bile kdaj-
koli pref Lahko je spoznati kaj pomeni ravno to
posebno posojilo, ker je stvar, katero bo-
jujemo, bolj ocitna pred nami, nego katerikoli
prejSnii kriz sedanjega boja.
kdor najmanje ve lahko sedaj jasno spoznl,
kako stoj stvar praviGnosti in kaj je tsta nemin-
ljiva stvar katero ie naprosen, da mvestira.
Ljudje Ameriki so sedaj bolj kakor pref lahko
prepriGani, da gre njihovo stvar, i'll ce bi bild
izgubjena, da b bill MO izgubljen tudi prostOr
in poklic njih lastnega veEkega naroda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

katerih uSodi e obravnavalo da 81 izvoliio svo-
jo lastno pripadnost
Toda akciia Sc je pridruzila in je Sledia izja-
vi. NojaSki goSpodarii, mozie, XII ravnajo IA
Nemtijo in kazejo njene namene zvrsevanjem,
so razglasili zelo razliGen zakiucek. Nikakor sc
ne moreno motif TEN, kar so S,ori - ma Ru-
Skem, na FinSkem, Ukrajni, ma RumunSliem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Svetovno gospodstvo.

Nth namen je nedvomno ia, da podvrzejo
vse slovanske narode, svobodne in pridne ma
rode balkanskega polo,oka, vse dezee, katerim
je gospodovala Turcija in jih zanemarila, svoii
wolff i'll pohot, in da zgrade ma tenn gospodstvu
drzavo Sile, kateri 81 domisliajo, da lahlo ma
praviJo IL ME cesarstvo Osvojevanja in trgovske
nadvlade cesarstvo, enako sovrazno severn in
juzni Ameriki kakor Evropi, XII jo hocejo popla-
vii. eesarstvo, HI bi naposievi zagcspofovalo frl
Perzijo, lndijo in mad narodi daljniega vzhoda.
TAKEN programu ne morejo naSi ideali, ideal
pravGnosti, ,cloveGnoSii in svobode naGelo svobod-
mega Samoodlocevanja narodov, XII ga zahteva YES
moderni Svet, igrati nobenc vloge Odbijaio iih
ideali Se, nacelo, da maj mocnejSi gospodnje mad
SlabejSin, da mai trgovina sedi zastav ne glede
ma to, te jo pozdravljajo ali pozdravjajo IL
sti, h Eaterim Sc nos, da mai bodo narodi sveta
podvrzeni patronanci in vrhovnemu gospodstvu
tistih, ki imajo moe ,da jim ga vsilijo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Izkusnja v Brest Litovsku.

Prava izkuSmja niihove pravicnosti in poSe-
ne igre je priSa. Po tenn lahko presoiamo oStalo
' RuSiji slave cenen triumf, ma katerega ne more
hiti noben hraber in zaveden narod dogo pono.
sen. Nek narod, brezmoGen vSled Svojega laSne-
ga ravnanja, Jim je "a Ia cas- zroGen ma milost in
ncmilost. Njih poStene iziave so pozabljene Nj
kJer MISC uvcdi pravtnoSti, ampak povSod ma
kladajo Svojo SilO in vSe izrabljajo "a Svojo rabo
in povetanje; in narodi oSvojenih pokrajin so po-
vabljeni, da mai bodo svobodni - pod njihovim
guSpodStvom
NiSmo Ii opraviten verieti, da hi postopali
enako ma Svoji zapadni 'front.'. ce ne hi nei pred
Sabo armade katere ne morejo niti njih neStcvil-
ne divizic premagat!
Ako bi, Ge cutijo, da so definitivno ustvlje-
nj, predlagai ugodne in Spreicmljive pogoje u
zirom na Belgijo, Francijo i'm ltaliio. ali hi nam
mogi kaj otitati ce zakljuGujemo, dn store tako
lie zato, da 81 zagOtovc prosto roko ma Ruskem in
ma vZhodu Spoh?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Nameni Amerike.

Razlozil sem nase lastne ideale, naSe lasne
namne brez pridrzka ali dvoumnih fraz in sem
jih prosil, maj povedo enako jasno, "a Gem da
gredo
Sam Sc niSmo namenili "a nobeno krivico,
IA noben napad. Pripravljeni Smo, kadarkol pri-
de konGni racun, da bono praviGni napram nem-
Skemu narodu, da bono poSteno ravnaG silo
Nemcije kakOr vsako drugo. Nobene razlike ne
more bit med narodi pri zakljutni sodbi, Ge maj
bO resnicno pravGna Sodba. Predlagati karkoli
drugega kakor praviGnOSt, enako in brezStraStnO
praviGnoSt "a Nemcio. vSaltaS, kakISenkoli bodi
rezultat vojne, b pomenio zatajti in oneGaStiti
naSo lastno Stvar. kajti niGeSar ne zahtcvamo ce
sar ne hi bill pripravljeni tudi priznat
$ to mislijo SluSa izvedeti od tisth, ki
govore IA NemCijo, ce ie to, kar iStejo nemSki
voditelji, pravicnost ali goSpodstvo in nalaganje
svoje wolfe drugim narodom sveta. Odgovorh so,
odgOvoril tako da ne more biti dvoma. Pokazali
so, da jim he gre "a praviGnost, ampak goSpod-
stvo in neovirano izvrSevanje njihove lastne
wolfe
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Cilji Nemcije.

Razodetje nj prislo od nemskih drzavnil;ov.
Prslo je od njih voiaSkih voditeiev, XII so pravi
voditelji Nemcije. Njeni drzavniki pravili, da
zele miru in da pripravljeni razpravljati po-
gojih kadarkoIi so njih nasprothiki pri volji, da
sedejo mimi konferenGno mizo.
Min sedanji kancelar je dejal - pac ne
dOlo6nimi in nejasnimi besedami. in izrazi, XII
pogostoma navidezno preklicuieio svoj astni
zmisel, toda toliko razocnostio, kolkor Sc mn
je zdelo modro - da verjame, da mai hi bill mir
osnovan ma naGelih, o katerh smo deiali,, da bi
bia pri zakljuGni ureditvi naSa lastna nacea.
Brest Ltovsku so njih civilni delegat go
vorili enakimi izraz izrazali svojo zeljo, da
zakljuCi casen mir in da Sc prizna narodom,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09

ist IA koristi dslavsksEa
.judstva. Delavci so opra.
vieeni do vssga, kar pro-
dueirajo.
This paper is devoted to
the interests of the work.
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
The Natchitoches enterprise., 1918-12-12
St. Mary's Academy "GoeS
Over the Top"

The first OF all schools in the
parish of Natchitoches to " Go
Over the Top" in the United
War Work campaign was st.
Mary's Academy.
The Victory Boys" and
the Victory Girls" entered into
the work with great enthusiasm
at the very start. and with the
jealous and untiring efforts OF
their captain. Sister Mary Lucia,
the work has been crowned with
overwhelming success.
There are 80 Victory Boys and
80 Victory Girls, who have pledg-
ed themselves to raise o quota of
$4,000. Up to date the boys
have $l02.75, and the girls 1890
in cash to their credit, and which
has been handed over to the parish
treasurer of the War Work Cam
paign.
The following is q list of Vic
tory Bows" and their pledges
The Natchitoches enterprise., 1918-12-12

A splendid record has been made
again by the local chapter in furnishing
its very big allotment of surgical work
ahead of time, tho very much handi-
capped in many ways.
Very few workers were able to re-
port at headquarters to help, but those
faithful ones who did attend were there
early and late, and by their united
efforts not only accomplished their own
work, but worked up the quotas of
many Of the branches that returned
theirs on account of sickness. And
tho December 10Th was the date that
the work had to be turned in, the night
of December 5th, eleven days ahead Of
time, saw the last pad finished.
The knitters are as busy as can be
too, the local workers having their
quota doubled practically too, because
of 80 many being returned
The last Christmas box was examin-
ed, weighed and labelled on schedule
time by the Home Service Committee,
and If every Natchitoches boy and then
some isn't made happy on Christmas
day by receiving q box as full as the
rather rigid regulations permitted them
to be, it won't be the fault of the "old
folks at home
The meeting of all the members of
the Red Cross for the election of officers
to serve for the year, that had to be
postponed from November 9th, on ac-
count1of the bad weather, has been ap-
pointed for next Wednesday, December
18th.
"a The Universal Membership Drive
The Natchitoches enterprise., 1918-12-12
The Youths Companion Calen.
dar for 1919

The publishers of the Youths S
Companion will, as always at this
season, present to every subscrib
er whose subscription is paid for
1919, q calendar for the new year.
1t is . gem of calendar making.
The decorative mounting is ricill
but the main purpose has been to
produce a calendar that is useful,
and that purpose has been achieved
The Natchitoches enterprise., 1918-12-12

We wish to thank and express ap.
probation to the many friends who
came 20 nobly to our rescue during the
fire, Friday afternoon, and thru their
splendid efforts saved our home from
burning.
Mr.. and Mrs. J. B. Pressburg,
Miss Irene Whitehead.
The Natchitoches enterprise., 1918-12-12
Meeting Of Red Cross Members

Notice is hereby given that meet.
ing Of all members of the Natchltoches
Chapter of the American Red Cross
will be held at the Court House. in
Natchitoches, at II o'clock, q. M, on
WEDNESDAY, DECEMBER 18TH,
(adjourned from November 27th), for
the purpose Of electing an executive
committee.
M. H. CARVER, Chairman.
AUGUSTA NELKIN, Secretary.
The Natchitoches enterprise., 1918-12-12

The Enterprise job department
has built up a reputation for first
class job work of all kinds, SO if
that 10 the quality of work you
are after, come to this Office.
The Oroville weekly gazette. [volume] (Oroville, Wash.) 1905-19??, 1918-01-25
plant. In renting for his subscription

plant. In renting for his subscription
(for he has been loyal subscriber to
the Gazette for the past ten years,)
he says: my wife and both enjoy the
Gazette very much. returned several
days ago from Peru, South America,
where l have been for the past year on
the construction of hydro-electric
plant for the Cerro de Pasco Mining
company an American concern operat-
ing large copper properties in the An
DIES mountains, and having an output
of about eight million pounds of cop
per month. The trip from Lima to La
Oroyo, near where the power plant is
situated, over the Central railroad of
Peru, is wonderful experience as this
road is the highest railroad in the
world, reaching an altitude of 1866
feet above sea level and it is quite es-
sential that one has good heart in
these high attitudes. On my trip down
l went from San Francisco by the way
Of Central America. and from there to
Callao, Peru, and returning by the
way of the Isthmus of Panama to New
Orleans having very interesting and
delightful trip"