Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-02
IL ZGoDovINE HIGIJENE.

JcZika Ill pOmem Zdrav
stvo. Torej higienicne naprave
so zdravstvene naprave.
' srcdnjem veku sc niso poznali
takih predpisov. Poscbno V sred
njeveskih mestih, kjer so ljudje hi.
Ii zelo gosto naseljeni, so prebival-
ci zelo obcutili Ia nedostatek.
Umrljivost je bila tako COSTA, da
hi bila morala nekatera mesta po-
pomona izumreti, ako hi sc ljud-
die Z dezele lie bill naseljevali V
mesta. V srednjem vcku niti gra-
dow MISC imeli straniSc, ampak
sluzil jim je v ia namen kaksen
bolj Skirt kot. III MISC bill potem
tedne i'll mesece ocisceni, in yea
sih sc je razsirjal tax smrad, da
hi bio zivcti v blizini. Toda l.ju-
die SO Sc navadili in sc MISC zme-
Mill "a TO.
Ccste so zaceli Scle prot koncu
srednjega vcka tlakovati, toda lie
glavne ulice III ceStc. TIE ceste ali
ulice so potem imenovali "kame-
nita pot. Druge ccste SO pa kar
tako pustili. V polctnem GaSu .je
bilO do malega cevelj ma dcbelo
prahu. V Umskcm Casu in grdcm
vremenu, posebno IA casa dezevja,
pa pc diva cevlja blaia. OBJ taken
casu so morali Ijudjc imeti poseb-
ne cevlje, da so mogli gaziti blatO
- kakor mOrajo ma primer III V
Amcriki V raznih krajih naSi roja.
XII in sploh prebivalci imeti takO-
zvane ''rubber-boots".
Y Srednjeveskih mestih so incl
meScani Sc zelo vcliko praSiGev, Xxi
so bill veCinOma vedno ia prOstem
in 81 Sc sprchajali pc mcStnih uli-
cab. Naljali so Sc po mlakuzah in
iSkali osiankc, katcre so meScani
navadno Skozi okno mctali ma uli-
go, kakor delajo sc sedaj ma who.
Adu, posebno Turk. Radi tega SO
Sc tudi zclo mnozile pcdgane, ka-
tcrc so dobilc dosti hrane. ker so
pa ravnO podganc Znane kOt mai
nevarnejSc raZnaSalke raznih kuz-
nth bolczni, Sc nj cuditi, ola so Sc
kuzne bolezni V srednjeveSkih me-
stlh razSiriale, kar so imeli "a -
bozjO kazen.
Pc dolgem casu 50 mestni odbo-
ri spoznali, da sc mora kaj ukre =
niti. da ne DO mestO takO grdo liz
gledalo. Ukazali so, da mora vsak
hiSni poseStnik ~napraviti straniSce.
III so res postavili nekakSna stra-
nisca. Toda = tenn Sc nj bilo dosti
pomagano, kcr so pref prcbivalci
opravljali svoie potrebc po razlic =
nth kotih, sedaj pa vsi na enem
prostoru. StraniSca nj potem dolgo
casa nihce SNAIL, in ~razSirjal Sc je
vtasih Sc vecji smrad, kakor pref.
POtem so moral straniSca postav-
liati oh rekah, ker JIG navadno sko-
ri vSako mesto tekla kakSna mai
hna reka. = tenn jc bio re vclikO
pomagano, poscbno kadar .jc reka
naras;la i'll odplavila SO &c odpad-
Ike. Toda kadar sc je reka posuSi-
la, kar Sc .je cestO V poletncm ca
su zgodilo, JIG bill zopct smrad IN.
McStni odbor .ie vcasih tudi IL :
dial kakSno naredbo roper pOdga-
ne. Odrcdili so tudi, Ola morajo
prebivalci imcti praSice donna "a
prtc. it'd. Toda = TEN nj bilo sc
dosii pomagano, ker sc ljudje sa-
mi MISC dOsii brigali IA snagO. Po-
gostOma jc bilO tOlikO ncsnage ma
uliri, ola jO .ie clOvek komaj pre- =
gail. Mestnc Oblasti so bile vcasih
prisiljene kaj nkreniti. V nekem
mcstu so II. pr. zapOvedali, da mo.
IA vsak kmet, Xxi pripelje V mesto
svoje pridelke ma trg, naloziti na
SyOj voz gotovo mnOzino te nesna-
&c in Odpeljati IL mesta. Strazniki
pri mestnih wrath so moral pazi-
ii, da. so vozniki, XII so odhajali )
praznim vozom, imeli nckaj tc he.
snage ma vozu. Seveda so potem
kmetje takOi pred vratmi odlOzili
vse. Tako Sc ie potem pred NEST.
mimi vrati mnozil Ia Smrad. Nate
so nastavili gotovega usluzbenca
XII ie moral skrbeti za\odpravo raz.
IiGnih cdpadkov. Toda meScani nj
so mo9li razumeti, kaj hi bilo $ ten