davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29
ROZA.

Da, o fantih! Tu je bilo najveG besedi. Same
kalinova Roza je moleala. Poslusala je, kimala je,
smeJala sc je, govorila pa nj. Nj il bio do tega.
Vse skupaj sc il je zdelo neumno. Bila je lepa, rev.
ma IN ponosna. cato je bila TAXA. In vedela je tudi,
da sc o njej govori marsikaj. Sal ina vsaka vas
nekal takih ljudi. Rozin oce je bill koGar, priden
IN grid, posten in sila neumen. In dolgo, dolgo nj
mogel dobiti druzice. Molil ie east Antonu Pado-
vanskemu in trikrat je Sci ma Sv. goro. preden je
dOsegel, kar je zelel. Naposled sc ga je usmililo
dekle ,najrevnejSe Y vaSi. Mocha ie bila in lepa
IN je v splosnem zelo previdno raGunala z zivlje-
MEM. Takrat, ko je vzela Kalina, il je slo &c ma
petindvajset. 'Bajto ina, je pomislila in sc je od-
loclia. ljudje pa so Sc poSmehovali - ne njej,
ampak MENU. A Kalin je bill SreGen. Motila ga
je samo boiazen, da utegne ostati brez otrok. Tri
leta so re potekla pa ME. Molil je k svetemu
lzidorju, Xxi ie bill pobozen kmet. Vedel je, da DO
uslisan. Res, Sc nj minilo cetrto leto niegovega
zakonskeea %zivljenja, ko je dobil hGerko. a V IL
sto vas 50 hodili tako boil zakotni laSki letoviSGar-
il srednje vrste in Kalinova zena ie bila kljub
svojim letom Sc vedno lcpa.
Dekle so krstii in so j dali inc, kakrSnega
je zelela kalinka. In raStlo ic in rastlo in je bilo
cd dine do dine lepSe. In KAHN GA je uiGkal in OBJ
jemal marsikdai je jokal cd veselia.
"Kako ie to lepo, &c je 6loyek oGe.' je deial
vGasih zeni. In ljudie so izvedeli in so sc smejali
OpaZili SO, da enega izmed Lahov nj wee ma zrak,
odkar Give tri duSe pod Kalinovo Streho. Tudi IA
linka je to vedela. kakor da il je pala slana ma
obraz, tako Je minila lepota. In CUBA "a gubo Sc
il jc zarezala V lice, oSt "a ost io Sc il zapiGila V
duSo, dokler Sc Jill nj nabralo toliko. da so il vzele
zivljenje.
MalO pred smrtjo ie govorila : hGerjo, XII je
bila takrat osemnai stletna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

Poleti 1e bio, v listen Gasu, ko omedleyaio
evetke od vrotine in drhti razgreti zrak. Pc nil.
yah Je valovilo zorece Tito, olivnozelena barya Sc
je pocasi umikala medl0rumeni, XII je mestoma re
p~rehajala V zlato. Po senozetih so prepevali ko-
sci. Rano V Jutro SO Sc oglasile pesmi, krepke pc
smi zdravih Judi. In YES dan in pozno do veeera
so %spremliale delo V veGiih in manjsih prenehlia-
Jill. Obrazi so goreli. Ma celia in ma lea lie stopil
pot in zi!e ma rokah so nabreknile. Med delom so
ostro zvencale kose.
no Sc je povsem zdanilo i'm ie solnce re precei
zgalo, so Sic ~grabljice ma senozeti. Rozasta krila.
bell rokavci, bell predpasniki - i'm gologlaye so
bile. Okrog vratu je imela vsaka rozasto ruto,
zlozeno V tri roglje. Eden je padal pc hrbtu. diva
sta sc krizala ma prsih, n konca sta bila prevezana
s predpaSnikovim trakom. Kakor mala krdela so
Sc pOmikale pc cesti - velike jerbase ma CLAW. V
desni grabljc, V levi cvetke "a kosce. TIL, tam iih
je krenilo nekaj ma stranpot, odkoder so Sc zopet
i~zsubljale ma levo in desno pc travnikih. Govo-
rie so nvahno in smejale so Sc glasno in zvonko.
Vsepolno miGnih skrivnosti ie bilo med mimi in
polno z~ivljenia.
Zadnje med grabljicami so bile Bregarjeve.
Bregar ie bill trden kmet. Poznalo Sc lie to povsod:
lepa hiSa, prOstorni hlevi, velika gospodarska po-
slopja. Use V redu, vse V dobrem stanju. ObSir-
no polje, razsezne senozeti III temni Grni gozdovi.
Oh casu vetjih poliskih del je kar mrgolelo ma
j%emnikov.
Bregarjevih grabljic je bio devet, sauna eve
tOca dekleta. Tri so nosile jerbaSe, estate so sic "a
mimi, pripravljene vsak cas-, da sprejmejo tovor
ma glavo, kadar opesajo tovariSice. V zmernem ko-
raku so sic po praSni cesti, po tri in tri skupaj.
Cezljale so o cipkah, ~pentljah, o lasnicah in rozah,
pa o fantih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29
Poslednji dnevi Stefana Poljanca.

"Saj sem te samo cato vprasal, ker sem bill
ze naprej vessel t~vojega odgovora. Ampak sra
motno j, Peter NOvljan, Ola LEXIS tukaj in delaS
pesmi in ia hos cez leto dni klavrno poginil.
Tvoja duSa Sc povzdigne k zvezdam -"
tx zvezdam!"
e. tvojega teesa pa Sc pes ne DO obla jail.
Dusa je odpravljena, tako tudi vse podobne bese-
de: duh, duhovitost in tako dal. je. Skrbi "a telo,
Peter Novljan, skrbi "a telo in uvazuj praktiGne
razmere! No, ne hos jih uvazeval nikoli, sal je
cello meni izpodletelo, XII sem Sc poSteno trudil.
TO je bilo emo razocaranic, drugo pa je bilo Sc
hujse. Incl sem dekleta, Peter Novljan. in sem
ga ljubil. Ampak tiSti dan, ko sem zaGel uvaze-
vati prakticne razmere, sem Sc namenil, da ma
pravim $ svoiim dekletom po petrinsko.'
"Kako?"
"Po petrinsko; TO ie nacin tistih liudi. XII
uvazujejo ~prakticne razmere. Ali 81 mores mislit
kaj boil smesnega kakor Stefana Polianca, XII
namerava, da hi goljufal svojo ljubico? he ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

m so posebno pc sreGi. Beseda Sc il je zapletala
III karkoh Je izpregOvorila, Sc il ie zdelo ne.
umestno, kakor da hi rekld ona, temveG neka dru.
ga - morda cello neki moski.
Tako je minevalo dopoldne do prediuznika.
hratek odmor - pOtem spet isto do juzine. Pc
Juzlnl SO Sc nekoliko pOsalili; kaiti dive uri sta
opoidne doloceni koscem "a odpocitek. Tradici-
Johaiha pravlia poznajo Ia zakon in gorje mu,
Kdor bl Sc pregresil roper MEGA. Sc devet lie. DO
smrtl hi ga obirali vsi kocarji in gosta6i.
Fantje so sc polegli vznak, dlani IA vzqlavie.
kiobuk ma oci. Dekleta so razdelile cyetkc.
No, Roza, ii Sc me usmili, 4" Sc je posalil CO.
spodarJev Tone, "sicer ostanem brez %cvetja."
Dekle je re hotela stopiti proti MENU, ko Sc
oglasi ena izmed ~grabljic:
Me, mic! Rozin cvet je "a hlapcai"
Smeh. kalinova je zardela in pobledcla. V
oceh j Je zagorelo i'll V spodnjo ustnico Sc je
vgriznila do krvi.
"Jaz ne daiem ~cvetia!
Dekleta so molcala, hlapec je gledai zalostno
IN z%atudeno, a Tonetov glas je padel V molk in V
tiSino, kakor da bi zasekal:
'ImaS prav!"
Ia nekaj casa so Sc zaGeli zopet mirno razgo-
varJatl' \aske novice, dOvtipi, XII obstojc V drom-
lJivosti izrazov in besednih zvez, neroLni pokloni
1antov, h~udomusne, mestoma precej pikre zafrka-
cije deklet. Cas- je potekal prijetno in veseio. do
kler nj hlapec pokvaril zabave, ali il nerodnosti,
ali IL skodozeljnOsti - najbrze liz neumnosti. .'Po
novem letu poidem k tovarnarju, plaza dobro. n
Lab"
In kakor hi odrezal, je vse obmolknilo. Eden
IN druei sc je ozrl V Rozo. Ona je premerila l. dol
glm pogledom hlapca i'll zdelo sc je, kot da ga hote
zadaviti Z ocmi. Potem Sc je navidez mimogrede
ozrla ma Toneta in je pripomnila hladno:
"Ora j! Me moramo k delu.'
(Konec prihodnjic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

IL Berlina p~oroGajo, da hite V Nem6iii z ode
mokratiziranlem' kakor Ia stavO. Saksonski
kronski svet V Drazdanih Sc bavi z vprasaniem.
ola dovoli tudi socialistom pristop V Waldo. Baden
ski kabinet razpravlja o odpravi trirazrednega
volilnega siStema, XII Sc maj nadomesti S proporG-
MIN zastopstvom. V N~irtembergu debatirajo, da
bi zastopniki drzave V zveznem svetu sprejemali
navodila direktno od poslancev namesto cd mini
strov, kot je zdaj V navadi.
IL Haaga p~oroGajo, da so Sc pravkav vrSile V
Mannheimu mirovne in protivladne demonstrated
je,kakrsnih Sc nj bilo V Nemciji. Velikanska mnO-
zica ljudstva, najveG delavcev in delavk, je kora-
kala profit mestni Hist, toda tam Jill je cakala vo-
jaSka policiia $ Strojnimi puskaml, XII je odprla
Ogenj ma demonstrate. Wee zensk je oblezalo
mrtvih in mnogo drugih ranjenih. V odgovor so
demonstrantje virgil wee bomb ma policiste in Sc
zagnali proti zadnjim s tako silo, da so bill polici-
si v,hipu poteptani.
Il Dunaja cez Berlin ~poroeajo, da Sc je Av-
striia sprijaznila Z mislijo o brezpogOjni kapitu-
laciji. Ma Dunaju grozi lakota iii vladne oblasti
so brez moGi, kajti nihce wee Sc ne zmeni "a stare
postave. Wilsonova nota je povzrocila ma Duna-
ju silno paniko in listi p~ravijo, da nj bila Avstri-
ia Sc nikdar tako %ponizana.
IL Berlina p~oroGajo, Ola so avstrijske Oblasti,
XII so upravljale tisti del ruske Poljske, katerega
so o~kupirale avstriiske Gete, formalnO eddale Via
do V roke pol iskih oblasti.
IL Aten porocajo: V Carigradu in Smirni III
so nemski tastniki vec varni pred tursklmi
mnOzicami, Xxi Jill n~apadajo in pretepaJo.
"Volksfreund" V Karlsruhe pise: "Ako bi sc
incl mir zavleGi samo Ell dan zaradi Hohenzollern-
cev, tedaj moramo odstraniti tudi to ovlro. Mem
sko ljudstvo sc mora enkrat otresti prazne vere'
da je cesar od BOga ~pOklican vladati mas.
''Schwaebische Tagwacht" pise: "upamo, ola "a
vezniki ne bodo zahtevali sramOtnega mlru "a
Nemeiio. ali &c mora biti slava nemskega cesar
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

Nem, ia ne SrutlS- Je Zacela = slabotnim
glasOm in zalost Sc je odrazala v njenih ugaSajocih
oceh.
ROza 10 je razumela in je dejala Memo:
Matt, VEN = vse vem."
Kalinka Sc je zdrznila.
"Roza! RO-zi-ca 49,"
Roza Sc je sklonila in memo vroGe cello Sc ie
iahko doteknilo mrzlega celia umirajoGe matere.
Cd tedaj je zivela Roza eisto sama Ease. Me
ma mladost je bila vedno nekam zastrta vsled "a
vesti, da MEN oGe nj MEN Gee, in da je njena matt
trpela zavoljo ME. A ravno ~pOslednje je grelo
nJen ponos in je zarisalo v MEN znaGai nekaj mo-
skega. Matt je trpela in nj tozilai In TO je bila
njena matt.
V TEN svoiem ponosu je pozabila, da ie ko-
c~arjeva hci in Sc je zagledala V Bregarjevega mai
starejSega sina. kar tako nehote je priSlo, da sa-
ma nj vedela, kdaj. Oko sc je srecalo z oGesom.
Obrnila Sc je V stran, a misel ie ostala pri mel an
nj hotela nikamor. cato je rada hodila k BIegar-
jevim V dnino in cato je sa tudi tisto jutro yrabit.
In ravno cato nj govorila z dekleti. Vtasih Sc je
ozrla ma nanelj V levici in Sc je nasmejala. Pa smeh
je bill prisiljen in tudi V glasu je bio nekrj ncna-
ravnega, ko je pripomnila tovariSici:
ives komu dam nagelj? Bregarievemu
%hlapcu.'
TovariSica jo je p~ogledala V oGi, a Roza Sc je
umaknila pogledu. kar je rekla, je res namera-
vala kajti svoje liubezni nj marala pokazati nitl
y migljaJem. Nedela je, kako hi Sc izsio. Treznost
Je sprejela cd matere, 6eprav ne V celem obsegu.
Med potjo so dekleta parkrat meniale jerba-
Sc. no so prisle do kOscev, so Jill pozdravii Z u
kanjem in petjem in so Jim pomagali odloziti bre-
mena.
Pc jedi so kosci nekaj casa ~pocivali. dekleta
pa so odsla ma delo. Roza 81 je zataknila svoj ma
gelj tia, kjer je bila ruta ma prsih prekrizana. De-
iala Je pridno in silila sc je tudi V pogovor. Pa j
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29
In takrat Sc mi je zdelo to

In takrai Sc mi je zdelO to
nekaj sila sramotnega = tako sramotno, Kakor
Sc zdi kurbanie cistemu cloveku; in slutil sem,
da ne lie nj potreba uvazevati prakticnih razmer'
temvcG da Sc je treba boriti Z mimi in proti nJlm.
dokler ne omahne roka V postenem boJu. oaJ
yes: takrat sem bill poet, takrat sem spremiJai
svojo dobo in je nisem poznal in nisem vedel kod
i'll kan, takrat sem bill Peter NovlJan.
'Lazesl' je vzkliknil Peter. "Ne poznam tie
bratal"
"Takrat sem bill Peter Novljan!' Je govorii
Poljanec mirno in je gledal V steno. 'Potem pa
sem izprevidel, Ola nj prav mic sramotno uvazeVa-
ii prakticne razmere, da so ljudje vecJidei, S pray
redkimi, neresniGnimi in zalostnimi lzJemamh u.s.
v%arjeni zgoli "a uvazevanje prakticnlh razmer ~
da ie sramotno, saniati o prihodnosti clovestVe
in imeti z~akrpano suknjo. Ali Sc ii to ne zdi sra
motno?"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29
PO SVetu.

stva cena "a mir. tedaj je nemSko ljudstvo pri-
pravljeno, da jo plaza" TeodOr Wolff pise V
berlinskem "Tageblattu'', da pridejo velike te-
gave "a NemGijo, ako Wilson Z zavezniki vred tudi
zdai odrece premirje.
IL Londona ~poroGajo: V dobro poucenih poll
ticnih krogih prerokujejo, da bodo Nem6ija, Az
strija in Turcija kapitulirale Y desetih tednih
zadnji dive morda kapitulirata V dveh tednih.
Dobro informirani poro6evalci ma nemSki
meii ~iavljajo, da Nemcija ne more wee voditi vojne
dali .kakor tri mesece. Nemsko ljudstvo zahteva
soglasno: "Za bozjo voljo, ustavite vojno pod
vsakim pogojeml"
IL Stockholma porocajo: Potniki, kiso prisli
IL Petrograda, p~ipovedujejo, da je wee tisoc ru-
skin pomorscakov dine IS. oktobra ustavilo pred
stavo V Marinskem gledaliScu in prisililo gledali-
sko godbo, da je igrala pred mimi, ko so korakali
pred zavod Smolni in predlozili komisarju Zinovi-
jevu protest proti konskripciii pomorscakov.
Rdeca garda ie pa napadla pomorscake in iih
razprsila ter deloma polovila. Tisti, Xxi SO bill vjeti.
so bill pozneje ustreljeni. Wee dni potem so Sc ma
daljevali nemiri in p%ouliGne bitke med pomorScaki
in rdeco gardo. ~Istocasno so bill veliki nemiri V
MOskvi, kjer so sc uprli socialni revolucionarji
toda pOdrObnosti MISC znane.
"Rdeci terorizem", XII ga je vpeliala Boise
viska vlada, ie postal re monstrum, XII ga Lenin
ne more wee kontrolirati. Self komisij "a pobijanje.
protirevoluciie V raznih mestih vodijo maSakre
ma svojo pest in obsojajo Judi ma smrt, ne Ola hi
jim dali priliko zagovora ali da hi dokazali svojo
nedOlznOSt.
IL Berlina ~poro6ajo, da je rekel kancelar
Maks Badenski te dni. da Sc DO nemSka vlada upi-
rala nasilnemu miru. Nlada, XII hi postopala dru-
GAGE, mora pasti pred navalom delavskega ljud-
stva.
IL Berna p%orocajo: Ogrska ie podprla svojo
zahtevo "a neodvisnost $ TEN, da je ustavila izvoz
zita V Avstrijo. Ma Dunaiu 20 ljudie re wee dni
brez kruha in dunaiski zupan je apeliral na cesar
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

pref sem, tepec, uzival sladkOst svoje image obi
dem, gIavO pokoncu, visok in ponosen kakor &C.
Ear, a ma tleh moja ~ljubezen in ona ma tleh, obraz
%objokan, srce razparano!"
"Nievrednost!"
"Mislil sem MANFRED, da ravnaio tako tisti
ljudje, Xxi uvazujejo, in Ola moraio tako ravnati.
Maj misliS, da sem Una gal?"
''Nisi."
All nisem JIG ranil, samo omazal sem 10!
I'm kako sc je stvar koncala! Ona je obrnila cd
meme svoj lepi obraz, JAZZ pa vzdihujem po Mi,
kakor Sc nikoli nisem vzdihoval. In to sem spo-
znal ona je, XII sem ~hrepenel pc Mi cd nekdaj
in gospod Valentin jo JIG ljubil in ii zlagas pesmi
v memo slave. Nikar ne poskusi, da hi sc kdaj
odvrnil cd ME, ali ola bi jo %goljufal, zakaj V IL
stem trenotku DO zahrepenelo tvoje srce boil ne
go kdaj in zahrepenelo DO zaman trd in neusmi
lien BIO MEN Obraz, ne bodo ii wee zarele njene
oi in njena roka tie ne DO wee vabila. Ona ne
lJubi tistih Judi, Xxi u~vazujejo praktiene razmere
in oni je ne poznajo; poete, izgubljence, tavajocc
k zvezdam v luGi svojih SAM tie ljubi in oni
sami jo vidijo. Komaj Sc obrne poet k zemlji, ko-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

ia, da maj posreduje. CeSka tudi noce wee DAFT
psenice in ma Poljskem so omejili izvoz zivil. III
vezni poloiaj V Avstriji je zelo kritieen.
IL Bazla porocajo: NemSki kardinal Hart
mann je tidal pastirski list, V katerem poz%ivlje
nemsko ljudstvo, da maj moli, kajti "erni dnevi
so prisli' vsled notranjih izprememb i'm splosne
nezadovoljnosti ljudske mase.
IL Berna porocajo: Nemski poslanci V %avstrij-
skem drzavnem zboru so proklamirali samostojno
''nemsko-avstrijsko drzavo". Poslanci so organi-
zirali svoj nemski zbor, XII sc ina peeati z zadeva-
mi nemskih elementov v dvojni monarhiji. Ia ma
telnika je ~izvoljen socialistieni poslanec Karl
Seitz.
IL Zeneve poroSajo: Jugoslovanski narodni
svet V Zagrebu je zavrgel cesarjev nacrt avtono-
mije. Svet je izjavil, da nina Karlova fedora
ella" druzega namena, kakor preslepiti predsed-
nika Wilsona.
IL Curiha ~javljajo, da so ma Dunaju izbruh-
Mill now izgredi. Velike delavske demonstracije
so ma dnevnem redu.
"Frankfurter Zeitung" opozarja Nemce, &c
Sc mora vojna nadaljevati, da Sc maj nadaljuje ma
francoskih in belgijskih tleh. Vojna ma nemskih
tleh pa ne SINE trajati niti en- dan.
Berlinski "Tageblatt" javlja, da je bilo V
prejsnjem tednu samo V Prusiji izpuSGenih IL
zapora 100 ''pOlitiGnih zlocincev''.
IL Amsterdama p~oroGajo: Avstriiski cesar
Karl je zadnjiteden $ posebno naredbo pomilo-
still 34s avstrijskih pomorScakov, XII so Gakali ma
obravnavO pred vojnim sodisGem zaradi upora
One ,. feb. t.. ]. V kotarski luki.
Berlinski 'Lokal Anzeiger" poroSa, da je
bila IA. t. m. v~peljana V Galiciji ~poljscina kot u
radni jerk in Sc tisti dan so bill ma zelezniskih
postaJah Odpravlieni vsi nemSki napisi. Obenem
Javlja, da so ~politicni voditelji pruskih Poliakov
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

spreJeli vabilo provizoriGne poljske Wade v Var
saw, ola prideJo tia IN pomagajo ~sestaviti nov
polJski kabinet, V katerem bodo tudi sami zasto-
PAM. List v~prasuje, ce spi pruska vlada.
IL Haaga p~oroGajo: V Berlinu so bill zadnio
sredo krvavi spopadi med policisti in municiiski-
mi delavci. V Essenu so zastrajkali delavci V
kruppovih tovarnah.
Dale je prislo poroGilo IL zanesljivih virov.
da sc puntajo mladi rekrutje, XII hi imeli It'll ma
vojaske nabore sele leta 1920, pa jih re zdaj xii
eeJo pod o%rozje. Vojaki ma 'front.' streljajo ma
svoje tastnike. Generalni stab je organiziral po-
sebne, izbrane poke, XII imajo nalogo zadusiti
vsak upor ma 'front.'.
IL Bazla porocajo: AmeriSka nota, V kateri
zahteva Wilson, da Sc morajo podati monarhi-
stieni avtokratje, je prisla V Berlin V Getrtek
zyecer. Gin je bila objavljena V petek, je ma
stala veiika panika. DRAWN zbor je takoj "a
kljuGil zasedanje "a nedolocen cas- in vojni ka-
binet je bill magic sklican nakar je raZpravljal o
mott.
Berlinski "Lokal Anzeiger'', XII je prvi pri-
ob6il komentar o mott, pravi, da Nemcija ne DO
sprejela diktiranega premirja. 'Koelnische lei
lung pise, da je Wilsonov odgovor "arogan-
tent Nekateri nemski listi, dasiravno ne Ira
zajo posebnega veselja mad motto, pravijo, da je
Wilsonov odgovOr kljub temu - dober, kajti
pospesil DO mir.
Berlinski "Vorwaerts'' trdi, da Sc raSiria
boljSevizem ma Bolgarskem, Rumunskem, Tur-
skem in V Srbiji.
IL Amsterdama p~oroGajo: Prebivalstvo Ho-
landije je Zadnje dni naraStl0 "a wee stOtisoc
glav. POmnozili so sc begun in nemSki de~zerterji
liz Belgije. Dezeterji pravijo. da so Jill njihovi
nficirii pnIili " papetirni rayolyarii y r0kah "
bitko, toda pri prvi priloznosti sc ~pobegnili Gez
belgijsko mejo. Dale pravijo, ola so rajsi in
ternirani V llolandiji, kakor pa da bi Sc povrnili
domov in gledali svojim domacim V oGi kot pre-
maganci.
maj poskusi u~vazevati - in JAZZ sem poskusil
Sc Odvrne cd NIGGA "a zmirOm in brezupno je
njegovo koprnenje."
Stefan Poljanec je gledal V steno; bled in
spacen je bill njegov obraZ.
(Dalje prihodnjic.)
RAzpIs sLUzBE.
Eksekutiva slovenskega republicanskega
zdruzenja isce.
CORRESPONDENTS,
XII je zmozen pravilne slovenske in angleske ko-
respondence ma pisalnem stroju.
Stenograf ina prednost.
Plaza pc dogovoru.
ProSnje ie p%oslati ma naslov:
Anton j. Terbovec,
Box 1, CICERO, ILL.
gg6SggS59gSggFggS
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

mai poskusi u~vazevati - in JAZZ sem poskusil =
Sc odvrne cd NIGGA "a zmirom in b~rezupno je
~njegovo kOprnenje."
Stefan Poljanec je gledal V steno; blcd in
spaGen je bill njegov obraz.
(Dalje prihodnjiG.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

IL Berna porocajo: Ogrska je podprla svojc
zahtevo "a neodvisnost $ TEN, da je ustavila Two,
zita V Avstrijo. Ma Dunaiu 20 ljudie re wee dni
brez kruha in dunajsk zupan je apeliral ia cesar
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

sprejeli vabilO provizoricne poljske Wade v Var
saw, ola pridejo tia in pomagajo ~sestaviti nov
poljski %kabinet, V katerem bodo tudi sami zasto-
PAM. List v~prasuje, &c spi pruska vlada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

IL Aten porocajo: V Carigradu in Smirni nj
so nemski Gastniki vec varni pred turskimi
XII Jill n~apadaio in pretepaJo.
Every evening, Wilmington daily commercial., 1918-02-21
ARGUES FOR s HOUR DAY.
Employelof Bureau of Economics
at Washington Gives Judge
Evidence Aplenty.
By Associated Press 20 Every Eyenikq

Chicago, Feb. 2l-Leifer Magnuss0n,
an Investigator of the bureau of applied
econom cs at Washington, descended on
the packing house wage arbitration pro-
ceedings before Judge Alschuler today
with a small avalanche OF statistics bear
ing ON the eght-hour day.
Frank r. Walsh, attorney for the en-
ployes. said he did not expect to call
other packers in addition to j. Ogden
Armour and Nelson Morris, already
heard, but expected statements from
Swift and Co. in reply to questions sub
mitted III writing.
Mr. Magnusson said every State in
the union was on record in favor OF a
shorter work day The trend of the
times, he said, was that way, and Oregon,
Mississippi and Minnesota have legalizcd
the eight-hour day. lie said the number
of workers who achieved the eight-hour
day in 1917 was more than one million,
including the 400, 900 railroad men added
by the Adamson law Present figures,
he said, show 2,S00,000 persons working
under eight-hour agreements. Applica-
tion of the workings of the Adamson
law, he said, showed thatsin ynd service
the law increased labor costs % per cent
but he explained that the shorter day had
resulted in certain changes OF method
which ultimately would bring reductions
IN operating costs.
Every evening, Wilmington daily commercial., 1918-02-21
AGAINST PRESIDENTIAL
POWEn OVER RAIL WAYS
Minority Report on Administra-
ton Bill is Voiced in House
by Each.
BY Associated Press to Every Evening


Washington, Feb. 21.-Opposition to
the House draft of the Administration S
Railroad bill, particularly its provisions
for compensating the roads, determining
rates and fixing the period of government
retention after the war was voiced TODAY
By Representative Esch of Wisconsin,
ranking Republican member of the Inter
state Commerce Committee.
Representative Esch, speaking for the
minority of the committee, declared the
proposed rate OF compensation is too high :
that the power to initiate rates should
rest with the Interstate Commerce Com
mission rather than with the President
and that the roads should he returned to
their owners one wear or less after the
proclamation OF peace, instead of two
years, as proposed by the House bill.
Owners of our railroads should be con-
tent to ruceive guarantee of payment
of all fixed charges Representative Esch
said, "including operating expenses, taxes
and interest and regular dividends on out
stdnding stock. Any surplus above such
payment ought either to go to the govern
ment to aid it in meeting The guarantee,
or be equally divided between the owners
and the government.
'"Thc minority also believe that the rate
making power should remain in the hands
of the Interstate Commerce Commission.
Ii is the one body under our government
that has had the regulation of railroads,
including their rates, in charge 1t is not
necessary to give to the President, even in
time of war, the power to initiate rates
No other nation at war has changed its
rate making power. No other nation has
given to single individual this power,
not even autocratic Germany"
Mr.. Esch said period of year after
the proclamation of peace would allow
sufficient time for Congress to pass tho
necessary legislation for the adjustment
of the financial relations between the
government and the carriers and arrange
for the return of the roads to their owners.