Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
KoNFIsKAcIJA zAsEBNE LAsTNME.

&c bo r~azlastila (ekspropriirala) rokodelce in
kmete, katerim DO vse konfiscirala (brez odskod-
nine), i'll TO ne Samo hiSe in polja, marveG tudi
vso najbOlj potrebno OpravO in - hranilni6ne
knjiiiee. To je proti nam glavna agitaeija
poleg re omenjene razdruzitve vseh druzinskih
vezi.
Ma to je pripomniti, da ne noben naGin TAXA
konfiSkacija nj pogoj bistva SOcialisti6ne druzbe.
o konfiSkaciji Socialno-d emokraticn pro-
gram pray ME ne govori. Ne morebiti il strahu,
ola bi radi tega cd Sebe odbijal ljudi, XII kaj ina
10, ampak enoStavno radi tega, ker sc o tenn z GO
t0vostjo ne ola pray ME reel. Ia gotovo Sc more
lie izjaviti, da n~apravlja tendenca gospodarske-
ga razvoja "a pOtrebno, da preidejo velepodjet-
ia (kjer Sc V velikem proizvaja) V last druzbe in
da jim druzba goSpodari. Ma kaksen naGin sc BIO
to zgodilo, kako Sc izvrSi ia prehod, ali Sc BIO ne
~izogibno razglaScenje (ekspropriacija) i%zvrsilO
potem potion konfiskacije, ali potion odeupa, ali
bode mirno ali naslno - TO SO vpraSanja, ma ka-
tere ne more noben clovek DAFT odgovora. Tudi
Skliceyati Sc ma nekdanjost, ma proSlOst I une pO-
maya. Prehod Sc more izvrSiti ma najraznovrst-
nejSe n%aGine, kakor Sc je to zgodilo 2 bremeni
fevdalnega gospodarstva, XII SO Sc tudi Y raznih
dezelah ma razlicne naGine odpravila. NaGin pre-
hOda je odviSen od S~ploSnega ~pololaja, Y kate
rem Sc DO i~zvrSil, cd mOGi in nazora vSakega raz-
reda, Xxi pride Y poStev pri TEN it'd, tOrej cd raz-
mer, XII Sc V naprej ne morejo preracuniti. V Ego
dovinskem razvOju igra 'nepricakovanost' mai
veGjo ulogo.
Razume Sc samoobsebi, da zele socalni de-
mokratje, da hi maj bilo tisto neizogibno razla-
Scenic. da hi MIA biloa gecnlp'
Scenic velepOdjetia elm naimanj obcutno. mir
no, soglaSno. ZgodovinSkega razvoja pa ne bodo
dolOGale niti naSe laStne zelje. niti one naSih ma
sprotnikov.
Ma nOben nacin Sc ne more reel, da iZvedba
socialno demokraticnega programa zahteva pri
pri vseh razmerah, da Sc ona lastnina, kOje raz-
las6enja bo %potreba, konfiSeira.
u gotovOstjo pa moreno reel, da napravi
ekonOmicni razvoj lie ekspropriacijO enega della
O~bstojece lastnine IN potrebno. Kar hoGe, je "a
druzna last proizvajalnih sredstev; zasebna last
sredstev "a osebno porabo ne DO $ TEN ma noben
nacin dotaknjena. To ne velja lie glede zivil, po-
histva it'd. Spomnimo sc lie tistega, kar je bio
receno v ,~razpravi so kapitalistienem razredu''
glede hranilnih bank. TIE so sredstva, da dobe ka-
pitalisti V roke premozenje nekapitalisti6nih raz-
redov. Vsaka mala hranilna vlogica je sama "a
Sc brezpomembna "a obrat kapitalistiGnega pod
ietja. Ko pa Sc tie vlogice in vlOge zdruzi, nasta-
ne moe, Xxi vrsi funcije kapitala. Ko zacno preha-
jati kapitalistiGna podjetja Y last druzbe, zaene
sc tudi zmanjsevati moznost, da Sc naloze vse
hranilne vloge plodonosno. Patagonia prenehajo
biti kapital in postanejO zgolj neobrestujOc Sc
zaklad, konsumcijski fond. Pa to je vendar ne
kaj povsem drugega kot konfiskacija hranilnih
vlOg.
Niti ukrajinska rada ne more ostati V cistem
prijateljstvu Z NemGijo. To je tista burzvazna ra-
da, Xxi je Sklenila prvi separatni mir z NemGijo -
prot ugovorom boljseviskih delegatov! - in is
kala priiaznost kajzerjeve tolpe, ker Sc sama nj
mOgla ubraniti rdecih gard. Memo izdajstvo Sc
pa re mascuje. Nemci so prisli V dezelo kot ME
nj zasGitniki, ~obnaSajo Sc pa kakOr roparji. To
hi bill gospodarji Ukraine lahko naprej vedeli,
ce ne hi bill NTH egoizem vecji od p~oliticne pre-
vidnosti. Dejansko je danes skoraj VISA Ukrajina
okupirana cd nemSkih in avstrijskih Get. Rada
sc sedaj p~ritozuje in vprasuje n~emSkega poveljni-
ka, zakaj Sc nadaljuje zasedanje dezele. kajzeriev
komandant sc pa norcuje IL gospodov, ceS sal ste
mas sami klicali, da napravimo "red in MIR. In
kakor kaze, mislijo pruske tolpe res ostati V deze-
Ii, dOkler ne DO tam ''red in mir po Srcu kaizer-
jevem. Ker pa imaio tudi nemSki voiaki zelodce,
zahtevajo kajzerjeyi tolovaii i, maj jim Ukrajinci Sc
hranijo. Tako na primer so zahtevali S5 odstotkov
vsega zita, kar ga rodi dezela, in YES sladkor, kar
sc ga rafinira V ia tovarnah. Sevcda hoGe ve to
kajzerJeva banda cdpeljati V NemCijo. Ukraiinska
rada trdi, ola nj tega V mirovni pogodbi; ampak
Nemci so zmagovalci, pa razla gallo mirovno po-
godbO 20 SVOle in IugaiO.