Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11

Angiije, Francije in %Italije, XII so prisostvovali
zborovanju medzavezniskega vojnega sveta V
Versaillesu zadnji pondeljek, so izjavili:
"Ustanovitev neodvisne poljske drzave $ pro-
slim dOhOdOm do morja tvori med drugimi pogoj
trdnega in pravienega miru v Evropi. Zavezniske
Wade z ~veseljem beleziio izjavo drzavncga tajnika
Zdruzenih drzav, S katero izraza amcriska vlada
~simpatije in sc pridruzuje narodnim aspiracijam
"a svObodo CehO- Slovakov in Jugoslovanov.
Ministrski predsedniki torej re p~olagoma
spoznavajo internaciOnalni pomen poljskega, &C.
skega in jugoslovanskega vprasanja. Koliko casa
DO Sc treba, da spoznajo ia pomen nekatcri zakrk-
njeni avstrijakanti, XII ma noben naGin noccjo vi
deti malo dale cd nosa.
IL StOckhOlma porocajo: Odposlanec ruskc
sovjetske Wade, XII je prisel sem IL Moskvc :ikozi
Nemcijo. pravi, da je 'na 'dnu nemskega liud
stva' precej revOlucionarnega gibanja. Ncodvisni
socialist in zimmerwaldisti imajo vclike tczavc z
agitacijo. V Bcrlinu nimajo niti enega lista i'll
njihovi shodi so prepovedani. Edino mesto IA
propaganda imajo SC V drzavnem zboru. V Schci-
demannOvi stranki je zavladala velika nczado
v~olinost vsled nemSke politike Y Ukraiini in ma
Finskem. Vecina ljudstva V NemGiji Sc vedno
verjame, da bo armada izposlovala mir. Kar Sc
tiee razmer v Rusij;. je dejal odposlancc, da JIG
vlada boljsevikov neomajana. Mala burzvazija
sc je vdala in sprejela boliseviski red.
IL Svice jep risla V London vest o barbarskcm
postopanju z vojnimi vjetniki V Nemciji. Nevtra-
lee, Xxi je bival V Berlinu, je izpovedal sledccc:
"SeSel sem sc 2 narednikom, Xxi ic bill V civil
mem ~iivljenju uciteli godbe in zclo dobcr Clovck.
Ostrmel sem, ko mi ie z velikim bahaStvom pripo-
vedoval kako je V druzbi Z drugimi sprcmljal 500
angleskih ranjencev, XII so bill vjeti ma bojiScu. Ra-
njeni vjetniki so moral korakati pes daleG Y Sc
vernO Nemcijo in strata je bila ma konjih. Njctniki
@ n ,nn,ot, ,,obol;t; Or L. ~ III. han. L :
vsled rane in nuke onemogel, ga ie strata emo
stavno mstrelila in brcnila njegovo truplo V cestni
jarek. Ma ia nacin je cd 900 vjetnikov priSlo ko-
maj $50 MOI zivih ma %oznaceno mcsto. Narcdnik
je pripomnil: "TO je vojna. Mas nemSki princip
je, da dOSezemo mir nitro in cato he Smemo po-
znati nobenega usmiljenja. Taxa so povelja nasih
visjih."
Verjamemo, da so TAXA povelja viSjih in
predpostavljenih, zakaj ljudstvo sam gotovo tudi
v Nemeiji nj takO divjaSko. Clovek sploh ne hi
verlel takim western, ce sc ne hi tako 6esto ponav-
ljale in v cast pod osebno odgovornostjo ljudi, XII
bi gotovo dobro premislili, preden bi V javnosti
izrekli laz, XII sc jim lahko dokaze - &c ne danes,
pa iutri. Ameriski poslanik Gerard pripoveduje V
svoji knjigi "My four years in Germany, ola JIG
uradno obiskal vec taborisc "a vjetnike V raznih
krajih Nemcije. Razmere, XII Jill je tam naSel, so
bile vcasi take, da sc cloveku jeze lasjc ma CLAW.
Pat OBrien, Amerikanec, XII je sluzil kot AWAIT
ski %lajtnant V angleSki armadi in je bill Sestrelien
ter je prisel V nemsko vjetnistvo, je napisal knji-
go o svojem begu. Tam pripoveduje, kako so Mem
eli ravnali z njegovimi sovjetniki in z MIN samim.
On je bill ranjen v usta; kakor da sc mu hocejo
rOgati, so mu dajali jabOlke Ia hrano. Prcden so
r~anjeni vjetniki okrevali, so moral pes m%arSirati
vdruge kraje. V enem kraj u so Jill zaprli V navad-
no jeco. RadOvednemu Obcinstvu so vcdno dovo-
ljevali, da sc je nOrcevalo liz Nth. Ia nemSke ra-
njence so sc Nth zdravniki brigali z najvecjo
skrbnostjo, &c je bio upati, da bodo zopct sposob-
nj "a %fronto; &c nj tako kazalo, sc sploh MISC briga-
Ii zanje.
Da ne smejo poznati usmiljenja, je torcj dog
ma v Nemciji. Ali dasi sc dobc v vsakem narodu
okrutni znacaji, vendar nj noben narod sam cd
sebe tako pokvarjen. TIE neusmiljenc metode more
pOrajati lie gotov sistem, in sicer je has nemSki
milit sistem posebno primeren cato. Kaj
ii tax sfstem ne mara cutecih Judi, temvec lie ma
sine. Poraz takega sistema je V Interest," vsega
cloveStva.
IL Moskve ~porocajo o sell centralnega odbora
vseruskih ~voiaskih in delavskih svctov:
Ljenin je predlozil odboru svoj nacrt IA re-
formo ruskih financ. Pc tenn nacrtu sc uvede nov
denar, XII razveljavi starega, tOda drzavljani dobe
denar lie do gotove svote, medtem pc oStane prco-
stanek v drlavni banki in vsakdo dobi poscbno &c.
kovno knjizico "a nakazovanje dcnaria, ako DO
hotel troSiti cez dolo6eno vsoto. S TEN nacrtom
hoce Ljenin ubiti spekulacijo Nemcev, XII kupu-
jejo v Ukrajini prav pc ceni rlEske rublje in pona-
rejajo stare ruske bankOvce.