davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-05-09
1,DNNLEY got
$4,000 LOAN |. ] | |
IN BISMARCK
--r g Z. ~ ~ III
Furnished Farmers Notes to the
League and Equity Pack
ing Plant as Collateral
NO. POLITICAL TRANSFER
st-- 49, 1872 ;;--
,Capit.,E City Financier Says Deal
Was BASED Purely on Bust
ness Principles
NO, POLITICAL TRANSFER

scy,IACyWoIN III gKUS AtVVsu ~ sSdSOO
and Equity packing plant notes
was used by league managers
far the purchase Of the Courier
News from Fentress 4 Marsh,
former ipes Moines, Ia, neWspa.
per men, who only a few months
before had purchased the paper
from. Or, Guild, WAS DISCLOSED this
AFTERNOON when r. e. Shepard
produced ~ Referee III Bank
iruptcy o,4are's office the can.
.ceiIed draft ,fpr $4,000 endorsed
TO the. League Exchange by 4. q.
Wood and re-endorsed BY e. g.
Fentress and Charles e. Marsh.
The date on which, the draft
originally was issued was shown
10 be November ~, 1916. 4 was
paid December 5, 1876.
Under ,cross.exanrination Mr..
Shepard testified that the note
upon which the draft had been 10
sued had been. discharged partial
iy through farmars, taking up
notes md pre.dated checks fur
t.nished by fownIey 40 collateral
and partly by draft from league
nsho9ua!te :. n = "a ~" W.T. o.1psS 49,
stated thaf some ct TINS tcollater-
al dated back ~ 1918. sts'i Re
manned ~ local hands TOR coffee
ton.
Ielis o. Loan.
Col. 2. y. Little IN heferee y Hare.
office this afternoon told E. B. NC
Cutcheon Of Minot, trustee in bank.
runtcv. and Francis Murphy, attorney
for the creditors OF A. T.. IOWnley,, JQe
details Ills 81 . loan Of s. $50, 900 which Col.
Law some time q 1916 The witness
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-05-09
FARGO ATTORNEY TAKES
GOLDEN VALLEY BUSINESS

-
Golden Volley, N d., May 9 "a. NJ.
Kline, who ,practiced law in Fargo
number of years, has taken the bust.
ness here relinQuished by David
Schwartz, who recently left to enter
the service.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-05-09

Pay your Income tax now and help
to turn the German drive; into re
treat.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05


az N0inenklatura nam tudi dokazuje. ne 81
Ger avtohtonlzma Slovanov. marvec to. da so Slo-
vani V tiSti dobi, IL h atere so la imena. ma neka-
terih krajih re hivali poleg Ilirov, Trakov. Da-
kov, Galley it'd. Ker so la imena IL l.. do III. sto-
letJa pc kristu, nam 5 TEN pricajo, da so Slovani
prodirali semkaj re V tel dobi.
slovanska imena-- Sc .nahajajo pri
BiatnHm lezeru, pri Saw in V Banatu.
IL panonski skupini linen spadaio ma primer:
PelSc pi Blatnem jezeru, XII Sc nahaia pri Pliniiu
q. stol. po kr.). To je slovanski pleso (jezero).
Clca (beri Ulka), Ulcus in Vrbate pri bio
hasilu Ill ma Peutingerjevi mapi (iz III. do Ill.
stoi.). To sta Nuka, pritok Donave, in Vrbas, pri-
tok Save.
Civitas Pistrensis (pri Sirmiju- MitrovicD je
slovanska Bistra.
Dacitska skupina slovanSkih linen obsega ma
primer: V doienji Daciji oh Donavi nahaiamo pri
Ptolomaju, ma Peutingerjevi mapi, pri Prokopiju
inc reke Cerne, Xxi Sc izliva pi RSavi COrsavi) V
Donavo in pri njenem ustju naselbino Tsierna
(Cerna).
Ma Peutingerjevi mapi je oznatena reka Ben
zobis, BerSovia. To ie Brzava, XII tece V TemeS, ko-
rem breza ali brzi.
Pri S%trabonu, Pliniju, Ptolomaju it'd, naha-
Jamo line Pathissus. To ie lisa, Potisje.
kar Sc tice drugih dokazov, ne obstoje pred
kritiko. line in obicaj koled je latinskega izvira
(calendae, grSko kalandai) pri imenu zupan nj
dokazan slovanski izvir, pri Slovanih Sc nahaia to
ime, Xxi je najbrze dacijskega pokoljenia, prviG Sc
lie !. III; inc kmet tudi nj slovansko line reke
Donave so prev2eli Slovani IL ~gotSGine, ker so bill
odvisni sOcialno, politiGno in kulturno cd german
skin plemen.
Prof. Niederle zakljuGuje ia izvajania $ Sic
deco tezo:
SlovaDi MISC priSli preko K~arpatov ma Ogr-
sko V Y. s~toletju in k dolenji Donavi sele Y VI,
marvec so In raztreseno, posamezno bivali re V H.,
ozlroma |. %stoletju pc Kr. med ilirskimi plemeni
ma zapadu, med dacijskimi, sarmatskimi in ira
cijskiTi plemeni ma vzhodu. Priha jail so polagoma
pc rodeh oh Vagu in Gronu, drugi oh Tisi, tretii
oh Seretu in Prutu. V III. stoletju je na,talo "a
radi preSeljevanja seventh narodov zivahnejSe
gibanie, V ". i'm V. stoletiu Sc je zacelo naibrze
scverno Podonavje polniti 5 slovanskimi plemeni,
ki sc pripravliajo "a prodiranje ma Balkan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

razlotevali med seboj. Zaradi prihoda IIrvatov
III Srbov Y VII. s~toletju. XII SO Sc vrinili vines kot
kiln, so pa bill ii Slovenci razkosani ma diva
della, Xxi sta Sc vedno holj in boil oddalicvala drug
od drugega.
% nekaksnem gospodstvu Avarov V Dalmaciji
ne more blti govora. Tu MISC Avari nikdar go
spodovali, pae pa so napadali tie pokrajine, XII so
morale mnogO trpeti cd Nth. Hrvatov in Srbov
lie moreno smatrati "a zaveznike grskega cesarja,
om so %prodirali proti Grkom z vojaSko silo. Tu-
di 81 ne moreno pray misliti, da bi bill napravili
V kratkem casu cd |. 6l0. do GAL. tako pot s Sc
vera skozl avarsko ozemlje, kjer hi 81 bill mo-
rail- 2 mecem V roki graditi pot, ako so prihaia-
Ii kot zavezniki Grkov proti Avarom. Hrvatie
IN Srbi MISC prisli "a cesarja Herakliia, maryec
=" 50 nApotii koncem V. ali V zaGetku VI. sto-
'"tla obengm 2 drugimi jugoslovanskimi plemeni
> serera proti iugu in 81 rstanovili V prvi polo
Wei VII. Stoletia dvoje samostojnih drzav V Dial
macili III Y Panoniji.
Jezikoslovec Jegic prihaia do sledecega "a
kliucka:
NzaJemno razmerje jugoslOvanskih jezikov
dokazuJe, ola nj in da nj nikdar bio med jugo-
SloVahskiml narecli takO Ostrega razloGka, da hi
mogli soditi o hrvatSkO-SrbSkem klinu V Kopi-
tarjevem in MikloSitevem smislu. Nasprotno vidi-
mo, ola so prehOdi: srbsko-hrvaSCina nj med slo-
venscino III bolgarStino tuj element poznejSega
lzvlra, marvel je cd pradavna organicno ma svo-
J'". "'eS'" III & Je raINlJaia SocaSno IN harmonlcno
2 dru2imi jugoslOvanskimi jeziki. Porocilo Kon-
Stamina POrfirOgeneta je torei nasprotno .jezi-
koSlovJu in, ce uvazujemo Sc ZgodovinSke pomis-
leke, naravnoSt nemozno V svoii celoti kakOr V
posameznoStih.
HrvatJe III Srbi MISC mogli priti cd Liable, ka-
NOR Je postavil njih domovino Konstantin Porfi-
rogenet, ker Je zamenjal JUNE Hrvate in Srbe $
ceskimi IIrvati in = Srbi oh Sail, Labi in Sprevi:
niSo mogli priti "a Herakleia V I. ~Stoletju, ker 10
nasprotuje jezikovnemu staliStu in ker drugi Ego
dovinski viri ne vedo o tenn ~niGesar. Hrvatie in
Srbi so priSli Obenem 4 drugimi juznimi Slovani,
V vedni Stiii Z mimi, $ Sevcra in Zakarpatja: to-
da zgodovina ne pozna tn nobene Nelike IIrvat-
ske in NeIike Srbskc. To sta izmiSliotini, Xxi in
pred VII. siole,iem Sploh nj bilo. Plemena, Xxi so
Sc od VII. stoletia p~omikala Gez Savo V Dalmaci-
10. zovejo pri bizantinskih pisateliih "Sloveni'
Selc pozneje, morcbiti V VII. stoletiu, ic pleme,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

bOdnih naroda protiv tirana. Socijalna demokra-
cija je owl drugu borbu uvjek priznayala nnz.
MN prOgresOm, tie je nije nikada ometala, nego
dapace ~potpOmagala Sredstvom "a provadjanie
owe druge borbe smatrala je revoluciju. Neslobo-
am do nasega naroda aiviO je II drdavi. koja ie
IL mirno doba raspolagala sa milijonskom vol
skom, / koja je stalnO raznim makiavelistiGkim
pothvatima onemogu6ivala ma kakov pokusai IN
narodno oslobodjenie. Posto mas narod nile inao
nOgucnoStl, da sc pObjedonosnom revoluciiom
oSiobodi neSnoshoga zivota pod tudjom upravom,
Dorba slGbodnega dijela naSega naroda protiv te
uprave "a oSlobodJenje svoje brace nije rat. nego
prava, istinska rcvoluciia. Da je ova borba re.
volueua II pravom smislu te rijeGi. vidi Sc mai
bolJe po tome, StO Sc hiljadc hiliade clanova
nasega naroda, koji Su kao austrikki vojnici pail
Il rtrJko zarobljeniStvo, bori mo protiv
drzavc, Il kOjoj Su drzavljani. MIedju OWN do
brovoljnim borcima nalazi Sc IL glavnom praya
Jezgra naSe n%acije, ~Seljastvo, koje po svome zdra.
vom narodnom instinktu Idle prirodnim, po iSto-
rlJi namjenjenim mu putem: Oslobodjenju naciic.
By Nil, S~Ocijalni demOkrati, moramo pozdra.
Vitl pOtpomOcl Svaku Zdravu nuznu borbu.
makar Sc radio o kakvom narOdu. $ kojim nj
leSmo bill niti cemo biti ikada IL vezi A da nam
je nuznO potpOmoci borbu naSega naroda. koia ie
dlktirana iStorijSkom nuzdOm, o tome ne trebo
poSebno govoriti. Mi ne snIijemo zaboraviti. da
smo tlanovi toga narOda, pa da IN borbu moramo
~potpomoci, ako ne radi tega drugOg, a ono radi
toga. da stvorimo na Onom teritoriju zemlje. gdie
zlvi mas narod, mogutnOSt "a razvitak proletar.
ske klase razvitak socialiSticke misli. KonaGno
ne >mijemo zaboraviti. da ic iugoSlovenski prole-
tarijat II AuStro-Ugarskoi II dvostrukoj mieri no.
tiaten kao clan neSlobodnega tiraniSanoga ma
roda kao prole,ariiat. Vi ste II praktiGnon no.
lltlekom radu KIDD knee imali prilike, da iSku,ite.
kako je teSko raditi ma SociialistiGkomp poliu II
zo1niJi, gdje nacijonalno pitanie nije Sredjeno.
gjje sc narod nalazi IL zavisnoSti cd tudiinske
strane uprave Uvijek ste Sc. mjesto da razyiiate
ci>tu otvorenu klasnu borbu. sukahl laval M
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
O PrihOdu SlOxanOx.

Prodiranje Slovanov ma Balkan Sc ie zacelo
nalbrze obenem z velikim preselicvanjem marc
dov, ceprav nimamo o TEN Gisto zanesliivih vest.
Iudl Cote so ~potegnili IA seboj slovanske cete,
ola so morebiti V ". stoetiu pc kristu prisli slo-
varSki rodovi Y Mezijo.
Lgodovinsko Sc da dokazati bivanje Slovanov
onstran Donave pod pravim imenom cd zacetka
VI. ~stoletja, eventuelno prot koncu V. stoletia.
Leta 625. so Avari zadnjikrat napadli Carigrad,
ker so sc JIM ma severozapadu uprli Cehi in Slo-
Nehcl pod VodStvom Sama in ustanovili leta 623.
SvoJo Samos,ojno drZavo. Drugic so Sc kmalu no.
TEN llrvati i'll Srbi uspeSno uprli Avarom Nai.
vecJi pomen IA bizantinsko drzavo pa je incl po-
doDen process ma vzhodu, kjer sc ie pri dolcnji
DohaNl bolgarSkemu pokriStianjenemu knezu Kr-
Vratu najbrzc 4 biZantinsko pomoGio noSrc6iln
premagati kakana in reSiti >ebe ter Slovane oh
dolenJi Donavi avarske nadvlade ieta 635. in GAL.
GOspodstvo Avarov Sc JIG omeieyalo ma op,slxo nj.
nizino in ma Sirmij (sedanji Srem.)
Y drugi polovici VI. s~toletja SO Sc nasel ieva.
II Slovani pc Meziji, Macedonia in Greciji, V VII.
stoietJu dalJc pc Egejskem morju in ma obali Ma
lie azlJe, obenem so prihajali V Italiio. Bill so
dobrl mornarji. Ma koncu VII. stoletja ie bilo
naSeljenie Balkana po Sloyanih dovrseno.
Svoie s%talisce ina Niederle glede v~prasanio o
prihodu lirvatov in Srbov ma Balkan.
Ena smer je spajala Velik0 IIrvatsko i'm Srb-
sko $ Hrvati in Srbi oh Labi, ker vemo, da Sc
J' "a'"J"' "ehJc III 'eSRen all poleg CeSkega
rod Hrvatov in dale oh srednji Labi pleme ST.
bov. Prvotne domovine Iirvatov in Srbov so iska.
II ma p0dlagi tega Severno cd Sudetov pri sred-
Mi Labi in odtod dale proti Visli.
Druga smer, boil kriticna, je uvidevala, da SO
jerk Juzmh nrvatov in Srbov loci cd polabskih
Slovanov. Iato so iSkali prvotne domovine juznih
Slovanov in Srbov oil proti vzhodu. Cd |. 1887,
cd Safarikovih Slovanskih Starozitnosti. sc ie pri-
znavalo, da juzni Ilrvatje in Srbi MISC sorodniki
ceskih %lirvatov in luzinskih Srbov, da pa je hila
neka Nelika Hrvatska in Velika Srbska ma see
I'll karpatov med Odro in Dneprom in da so j,z-
III irvatjc III Srbi priSli IL teh kraicv "a cesaria
Heraklila V letih $50. do $40. 2 niegovim dovo-
lJenJem ali cello ma njcgov poziv. To teorijo so
Sc %podpIrali Slovanski iezikOslovci, glavni Kopi-
TAR III Mlkloslc, ki sta utila, da so prvotno YES
svct od Nzhodnih Alp pa do bregov Crnega NOR
ia posodli Slovenci, XII Sc dialektiGno ni,o yeliko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

'"' f-sr' :. isiS, !. $sa Siss i ss ,S Ss'. ss. Of o.. a, seh,s,go; Ill.
Mas urednik je dobil cd sodruga Markita
slede6e pismo:
Dragi druze K~ristanel
Mako YAM Je Sigurno IL novinSkib yiiest; M.
znato' nasa bosansko-hercegovaGka stranka iza-
slala Je meme, Il stranka IL IIrvatske i Slavoniie
druga kadosevica ma stokholmsku konferenciiu.
Nase Stranke, proSudjujuci pred ratne dogadiaie.
motive uzrOke, koJi Su doveli do ovoga sy ietsko.
ga SuKoba drzanJe soc. Stranaka II Evropi. marc.
cito drugarske stranke u Njemackoj i njemacke
stranke u A~ustriji, konacno regulate i upliv RI.
ske reVoluciJe ma bUdwci razvoj Evrope mare.
que Sn nam da Sc ma konferenciii izjaSnimo IN
StvaranJe Jugoslovenske republike, koia hi OBJ
uhvatila Sva fri ogranka (Slovence. Hryate i
Srbe) naSega plemena po njeg0vim e,nografskim
granicama, ukljuciv, naravno. u to Srbiiu Crnu
goru. Tia hi drzava mOrala hiti posve nezavisno !
SainoStalna, Snabdjevena Sa swim atributima Slo.
bodne driave.
MotlVl, koJi su rmkovodili naSe stranke. da
nam dadu take naloge, bill su, IL glavnom. owl.
l. DaiasnJi svjetski rat nije niSta drugo
hego naStavak rada nekih mperialistiGkih drzava
IL mrnoga doba. lmperijaliStiGli ciljevi, koii Sc
niJesl dali postiti tajnom, zakulhnom diplomaci.
JON, ekonomSkom i carinSko-tarifnom borbom
gnaVIJenJem eksploatisanjem malih neslobod.
mn naroda, sikaniranjem i prOgonjenjem malih
Slablh drzaNa poceli SUI sc 1914. godine provo.
ditl oruzjem. grubom silom.
Z SocijaliStiGke stranke, kOje Sill sc II mirno
doba borile "a k%ulturno, politi5ko ekonomsko
podizanJe proletarSke klase, a time istodobno "a
demokratizaciju Svojh drzava i oGuvanie sy iet
skoga mira. nijeSu bile IL stanju. narcotic nakon
pomaganja stranke u Njema6koj ~njihovoj impe-
rl]alstlckoJ NEUTRALITY-SUSPICIOUS. vladi,
da Sprilete rat. | tako Sc je rat poceo, nastavio,
" l danSS Sc p~rovadja az mroralnu fizitku' po-
moe proletariiata.
J. Ako SOCIALIST nijesu mogli spriieGi,i
rat. duznOSt nam je, da aktivnim uGestvovaniem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

strashom neman crno-zutOm gvOzdenOm rukom,
koJa Je snagom svoje policajpo-militaristicke or
gannaclle prijecila svaki napredak. Sami znate.
da Je austro-ugarska uprava zloGinaGki Mamie
rom oiemOguclvala ekonomski razvitak nasih kra-
leva' da Je narod 5 planon raGunom drzala II du-
seVhoJ TAM, il Il polititkom pogledu bill smo
pravo robbie. L takom narodu pod takom upra-
Vom skoro jc nemoguce SocijalistiGki raditi. Pra-
va silka biJede naSega narOda II AuStro-Ugarsskoi
vidi Sc najboljc II silnoj emigraciji IL Ameriku,
TflSpodoblte Same cifre nash emigranata IL ST.
biJe omh ~ AuStrO-VgarSke pa ccte dobiti pra-
WI sliku stanja.
q Srpski seljak gradjanin slavic ie sve
SvoJe licno drzavno ma kocku radi ostvarenio
ideJe uJedinJenJa narOdnOga. On je II tot borbi
prlVfemeno drzavno Stradao, a liGno ie upropa-
S'en, tako, da Skoro priieti opaSnost zatirania
raSe Il lin krajevima. Ali on sc dale herojski
porl vJeruJe Il pobjedu prava. Nj ne smiiemo
gledatl ma IN borbu sa Strane. iii ioi Gak i skoditi
DoSio Je VrlJeme, da moramo pomoci. %istiGuti.
Kako Je l jugoSlovenskom radniku neophodna
huzda Stvaranje SamOStalne drzave upucu Incl
"a ma pomaganie IL tome pravcu.
a. BHl mn hcno naSe jugoslOvenske soc.
Stranke "a iii Protiv ujedmjenja, ujedinienie Ge
".' ANo Ne Il oVome momentu ne budemo dr.
zall, kakO nam je duznost kao sOciialistimo koo
clanovima potlalene nacijc. mi cemo strana6ko
lnhogo Hguhltl. kad Sc povratinlo IL slobodnu
ur"aNn, 5 pravom ce nam reel: Vasi Su niema6ki
drugoVl potpomagali Svoje reakciionarne mill.
'arlN'icSe Wade, a Vi ste ometali rad na;ega oslo
~bodJenJa. Radi naieea liGnoga slaboga orient
rahJa taktitne ukoGenoSti stradao nj n velike
Noclall>ticki mas rad IL buducnosti.
ovo Sill II glavnom razlozi, radi kojih Sill nam
>tranke dale direktivu. ia sc izjasnimo. kako Yam
ma poectku piSma navedoh. Ia Yam TO saoptu-
jem, posto znam, da sc Vas stvar zanimati.
IA sada zavrSujem saljuti YAM mnogo dru
gar>kih pozdrava
Franjo Markic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

Il MENU dademo novi pravac IL sklapanju mira.
Mir mora da Sc zaal iuGi ma opcim demokratskim
podlogama: Svi narodi, mali ikao veliki, morajn
dobFi pravo ma Samostalan i nezavisan drzavni
zlvot nakOn rata treba povesti narOdnO Oruza
ME, miliciju, a dokinuti sta jacu vojsku; treba "a
VeStl oblgatorne mirovne sudove IA medjuna
rodne sporove; Il strogom smislu treba demokra-
tzirati sve drzave i narOdna predstavnistva, par.
lamente, treba staviti II polozaj, da odluGuju IL
SWIM drzavnim poSloyima, pecan cd navjestava-
MA rata Zakljutivanja mira do rijeSavanja o pu-
tevima, ceStama melioriranju zapuStenih kra-
Jeva l.. t. d., !. I. d.
4. TIE opte demokratske uslove, koji &c ONO
gnciti zdrav nOrmalan ekonomski i politiGki III
vol Svih naroda. nije mOguce proveSti, dOk cen
1ralne vlaStI II ovome ratu ne budu pobijedjene.
NaravnO, saveznicke velevllSti imaju sigurno
kakvih impcrijali>tickih zclja zeliica. koje &c,
SaSvl %prirodno. iSccZnuti, elm Sc uniSti leglo i'm
perlJallzma militarizma (Njema6ka i AuStro-
garSka), narcotic danaS. nakon ruske revolu.
clJe. Drzavnici autantinih drzava. budite sigurni
luvJeren, neobitno te sc zaCuditi, kad vide, da Su
unlStenjem proidrljivoSti, nezasitoSti / ekSpanziv-
no>ti centralnih vlaSti uniStili .iedan dollar do
Sanlh Sebe. Tia oni Su Svojim radon izjavama
protiv ekSpanziynosti militarizmu centralnih
vlasti presto onemOgutili mir. koiim ne nj hill "a.
dovoljni svi narodi.
Toliko u opcim poeledima ma oval svietdki
Nukob. Sto sc tite zelja ideala nasega naroda.
haSe Ntranke, promatrajuti ratne dogadjaje IL bli-
ga mJererl svakoga casa raSpolozenie maroda
nJegove prirodne a>piracije, trpeti kao sastavni
do toga naroda Sve moguce Sikanacije progone.
NtoJe II giavnomc ma ovome >tanoviStu.
n Borba Slobodncga. diiela naSega naroda
'HrblJe Crne gore protiv .AuStro-U garske nile
hiSta drueo nego rezultat nuzne samoobrane. Ia
Sc Je Samoobrana morala iStodobno pretvoriti II
borbu "a oslobodienje po Austro-U garskoj potla.
cenih Sunarodnjaka. Ako razumijemo. a to ie
Nod mas slutaj, jer ie provodimo, klasnu borbu.
moramo r~azunijeti i borbu podjarmljenih neSlo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
Ivan Cankar
Hlapec Jernej in njegova pravica.

"Kai smo razbojniki?" sc je razjezil kmct
in je izkuSal, ola hi naredl trezen in pameten
obraz. Exam in pc kakSnih potih, o6ka?"
"V Ljubliano!"
"Tak V Ljubljano? Pa ne tozit ~
"Tozitl"
"Bog daj sreGe! Koga tozit ?"
"Gospodarja."
"A?"
"Gospodar moi, praviio, da ie! Tisti kmct ie
rekel, XII me je spodil 2 voza in tudi zupan je
rckel."
"Kako pa je bio? Kako pa? Kako pa sta pri-
sa navzkriz?' je Intel kmet in je bill tako We
sci, ola Sc je Jernej YES zacudil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

dobrih nckaj let, da sem Ga spodil, pray ma lcpcm
sem "a spodiI, kcr SO mi ic tako zazdclo. Pa ic
vessel, pa sc mu mic ne zdi, pa Sc mu lahko SINE
jcm, pa ga lahko SGiplicm!"
Nscipnil ga JIG V lakct, godcc Sc ic po otroG-
le nakremzil, %zajccal JIG tcnko in je visoko vzdig-
mi kolena. Nato sta Sc obadva zasmciala.
Jcrncj jc popil vino, kozarec Sc mu JIG trcSel
V roki.
"Tako 81 SC opliuval, ncvcrnik, tako 81 oskru
nil bozjo podobo!"
In je vstal n~cspocit, zadel ic culo in ic SCI.
Skozi okno ga je Sc pozdravljal present Smeh
kmctov in godGev.
Costa SC je Sirila, V daljavi ie ugledal Jernei
sivi prah mad mestom. Pa mu jc prisla naproti
zenska, otroka je drzala v n~aroGju, opotekala Sc
je kakor pijana in je jokala naglas. Tudi otrok
je jeeal in Sc je ovijal matere 2 obema rokama
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

"kako? Dclal sem, pa sem dodelal; mlad
sem hi nekot, zdai sem star. Pa je rekcl poidi!'
'Ho, no, no. sc je zasmejal kmet krohoto-
ma IN Jc udatil starega godca po rami. All 81
SiiSai, Andrejec? Ali 81 slisal? IIlapec gre tozit
gospodaria!'
Godec le stisnil harmoniko med kolena, da
Jc |acvl'ila III Sc Je zasmejal tako cd srca, ola so
mu priteklc solze IL oci.
Ono, ii hlapec, XII gres tozit gospodarja,
glejl'
oddahml 81 je kmet cd smeha, odkaslial sc
Jc III le pokazal $ prstom ma godca.
"Glej, temu nj prislo ma misel, da hi TOLL;
zakaJ pameten je in pozna pravico. Zdaj DO re
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
Franjo Markic.

menovano Hrvatje, premagalo druga plemena. Sc
otreslo obrSkega jarma in ~raZSirilo ma ia na6in
SvoJe ime pi drugih plemenih, kakor ma drupi
strani Srbi. Ma jugu je potem nastala Velika Hr-
vatska in pozneje Nelika Srbska, ma severn take
e'hoioglcne ali politicne celote nj bilo. Steer je
pa anahronizem razlocevati pred VII. ~stoletjem
Hrvate in Srbe V dive veliki enoti. To ie posledica
poznejsega zgodovinskega razvoja.
Tako Jagic.
Neodvlsno cd porocila kOnstantina Porfiro-
geneta imamo wire, XII nam dokazujejo, da je bilo
Y Iakarpatju lin TO Sc V IX. in X. stoletiu) O.
gromno ozemlje, XII so ga obsegali ali obvladali
llrva,i. Polcg zapadno- in vzhodno-evropskih vi
ROY 50 IN Sc orijcntalni kronika Kardizija IN Y
oziroma VIII. Sioletje in anonimni perziiski geo
graf IL leta 9S2-9S3.
Ma severn je bilo mOGno slovansko srediSGe 2
imenom llrvati, XII najbrzc nj slovanskega izvira.
line gorovja kalpati ie presto ma plcme. Konstan-
lin Porfirogenet je slSal dircktno ali indirektno
od %kakSnega lIrvata Sledeco tradicijo o prihodu
Ilrvatov in Srbov: MAS rod ie prSel $ severa
cd reke Nisle. Tam, kjer je velika dezela Hrva-
toy in Srbov, ie bila nasa domovina, tam Five &c
nekrSceni rojaki, a V novi dezeli ma jugu smo sc
naStanili pc mnogih bojih Z Obri. Pri TEN Sc je
S%pominial poroGevalec zadnjih boiev Hrvatov "a
~ccsarja I~Icrakliia V letih 600. do $40, ko so Slo-
vani ma vzhodu pod Kuvratom, ma zapadu pod
SamOm virgil Aware, kar nj GStalo breZ vpliva ma
llrvatC in = .be. llrvatjc in Srbi so bill pa &c V III.
Stoletju pi dolenji Draw, Saw in Vrbasu, V "a
tctku VI. stoletia so ~prodirali V Dalmacijo, leta
600. so re grozili Italiji.
Zakliucek Niederlovega naziranja o prihodu
IIrvatov in Srbov jc sledeci:
V Zakarpatju, kjer ie bila sploh .slovanska
p~radomovina, je bila tudi mogoGna hrvatsko-srb-
ska %skupina. Odtod Sc je pomikaI del tie skupine
deloma Gez Moravo, deloma cez severne karpatske
prelaze k Draw, Saw in dalie ma Balkan re nekai
Stoletij pred VI. stoletjem.
Drugi del tc hrvar;ko-srbske skupinc je pa
oStal in je bill razkropljen zaradi velikih gibanj
zakarpatSkih Slovanov cd ii. do VI. stoletja. Ker
SO bill odloccni od Svojih ~rojakov, so Sc polago-
ma asimilirali 4 zapadno-slova nskimi in ruskimi
plemeni, $ katerimi so bill V dotiki. Tako 81 razla-
gamo postanek n koncc ruskih, poljskih ter 6eSkih
IIrvatOv in Srbov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

okoli vratu. In ko je ugledala Jerneja. je vzdig-
Mia zabuhli ohiokani obraz in ie vzkliknila:
"Ali JIG to pravica, povejte mi, clovek, kdor
ste!"
Priiela ie otroka in ga ie vzdignila in ga je
pokazala Jerneju. Lep otrok je bill, oGi pa je incl
rdccc in tope.
"Clovek. tudi pri Bogu nj pravice, nj JIG V
nebesih Kaj je storil ia moi otrok Bogu, Materi
bozii in Svetnikom? Kaj je storil, da nikoli he BIO
videl matere ne oceta! PosuSila Sc rOka, Xxi ga jc
udarila $ slepoto, Sina mojega, nedolznega, brez
greha prokletega! - Povejte, clovek, ali je pra-
vica ma svetu in V nebcsih ?"
Objela JIG otroka $ trepetaioco moGio, zajoka-
la jc naglas in ie Sla dale.
Jcrncj JIG povesil glavo.
(Daljc prihodnjic)