Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23
Seydlerjeva ~pravicnOst.

bono IA vse case vzdrzali svoj prostor med dr.
zavami sveta in da bono sposObni zagotoviti svo-
jim narodom pogoje prostega in blagodejncga
razv0ja."
Use to so brezpomembne fraze, V katerih nj
mic druzega, kakOr da upa Seydler V utrditev Sc
danJih alianc IA bodocnost. 5 tenn je p~otrjeno dvo-
Je. PrviG je jasno, da sc snuje med Avstrijo in
Nemeijo ~tcsnejsa zveza, kakor .jo je zahteval vi
lem ma svojem sestanku s karlom. Ia zveza ne
hi bila v bivstvu mic druzega, kakor obnovitev
nekdanjega ~nemSkega "Bunda" ma novi podlagi.
Okrepitev "intimnih" stikov 4 Bolgarsko in Tur-
cijo pa pomeni, da mai hi ii dive dezeli ostali pri-
vesek NemclJe in Avstrije, s elmer hi bila urcsni-
tena famozna "Mittel Europa" in d~ograjen nem-
Ski most cd Hamburger do Bagdada.
Da je govoril Seydler has V TEN stavku tudi O
svobodnem razvoiu narodov, je pa naravnost gro
teskno, ce sc vzame ostala vSebina njegovega GO
vora V poStev. Ministrski predscdnik SC je bridko
pritOzeval, da noccjo Cehi sodelovaii pi reviziji
ustave. "Ce Sc noce vlada - je dejal - izposta-
viii ocitku p%olitiGnc paSivnoSti mora uresni6iti
svoj program nacionalnc avtonomijc. cato so bill
izdani dekreti q razdelitvi CeSke V diStrikte.''
Da hoce Nem6iia uresniGiti narodno avtono-
milo, hi bilo res nekaj novega. Hvalabogu, ola GO
vori Seydler vsaj o "svojem' pro@ramu narodne
avtonomije. Njegovi pojmi o naiodni avtonomiji
so pray posehni On razume 10 rec tako, da maj sc
popolnoma mici moe narodov. cato maj ma primer
Ceska kot dezcla mic wee ne steje, ampak razdrobi
maj Sc V okraje, tako da dobe Ncmci, kjcr Jill je le
pet skupaj, syoje posebne okraje, Cchi maj sc pa
pc moznosti tako razdcle ,da hi cimbolj prisli kot
m~anjsina V kraje 2 nemSko veGino. Da noGejo So
dclovati "a takO zlagano avtonomijo, JIG paG raz-
umljivo.
Nazadnje jc bill pa ministrski rredscdnik ven
dar odkri,osr@en in z zadnjim priznanjem JIG po-
drl VSe, kar ic prej besedicil @ Svobodnpm razvoiu
narOdov.
Seydler ne taji, da gre narodna avtonomija,
kakOr jo o nrazume, po nemSki strut. Kajti -
pravi - &c JIG V AvStriii kaksna politiGna sila,
more biti lie TAXA, XII g~arantira zascito "praviGnih
interesov n~emSkega plemena.' In potcm je ma
dalieval:
HrbtiSce te raznolicne drzave ie nemSki ma
rod, i'll vedno bo tako. Vlada Sc ne DO dala potisni-
ii $ poti, Xxi jo JIG nastopila. Ia tiste stranke, XII sto-
Je OBJ strani, so vrata sporazuma vedno odprta.
Toda mad tenn vrati je zapisano: ''DobrodoSli, XII
so loialni dinastiji in drzavi".
&c so Nemci ''hrbtiSGe" Avstrije, kaj so te-
daj ostali narodi in &aksno vlogo Jim namenja
SeydlerG Priveski, repi ncmske nadvlade mai bodo
= drugaGe Sc ne morejo razlagati besede ministr-
skega ;predsednika. Torej zopet stara delitev v
narode prvega in drugega razreda.
Slabo pozna Scydler zgodovino. Avstrije MISC
-stanovili Nemci in liz prcteklosti ne more izvajati,
da so oni hrbtisce.
Sc slabse pozna Seydler sedaniost. &c ne hi
incl narodi nikakrSne zogdovine "a seboj, imajo
vendar pravico- do zivljenja, Gin so ma svetu. xiv
lJenJa pa nj breZ svobode. TOrej imajo pravico do
svobode. kar jim ponuja Scydler, je pa jeGa, in
naravno je, da jo hvalezno odklanjajo.
-BastilJa je padla; tESta ie6a, mad katero je
napis "Avstro-ogrska monarhija', pade enako 60
tovo.