Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

ia Gloveski um i'm Gloveska roka, ne da hi Sc mo-
raj sam koli6kaj potruditi. Revez Sc sadov svoie-
ga della ne SINE uziti, ker mu Jill bogatin, MCCOY
g~ospodar, vzame in M da lie delez, "plato" po
svoji wolff.
Enake pravice zaGeniajo pri |lastnini; cato V
druzBi, V kateri je VISA last ma eni in STEER ma
manjSi strani, druga vcGja stran pa brez vsake
lasti, ne more biti govora o enakopraynoSti.
Druzbo, V kateri bo enakopraVnoSt ureSnicc-
ma in V kateri sc bodo vsc mo6i lahko Svobodno
razvijale, ie treba Sele ustvariti in to ie naloga
socializma.
Taxa preureditev druzbe pa nj potrcbna Sa-
me "a posameznike, Xxi SO V Sedanjih razmerah "a
suznjeni in breZpravni, temvet jo zahtevajo kori-
sti celote, koristi druzbe same. Imoznosti, XII so
vsled kapitalisticnih razmer potlacene, pogosto-
ma ~uniGene, ne morejo roditi sadov. kar hi lahko
ustvarili $ svojimi potcncami, &c Jill he hi ovirale
gmotne razmere, nj izgubljeno lie IA ME. ampak
"a druzbO Sploh. Nihce ne more Vodeti, koliku
izumov je propadlo, koliko Sc preden SO bill IL.
mljeni, kOliko materijanega i'll duSevnega della
nj storjenega, koliko wee Sadov della hi ~GloveStvc
lahko re uzivalo, ce hi ne bila Slana kapitaliStiG.
mega reda pozgala in umorila toliko naravnih
Zmoznosti, kolikor Jill je.
Razvoju in pridobitvam druzbe nj nevaren
socializem, ampak nevaren j ie v,ak gospodar-
ski red, XII sloni ma deianski neenakoSti pravic.
Socialism Sele odpravi to neenakoSt.
''rFD fst 'F'3 2. isis. as Sea Siss i' , BS's ss, Of o at 6 G' isi5j Ill.,
"Grof Cernin je, kakor pravi porocilO Z Du-
naja, V nedeljo odpotoval Y Brest-IitovSk. kjer &c
vrse pogajanja Z Rusi. Spremljali 50 ga stevilni
uradniki.
'T'" f,S sf'? =. isis. al a.' S.o ShSs i Sy TIP, ss's tn Of oct f, s G' t 8 III"
oHaag, %. jan. - Sc vedno sc vtihotaplja ba-
kren in niklast denar V takih mnozinah V Mem
clio, da je ostal komai kakSen cent ali petcentov
lD,,al - airtuIoni, - H,1opI;; Cot maui
(okrog 100 ~pla6uiejo nemSki agent "a 100 no.
landskih centov 40 ameriSkih centov) in 20
mark $500 az 100 niklastih petcentovSkih kO-
madov 5000.
'Tfn feS sr'4 y. isf.. all filed Seo Hita t Sy ,s Ss's ss. 81 os at C. chiis sf7 Ill.,
'TriaSko ~poroGilo, XII je prislo cez Berlin,
pravi, ola je bila V Trstu razglaSena splosna stav-
ka, XII obsega tudi ladjedelniSke delavce. Deputa-
ella stavkarjev je bila pri namestniku in je zahte-
vala mir in hrane.
Po namestnikovem odgovoru, Xxi sc je nanaSal
ma zadnji govor grofa Cernina, so imeli stavkarji
novo zborovanje in so sklenili vrniti Sc ma delo.
To Sc je zgodilo.
'r'o f.t sf.? T. isis. s s!'s S.oS Sits i by tho Ss'; IN, St; os, ct $ chII sr;g Ill.,
Amsterdam. -. jan.-'Koelnische Zeitung'
pravi V p%orocilu o debati V pruSkem dezelnem zbo.
ru, da je povzrCcil velik kraval govor nesdvisne-
ga socialista Hoffmanna, XII ie dejal, Ola plese VIA
da ma vulkanu. "Dogodki V AvStriji so pismo ma
stem, in tukaj kakor V Avstriji smo ma robu kata-
strofe. Liudstvo JIG sito, ola ga gonijo kot zivino
ma %vOjnO."
Ker so Sc ma shodih 'VaterlandSke' stranke
V Stuttgartu pojavili nemiri, JIG pOveljujoGi gene
raj 43. virtemberSkega armadnega zbora prepo.
vedal vse JAYNE shode V Stuttgartu, XII hi sc bavili
z razpravo politicnih ali v~oiaSkih zadev.
To. kar imenuie socialistiGno glasilo "Vor-
waerts" spontano gibanje. da Sc pokaze water
landski stranki. kaj mislijo maSc V domovini o
njenem pOcetju, JIG napotilo to Stranko, da Sc po-
~sluzuje strOgfh ~priprav, da more zborovati. lie
dobroznanim pristasem je dovoljen pristop ma
shode.
X najprvim zgradbam, 5 katcrimi sc lie cloyck
bavil, sc priStevaio mostovi. TOda lie pocasi Sc ie
%razvijala umetnost graditi Jill trpezne in dovoli
velike, ola Sc premostc Stroke reke. Najstarejsi
most, katerega pozna zgodovina, je bill oni, XII ie
bill zgrajen preko reke Evfrat pri Babilonu. TIA
most je bill zgrajen IL cipresnih in cedrovih brun,
XII so lezala ma kameniti podlagi. Sc lie mnogo ka-
sneje sc je naucil clovek graditi kamenite mosto-
We. Prvi kameniti most ie bill postavljen leta 1880
preko reke Mas pri Dinant V Belgiji. Leta 1176
so priceli graditi kameniti most V Londonu. V
Nemciji poznajo kot prvi kameniti most omega
pri Regensburgu, XII je zgrajen Gez Donavo V letu
1873. Leta 1882 je dobilo mesto Pisa V Italiji pr
vi kameniti most. Mesto Padova pa ie imelo re
leta 1882 stiri take mostove. Cudno usodo je imelo
mesto Maine ma Nemskem $ svojimi mostovi ma