America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-24
AUSTRIE I,S'A MspuNS|

SON Ia prOpunerile Gle pace ale
Austro-Ungariei 81 la pretensiu-
nile ce- aceasta lea inaintat sub
numirile de ,,federatie" 81 ,,au-
tonomie", federatia mieilor 81 d
lupilor, autonomia unor -captivi
fnchisi in colivie, este O lovitpra
fatala contra tiranilor, o chema-
re de trumpeta pentru victimele
Habsburgiior, un mare docu-
ment pentru Europa libera 81
mare damocratie. Presedintele
Wilson spus .Autsro-U Ungarici
ca pozitia Statelor Unite ,,s'a
schimbat" de cfnd a tinut vorbi-
rea aceia din s Ianuarie in care
expus cei patrusprezece fai-
mosi termini de pace, umll dintre
acestia e: ,,popoarele din Aus
tro-lIngaria, caror loc intre ce-
lelaltc -natiuni voim ca sal We
dem asigurat, sd li-se dee cea
mai liberia oportunitate a. unei
desvoltari autonemes.
Un lung timp era in .Franta,
Anglia 81 Statele Unite supersti-
tiunea ca Maghiarii sunt nistc
,,prieteni-cavaleris al ibertatii
81 Austria era o neputincioasa
tovarase a Germaniei. 1nsa incer-
Garlic de a ilustra situatia Ceho-
Slovacilor 81 a Jugo-Slavilor !;
campania brilianta Ceho-Slova-
cilor din Russia 81 Siberia, mai
VENT apoi alte cunostinti despre
purtarile authorization Austro-
Ungare fata de celelalte rase ne
maghiare 81 ne-germane, perse-
cutiile, fntemnitarilc, legile mar
tale, spinzurarile, revolutiile, a.
poi Congresul de la Roma -
aceste 81 alte intfmplari au aju-
tat la formarea unei idei adeva-
rate despre starea reala din Au-
stro- Ungaria. Pc nesimtite a mas
cut in inima noastra sentimental
ca absolutismul Habsburgilor tre-
bue distrus, ca liberarea trebue
salvata, 81 ca acest razboi trebue
sa aduca eliberarea nationalita-
tilor asuprite d1ndu-le dreptul
de Sc guverna singure, a lie da
dreptul deveni natiuni indie
pendente, orr a Sc afilia la fratii
lor din tarile libere. Austria
fost cladita din cinciuni. Unga-
ria la fel.
Austro-Ungaria a fntirziat. De
la 8 Ianuarie le spune presedin-
tele Wilson, Statele Unite ,,au re-
cunnscut caa = fntre Cehu-Slpvaci
81 imperiile German 81 Austro-
Ungar exista 0 stare de razboi, 81
ca Consiliuk National al Ceho-
SlovacilOr un guvern investat
Gu autoritatea de a dirigiui afa-
ccrile politice 81 'militare ale Ce-
ho-Slovacilor. La fel au fost re-
cunoscutc aspiratiile rationale a.
le Jugo-Slavilor, ,,asa ca prese-
dintele numai poate'' accepta nu-
mai o autoaomie acestor po-
poare ca baza de pace, ci slit
sa insiste ca ele (nationalitatile9
81 nu ell (imparatul) sd fie jude
catorul care sa decida ca ce par
tc~ sa ia in ghvernul Austro-Un-
gar, parte care Sc satisfaca aspi-
ratiunile lor 81 conceptia de drept
ca membrii din familia natiu-
nilors
Lis "a spus scurt 81 simplu. Es-
te sentinta pronuntata Habs-
burgilor. ,,Justitia este fondarea
regatelor" este scrisa pc portile
Hofburgului din Viena. Nedrep-
tatile fondatia Austro-Ungari-
,ei. .Justitia va ff liberata 81 va
scondamna pc acei ce au domnit
Gu nedreptate. fnainte, poate ca
s'ar Fl acceptat o federatie a Au-
strict. Magnatii 81 Contii an lup-
tat contra Ell prea multi, 81 cine
sd pote fncrede in cuvintul i'm
paratului?
Gu 0 ri inainte de a Sc publica
nota presedintelui Wilson, s'a
primit la Casa Alba, de la Prof.
Masaryk, Declarafia Independent
tel adoptata de guvernul provi-
zional al Ceho- -Slovacilor. E la fel
81 complecteaEa declaratia facuta
de deputath Cehi 10 Praga in s
Ianuarie. Ceho- SkOvakia va Fl 0
republica democratic, avfnd SUI
frajul universal. Declaratia adj
mirabiia, foarte minunata, 81 e
cea mai buna comentarc despre
nota presedintelui. Austro- Unga-
ria 20 structure politica imoral6