Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-15
AvsTRIJsKI INDUsTRIJALIzEM

A'S'riJ'kl hduStflJalm kapltallZem nj bill nj
kdar tako zilav kakor madjarski fevdalni agrari.
zem. Tudi tako boievit nj bill. Precej casa pred
izbruhom voine, ko pa je bilo militaristiGno scu.
vanje re nevarnO, je bila V nekem parlamentar-
mem odseku na Dunaju - DRAWN zbor takrat 10
pet nj zboroval - soglasno spreieta resoluciia
Socialistov, XII je energiGno protestirala proti VISA
kemu provociranJu volne, specialno tudi vojne s
Srbijo. Idi Sc, da DIR. GoriGar tudi tepa ne We. ali
pa je nitro pozabil.
Avstrijski industrijalci, Xxi sicer MISC bill nasi
priJatelJ i'll nam Jill ne hi bilO treba brez povoda
h%valiti, res MISC bill, vsaj vecinoma ne, f~anaticni
militaristi. Ampak ce nj njih odgovornost V pozi-
tivni smeri zelo velika, ie TEN veGja V negativni.
krivi so. da Sc MISC bolt odlocno postavili militia
risticni kliki V bran.
Ali TO nj lie pomanjkljivost njihovega znaca-
ia, temvec tudi posledica gOspodarskega poloza-
ia, v katerem sami MISC pray vedeli, kan mai Sc
obrneio.
Industrial Sc ie za6ela razvijati. PRAY ia raz-
vol je "a svoje napredovanje potreboval miru.
lie sedaj je znano, da so mnoge panOge a~vstrij-
ske industrije hudo trpele vsled vojne; kadar DO
sklenjen mir, DO to najbrze Sc boil jasno.
Toda r~azvijala Sc je industrija vendar in
vsaj nekatera pcdjetia so morala misliti ma trge.
To pa je bio precei k~oeljivo vprasanje, zakai
Avstrija nina kolOnij. Trgovina z Ogrsko ie bila
dvoml 1--WE vrednosti. Agrarna dezela je kulturno
Zaostajala in nj kaZala kaj velikih poireb. Razun
tega ie bila OgrSka politika tudi ma TEN polju e.
~nersicno egoistiGna. Skusala je umetno ustvarja-
ii industriio in umetno Scititi njene interese. Dasi
so bill pOgoji "a to prav slabi, je vendar izsilila
ustanovitev posebne ogrske tovarne "a topove;
prav tako Sc je morale njenim ladjedelnicam iZro-
citi delo "a wee bojnih ladij, nego hi jim bilo slo
pc njih dvomljivih kvalitetah. Ampak Madjari so
povsod znali Scititi svojo gospodarsko 'ravno-
pravnost," XII je V resnici bila predpravica, in z
usemi ~srelstvi so izpodbiiali avstrijsko konku-
renco.
Tudi Bosnia hi mOgla "a vecne case spreje-
matt vseh avstrijskih trznih %predmetov. Treba je
bio torej gledati dalje ma Balkan.
&c hi bilo vse odvisno lie cd ndustrijalcev
hi bill morda skuSali mirno osvoiiti balkanske tr-
&c, posluzujo6i Sc blizine in zahtevajoci ugodno
prometnO poitiko.
Toda na D%unaju je bila militaristiGna stran-
ka, Iii je neprenehoma rozljala s sabljo. u MO
sc je druzila provokatoricna i'll licemerska diplo-
macija. Podpiral 10 je vsenemSki nacionalizcm in
krS6ansko- socialna stranka, Xxi seveda nina mic
socialisticnega ma scbi. In ko je priSlo do krize,
sc je izkazala slabost kapitaliSticnega industri-
ializma. Namesto ola hi bill tedaj skuSal u~veljaviti
svoj vpliv, ie dejal: "V bozjem imenu!' - in
spekuliral, koliko profita SINE priGakovati cd bal
kanskih trgov in koliko cd vojaskih liferacii.
Bolj pasivno kakor aktivno je a~vstrijski ka-
pitalizem ptdpiral vojno poitiko; ali podpiral 10
je. Najbrze sc danes kesa. Ali TO prihaja pre-
pozno.
q vseh teh vaznih momentih nam ne povc
dr.. Gori6ar nobene beSede. Zaletava sc pa V socia-
liste, kakor Ola so oni sedeli V ministrstvih, V ura-
du generalnega staba in V diplomatitnih kovatni-
cah. Pri TEN We, da hi mogel vprito infamne vo-
lime pravice priti ne Ell socialist V ogrski par
lament, da MISC imeli V avstrijskem porlamentu
niti enc Sestine mandatov ola je armada nacional-
no tako izpremesana, da hi bill poziv ma upor bla-
zen, in da MISC bill niti kapitalisti dovoli motni,
da hi bill preprecili voino.
Tako kakor piSe dr.. Gorifar, sc ne sluM res
nici. &c Sc pa hofe dobiti boljsi temelj "a bodoc-
most, &c Sc ho6e postaviti mir sveta ma trdneJso
podlago, JIG predvsom p%otrebno, da sc poisce resnl-
ca in z njcno ~pomoGjo odstranijo vzroki, ki bi
.,aal; do..n4; do nnrn katnstrnfn