Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23

Ia baronom Burianom prihaja Won Seydler.
Pc nekem p~oro6ilu IL Amsterdama je bill II. t. IN.
naposled vendar sklican avstrijski drzavni zbor
ma zasedanje in po start navadi je incl ministrski
predsednik govor, S katerim maj hi pc dawn ira
diciji oznacil glavne naloge, katerih ~izvrSitev pri-
6akuje vlada cd parlamenta.
Kako je opravil to nalogo, Sc he vemo. Edino
poroeilo o ~otvoritvi je telegram IL Amsterdama,
XII ne pOve o TEN pravzaprav mic. cato pa prinasa
druge zanimive podatke IL Seydlerjevega govora,
XII mas pa6 pray mic ne preseneGajo, ampak lie vno-
vic potrjujejo, da Sc o Avstriji lahko pravi to, kar
sc je nekdaj dejalo o Bourbonih ''Nic nj pozabila
in mic sc nj n%aucila".
Gospod Seydler je med drugim dejal:
"Notranje propagandSticne metode naSih So
vraznikov so takO absurdne, da dokazujejo lie po-
polno ~raZumevan naSih raZmer. TIE puScice sc
odbijaio cd naSe neomajne vdanosti do d~inastije,
cd lojalnosti nash drzavljanov napram DRAW in
cd trdne zveze naSe drzave V okvirju monarhije".
&c hi bill imenitni Seydler dejal, da sam ne
pOzna avstrijSkih razmer, hi bill ma vsak naGin bo-
lie zadel resnicO. Ali pa Jill pozna, Jill pa zataiuje
in Sc torej laze. Neomajno vdan je dinastiji lahko
ministrski predsednik, ker ne bi bill brez ME mai
brze to, kar je. Toda Seydler nina pravice po sebi
in svojih interesih soditi avstrijskih narodov. Ia
kaJ pa je bilo cd zacetka vojne toliko ljudi ODE
senih, &c so vsi tako vdani dinastiji? Zakaj je bio
V Avstriji vedno toliko procesov zaradi "zalit-
We veli6anStva" in "zalitve CLANCY vladaioGe hi
Se", kolikor mixer ma svetu ne? Zakaj lie bilo vse
polno navidezno nedolznih pesmi prepovedanih, V
katerih so a~vstrijski policisti spOznali zakrite pro-
tidinastiGne tendence?
kadar govori Seydler o trdni notranji zvezi
Avstrije, postaja naravnGst smeSen. Ma vseh kon-
cih in krajih iredenta; V drzavnem zboru ocitanie
nelojalnosti in ida jstva cd enc strani ma drugo;
v vseh dezelah veleizdajniski proeesi prepoved
vSake SlavnoSti - davno pred yoino - katere hi
Sc udelezili tudi Slovani ali Italijani izven Avstri-
je. In Seydler govori Sc o trdni ~notranji zvezil
Trdna je bila lie zveza med to nezmiselno tr-
ditvijo in besedami, XII so il sledile. Seydler je
MANFRED nadalje dejal:
~ zaupanjem lahko gledamo V bodo6nost. V
zvezi 2 nasimi lojalnimi zavezniki bono sposobni,
Ola izsilimo konec svetovne vojne".
I'll "~lojalni zavezniki', med katerimi misli
Seydler V prvi vrsti Nem6ijo, so to, ma kar sc
opira "trdna notranja zveza Avstrije'. NemSki
regiment ma CeSkem ia primer vzdrzujejo Gesko
"lojalnost". Kad sc pa tice i~zsiljenja konca sve-
tovne vojne, bi sc Seydlerju spodobilo, da hi bill
vsaJ malo bOlj skromen. liza pOraza OBJ Piavi in v
Albaniji je TAXA prevzetnost tenn boil smeSna, ker
dobiva prav sedaj tudi njena ~'lojalna .zaveznica'
take batine, da ne DO kmalu mogla sama sebi po-
magati, kaj pa Sc Avstriji. Habsburgovi drzavniki
vedno pozabljajo, da je med zacetkom in koncem
pogOstoma razlika kakor med jutrom in veGerom.
Da so razvneli pozar, je bilo V njih moci; da ga
pogase, cato so preslabi.
Zveza z NemGijo je Seydlerju sploh moGno pri
srcu; govoril je Sc nadalje O njej in specielno lie
dejal:
"Nasi intimni stiki z mimi, XII jh upamo V
bodocnosti Sc ~okrepcati in razsiriti, zlasti stara in
preizkusena zveza z nemskim cesarstvom, dale
nam in nasim zaveznikom najboljse garancije, da