davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Hawaiian gazette. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1865-1918, 1918-03-22
w. s. S.

Wonder il Secretary Baker wished the war to
be three thousand miles away when that shell
exploded beside him yesterday. A..
The Hawaiian gazette. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1865-1918, 1918-03-22

w. s. 81.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

Cesar prirOda hi sauna dala osebi. tega il GO
tovO sOclaliZem ne more welt. Ampak marsikaj,
kar il je kapitalistitni druzabni red wei, il So
cializem lahko povrne. Seveda je trcba, da smo
glede pomona individualizma ma jaSnem. One me-
galomanije 'absolutnih" individualistov, XII Jill
uci prezirati maso, l~judstvo, altruizem, Sc je vse-
kakor treba otresti in priznati, da ie individuum
bite, Xxi ne pomeni ne zacetka ne konca, temvec
samo majhno potezo V neskoncno dolgi crit po-
rojeno in porajajoce bite, XII je tudi V svojem
casu veZano Z vidnimi i'm nevidnimi vezmi ma ve
strani.
Cloveska VOLTA nj svobodna. To je danes "a
vse pametne Judi nepreporno. ker je prav tako
temeljito dokaZano, kakor je dOkazanO, da so ve
trditve o svobodni wolff iZraZ tajnega hrepenenja
ali pa prekanjena zofistika. Gin pa %priznamo,
da individualna VOLTA nj svobodna, Sc zgrudi do
neba ~segajoGi steber. ma katerem misli oSabna
individualnost, da stoji in hipoma Sc zavemo, da
smo atomi, Xxi Sc ~gibljemo pc brezpogojnih zako-
NH, XII mas pray mic ne ~vprasajo, ali nam JIG vsec,
da smo TAXI in taxi, Ola Sc gibljemO takointako,
da mislimo tako in takO, da zivimo tako in tako
ter da umiramO tako in tako.
PRAY "a vse so enaki prirodni zakoni. PRAY
vsi smo priklenieni Z mimi. Ali maj priznavamo,
da je %velikost, ce jetnik krici, da je cesars
Toda degradirati ne mislim cloveka in tudi
rogati Sc mu no6em. &c je res, Ola je on in ME
govo ii ljenje rezultanta mnogih ~pOgojev, je tu-
Iii resnicno, da ma nekO mnOzino teh pogojev la
hko vpliva. To sicer ne rekonstruira njegove alb
solutne svobode, XII je lahko vecja ali pa manjSa.
I'm ma to velikost Sc lahko zavedno vpliva. NaSe
vezi postanejo lahko proznejse, kakor so dOba in
prostor naSega svobodnega gibanja Sc lahko
poveca.
VpraSanje je pa to: Ali more biti wee rela =
tivne svobode V kapitalisticni ali v socialistitni
druzbiY
Govorimo povsem vulgarno, pa sc ozrimO
najprej pc kapitalistiGnem svetu. Kako je tukaj,
vemo precej natancno. Kdor ina glavnico, zivi
cd obresti, to Sc pravi, cd denaria, XII ga drugi
ustvarjajo V njegovi direktni ali pa indirektni
sluzbi. Navidezno je to prav velika svoboda.
Denar mi dale moznost, gibati Sc pc moji wolff.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

zadov0ljen. Zakaj vc izdela tako. kakor Sc lie
narcotic. Dobil ic seasonal sila fin duh. kar z
obraza bere linden, kaj hi radi. Yeast ie bill dru-
gacen. Jedel JIG zjutraj sub kruh. Opoldne je pa
sci V kavarno ma "crno', da vi je lahko kupil
barry. PA je slikal Ia razstave'. Tako kakor
Jc sam hotel. kakor mu jc ''duSa velevala". Pa
p%olagoma sc jc p~reprical, da TO nj ME. Dolgo je
miSliI, Ola so njesove slike lepe; ljudje, o katerih
Je sodil, da kaj razumejo in da imja dober okus,
so mu pritrjevali. lie oni, Xxi so imeli denaria.
MISC kupovali silk. XII so bile MENU vSec. ampak
take, XII so ugajale MIN. Syoiih silk nj mogel
pojesti. hiSni g~ospodar jill nj maraI "a stanarino,
b~ranjevec mu mic nj dial zanje. Patagonia Sc je
"aSimiliral' in danes boga mi - ie izvrstcn
pSiholog. ZadnjiG jc naslikal petdesetletno obo-
gatelo kramarico tako kraSno, da Sc sauna ne hi
bila spoznala. Ampak bila je sreGna. In Ivan je
dobll pray ceden honorar. Sedaj slika sVetega
Sebastjana natancno tako, kakor Sc ie pogodil z
gospodOm zupnikom IL Zahribja. ObGina je siro-
maSna, a Ia par tednov bo re zasluzek.
o svoji individualnosti ne govori Ivan nj
kdar.
Morda pojde enkrat V Pariz. Yeast Sc misli.
ola bi bilo lcpo. No - morGa! -.
Seveda, bojuje Sc individualnost lahko tudi
V kapitaIisticni druzbi. To je konGno tudi nekai.
Steer bojevitost morda nj cdini kritcrii indivi-
dualnosti. PA je tudi Z boiem semtertia Gudno.
Pravijo, da Five povsod liudje, XII so nasto-
pan 4 laStnlmI IdeJami. BleScale so Sc Jim oci i'm
topel Je bill NTH glas. Bill so revolucionarj. in
proroki - eni znanstveni, drugi umetniSki. tretji
polititni. Pa Sc jim je polagoma dokazalo, da -
$ trdo glavo ne prebije lid. IA mehko Sc pa najde
primeren prostorcek. Renegade so? Poole duSe'
MarSikdo izmcd NTH jc sam tako govoril.
preden je r%enegiral Svojo individualnost in Sc
vpregel V Ia ali oni vOz kapitalizma.
Lepih pravljic je paG dovolj. Sal poznamo
vse tistc blestece fraze o talentu in o niegovih
nujnih zmagah. "'Nsak talent najde svojo pot
- kajpada, neko pot re najdc, lie da drzi najvec
teh cest V naSi drazestni druzbi navzdol, V fill
strstvo, V %sinekure, V prOpad in V pogin. Ostudno
~laznjiva JIG fraza o talcntu, Xxi sc mora uveljaviti.
zee je talent. Da, ce je kupcijski talent, je re
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
NJ amOm in OSebnOSt

&c mi Je vsec potovanje pc Orientu, Sc peljem
V Malo Azijo, V lndijo, ma Kitajsko, ma Japonsko.
&c ljubim gore, 81 lahko izberem Alpc. Sumavo.
Pireneje, Tatro. Ako mi tekne sampanjec, ga ma
rocim in pijem. Ako mi ugajajo juzna dekleta,
81 Jill poistem V ltaliji ali V Egiptu. &c je Metz
sche moi ljubljenec, 81 kupim "Zaratustro" in
''Porod tragedije" V zlatorezu. Gin wee dcnar-
ia, TEN wee svobOde
Toda preden pogledamo drugo stran tie zlate
medalje, sc ozrimo malo tia, kjer live tudi indi-
vidualnosti in navadno cd prirode mOGnejse indi-
vidualnosti. Moi sosed Tone je tako bite. Umet-
nlska natura. Velike oci ina, sanjave in bogve
KAY vse vldl, cesar JAZZ he opazim nikdar. Deset
barv r~azllkuJe, kjer he vidim JAZZ mic druzega,
kakor svetlobo ali pa temo. Tone razume vsako
skrivnost crte. Neznanske daljave Sc odpiraio
nJegovemu pogledu. POvedati STEER ne INA nikdar
pray, kar vidi. jerk mu je teak, beseda ne
rodna. Toda ce ina copic in barve, govori l. nil
mi tako, kakor sam Cicero ne bi mOgel govoriti Z
besedo. Cmetniska jc ~njegova ndividualnost.
Vsak kos platna sc izpremeni pod njegovimi ro-
kami V del cudeznega sveta, jasnega in vendar
polnega bajnih skrivnosti.
To sc pravi: Izpremenilo bi Sc platno. &c hi
ga incl, in &c bi incl barve, in Ge hi incl casa.
Toda Tone je revez. BANANA rec. Ampak banal-
most ina velko moe. Zanicuj jo. ona Sc ne zmeni
"a TO. Una Je; moJe lgnoriranje je ne uniGi. Tone
re verJane, da je tako. Seveda. nekdai mi hotel
verjeti. Sc mislil nj ma banalnost. Cntil ic V sebi
8ilo genija. Gledal in pill je krasoto, kamor ic
prisel, in sanjal je cudovite slikc, XII jh BIO ustvar-
jail. Akte ~prepisuje pri advokatu, ma sodniio
hodi' V trafiki kupuie koleke "a sefa in v6asi
vzame svezenJ spisov domov, da ponoGi truden
sc kaj zasluzi. kajti ziveti Sc mora in zivlicnic
Je drago, zasluzek pa majhen.
Ne VEN, kaj pravi njegova ndividualnost,
ampGk mislim 81.
Ivan je drugaGen FAINT. lie - krepka indivi-
duainost! Stradal je tudi, kakor da hi Sc bill Y
tel stroki hotel izvezbati "a umetnika. Uudo ie
bio, a nj Sc hotel udati. Sal poznate tie znaGaie
moralicnih povesti? Skratka, nj mu treba pisa
riti PR advokatu. On slika res, portrete della. pa
cerkvene podobe. Kdor pri MEM kaj naroci, ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
kakO Sc ubija sOciaIiZem.
oDGovoRA DR.. JOSIPU GoRIcARJU.
Etbil Kristan.

homa iSkala povod IA oborozeno "'intervencijo."
Menda Sc nj pozabljeno, koliko truda je imela
londonska konferenca, Ola je takrat, posebno vpri-
60 skadrske afere, prepreGila korak, XII hi bill re
tedaj neizogibno provociral sploSno evropsko
vojno. Menda je Sc V spominu, da je Giolitti V
italijanski zbornici javno razodel, da JIG hotela
Avstrija napasti Srbijo, pa oznaGiti to IA "defen-
zivno vojno," da hi bila ma ia nacin dosegla pod
poro svoje tedanje zaveznice Italije.
Avstrija je pc konGani prvi balkanski voini
storila vse, kar je bio V njeni moGi, da Sc razbije
balkanska zveza in sc balkanske drzavc krvavo
spopadejo. Y svojih racunih Sc je STEER zmotila,
ker hi bila premagana Srbija, kakor je pri6ako-
vala dunajska kamarila. Toda neuSpeh tie una
zane d%iplomacije nj odveza od njenega greha.
Avstrija je gospcdarsko Sikanirala Srbijo ma
najpodlejSi naGin. Pc aneksiji BoSne in IIercegi-
vine j ie ~obljubila ekonomi5ne ugodnosti, potem
je pa izsilila trgovinsko pogodbo, XII ie bila "a
Srbijo Sc SlabSa cd p~rejSnje.
NeStetokrat Smo vse to omenili; pred vojno
Smo kritizirali aystrijSke infamiie; takoj OBJ "a
Getku voine Smo obSirno razlozili avstriisko cd
govornost "a svetovno katastrofo; mas list ie bill
prvi, XII je tedaj podal jason pregled habsbur-
SIKH in trabantovskih grehov. Niti en- trenotek
niSmo bill Y zmoti o teh faktih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
N~EPoSREDNI POVoD.

DaSi je ia vojna re davno visela V zraku,
dasi smo sc moral V starem kraju re pred mno-
gimi lett kruto boriti $ habSbursko Waldo, da bi
prepre6ili memo militaristicno agresivnost, ven
dar ne smemO ~pozabiti, da je vojna fakti6no IL
bruhnlla leta 1914, i'll &c jo hoCemo popolnoma
razumeti, moramo welt V poStev razmere, XII so
vladale tedaj.
Ako to storimo, pa tudi tukaj lahko isle
dino gospodarsko ozadje.
Avstrija Sc nahaja V stadiju prehoda IL agrar-
ne in maloobrtniske V industrijsko drzavo. Ka-
pitaiizem pa re prevladuje. Kajti ne lie industri-
ia, Xxi sc je V zapadni polovici zaGela rapidno
~razvijati, ampak tudi poljedelstvo ie ~pretezno
kapitaliSicno. Svobodni mali kmeti Stejejo malo.
Ma Ogrskem SO ogromne latifuIdiie V rokah ari-
stokraticnih Misrepresentation in navadno poliedel-
skO ljudstvo je skoraj izkljuGno delavstvo. Ma
Ceskem in Moravskem so Schwarzenbergi, Fuer-
stenbergi, Clam Martinez, nadSkofi in Skofi lastni-
XII vecine sveta. V Galiciji so zlahGiGi ~zemljiski
gospodarji, razun tam, kjer SO jih vsled njihOvih
dolgov ~obogateli zidje ekspropriirali. Ma Gori-
Skem, posebno V Furlaniji, obstoji Sc sistem "ko-
lonov," ki je skrajno ~podoben tlaGanstvu; kmet
obdeluje pole, gospodar je pa baron, kateremu
mora oddajati doloGeno mnozino pridelkov brez
obzira ma letino. In zelo podoben sistem je V Dali
maciji, kjer so Skofije in kloStri glavni posestni-
XII. V Bosni so pa Sc kmetje pravi poponi tlaGani.
Zcml jiSko-kapitalisticni in industrijsko-kapi-
~talisticni interest sc ne vjemajo V vsem. V mno.
9Th ozirih 81 nasprotujejo. Ali te difference ne po-
menijo toliko kolikor dejstvo, da prevladuje ka-
pitalizem sploh. Tia ina tudi pri izbruhu sedanje
vojne svoi delez, in prihodnjic pogledamo ma
~tancneje to stran avstriiske odgovornosti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

V predmarGni dobi. lntrigirali so s tenn namenom,
ko Je bila Sc Turcija vladajoGa sila ma Balkanu.
Proti poizkusom balkanskih narodov, da Sc resi-
10 turske hegemonije, sc je Avstrija vedla So
Vrazno, ker sc je bala, da hi Nth osvoboditev o.
virala Meme balkanske nacrte.
40 Je dobila cd berlinskega kongresa man.
dat, da okupira in 'pacificira" Bosno in Herce-
govlno, sc Je zopet dvignilo memo upanje. Niti
trenotek nj mislila ma 10, da hi Sc kdaj dala te
deaele IL svojih rok.
Poleg tega je pa intrigirala pc ostalih bal
kanskih dezelah. Dosegla je, da ie bill "a bolgar-
SSega kneza nastayljen najprej Avstrijanec Bat
tenberg in pc ~njegovem izgonu Koburzan, vele-
poSestnik ma Ogrskem. Milana ie podkupila in ma
praviia IL NIGGA svOjo igraGo. Crnogorskega Nj
kito le subvencionirala in mu pomagala V zlocin-
SIKH mtrigah prot Grnogorskim svobodniakom.
Use pogosteje Sc je Avstrija jela oznacevati
"a "balkansko silo," S elmer je skusala legitimi-
rati svoje krivicne balkanske aspiraciie. Ako hi
bila mogla priti do Egejskega morja s samimi wi
Jacami, Z "veleizdaj niskimi" procesi ma temelju
falsificiranih ~dokumentov, S podkupovanjem in
mtrigami, hi sc bila zadovoljila $ tent sredstvi.
no je postalo jasno, da ne pojde brez voine, Sc je
zatela pripravljati "a vojno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

Ce je pa g~ovorila, da ga nina in ola 81 ga mora
sele pridobiti, je moglo to imeti lie gospodarski
pomen. Men kapitalizem, ki Sc JIG liza prusko-
francoske vojne vsled petmil jardne vojne odskod-
nine IN vsled zedinjenja drzave mogoGno razvil,
je zahteval wee ~profitov, in to je moglo biti lie
ma skodo drugih. Kajti kjer jemlje prolific eden,
Jill ne more obenem jemati drugi.
Zgradba bagdadske zeleznice je emo tistih
znamenj, Xxi pojasnjujejo nemske kapitalistiGno-
goSpodarske namene. Toliko We dandanes vsak
za6etnik V ~politiGni ekonomiji, da Sc ne grade
zeleznice, zlasti pa ne 2eleznicc V Cddalienih, tu-
Jill dezelah, IL l~jubezni do b~liznjega, ampak IL
gospodalskih ali pa strategiGnih namenov. Oba
namena Sc tudi lahko spojita; Z bagdadsko &c
leZnicO lie bio takO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
RAZLOGI GREHA.

Ali v%praSanje je, zakaj je AvStrija tako po-
stopala? Zakaj je poslala Srbiii ultimatum, o ka-
terem ie moral tudi duSevno revni grof Berchtold
vedeti, da neizogibno provocira vojno! Zakaj je
5 tisoGerimi infamnimi grehi obremeniena dunai-
ska d%iplomacija odklonila srbski predlog, da mai
Sc sporne locke prodloze razSodiSGu V Haagu,
kar je bill edini izhod, XII hi bill mogel Sc prepre-
citi voino?
Nedvomno je Dunaj ravnal Sporazumno 2
Berlinom. Danes vemo precej zanesliivo, da ie
bila vojna ma skupnem avStrijsko-nemSkem Sc
stanku dogovorjena cele tedne, preden je bill
Berchtoldov ultimatum odposlan V Belgrad. We.
mo trdi, da je bill ultimatum namenoma in po
skupnem dogovOru tako formuliran, da je bl
Srbili onemogocen MEGA spreiem. Razkrili so to
zaroto has nemski socialist, tisti, XII so V parla-
mentu V m~anisini, ali kakor Sc zdi, med ljud.
stvom V vecini.
&c hi bila AvStrija imela pCsteno voljo. sc
takrat ne hi bila morala brezpogojno vdinjati
Nemtiji. Sedaj jo iinaio Hohenzollerni ~popolno-
ma V svojih krempliih; toda to je povzroGil sele
razvoJ vojne. Do tega ne hi bio prisio, &c sc ne
bl biia AvstriJa namenoma vrgla V vojno. s-
Ali kakor Nem6ija, je tudi Avstrija imela
svoj imperialism. Aneksija Bosne in Hercegovi-
ne lc blla apprehension korak. KrGeviti napo-
n, ola sc Srbiii prcprcGi izhod do moria, so ime-
Ii impcrialistitcn znacaj. Njcna politika Y Alba
NH, HI III bila ME druzega, kakor zakrinkano
province Avstrije, ie bila imperialistiGna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
AvSTRIJSKA o~DGovORNOsT.

Avstrija nj sa V to voino lie kot 'lojalna
zaveznica Nemcije." u mnogih strani so skusali
ma ia naein zmanjsati greh habsburSkega tolo-
~vajstva. Ali ia trud je niceven.
Res ie, da JIG bila Anstrija tekom vojne po-
pomona degradirana ma ponizno dcklo NcmGijc;
ali to je he more oprostiti njcne lastnc odgo-
vornosti.
Avstrija je spravila vso Evropo V nevarnost,
ko le anektirala Bosno in herzegovina. Storila
Je to cinitno, brez obzira ma posledice. Drugi so
morali gasiti polar, XII ga je ona 2~anetila.
Avstrija je tekom balkanske vojne neprenc-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
KAPITALISTICNI VZROK.

V prvi vrsti je bila Ia prOga komercialna.
Odpreti je imela nemSkemu kapitalizmu pot ma
bliznji in daljni who'd. Nastalo je pa vpraSanje,
kako priti do izhodne to6ke tie zeleznice. Morska
pot IL nemSkih voda do Carigrada je bila NemGi-
il predolga, Iskala je pot pc suhem, in ~predvsem
krajso pot. Ampak med NemGijo in Carigradom
leze dezele, V katerih ne g~ospoduje ne Prussia,
ne njena zaveznica Avstrija. Pot do Carigrada
drzi preko Balkana.
NemSki velekapitalizem nj hotel biti odvi-
sen cd dobre wolfe malih balkanskih drzavic,
temvec je hotel biti g~ospodar ma svoii cesti. To
sc pa nj dalo doseGi druga6e, kakor ia Sc Siloma
preseka pot preko Balkana. u drugimi besedami:
Do ella je mogla Nemcija priti lie Z vojno.
Pc TEN, kar smo dejali, je jasno, zakaj Sc je
ia vojna priCela ravno ma Balkanu, zakaj jc
Nemcija napela vse svoje moGi, da Sc boil razdvo-
j Balkan in sprawl Tur6ijO in Bolgarsko ma svo-
jo stran, zakaj je neprenehOma intrigirala ma
GrSkem, zakaj je porabila tako moe, da skrusi
Srbijo.
Gotovo prihaja ma NemSkem poleg kapitaliz-
ma tudi kajzerizem V poStev. Da ina Niljem ce-
zarsko manic in ola Sc ie obnovitev '~svetega
rimsk. cerastva nemSke narodnosti" daVno jaw
ijala V ~niegovih sanjah, je stara rec. Ali kajzeri-
zem kljub svoji avtokratiGni oblasti ne hi bill mo-
gel uprizoriti svetovne vojne, &c bi Sc bill me-
rodajni velekapitalisti odloGno uprli niegovim
namenom. KapitalistiGni imperialism in kaizer-
ski imperialism sta pa imela enake interese. To
je odloGilo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
KAPITALIsTIcNA KoNKuRENcA.

hohKurenca kapitalizma ma svetovnih trgih
ugrozava mir in nosi V svojem krilu vojno. To lie
nauk socializma. &c hi bill hotel DIR. Gori6ar opra-
VIM svoJo nalogo, bi bil moral dokazati, da to nj
reSnieno. Ali tega ne more. To socialisti6no resni-
60 spoznavajo MANFRED tudi ljudje, XII Jill doslej Sc
nihte hi ~priSteval socialistom.
- Ako pravi Lloyd George, ola moraio afri-
Ske kolonije dobiti administracijo, XII DO "a Nth
prebivalstvo spreiemljiva, da Jill DO varovala IL
korlscanJa V prid evropskim kapitalistom in ev-
ropSkim vladam, tedaj tie besede gotovo ne izvi-
raJo IL puhlega sentimentalizma, ampak liz spo-
znanja, da Je tako izkorisGanje nevarno miru, he
lie miru Hotentotov in Hererov, ampak tudi mi
ru Europe. Same pc sebi Sc razume, Ola je ike
riScanje V prid evropSkim kapitalistom profitar-
sko izkoriS6anje. Kjer gre "a profit, Sc iavlja
konkurenca, In kjer nastopa konkurenca V tako
vehkem obsegu, tam ie nevarnost voine blizu.
Ako SINE to povedati Lloyd George, smejo to
povedati tudi socialist.
Socialism nj nikdar dejal, da je trgovirska
velekOnkurenca kapitalizma apsolutno edna MOI
most, IL katere Sc more poroditi vojna. Ce imamo
ma primer ma Svetu sc vedno fevdalne institu-
cije, XII so V preteklosti povzroGale voine, je pO-
pomona jaSno, da Jill lahko povzrocajo tudi Sc
daJ. &c vidimo cele narOde, XII Sc zavedajo svo-
je naroduosti, podjarmljene in Sc njih zatiralci
boje, da hi Sc mOgli ma kakSen naGin otreSti jar
ma, sc tUdi IL tega lahko izcimi vojna.
Socialism lie pravi, da je tam, kjer vlada ka-
pitalisticna konkurenca I'd svetovne trge, vedno
nevarnOSt, da pride do vojne. In med vsemi vZro-
Xxi krvavih spopadov je ia n%aivecji, re zaradi te-
ga, ker je danes ve6ina zemeljske oble gospodar-
sko pod vplivom kapitalizma.
kjerkoli izbruhne V naSih cash vojna, Sc
lahko najde kapitalisticno ozadje. Tudi IA soda
MO vojno velja to.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
~BELGRADSKA ZELEZNICA.

.s) Dostikrat smo V "Proletarcu" razlagali,
da ina sedanji giganti6ni boz raznovrstne raz-
loge. Med mimi je castihlepnost, strastno hrepe-
nenje pc ocuvanju starih avtokraticnih oblik,
strah pred naraScajoco demokracijo, cesarska
blaznost, narodna vprasanja. Ali najvaznej-
81 izmed vseh vzrokov ie kapitali-
stiGnega ~znacaja.
Y zacetku voine je bio cd nemSke strani
dostikrat slisati, da zahteva Nemcija "svoj pro-
stor ma solncp,eS y kaj sje, TO pomeniloi Je Ii bila
NemGija V kaksni nevarnosti9 Cesa j ie manjka-
10, kar more kaksna dezela pc pravici priGako-
vati cd zunanjega sveta? Meme ~notranje ured-
he so bile vsaj "a tcdaj niena lastna zade-
va ako je hotela imcti wee demokracije, il nj nj
hce branil tega; ako je hotela ~razSiriti kutturo
med mase svojega l~judstva, je sama imela sred-
stva "a to. "Prostora ma solncu" ie imela dovolj.
- True translation filed with the postmaster at Chicago
Jan. p 1918. n 5 required by the act of Oct. 3. 1917.
") True translation filed with the postmaster ut Chicago
an. 3. 1918. n required by the act of Oct. 8. 1917.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

precej verietno. kdor Una goljufati, lie da hi
Sc naravnost sprl S kazenskim zakcnom, JIG veil
kan. OderuSki talent je V tel druzbi naiplod-
neiSi. Ampak so ma svetu ndividualnosti XII pray
ma TEN polju ne znajo konkurirati, pa so vcndar
ndividualnosti Zanje je kapitalistiGni svet pc
KEEL. kdor 81 JIG izmislil bajko o Svobodncm raz-
voju ndividualnosti. o njeni moci in svetosti, JIG
moral dobiti bOgato nagrado cd kapitaistov,
kajti "a ma jhen denar sc lie he proda duSa.
Koncno pa ie V tel cedni druzbi Sc kapitali-
stova svoboda zelo povezana. Miljarder ina pri-
ieten poklic. ampak tudi miljarderji so re 1--WE
deli, da imajo Spekulacije svoje muhe, katerim
Sc pravi krize. In individualnost prOpadlega ka-
pitalista je navadno zclo klaverna rec.
Kdor hoGe. lahko analizira SC dalje in dale,
pc vseh slojih in poklicih, pri vseh narodih in pc
vseh dezelah. &c analizira objektivno, mora 60
tovo spoznati, da nj individualnost mixer tako
prazna pena, kakor V kapitalistiGni druzbi. Res
nicna individualnost Sc ne more Sprijazniti $ sve-
tom, Xxi obozuje Mamona "a najvisje bite.
V dokaz. V kakSni ozki zvezi je duSevna te-
mota prebivalstva z raznimi zlocini, Navajo ruski
list "Kavkaz' sledece podatke, Xxi jih JIG nabral
V tifliski in jclisavetpolj ski guberniji. V tifliSki
guberniii pride ena Sola ma 1889 dus in II ucencev
ma 1000 duS ma dezeli V jelisavetpoljski gubcrniji
pride ena sofia ma SOB duS in IL uGencev ma 1000
prcbivalcev. Tenn razmeram pa odgovarjajo tudi
stevilke prestopkov in zlocinOv med vaSkimi pre-
bivalci. Navadno Sc zgodi V tifliSki guberniji ma
lcto 1890 in V jelisavetpoljski 1913 zlocinov.
IL Phoenixa, Ariz., p~orOcajo: Najvisje sodi-
see je potrdilo George w. Hunta IA governerja tc
drzave. PrviG je bill izvoljen "a governerja drza-
We leta 1911. Ia casa stavke rudarjev bakrenih
rudnikov je prepovedal dohod V Arizona profesiO-
nalnim stavkokazom in drugi podobni golazni.
Delavci so i~zvojevali zmago.
&c spozna delavec resnico, pa Sc vendar noce
ravnati pc tenn spoznanju in sill sam v suznost,
nina pravicc, Ola Sc pritozuje, kadar je kot suzenj
bican.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08
STARE hMBICIJE.

Pot do Soluna je bill star precinct avstriiskih
lmperialiSticnih SAM. lIabSburzani so ga goiili Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

&c spozna delavec resnico, pa Sc vendar nocc
ravnati pc tenn spoznanju in sill sam v suznost,
nina pravicc, Ola Sc pritoauje, kadar je kot suzenj
bican.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

Xxi so Sc odkupili. Sela so bila vcGinoma iako bod
na. III pa tam so bile hise postavliene IL brun n.
debelil tcmeljacah, Xxi so Sc z vol ali bivoli ma
ravnih krajih mOgle ma v~aljarjih dale povlesi
Kadar sc je kurilo, sc ie VISA hisa dimila. kakor en-
kade visOka brda od megle pc toplem dezju. Last.
mix zemlje nj bill seljak skoro nikjer; niegoy On.
spodar vlaStclin pa nj pOzIal meje svoji samoyoli.
nosii. Zopcr razne zlocine je incl re Dusanov "a.
l,onik os,rc dolotbe. Kot vlastelinski naselienit;
80 kmctjc veGinonla obdelovali zemlio, a mnooi 50
hill u|liarii (tcbclarji}, ribarii, psarii ia goiena
!ov>kih psovl in ,okolarii lpoleg sokolov so So 1a
10Y rabili tudi kraguljD. NrSe sc veliki lovi.
T. %gostbami 81 Sc ma uirkaliScih dru2ile vita.
Slc i9re nadStre!jc vanjc ''iabolka" ierc mn ko-
mju tizpuScaioc kalpake in Jill loveG. ne da hi M.
Iii ma tla), dirke peSke, metanic kancnov 2 ram
It'd. Gilmore jc ponil guslar; IL njegoyih pesmi
e ie vitcSka mladez uGila narodnc zgodovinc.
NnaiemniSki -Srbski voiski ic blo Nemcey
Madzaroy in Vlahov in Italijanov in Srbov. do.
elm je Europa incla Sc vlastclinsko vojsko. 50
imeli Turk drzavno voiSko pod cnim komandom
Y kruSevcu so Turk IL zvOnov ILL topovc. l.. l45j
jc Srbiia prvikrat >liSala grmeii topovc, n ii 50
bill 49, turSki. -
J.. 1912. in 1913. ST je Turkom "zaiam" M.
Soiilol p~ovra6al. Srbska artilerija jc $ syoiimi
topOvi zavzela Stare Srbijo in Macedonia.
Ia to priliko jc kakor nalaSc Novakoyieeyo
knjiga. Srbi jo bodo Z zanimaniem Gitali ter Sc
spominjali tasov, XII so bill - Il radostjo! Zakai
>rbska povest o sedaniih cash ic slavnejSa, neao
povcst o poSlcdniih dneh Srbijc V -. vcku.
NpraSali Sc bodo morda, ali ic incl pray mia.
III kojadin, Iii jc 2 zbiranien IL poglablianiem du.
Sevnega livljenia hotel ohraniti sv0i narod tur.
Skega znluma tnasilstya), ali DragoS, XII ic 90.
spodaril Z meGcm, kier nj bilo pravicc? Nj 10 incl
pray kaludjer nmcnih) ali haiduk!!
Ne bono rckli lie emo ie potrebno