Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23
KapitaliSticne metOde.

~ va a
htevajO navadni interest - izpoi-
n~jevanje patrioticnih dolznosti V
prvi vrsti cd tistih, katerim Sc Y
domovini najbolje godi.
Plebejski razum pa ne doSeze
kapitalisticnega razuma. Ia 90
vori drugace. Ne vemo natanGno,
kako; ampak regulate vidimo.
Kapitalisti veGinoma radi Spreie-
majo, herald dajejo.
Tupatam prihaja vsled tega tu-
di V Sedanjih kritiGnih cash ka-
pitalisticni patriotizem navskriz
Z naSimi pojmi o patriotizmu. Tu-
di sedaj namreG nekateri gospo-
die radi jemljejo, pa herald dale
jo.
Ia vso dezelo so klavnice danes
preskrbovalisca $ hrano in Pc ma
zorih plebejskega patriotizma hi
moral vsi drugi interest biti pod
rejeni civ uSpeSnejSemu in cato
sistematicnemu produciranju in
ra%zpecavanju ziveza. Kapitali-
'Sticna metoda patriotizma poStav-
lja tudi tukaj prvo vrSto vpra-
SAME: Kako Sc more IL situacijc
izbiti elm najveC profita?
To je posebne vrste patriot
zem, XII BIO marsikomu nerazum-
-
ljiv, tOda kapitalizmu je p%rirojen.
Niti ne mislimo, da so dolarski
aristokrati - lahko hi tudi rekli
goldinarski, rubeljski. marGni,
ker so V vseh dezelah enaki - IL
hudobnOsti nagnjeni ma to stran.
kakOr vSi ljudje, SO tudi oni plo.
dow razmer, in V kapitalisticnih
razmerah ne mOrejo do2orevati
drugafni plodovi.
Ali ma tel Grti trGiio interest
profitarstva OBJ interese dezele.
To je eden tistih ~Sluca.iev, V kate
rih ne more niti kapitaliSticna de-
zela izhajati $ kapitaliStiGnimi
metodami. In to nj absurdnoSt,
temvec kal bolezni, XII .jo ina ka-
pitaliZem sam V sebi.
Dezela V voJni, pa maj DO ka-
korkDli organizirana, mora po-
stavljati ~interese prehrane mad in
%terese tistih, XII so gospodarji Ii
vezne produkcije. I'm V tenn je "a
rod k%onflikta, navidezno skrai =
no cudnega, nelogicnega, a ven
dar nujnega konflikta. Resiti Sc
pa mora ia konflikt - zlepa ali
zgrda, mirno ali pc sill - tako,
kakor ~zahtevajo interest dezele,
ne pa, kakor zahtevajo interest
profita.
Zanimivi fondi.
Tia konflikt je p~ovzrocil omenje-
no zveznO p%reiskavo. Pri njej so
pa priSle ma dan Sc druge reel,
kot Jill je vlada iSkala, in Steer
reel, XII so has "a delavstvo izred-
no zanimive.
Nelemesarji Armour, Swift,
Morris, Cudahy, plemeniti repre-
zentanti denarne aristokracije,
so vodili nadvse trdovraten boj
proti temu, Ola hi sc sprawl goto-
vi dopisi in document V javnost.
in IA ia boz so imeli naiet eel stab
odvetmikov. Sploh jim .je V takih
receh OsebnO nastopanje neljubo.
LanJe he prihaia lie to V poStev, da
Sc lahko tutijo p%onizane, ce Jill
TAX komisar ~izpraSuje kakor ma
vadnega branjevca ali delavca
to bi sc navseZadnje Sc premaga-
10. Ampak vrazje nerodno je. Ge
uide beseda, XII sc ne more wee
preklicati. Sal so "a to pravniki
ma svetu, da znajo previdno izbi-
rati, kaj kaze povedati in ka.j ne.
Odvetniki so s%torili, kar Sc je
dalo. ampak vsemogoGnost bozja
Jim tudi nj dana, pa cato MISC
mogli p%repretiti JAYNE porabe raz-
nth piSem in drugih dokumentov.
kar pa je ma tax naGin priSlo V
JavnoSt, sc SINE tudi javno pora-
biti. In tn prihajamo do posamcz-
nth zanimivih reel.
Ozreti sc moreno lie ma nekate-
re, ker ne moreno o stvari pisati
knjigc.
Tu Je ma primer j. III. Hale
Kansas City, manager tvrdke Gu