Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04
Stebi:

razburjeno in neuko dclavStvo Y
strahu IA Svojo existence pricclo
miGevati nedolzne strojc in hotclo
ma Ia naGin prisiliti podjctnika, da
sc vrne zopet k primitivncmu roe
menu delu, pa do danes, ko ic
strojni obrat re Skoro VISA podjct.ja
osyojil, MISC ponehali oglaSati SO
sem in glaSovi rcakcijonarncga
delavstva, ia je Stroj njih posi-
!cij.
Ia glas pa ne cujemo lie IL vrSt
nazadnjaSkih dclavccv ali IL kra-
jew nekulturnih odnoSajcv, TEN
wee dostikrat - premnogokrat
p:iEajajo slitna naziranja ravno
j nnarocja strokovnih ali izobrd
ieyainih organizacij. Mocnc orya-
~ni2acije IL pretezno induStriiainih
krajCv, Xxi SO IL preizkuSnjc in pou-
'cvdnja delavSkega problcma pra-
'otG'no %izpoznale prCdnoSti oroi-
mega obrata i mcmoznoot ne.
s.. 'scl upirati Sc tehmicncm, IA
predku, nimajo zadoSti vpliva MA
slabejSe in po ncimdStriialnilr
krajih raZStrcScne SirokOvnc or"a-
~ni2acije, da hi iih veduo i'm poyScd
zadOStno branilc pred podjetniS-
kim terorizmom in pred laSlnimi
nazadnjaSkimi koraki, oziroma nj.
majo toliko oh>eznega dclohroga
da hi jim bilo mogocc doscci pc.
pomona enako poStopanie vscIu
organizacij.
V Strokovnih organizaci.iah ipo.
Sebno pri naS). k.jer hi imcla bit.
zibeljka MISUNDERSTANDING uazi
rama, kakor .ie Ia v orgauizacijal
mOdernega podjctniStNa, .je matt
naSprntno, po krivdi ncpravin,
organizirancga in gojcncga duh;
in neSiStematitncga NpoStcvau.ja
tehnitkega naprcdka Y zclo mno
9Th slucajih naravnGSt protiuarod
nogoSpodarSka naziranja in mis-
lienja. re %pogreSkc i'm Ia ncuko il
neznanstveno obzorje doticniI
strokovnih or%ganizacii izrabli;
kapitlliStiGnO pod.jctniStvo mai
vetio Skodo ne lie organizacij, tenn
wee vSega delavStva - Scvcda \
prvi vrSti ncorganiziranega.
Prva skrb vSake Strokovue OF
~ganizasije mora torej biti, la j,
tajniStvo kakor vodStvo najSkrb
neje izbrano in da to V prvi vrSt
goji V organizaciji pouk o tchniG
no obratnem napredku in zaSledu
je z ~najveCjo panic odviSnoSt de
lovnega efekta cd vSakc move oh
ratne preoSnove in ne, da III So /;
priori postavilo proti vSaki nov
uredbi.
PopolnOma ncekonomiGno Z;
materijelno StaliSGc dclavca in pc
polnoma Skodljivo "a goSpodnrSk,
okrepitcv delavskega razrcda h
bilo StaliSGc aprioriStiGncga zani
k~avanja narodno goSpodarSk,
vrednoSti kake obratno tchniGnc
moderne p%reoSnove ali neprizna
MIA efektivno b~ol.jSega vpliva {,
preOSnOve ma delavCevO dcl0vnC
moe in njegovo ucinsko SpoSob
most. PA tudi dc Sc porodc tc pre-
oSnove IL .iasncga kapitaliStitncg:
pritiSka, mora organizaciia prcSo
iati Ia now pololai lc IL narodno
goSpodarskc in cfcktivno Utinsk,
vrednoSti; ne SINE pa nikdar IL ta.
kega novcga polozaja ISkali fiktiv
nth vrednoSti, katcrc ne more nj
kdar priznati ne modcrno razvii IA
yum naprcdnega dclavStva in tud.
ne naiponizneiSi in kompromi>omr
vdani del kapitaliSiicncga podict.
niStva.
Tehnika - in has ia .jc glavni
pritiSk vSemu m%odernemu |razvoiu
druzbe in procvitu narodncga 90
SpodarStva - ne pOZna nobcnilI
za1rzkov - tuli M uniynoro oIi
nazadnjaSkcga nazirania pocdinil,
kategOrij delavstva. Ona gre dale
b~rezobzirno, nj .jczu in nj umctnc.
ga zadrhka, tudi Gc2 trupla trpi-
nov. To .jc resnica. katcro mora Ia
ko prakSa kakor teori.ia pri2naii.
I'm po tel poti moramo tudi mi da-
lie, moramo, ako ne riSkiram0 pro.