Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24

49, ~ 49, fN
kov. Tudi d~osedanji izvrsevalni odbor p~riporoca
to, opozarja pa, da maj ne DO pomoniztev tako
velika, da hi prisla Sklepcnost sci V nevarnost, po-
sebno ker zahtevajo razmere pogostoma, da Sc
skliGe seja nagloma.
Sklene Sc, da sc poviSa Stevilo clanov izvrSe-
valnega OdbOra ma enalst.
Glede ma centralni odbor Sc doloCi, da imajo
centralizirane organizaciie V MEM po diva zastop-
nika kakor doslej okrajne organizacije s, r. u.
imajo, ce obsegajo do pet lokalnih organizacij, pc
enega in IN vsakih nadeljnih pet Sc po enega
clana V centralnem odboru.
aNdzomi odbor Steje kakor doslei tri clanc.
Delegat NJ. Pogorelec ~naglaSa, da ie treba
llrvatom in Srb0m pomagati do Organizacijc ma
enaki podlagi. Pravila sc navadno to%lntaciio tako,
morejo lie Slovcnci biti Glani :. II. Il. Ozirati Sc pa
m0ramo tudi ma zelje ostalih JugoSlovanov.
kerze upozOrja ma potrcbo, da 81 uStanove
oStali JugOSlOvani, Xxi S~oglaSajo T. ideiami :. II. H.,
SvoJc organizacije. :. Il. l.. Jill nikakor ne odbija,
tCda VarOvati Sc mOramo vtiSka, kakor da hi Jim
vSiljevali svojc nazore. MiSel Slovencev ie bila od
zacetka Ia, da 81 ustanovi vSaka narodnoSt SvOjo
organizacijo, in vSc hi Sc potem lahko Strnile Y
cnoto.
Brat KreSic omnja velke tezave, Iii Jill imajo
lirvatie T. organiziraniem, ker Sc nj cd takozvanih
vCditeljcv mic Storilo IA p0litiGno izohraZbo ljud-
silva, ampak so Sc Vedno uStvarjali lie slepo Sic
doci priStaSi. NSako svobOdneiSe gibanje SkuSajo
SamozNani voditclji brutalno p~oteptati. NSi case
piSi, Iii Sc MISC hotei slepo pokoriti londonskemu
odboru, so ubiti. kljub temu je med Hrvati
dovolj priStaSev enake ideje, kakor ie zastopa
:. X. H., lie da &c MISC naSli poti do enake organi-
zaciie. SIovcnci hi Jim pomagali do tcga, Gc hi Jill
Sprejemali IA clanc :. X. L., dokler ne bodo dovoli
motni, da Sc Sami organirajo, kar Sc pa ) tako
bratSko pomOcio kmalu zgodi.
Brat Godina: Konvencija je re sklenila. da bo
). II. oStalim JugoSlovanom pomagala PR njiho-
VEN delu, kolikor bodo lie d~opus6ale njih moci. Nsi
zelimo, da dobe tudi oni organizaciio, XII bo "a
Stopala prave ideie Svobode. Tudi doslej jc :. h. L..
Sprejemala lIrvate in Srbe IA tlane, kjer so Sc
~oglaSali, toda cilj ie, kakor Sc je re dostikrat ma
Slasa!o, da pride tudi V organiZaciji a%vtonomija in
edinstvO do izraza. cato zelimo, da ina vsaka
n%arodnoSt svojo organizacijo za opravlianie notra-
NIGGA della in svojih oziih nalog, vse skupaj pa da
so zdruzene IA naceno delo. Predlaga dodatek k
pravilom, da s~prejema :. II. H.. tudi elaine drugih
ugoslovanskih narcdnosti, dokler 81 ne morejo
'ustanoviti svOjih avtonomnih organizacij.
Predlog je sprejet.
Brat kerze naznanja, da ie moral delegat
okrozne organizacijc .JohnS,own Pa, nenadoma cd
potoVatl, ker Je bl brzoiavno %obveScen, da mu jc
umfl sin. konvencija mu izreka svoje SOFA ie.
Spomenica "a amerisko Waldo.
Brat joe Zavertnik MI. predlaga sledeco
Spomenico, XII mai hi Sc poslala drzavnemu oddel-
ku Y Washington, ID. c.:
konvencija Slovenskega Republi6anskega
LdfuZehJa, V katerem so zastOpani Slovenci IL
VSeh s;rani Iedinjenih drzav in Xxi stoii = ozirom
ma SedanJo VoJno odloCno "a vlado Zedinienih dr.
zaV, Je ~ casnlk.rskih vesti ~poucena, da Sc trudi
taSozvani JugoSlovanski odbor V Londonu. XII on
.zastopa Jugoslovanski narodni svet. direktno ali
ihdirektno, ola hi ga viada Zedinjenih drzav pri-
ZhaIa' Nasa konvencija proSi, Ola ne stori vlada
tega, ker hi, &c hi ugodila zelji londonskera cd
bora, podprla organizaciio, Xxi ie prekrsila od A.
lnerlSke Wade proklamirano naGelo samoodlocc.
lvanja narodov.
JugosIovanski slucaj je popolnoma razli6en
Oh cesko-SloraSkega, in priznanje provizoricne
cesko-SIovaSke de facto Wade ne more sluziti kot
precedelS IA priznanic londonSkega jugoslovan-
skega odbora.
Cehi i'll SlOvaki live danes vsi pod avstriisko
Niaio. Nth cnj je, da Sc kompaktno otreseio
haDShurSke avtokracije, lccijo cd Avstriie in 81
nrede SvoJo neodvisno drzavo. ReSitcv niihovcoa
%problema je enostavna.
NaSprotno je jugoslovansko vpraSanie kom.
piicirano vslcd tega. ker zivi en- del .Juooslova.
nov V raznlh baikanSkih drzavah. druoi no ray.
cepJen V razne Administrative, pod habsbursko
d~eSpocijo V sedanji avstro-ogrski monarbii
' enem delu %problema ie med vsem; m;slec;.
M 'ueosiovanl enako miSljenie: Slovenci, Hrva.
u III SrDl, podvrzeni doslej habsburSki avtokra.
ciJl, zeIe resitve cd te nadvlade i'm dosledpo loci.
lev od avstro-ogrske monarhije. Odtod So ma nr;.
%cenJalo komplikacije.
= Nj dvoma, ola streme doslej cd Avstriie zati.
iahl Jugoslovani pc zedinienju. Toda vprasapie
ia kakseh nacln in V kakSni obliki mai hi co l..