davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22

Mrs. Mary Brents, 928 Burnett
ave. Louisville, KY, who had been a
chronic sufferer for about five years
and in bed for almost a year and a
half. and under constant care Of
physicians says:
II gladly recommend Vim Hepati-
ca for the great good it has done me
in restoring my health when every
thing else had failed. Had been in
bed for almost a year and a half,
with doctors attending me con-
stantly. but / received no relief
whatever.
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22

The Enterprise has a full supply
OF Ctorn Toll Blanks, to be sold at
4Oc per 100, Special prices on 500
and 1000 lots. These blanks are
nicely tabled. We prepay postage
where the cash accompanies the or
der. No telephone orders filled. If
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22
GAMBLING BLANKS;

Don't try to write your egg cam
ding blanks, but call at the Enter
prise and get the printed ones, at
35c per 100, Special prices on 500
and 1000 lots. II
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22
GAMBLING BLANKS

Don't try to write your egg can
ding blanks, but call at the Enter.
prise and get the printed ones, at
35c per 100. Special prices on 500
and 1000 lots. II
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22
NEW SUGAR LABELS

The Enterprise has a large sup
ply of Sugar Labels, those with the
notary blank attached, full and COM
plete in every respect, which we
are selling at 4Oc per 100, postpaid
where the order is accompanied by
the cash. Please do not ask us to
charge these small items. If
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22

taking his own hands and teams and
giving several days to making better
a section that had become very bad.
*####*#***&#
The Qutnins That Does Not Affect the Head
Because OF It's tonic and laxative effect, LAxA.
TIVE BRONo QUININE is better than ordinary
Quinine and does not cause nervousness nor
ringing in head. Remember the full name and
look for the signature Of E. W. GROVE. 30c
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22

Old papers for sale at the Enter
prise office. If
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22

No Worms in Healthy Child

No Worms in a Healthy Child
All children troubled with worms have an UNI
healthy color, which indicates poor blood, and as
rule, there is more or less stomach disturbance
GROVES TASTELESS chill TONIC given regularly
for two or three weeks will enrich the blood, i'm
ening Tonic to the whole system. Nature will then
throw off or dispel the worms, and the Child will be
in perfect health. Pleasant to take 6Oc per bottle
########&#M#
The Enterprise covers Weakley
county like the dews of heaven tt
Dresden enterprise and Sharon tribune. (Dresden, Tenn.) 1907-1997, 1918-11-22

Advertising in the Enterprise
means countrywide publicity. II
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

slim in kovin v zemlji ma TO ste
klo najkrashejse barvne efekte.
Nova doba procvita steklarske
umetnosti sc pricenja S ponosnim
dviganjem in narasGanjem bene-
ske republike. Murano je postal
otok t~isoccrih skrivnosti i'm smrt-
ma kazen je bila gotova enemu,
XII hi Jill tidal. Skrivanje pa je BIZ
10 canaan. Napredka kulture nj
mogoce wee ustaviti ali zapreti ke-
kor nekoc, ko je dial pc neki pri-
povedki cesar Tiberij usmrtiti IL
najditelja. "proznesa ali upoglji-
vega" stekla, ker hi moglo sled
ME vzeti zlatu ali srebru vsako
vrednost.
Steklarska umetnOst je preho-
dila pot preko Alp, in Ceska S po-
sebnO dobro kremeneevo zemljo
je postala domovinai steklarske
industrije, kajti stare rokodel-
stvo sc je V resnici razvilo V in
dustrijo.
Tudi V Novem svetu .ie n~astala
kot prvo industrijsko podjetje
steklarna V JAMESTOWN. Prva "a
vsakdanjo porabo, da Sc odzene.jo
vremenske nezgode cd hise ter
pripusti vanjo solncna luc. Dru-
ga pa kot trgovsko podjetje "a
izdelOvanje steklenih biserov, :
katerimi je bio mogoGe slepariti
uboge Indijance in Jill pripravlja-
ii OBJ lastnino.
Sickle kot nosilec kulture !
Gleda tega hi Sc lahko napisalo
cello poglavje. To velja tudi gle
de drugega predmeta: Sickle kOt
merilo kulture! V anticni period
Sc je muzivno stalilo skupaj, V be-
neski izpihalo DO vseh predpisih
lepe oblike, docim sc dandanos
brusi. Chm boil pa raste cistoSt
in natancnost postopanja,. TEN
bolj sc izgublja barva in uGinko-
vita lepota. Moderno stremljenje
sc nahaja STEER zopet ma lovu "a
krasnimi barvnimi efekti starih
gotskih cerkvenih oxen, a ro-
mantika pretekle dobe Sc ne da o.
ziveti V kemiGni retorti in ne da
Sc umetno %ponarediti plemenita
rjavica stoletij. Znamenje danas-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

njih casov MISC meme, v vseh bar.
yah izpreminjajoce sc cvetke Tiff.
fanyja, temvec "Cut Glass" IL
velikih tovarn V Ohio.
America zavzema danes ma po-
lju brusenega stekla prvo mesto
katero najbrz tudi obdrzi. Trde
obhke, mrzla jasnost, blestenje
ostrih robov, vse to ustreza nasi
moderni civ~ilizaciji, XII ljubi ba-
havost ter ne Una wee ceniti nez-
mega, ljubkega i'm bamega.
Kakor VISA Ia brusena umetnost,
je tudi njena tehnika veliko
mani romantiGna, kot je .bila ona
p%reteklih dni.
Pri dobrem brusenem steklu Sc
prenese rizba najprvo ma iekleno
kolo ter sc izvede najprej ma ka-
menitem kolesu. Kopelj V neki XII
SLIM vzame zadnje robasti, in zad-
Mi blesk dale postopanje z lese-
MIN kolesom.
Use postopanjc je precei zamu-
dino ter vsled tega drago. Preme-
teni tvorniGarji so re dolgo raz-
misljali, kako bi pospesili in $
tenn Obenem pocenili postopanje.
Po novem postopanju Sc stisne
steklo V zazcljeno obliko ter sc
produkt lie Sc nekoliko izbrusi.
Pri TEN sc dosezejo precej dobri
uspehi, asiravno sc ne more .po-
znaavlec premotiti, ako pozna raz-
like glede svetlobe, zvoka in o.
%strosti b%rusenja.
he star pregovor pravi, da .je
poznati steklo po zvoku. u MIN
Sc godi prav tako kakor $ plemc-
nitimi kovinami. CHM finejsa lie
zines, TEN polnejsi in ostrejsi .je
zvok pri> udarcu. Tudi v ponare-
janju brusenega stekla koraka. A
merika ma celu vseh dezel in "a
hisnO pOrabo ~tvorijo staromodno
oblikovani izdelki s~tisnjenega ste
kla zazeljivo nadomestilo "a pra-
vo bruSeno steklo.
kot okras pa ina slednje svo-
jo pravo ~veliavo. Glede steklene
posode V Hist pa velja V polni me-
ri poljski pregovor, Xxi pravi: 10
zarcev in otrok nina Glovek nj
kdar proved.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
IZDEL0vANJE MoDERNEGA
STEKLA.

Neki francoski pregovor pray
= Une femme ct un verre son
toujurs en- danger. = Zenska il
steklo sta vedno V n~evarnosti. -
Oba Sc lakho pokvarita in oba il
tezko %pogresati. Kdor ljubi ana
logic, maj gre dale. Kakor ie
steklo prvo podalo hisam svetlo.
DO, prinese sele zenska svetlobo
V dom. Oba sta lahko lie okrasel,
in igraGa, a tudi pomoc pri delu.
Nastanek obeh pa je zavlt V baj-
no temo.
Stare ~egipeanske stenske slike
IL casa 300 pred Kr., Xxi so jih ma.
sill ma spomenikih pri Benz Hasa
nu, nam kazejo re steklarje ma
delu in kot najstarejsi ostanek e
umetnosti Sc nam \je ohranil V
Londonu spravljen amulet il leta
3O46 pred Kr. Kje in kako .je ma
stale steklo, kdo ga je ''izumil",
vse to krije megla preteklosti.
Resnica in poezija Sc meSata V
povesti Plinija o mornarjih, Xxi so
nasedli pri gori Karmel ma pesek.
Mesto kamenov so porabili pri og-
nju ma bregu kose sode z ladie
in pc koncanem obedu so videli,
ola sta sc pesek in soda vsled vpli-
va ognja strnila V prozorno trdo
maSo.
Steklarska umetnost sc je pode-
dOvala skozi ti~socletja cd rodu
do rodu.
Poznali so jo Egipeani. Fenica-
nj, Grki in Italci. Povest stekTa je
%neprestano valovanie navzdol in
navzgor do viska V casu rimskih
cesarjev, ko so ustvarjali IL vii
bogatinov steklene palace s pc
strobarynimi stenami in podi, in
ko SO izdelovale u%metniske roke
vaze, vredne po danasnjem denar-
ju $25O,OOO.
IL grobisc V dezelah okrog
Sredozemskega morja, IL zasutih
NEST in razvalin je pridni razisko-
valec zopet sprawl ma svetlo ne
.kdanje krasote, Sc olepSane od
casa, XII je naslikal $ pomoGjo XII
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
KORDIT - OPOJNO
SREDSTVO.

PijaGa nj edna izkuSnjava, ka-
teri so izpoStavljeni Z delom pre-
oblozeni delavci V municijskih
tovarnah. Sele pred kratkim Sc
je ugotovilo, da JIG pripisovati We
lik del pijanosti med zenskami
in tudi med primeroma mladimi
deklicami V municijskih tovar-
nah nekemu drugemu, doslei ne
vpoStevanemu vzroku, - namrec
zvecenju kordita, brezdimne eks-
plozivne snovi, XII sc rabi pri IL
delovanju topovskih krogelj in
nabojev "a rocno orozje.
Dejstvo, da ina kordit prijet-
no sladak okus, je bilo pravcato
razkritje IA Stevilne delavke il
obenem glavni vir nevarnosti,
nastajajoce IL tega.
PRAY mic nisem vedcla, IL
cesa je bila napravljena ia snov,
- je rekla neka zenska, XII lie j.
mela re sest mesecey oprayka :
korditom. Nekega dine pa sem
vteknila V usta majhen koSCek,
ter ga pricela zveciti. Incl je pri-
jeten okus. Nato sen postala pre-
eel zivahna. Nisem mogla raz-
umeti, kaj maj to pomeni. Pc ca
ju sen zopet pricela zveciti in IL
gajalo mi je. Prihodnji dan sem
storila istO, in tedaj sem sc pre-
strasila. Pricela me je boleti gla-
va in - bila sem piiana. To je bill
kOnec, vsaj zane. Moja tovari-
sica pa Sc je lie smejala. 10 pa je
vzela $ seboj domov vecji kos ter
ga mocno zvecila. je nj bio dru-
81 dan ma delo.
UGinkovanje kordita kot opoj-
mega sredstva Sc je najprvo raz-
krilo tekom juzno-afriske vojne.
Nekateri angleski vojaki so zapa-
zili V svoje veliko presenecenje,
da so lahko delezni vsega razbur.
jenna naibolj mocnega narkotic-
mega sredstva, re zvecijo kordit.
Da ne izostanejo zle pOsledice, je
jasno.
Kordit obstaja IL nekako So de-
low nitroglicerina, 81 delov bonn
bazevine in petik delov mineralne
masti. Major Jenning d. G.. o. je
izvedel, da zavzivaio njegoTi
ljudje kordit ter ga je tudi sam
pokusil. Nasel ie, da ina sladak.
prijeten in Seemed okus, a posle.
dica zavzivanja je bila obenem
trdovraten glavobol, XII ga nj IL
pustil celih 36 ur.
Kako dalec Sc jc razsirila ia
fla navada, je tezko reel. To veljs
tudi "a vprasanje, &c sc zavedaiC
oblasti nevarnosti polozaia. Ma
vsak nacin pa je treba velike
previdnosti cd strani delavcev in
paznega nadzorovanja od strani
vodstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

porocevalca. Ravno V TEN, da so porocila tako ne
zanesljiva, je n~ajvecie zlo, ker sc ma podlagi takih
vestl ne more priti do pravilnih sklepov.
Zakaj je dvOmljivo, da je Wekerle res tako
govoril, kakor pravi telegram? cato, ker ne spada
odkritosrGnost ne V Avstrii ne ma Ogrskem med
cednosti Oficielne politike, posebno tedaj ne. &c
Je treba priznavati neprijetna dejstva. In kata-
strofa OBJ Piavi sc gotovo ne more steti "a pri-
jetno.
Bilo bi pa vendar zelo dobro vedeti, kaj lie
Wekerle V resnici govoril. Njegove besede, mai
hi re bile kakrsnekoli, seveda ne izpremene del
silva, da sc je Avstriji OBJ Piavi zelo hudo godilo.
Toda cd Wekerlovega in Szurmayevega govora nj
treba, da bi izvedeli ia fakt. Gin veGja lie bila
avstrilska katastrofa, tenn mani zele ma Dunaju,
Ola bl lJudstvO iZvedelo resnicO. In zaradi tega bi
bio lzredno zanlmlvO pOznati pravo vsebino We
kerlovega govora. &c so bile ~njegove besede res
take, kakor pravi brzojav, hi bilo sklepati, da de-
lajo V ~BudimpeSti zopet politiko brez obzira ma
Dunaj in prot Dunaju.
To Sc pa godi redno tedaj, kadar Sc avstriiski
Follower slabo godi in Sc Madjari Gutijo income:
navadna posledica je v takih ~sluGajih, da izsili
madjarska Oligarhija kaj cd avstriiske mevzaste
burzvaziJe. Da sc Avstriji slabo godi, zunaj in
%znotraj, je pae splosno znano; treba bi bio lie We
deti, kaksne namene jmajo zopet V Budimpesti.
Havasova Gasnikarska agentura V Bazlu no.
roca, da prihaja velikO stevilo nemskih dezerter-
Jev V Svico. Nemcija je zgradila oh meji trojno
Zlcno ograJo In ena ograja je elektrizirana, a
klJub temu sc mnoze nemSki dezerterji.
kakor Je znanO, je ma enak naGin zagra lena
holandska meja, in sicer re davno, kajti dezerta-
clJe so bile V nemSki armadi cd ZaGetka voine ma
dnevnem redu. Med Belgijo in Holandijo lie ime-
la ograJa seveda tudi drug namen, MANFRED pre-
preclti beg BelgiJcev V Sosednjo nevtralno drzavo.
Official Bulletin V Washington prinasa V
347 izdaji sledeGo vest:
Odkar 1e ia vlada podala iziavo dine 80. maia
2 ozIrom ma narodne aspiracije "a osvoboditev
Ceho-Slovakov in Jugoslovanov, so skusali nemski
IN a~vstriJski uradniki in zagovOrniki krivo tolma-
clt1 in popaciti razlago njenega manifesto. Da
lie DO napacnega razumevanja z ozirom ma pomen
izJave, Je DRAWN tajnik danes zopet naznanil. da
Je poziciJa Wade Idruzenih drzav, da Sc vse veie
slovanskega plemena (slovanski narodi) popol =
noma osvObode nemske in avstrijske Wade.
Amsterdamski porocevalec ~londomskega "Ex-
pressa" javlja, Ola ie govoril 2 nckim nevtralnim
zurnalistom, XII je bill COST nemskega generalnepa
staba OBJ casu bitke pri Soissonsu. "Nemske il
CUBE so bile ogromne," je dejal dotiGni journalist
cecil polk so bill uniceni in videl sem cele mase
mrlicev, XII so Jill zvezali z zico V velike snope in
odpeljali V Belgijo, kjer so jih sezgali v plavzib
Nemci MISC imeli toliko delavcev, da hi bill izko.
pail grobOve "a vse mrlice."
Podobne vesti so prihajale re ~prejsnia leta.
SeziganJu gotovo ne bi bilo oporekati; ampak
plavzi namestO krematorija zbujajo vendar oh :
'en'ke XXI so v kricecem nasprotju 3 sojmi Gloveske
pietete.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
Umetni ~dragulji.

Malokdo je tako premozen, da'
bi mogel zadostiti zelji drage ''po-
lovice" pc pristnih demantih, ru-
binih, safirjih in drugih cenjenih
draguljih; "hoteti" in "moei"
sta vsled Gene teh priliubljenih
reel vecinoma huda nasprotnika.
Toda tehnicna kemija 81 .je zabila
v glavo, ola odpravi to nepriliko {:
ozivotvorila je industrijo, XII noGe
mic wee in mic mani, kakor fabri-
sko proizvajanje dragih kamnov.
Oznacba "umetni' dragulji .je
pravzaprav napacna, ker dist pc
nizji kakovosti, doeim so ii dra,
gulf pOnaredbe liz iste snovi ka-
kor naravni proizvodi; stvar jc
podobna, kakOr ce bi kdo ponare-
jail cekine liz suhega zlata. Kemic-
ne s~estavine in fizikalne l~astnosti
so enake do piGice; razlicen .ie lie
nastanek dragulja. Kemik pac po-
snema z razpolozljivimi sredstvi
tvOrbO dragocenih kristalov v ma
raw; cato imenujejo te dragul.jc
tudi "sinteticne". Re |. 1848. so
Sc poiavili "a malo casa umetni
rubin, XII pa zaradi svoje drObno-
sti MISC imeli praktiGnega pome-
ma. V zaGetku naSega stoletja Sc
je prvie posrecilo francoskim ke-
nixon, dobiti lepe, velike rubino-
We kristale, vsakem pogledu e.
~nakOvredne naravnim rubinom, i'll
STEER S tenn, ola so stopili cisto gil
no z nekOliko kromovega oksida V
plamenu pokalnega pima ter ma
glo shladili raztopnino. Process sc.
le medtem izpOlnil: wee nemSkih
in francoskih fabrik p~roizvaia
zdaj letno mnogo miljonov kara
TOW (karat, enako okroglO O.2 gra-
MAJ umetnih rubinov, XII staneio
pc razmerju svoje lepote in veil
kosti pc 6 do 18 X, docim so ma
ravni desetkrat do stokrat drazji.
Nekaj casa prodajajo tudi re IL
metnO narejene modre safirje. Sa-
fir sestOji, kakor rubin, IL pro-
zornO kristalizirane CLINE 5 pri-
mesjO neznatnih mnozin tujih ko-
vinskih oksidov, Xxi mu dajejo bar.
vo. Delajo ga tako, da stope nod
izvestnimi pogoji cisto glino, ko-
baltov oksid ter malice apna in
magnetic. DelajO tudi umetne o.
pale, smaragde, turkize in druge,
umetne demante pa ie dobil re
Henry Moissan v Parizu prot
koneu prejSnjega stoletja; a ii
demantki so tako majhni in njih
izdelovanje tako drago, da "a
prakso nina pomona, dasi je zbu-
dilO opraviceno p%ozornost v znan-
styonih krOgih. ZnanO je, da je de-
mant cist kristaliziran ogljik.
Raztopljeno zelezo ina zmoznos.
razkraljati ogljik, XII Sc OBJ pocas
mem ohlajanju kristalizira veci-
nOma kot graft. Moissan je sto-
pill s pomoejo ogromne vrocine
elektricnega svetlobnega loka re
lezne opilke in prah cd lesnegs
oglja ter sRladil raztopnino nena
donna, $ tenn, da jo je vrgel V vo-
do; pri tenn Sc magic skrci yuma
MIA lupina in otrpne, tako da ma
stane okrog jedra visok pritisl;.
pod katerim sc kristalizira de-
raztoplienega ogljika V oblil:i
drobnih kristalckov, Xxi preosia-
nejo, ko razkrojiS zelezo v kisli.
nj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
x IME

MnOgO Sc JIG re razpravljalo o
tenn, odkod je dobila Canada svo-
je ime. Najprej najdemo to ime v
Jakob Cartierjevih risbah, XII
predstavljajo zemljevid Canade.
Cartier JIG ma svojem potovanju le-
ia 1925 iskal pot v lndijo. Prisel
je do velike reke, katero je ime-
noval reko sv. Lawrence. Prodiral
JIG oh reki proti zapadu mislec, da
pride oh njej do Indie. Prisel je
priblizno do danaSnjega mesta
Montreal.
Spremljala sta ga diva Indian
ca. OBJ bregu je zagledal vas.
Vprasal je Indijanca, kako Sc ma
selbina imenuje. Indijanca sta mt
odgovorila Canada, kar pome-
nj V njihovem jeziku vas.
line je zapisal in cd tedaj vidi-
me v njegovih zemljevidih ozemlie
oh juznem delu reke sv. Lawrence
oznaceno z imenom Canada.
To ime Sc je potem preneslo ma
vse ozemlje med Atlantikom in
Pacifikom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Druzba American Railway Ex-
press je prevzela $ prvim Julien
vse e%kspresne p~osiljatve, XII so Jill
dotlej prevazale in dostavlialc
ekspresne druzbe ma jugu in A
dams, American in FARGO. Stare
druzbe bodo doslej samo korpo-
racije, XII bodo posedovalc "a
$33,000,000 delnic v American
Railway Express druzbi, XII osta-
ne pod nadzorstvom zelczniske u
prave.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

OAh ~ IN u
prave.
' DRAW Colorado bodo odSioj
idolocali Gene Odbori, Xxi bodo pod
nadzorstvom drzavne zivilske IL
prave. Vsak okraj V DRAW DO j.
mel svoj odbor, XII Sc snide enkrat
v tednu, ola zaslisi in resi- pritozbc
prot profitarstvu. Odbor DO we.
vsakemu trgovcu dovol.ienje ~
dobo vojne, &c sc mu dokaze, da je
zahteval viSio ceno, kot 10 je do
locil Odbor.
L. f. Williams, bivSi ravnatelj
pri Lindquist Cracker kompaniji,
DO SET divizije V drzavni zivilski
upravi "a d~olocenje zen.
Uradniki zivilske uprave so re
siti zivilskega p~rofitarstva v tel
DRAW, in konzumentje seveda IN,
oil. Uravnavne odrebe MISC dose
gle namena. Profitarstvo je cvete-
10, dasiravno so Sc uradniki po-
steno trudili, da ga odpravijo.
Zdaj je zivilska uprava zagrabil,
'"bika "a roge" in sklenila, da do
loci Gene in pazi ma to, da Sc tr-
govci ravnajO o njih.
IL New Yorka porocajo: Cd
SEX obcinskega sveta je sprejel
re~solucijo, da pojdeio policisti cd
Mise do hise in dozeneio, koliko ie
p!raznih stanovanj. Liga stano-
vanjskih naiemnikov je ma jaw
mem shodu zakljuGila, da odposIje
v Washington deputacijo, XII maj
.priporo6i kongresu, da sprejme
zakon, XII prisili vse profitarske
hisne pOsestnike, Ola izroce vladi
YES dobicek, XII so ga nabrali mad
nOrmalno stanarino.
liz WashingtOna, ID. G.. poroca-
jo: Mogocno sc je razvila NUM-
eijska industrial v Zdruzenih dr.
zavah v zddnjih mesecih in ie do
segla svoj visek dine 81. junija, 10
so v vseh tovarnah "a malo muni.
clio izdelali v enem dnevu 81.
100000 uabojev.
Opremni department pravi, Ga
nj tie mnozine smatrati "a stalno
dnevno produkcijo, ampak lie
predstavlia najvecio produkcijo
enega dneva.
Dne 90. junija Sc je dosegel vi
SEX v produkciji pusk modela
1917 in 1903. Tega dine so dosegli
povprecnO dnevno stevilo 1O.142
pusk. V TEN tednu so producirali
54,794 prenarejenih enfieldovk il
Springfieldovk. Izdelanih je bilo
tudi $3.50 ruskih pusk.
Najvec pusk v enem dnevu ic
sestavil delavec Cahill V Eddy
stonu. Njegovo dnevno delo .ic
znasalo 2Sl pusk. Delavci pow.
precno s~estavijo pc dive sto puSk
ma dan. Ko je tovarna delala "a
britsko Waldo, so sestavili delar-
ci povprecnO pc 40 pusk ma dan.
IL Sioux Falls, S. d., poro-
cajo: DRAWN Obrambni svet ic
!ousqZnIsn ofefIAuIdo vp 'IsN9Lzl
V biljardnicah nepotrebno delo =
ola sc zaradi tega biliardni.c ~
pro dine 5. julia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Now tovorni tariff ma zelezni-
cab je postal v~eljaven V torek,
toda kurivDa uprava JIG izdala ma
redbo, da ne smejo trgovci S pre-
mogom podraziti premoga, "a ka-
terega so placali stare prevozno
ceno. Trgovci smejo lie tedaj pri-
steti ceni %povisano prevoznino, &C
so jo res placali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Ladjegradniki Seattlu,
WASH. so V. minulem tednu izro-
eli plovbnemu odboru tri sovor-
ne parnike IL jekla. V prvi polo
Wei leta 1918 so $ temi parniki
dogradili v Seattlu trideset ladi.i
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
ADVERTISEMENT
slOV. DELAVSkA
P0DPORNA zVEzA
Ustanovljena dine 16. august;
1908.
Sedez: Johnstown, p;

Sedez: Johnstown, Pa.
GLAvNI URADNIKI:
Predsednk: IVAN PRosToR. 1898 Norwood RID, Cleveland. Ohio
FREDERICKSBURG: JOSH zORKo, r. F. d. 2 Box lis. West Newport, Pa.
Glavni tamik: BLAz NOVAK. 6i Main Str, JohnSown. Pa.
l. Pom. tajnik: FRANK PAvLovcIc, 634 Main Str, Johnstown. Pa.
Blagajnk: JOSH zELE, 602 st. Clair Ave, Cleveland, Ohio.
Pom. Blagank: ANTON HOcEvAR, R. F. D. {, Box 81, Bridgeport. O.
NADZoRNI oDBoR:
Predsednik nadzor. odbora: JOSH PETERNEL. Box o. wilcox, Pa.
1nadzornik; NKoLAJ PovsE, 1 Grab St., Numrey Hill. N. s Pitts
bugh, Pa. r"
2 nadzornik: IVAN aRosBIJ, 1856 E. 18th St, Cleveland, Ohio.
PoRoTNI oDBoR:
Predsednik porot. odbora: MARTIN oBERzAN, Box 70, East Mineral,
l. porotnfk: FRANC TERoPcIc. R. +. D S. Box 1e. Fort Smith, Ark.
2 porotnfk: JoSIP GoLOB, 1916 8. 1th St, Springfield. III.
vRHovNI zDRAvNIK:
D. JOSH v. GRAHEK, s4s E. Ohio St., Pittsburgh, Pa.
Glavni urd: es4 Main St, Johnstown, Pa.
URADNo GLASILO:
"GAS NARoDA." 80 Cortandt Street, New York City.
CcIjena drustva, oziroma nTh uradnki, SO uljudno present posniati
vse dopsc naravnost II u glavnega tajnika in nikogar drugega. Denar
maj se poslje edino potion Postnih, Expresnih, ali Banenih denarnh
nakaznic, nikakor pa ne potion pnvatnih Gekov. Nakaznice mai Sc ma.
siovlJaJo: Blaz Novak, Title Trust and Guarantee Co. in tako naslovlene
poshIaJo, z meseenim poroeiom ma naslov gL tajnika.
V slucaJu, da opazjo drustveni tajniki pi poroGih glavnepa tai
nia knke pomanjhjivosti, maj to nemudona naznanio uradu giavnega
taJmkn, da se v pihodnje popravi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Kurivna uprava ida navodila
IA omejitev razsvetliave ulic, re-
klamnih znamenj in gledalisc, da
sc prihrani premog.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

IL Sioux Falls, S. d.. poro-
cajo: DRAWN obrambni svet lc
:oIsqZnIsn ofufIAeIdo Bp 'IsY9LzI
v biljardnicah nepotrebno dclo =
ola sc zaradi tega bil.jardni"c IN
pro dine 5. julia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Kongresnik Lunn IL drzave
New York ie predlozil zborn;ci
resolucijo, XII doloca $4,000 ma
grade "a prvi polet cez Atlantic.