America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-11-06
a4Ioss' llngaSs CLEVELAND, O, MERCURI, 8, NOV lol,
Situatia Ungariei

Ocl udl lAultUI CACIuplu uC uACp-
tate poetica in razboiul lumii este
situatia de fata a Ungariei. Barba-
til de stat din Budapesta (daca
,,gang'.-ul de politician egoisti
carl domnesc in capitala Ungariei
poate Fl radical prin acest nume)
misca cerul 81 pamintul pentru ca
sd Sc dezlipeasca de Austria 81 sd
scape de pedeapsa pentru crimele.
lor. Din norocire sunt foarte slabe
nadejdi ca sfortarile lor vor Fl in
coronate GU success, fiindca barba-
til politici al tarilor aliate au buna
cunostinta despre rolul ce la avut
Ungaria in acest razboi. Ell stu Cd
unul dintra attorii ultimatului tri-
mis- Sirbiei, eel mai brutal docu-
ment diplomatic care s'a pus pc
h1rtie, a fost contele Tisza, premi-
erul de atunci al Ungariei; ca un-
gurii unul 81 unul toti au stat la
spatele guvernului german in pla-
null 1ui pentru domnia lumii; Cd
regimentele ungureSti au arafat 0
cruzime ne mai pomenita cind S 'au
napustit asupra Sirbiei 81 ca Ungu-
Ri pot Fl numarati printre spriji-
nitorii visurilor pan-germane de
cucerire.
Nici tara nu are la archiva Ell
pete alta de negre intru asuprirea
natiunilor supuse eli cum are I'm
garia. Pc multe locuri a dOmnit
(prevalatl ideea Cd .Ungarii sunt
un popor entusiasmat, iubitor de
libertate, inspirat de spiritul de-
mocratic. Revolta contra Austriei
condusa de Lodovic Kossuth a
fost privita ca o revolta a unei ma
tiuni ce sa lupta pentru libertatea
sa 81 ca atare "a bucurat de simpa-
tia (dragostea) statelor libere din
lume. NJ mai incape nici fndoia-
la ca ungurii sunt O natiune insu-
fletita Gu o nationalitate dezvolta-
ia intensiv. Oar dragostea lor de
libertate in prescurtare este po-
veste. Ell doresc un sol de libertate,
81 numai unul = suprematia rasei
lor 81 dreptul de domni asupra
altor rase Gu un zbici de fer in
mini.
1ncercarea Germaniei de a dra-
coniza Polonezii, locuitorii din AL
satia 81 Lorena ori asupra donezilor
din Schleswig- Holstein in primirea
jugului german nu este nimica da-
ca comparam GU faptele unguri-
lor in sfortarile lor de a desnationa
liza pc Sirbo- -Croati, Romini 81
char 81 pc germanii din Austria.
81 toate acestea in tara in care
Ell insist erau in minoritate. De a.
ceea era numai natural ca ei< sd
simpatizeze Gu Germanii 81 ca jun
kerii prusaci nu puteau avea aliati
mai siguri decit pc Unguri.
Acum a sosit ziua de rasplata 81
primul lor pas este sd Sc fr1nga de
barca de stat germana care sd scu-
,funda. Dinsii sustin dreptul de Ii
bera determinare, 81 in numele ace.
Flui principiu All neobrazarea de q
cere pace separate. fnsa daca acel
principiu ar Fl aus in indeplinire
in Ungaria, daca Croatilor, Sfrbi.
lor, Rominilor 81 Slovacilor lis al
da aceleaSi drepturi, statul ma.
CHAR, asa cum exista el astazi, al
inceta de mai exista. Este foarte
indoios daca cei de la putere dir
Budapesta, magnatii 81 marii pro
prietari de fapt reprezinta natiu
nea ungureasca.. D1nsii sunt simplr
. oligarchie care domneste asuprs
robilor. Clasele de jos din Ungaris
nn an nici I'm drept So Sc amestec,
il guvernarea tarii. Aliatii nu d
putea face 3 gresala mai mare deci'
aceea intrfnd IN negocieri Gu Blu
ldapesta. Ungaria trebue lasata 81
se qoaca in saul ei propriu PM
cind barbatii politici, acum Ii pu
teres yor Fl redusi IA neputint4. ii
nina il care de fapt ar dori eonce
inni ~ lisa spunx sa negociez'
Icu rasele asuprite pe' earl attn a,
null lean c6lcat ii picioare. a
u iIInaf atunci ~ sva ocnpl
zs zss ~ ~ y (s =