Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04
JugOSlOVenSk0 pitanje i sOcija]na dem0kraciia.,

go istoku Europe u opseg svoje bezdusne eksplo-
atacije, iscrpliuiuci njihove ekonomske snage,
sprjetavajuci njihov razvitak i %niihovo napredo-
vanje, ugrozavajuc: i'm sam opstanak.
: druge strane: Promjenama, koje je pobjed-
hi bod kapitalizma izazvao II uslovima gospOdar-
skog Avota IL OWN zemljama, postaje nesnosna te-
ritorijalna naciionalna razdrobljenost, koja
danaS postoji. Sve napredne sile naroda mOraju te-
ziti, ia Sc oSlobode partikularizma zatvoreno-
SIT, kOje odgovaraju iedino patrijarhalnosti i o
granitenosti zivota ma zupu selo, cestlh granica,
koje razdjedinjuju bio narode istog iezika, iste
narodnoSti i kulture, bilo zemlje, koje su iedna ma
drugu ekonomski politicki uputene direktnih
indirektaih tudjih rezima, koji otrzu narodu IL ru-
ku njegovu Sudbinu.
Ali dokle radniGka klasa, svojom klasnom
borbom, faktitki pomaze ostvarenje ovih pitanja,
dOtle kapitaliSticka burzoaZiia pri poStojecim EXC
nomSkim, polltiGkim naciionalnim uSlovima na
jugoiStoku Europe, pomognuta monarhizmOm
stvara nov naciionalni antagonizam, koji Spreta-
va ~rijeSenje balkanSkog pitanja putem ~ujodinje-
MIA naroda.
Priznaiuti nuznoSt opravdanost ovih teznja
prva OBSERVATION-DISCLOSURES balkanSka konferencija
stoji ma glediStu, da Sc ~niihovo oStvarenje mozc
poStici iedino zbiranjem ekonomskih Snaga Il Gle
line, uklanjanjem umjetno postavljenih granica,
omogucivanjem pune u%za jamoSt zajedniGke u Ii
votu odbrani cd zaiednicke opaSnOSti. Ibog toea
kontcrcncija StaVIja u duZnoSt Socijalnoj demo-
kraciji, da najenergiGniie .Suzbiia Svaki antago-
nizam izmediu naroda ma jugOistoku Europe ra-
iii ma n|iihovom zbliienju, Il da sveSrdno potpoma-
ze Sve ieznje IA punom demokratSkom Samoupra-
vom neZaviSnoStu narOda, kOje Su prvi m,lov, da
81 pitanjc Aivota 0vil naroda otme IL ruku njihO-
viii Stranih domatiI reakcijonarnih gospodara
uravnava put IN grupiSanje. kOie moderni ekO-
nomski razviiak iziS!uie kao jedinu garanciju e.
kOnOmSEp pulitickc SamoSta lnoSti L prvOm re-
du, To mora zcliCii Socijalna demokraciia ne same
Zbog toga, So hi taEC rijeSenje pitanja najbolje
odgovaralo interc,ima opceg druStvenog napret-
la, wee zb"g toga, Sto je njen rad stalno uSlov-
lien RAJ, itkom naroda II kome djela Sto Sc sile
E'aSnc horbc naipunije r~azvijaju IL nezavisnim ma
rtdima.
Prva >o~ciialdemokratSka balkanska k~onferen-
eliza narcotic iStice, da Sc IA neodlozna prom Jena
ne molc iZveSti II Smi>lu narOdnih Interest," nj mill
tariNtitkom politikom balkanskih monarhija re-
akcijonarnih burzoaskih reIima, koia ma protiv 81
je medjusobni antagonizam, mrznju i nepovjere-
ME SATIRE ekonomske politicke evropske drza-
We, cije Sc vladajute klase, bile one apsolutisticke
iii repuDlikanske, nacijonalne iii macdonald etne.
ne mogu ne ce svojevoljno odreci svOga povla-
Stenog polOzaia i oSvajacke politike. Kao pOlitiGki
prcd>tavnik radniGke klaSe, koju ne diieli nacijo-
nalni antagonizam vladajutih klasa, socijalna de-
mokraciia ina tn vaznu zadacu, da Dude najSviic-
"'llIl. MAJ dii'illJl | na1uOSlJeunlJ nOSllac luele So
HdarnoSti naroda ma jugoistoku Europe da klaS-
nom borbom proletarijata Snazi otpornu moe ma
roda prema zavojcvaGkoj politici evropskog kapi-
talizma. | prvom rcdu TO treba da vazi prema i'm
perijaliStickim tezniama Austro-U garske nj jcca-
ju ruSkoga carizma, koji Sc predaje svoj lihvar-
SkoJ / krvavoi politici IA Balkanu II toliko neStr-
pljivijc, Il koiko ic iaGe potisnut sd dalekog Isto-
la i II vctcm neprijateljstvu sa narodom IL zemlii.
InaGenjc owe prve socijalno demokratske bal
kanske konfederacije kao ocjena nienih zakliu-
caka nalazi Sc II ovom karatkeristicnOm komenta-
ru, koiega je pridodalo gornjim zakljuGcima, CLAW
no glaSilo rvatSke socijalne demokracije oslo
bodna Rice:
"Hdlkan a tn ukliuGujemo mas Jugo-
slavene II AuStro-U garskoj jest IL koloniialnom
p~olozaju, a IL toga poiozaja ne &c nc mozc burzoa-
zija da oslobodi naroda wee ga TEX mOze da vodi
IL klaonice II klaonicu. Oslobodjenje moti &c samo
Ola proizvcde sociialna demokracija sa svoiim so
MIN nacijonalnim jedinStvom jugoslavenskog pro-
letarijata. Ova I. balkanska SOciialno demokrat-
ska konfercnca zndGi udaranje osnova te priprc-
mamie nacijonalne Socijalne revoluciie proletar-
SIKH balkanskih naroda".
cd toga vrcmena mn0gO Sc tOga ZbilO pro-
mijenilo. PRIZE svega pokazalo Sc, da Austria
= pod time miSlimo cijelu AustroV garSku - o.
stale uviiek ona i>ta stara fcudalna reakcijonar-
ma Austria. Niti samo opte pravo glasa ne moze IL
Moi da dicluic ozivljuiutc, osvjezujucc pomla-
djujutc. Austria estate vjeGno samo Austria, a
Nnn.1, a:aa. ,.l. -, .nE -- 49, IL II 81. = 4: