Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

""ihan " J'eiiAoiu JtLlhu j DIdNOpINu,
kao prvim preduvjetima punoga, jedinstvenOga
narodnoga zivota Jugoslavena. Ovo Sc ali dade po-
Stici TEX sustavnom kulturnom politikom kot svi-
Ju dijelova ovoga narOda.
Citirani owl Z~akljuGci posvema SUI jasni he
trebaJu tumacenja. No ipak drzim, da je IA upo-
znanje tendenca, koje su tada postojale u jugo-
slavenSkom socijalistiGkom pokretu, nuzno citira-
ii jos slijedece izvode IL referata pisca ovog Clan
ka ma JugoSlavenskoj sOci alistickoj konferenci u
l.jubljani.
"Aneksija Bosne jest stozerni ugao, cd koje-
ga proizlaze dvije p~Oliticke teznje. Jedna Sc otito
zapaza izvan Austro-U garske, a drugo IL Moi. Da-
%naSnja gradjanska Srbija trail ma sve strane we've
/ Sporazumljivsnja. Cd Austro-U garske, kakova je
danas, ne moze da iSto o6ekuje, osim daljnje pro
duzenJe ekonomske svoje zaviSnOSti, pa Stoga ira
II zajedno s Bugarskom drugo ~rijeSenje. To je
konfederaciia balkanskih drzava. Sociialna demo
kracija ovih drzava naprotiv ide "a balkanskom
confederation slobodnih naroda.
"Jugoslavenska socijalna demokracija sma-
ira sadaSnjim svojim zadatkom FAD - -"eobraz-
be owe Austro-U garske, u kojoj nam je z%ivjeti i
raditl. Mi nalazimo jedino "a mas moguce rijeSe-
nJe kraj postojecih odnoSaja u konfederaciji au-
Stro-ugarskih naroda, konstituiranih ina osnovu
nacitonalnih autonomija sa personalnim princi-
pom, Il unutar jedne goSpOdarske cjeline, kao pri-
rodho probltatnog e~konomskog p~odrucja.
1--WE dviJe teznJe postoje, jer je naravno Ia
ko' All one he ce biti jedna nasuprot drugoj, wee
ce ia paralelno teku, a to mOze da doneSe ko-
rlStl. Ia, eto nj Bosnia ne hi dobila ustav, kad "a
he bi bio Il Turskojl Neka dakle nastoje naSi ju-
goSlavenSki drugovi izvan monarkije oko konfe-
deraciJe balkanskih naroda, ier ce TO mama kori-
stltl. horiStlt ce nam IL toliko ova teznja, So &C.
Austro-O garska IL nude, da IL ovom konkurcn;-
nom boju pobijedi. doci sauna prize do prcobra-
zenJa. A tada, Dude Ii tai Gin proizveden. ne &c
bltl wise lmnprii alisti.ka An.trn IT,,r.lo 900. 49,,
utralna, nemilitariSticka drzava sa slobodnim ma
rodlma u MOI. Tada &c pitanje sjedinienja "a cie-
lOkupno JugOsavenstvo biti mnogo mnoyo blize
flJesenJu. Nelia Sc JugoSlayeni uZmognu n ovt
dr%avl kollStltulrati ma GSnovu nacijonalne auto
hohllJe Il Jedan pohtlcki narod, to je njegovo OPP
cenito uiedinjenje gotova stvar.
"Zato trebamo ali kulturnoga rada, parallel
noga kod Sviju, a ipak jedinstvenoga. Tai ce nam
rad oko kulturnoga jedinstva biti snazno poma-
gallo znatan fantor do politi6koga uiedinjcnja.
Blidu Il preduvjeti "a TO tn, pa ostanu tada do.
lJe ~zaprJeke, koJe ce da nam sprjecavaiu djelo ma
sega sJedinjenja, onda ne cemo prezati, pa makar
mi svi Jugoslaveni ma Balkanu postal veleizdai-
nici, kako Ii Sc TO wee danas RADIO veil. Mi niicsmo
%auZetl NJ "a Iednu driavu, ali radiie biramo onl.
koJa nam daJe wise mogucnosti "a mas kulturni.
ekonomski / politifki zivot razvoj!
10 le mas veliki eli Odlucan zadatak. n
soriJalizam, koJi wee danas veze say jugoslavenski
proletarlJat cvrStim vezom ckonomskih i,dinstve-
NH mtereSa, sigurno &c pobijcditi. Sa ovom tcz-
MON uzimaJuci "a pCdnozje svoje proletarski
eKohomSkl osnov Socijalizam pOstaje nosiocem ma
Sc narodna jugG'lavenske miSli uopce.
'PreostaJe nam Josie djelovanje ma polite
kom polJu. Ma kulturnOm polju ostvarujmo ma
clJonalnc naSe JedimstvO Jugoslavena uopce. ma
ekonomskom vezimO saw mas narod II jednu Gle
lnu ma osnovu ~njegovih skupih interesa kao pro-
letarski narod, a IL politiGkom nastoimo potpu-
nom standardization cijele Austro-U garskc II
swim njenim narodno- politiGkim i drzavnim tiieli.
ma prlpremiti Ito "a menu preobrazbu eto po-
kazat cemo, da izvan socijalizma nema pravopa
rJesenJa nasega narodnoga pitanja, nj iugoSla-
venskoe %problema uopce, a niti ~problema Austro-
Cgarske!'
P~redjimo sada k prvoj socijalnoj demokrat-
skoJ konferenci, koja Je bila kraj tadanjih i.toc-
njackih revOlucija Observation-Disclosures anek-
size Bosne i Herzegovina wise nego logicna pojava.
Ma Moi je zakljuceao slijedeco:
Pod nametnutirl tutorstvOm preteznim utje.
caJem evropske iipIomacije, kao instrumental eks-
panzlvne politike evrOpskog kapitalizma, stvoreni
su IL historickoi %proslosti ma jugOistoku Europe,
a narcotic ma Balkanskom Poluotoku. teritoriial-
nj nacijonalni odnosi, koji sprjecavaiu moderni
ekonomski kulturni razvitak naroda i stole Il
naJoStriJoJ suprOtnosti sa njcgovim interesima
potrebama. liz tie suprotnOsti potje6u sve krizc,
potresi i dogadjaji koje evropska diplomaciia
njeni monarhistickO reakcijonarni AGENT ma Bal
kanu upotrebljavaiu kao pretekst "a odrzanje te
politike mijcsanja, tutorisanja, osvajanja j reak-
cije.