davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
NaSi i'm VOina.

roge, he hi bill konj, ampak koza." Ma TO mole
dekelce globoko vzdihne in to pomeni. da 10 ie
odgovor docela zadovoljil in ie zdaj reSena IL tc-
zkih dvomOv.
Drugate it zdrava. Najljubsa jed so il
~Struklji. teh sc maize, da Sc il ustavijo. NajjubSa
igraca pa il je Milka, puncka dolga dive pedi. o
bozitu je bila s,ara emo leto, pa ie Sc vedno celia,
kar je ~najboljSi dokaz, kako liubeznivo Z MO
ravna niena mamica. Mole dekelce Sc il MANFRED
Steje ia mamico; ina poleg Mike Sc wee druge
trpezen otrok, n~arejen cd glave do nog il klobuGe-
vine; potem zamorca, Xxi je revCek brez rok, pre-
malo je mamie pail i'll Jill zasejal, kaj vemo kdaj
i'll kje; i'll ma belega medvedka ne smemo pozabiti.
vtrebuhu ina muziko. Tudi o ten medvedku pra-
vi ole dckelce .da mu ie mamica.
To ie ona.
On pa je MEN debelo poldrugo letD starr bra
tee. Tako je dolly kakor Sirok. Komaj leto 'dni star
ie re jedel fizol in salato, nemara Sc je bas oh
tel pici tako zredil. Dobiva koscnike. cato je pc
enem lieu vednO rdec in ccdi slime, cedi Jill toliko.
da mu nameravamo spejati pod brado zleb, da hi
Sc mu odtekale brez skode IA ~njegovo fasado.
Laske ina s%vetle, ma zelenkasto jim gre barva -
o, &c hi Jill videl Rikard JakOpici - pOscben Zuak
njegov pa so Ma kolcnih Strgane nogavice, dasi
dobi vsako iutro cele. Govori vsc, vendar DO svojc.
pri cemcr daje prednost crkama I in p, doGim je
njegOva sestrica ia iste starosti obozevala Grko k.
Skatlja jc "tata', krompir je "pompej'. Ljubi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

R~eformacija JIG bila v bistvu stvar mescan-
stva IN reformatorji so delovali IA boljse sole i'm "a
splosno ljudsko vzgOjo. Reformacija je polozila
temelj IN ljudsko Solo, to Sc pravi, "a vzgojo ljud-
skin mnozic tako V mestih in ma dezeli, toda ljud-
ska Sofa je ostala do devetnajstega leta ubog pc =
habljedec, ker m~anjkali 50 V absolutni DRAW in
pr stanoyski druzbi socialni in politieni z~ivljenj-
ski pogoji IA rast ljudske sole.
Absolutna drzava nina denarja "a liudsko
izobrazbo, i'll absolutna drzava in fevdalna druzba
niste imele pray ~nikakega zanimanja in koristi cd
izobrazbe in pouka ~ljudstva, nasprotno, Uncle ste
korist od neumnosti izkorisGanih in zatiranih
mnozie.
Nekoliko deistev maj potrdi to resnico.
Znameniti 'izobrazevalec ma prestolu" Fride-
rik Veliki je tidal za svojega "Saljivca" Voltaire-
in, kakor ga ie imenoval, skoro dvakrat toliko. ka-
kor "a YES solSki pouk V dezeli "a svojo vitezko
ACADEMIC je izdajal desetkrat wee kakor "a uGi-
telJski seminar, Ia armada pa je porabil osem
najStstokrat wee kakor IA vso ljudsko vzgoio.
Ljudsko Solo ie rabbi "a poneumnievanie ljudstva
i'll IA dreSiranie dobrih podloznikov. Geprav ie pi-
sal V svojem "pismu o vzgoji", da mora porabiti
dober knee vsO svojo marljivOst V TO, da napravi
V svolih drzavah koristne i'll GednOstne drzavlia-
ne. Skoro YES cas- pouka SO porabili V to. da so Sc
utili ucenci ma pamet biblijske izreke. pesmi IL
molitvenikov III katekizcm, Geprav Sc je izrazil
Friderik Neliki sam. da 'je vera lie cato nareiena.
ia Sc golJufa Judi.
Pestalozzi pripoveduje, da je mex aristokrat
V Bernu pi izbruhu francoske revolucije trdil. da
je kriva vseh nemirov edinole izobrazba, pisanie
in racumanje. - Njegov Gee je bill YES drug clo-
vek; dial je uGitelju osem mernikov zita, Ola nj ucil
kmetskih otrok pisanja in racunstva."
Ii vzgledi mai zadostujejo. da Sc pokaze, ia
ste bill fevdalna druzba in despotiGna drzava so.
vraznici ljudSke izobrazbc.
N~nOvejSem GaSu pa Sc vedno bolj ojaGuje me-
ScanStvo in klic pc ljudSki izobrazbi postaia vedno
S%ilnejSi. Ratichius. Comenius, pietisti, clovekolju.
bi. Rousseau in Pestalozzi so vzdignili la glas in
~najvcfji iAned tch proslavljajo vrednost rokodel-
Stva IA vzgojo in izobrazbo.
Toda klic po ljudSki izobrazbi Sc nj mogcl IL
reSniclti deSpoticni DRAW in V deSpotitni dru-
zbi' "a to Jc morala priti Sele nova druzba in nova
drlaVa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
FIR. Mileinski;

Ona je zvrhano poltretje leto stara, on debelo
~poldrugo.
Ona je ocitno zenske sorte zgovorna in I'VE
dava, pOeg pa mia. da Sc samega dobrikanja in
srekanja redi, in plaha, ola Sc boji cello naslikane-
ga volka in pref vprasa, ali grize, potem ga sele
pogleda cd blizu.
In modra je. Utihne in Sc zamisli, tako glo-
bcko, da niti t%ortice he bi videla, ce hi jo prednjo
postavil. Potem pa pride ma dan z vprasanjem, Xxi
prica, kje dalec il re stikajo misli: "Atek, atek,
atek! ko 81 bill Sc V povojcu, ali so tie takrat tudi
re klicali "atek"? in "Atek, kje 81 bill pa pref,
predno 81 prisel k manu- ali pa "Atek, atek!
Ali zlica tudi umrcka?"- NajrajSa pa izprasuie
pc vzrokih. YES ljubi dan goni svoj "Zakaj ?" in
'Zakaj'? i'll nj igraca il dajati odgovorov. VpraSa
te: "Zakaj Sc rece kOniu konj? Iovej atek!' Ia
kaj9 Pa il odgovori! Cello v naucni slovnik lahko
pref pogledas, pa lie hos vedel. LIE kar sedi -
trojka! Odgovorim pa JAZZ, XII sem boil vajen:
'konju Sc cato pravi konj, ker nina rogov. &c hi
mel roge, hi sc mu ne reklo konj, ampak kOza.
Tako je,"
5 TEN odgovorom je dekelce zadovoljno, do
kaz, ola il je stvar zdaj jasna. Toda ina Re novo
vprasanje: "Zakaj nina konj rogov9 Povej.
atek!' kdor nj vajen, hi Omagal pri taken izpi-
III. JAZZ sem vajen, JAZZ VEN vse, kar je in kar nj,
mem nj teak odgovor "Konj nina rogov, ker
Jih ne more imeti. Kaj pa mislis! &c hi konj incl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

duhovsclne, aristokracije in knezov; svoboda in
enakost vSeh Judi ste bile postavliene 20 podlapo
druzbe in drzave.
oVoDodnim Je bio proglaseno: naselievanie
III promet, trgovina in obrt, vera i'm znanost. povor
III pisava, elovek i'll lastnina, in pryikrat V zgodo.
VIM Je preJelo delavsko ljudstvo socialne in poll.
'iehe pfavlce, III prvikrat V svetovni zgodoyini
III piie ustanovlJene drzava in druzba ma podlagi
svobode in enakosti
iaSoJ sc Je cutil Ia veliki socialni i'm politiGni
preFrat tudi pri ~Solstvu, in Sc pokazala syoboda
lJudstva kt mogotna pospesevateljica ljudske il.
oDfazbe IN vsega pouka in vzgoie.
Ma Franciscan ie vstanovil lindsE; n.rlo
ileht KonVeni, velike in znamenite znanstvenc I'm
uihe'nlSKe zaVode, kakor tudi obvezno liud,ko so.
"i V SVlci Jc skuSala nova drzava istotako usta.
hovlti Sricarsko ljudsko Solo. toda 70 10 pren,ec;Io
NoJna IN Socialni boii ma Pruskem 10 zazna,nova,;
po S'rmoglavljenju starih drzavnih in druazbnib
raZmer ieta isO6. pi Jeni velik napredek ma polim
V|goJeSloVJa V zvezi z veIikim napredkom ma so.
cialnem in politiGnem polju. in skoro no col; Ev.
ropl Jc SolStvO zelo napredovalo.
Da, liudska svoboda ie liudska izobrozba i,
zasuznJevanje ljudstva je ljudsko ~poneumnieva
me- De leta 1873. so iZdali V Bernu naslednii cd
iok; Nstop V hterarno Solo je dovolien samo
onin deckom' Iii imajo pO svojem stanu. premozc-
~" all pc pokllcu Svojih s~tarisev pravico do oil.
Kane vzgoJe. Nezakonski in sinovi sluzabnikov
II lJuolJ shcnil Stanov so izkljuGeni."
Sc temeljitejSe kot bernska aristok raciia ie
po'topai absolutizem, potem ko je bila zatrena Ii
Deralna revolucija leta 1924, V kraljevini Sardi.
MIL Dal Je zapreti vseuclisGa in odredil .sPisati
! nbrati Sc SINE uciti lie oni, Xxi ina 800 frankov
dOhOdkov."
Tako vidimo, da sta aristokraciia i'm despoti.
zem naJnovejSega casa ravno tako velika sovraz.
hlka ljudske izobrazbc, kakor so bill duhoyni in
plemStro V vsev ~prejSnjih cash.
' 10. stoletju pa je po vsem svetu mogocno
iaraSiIa demokraciia in 4 MO ie rastla tudi sola.
to- hlJub temu pa je ostala lie uGna Sofa.
SolStvo je VOdila duhovScina, vladui uradniki
III u~ccnJakl; bilo ie zclo nedemokratiGno orpanizi-
ralio in vodjeno, i'll Sc danes manika Solstvu zno-
traJ III zunaj wee kot ena kapljica demokraticnega
Ola.
Solstv0 Sc mora znotraj in zunai demokrati-
llratl IN poStati IL uCme sole dclavna Sola. TO "a
iteVa sociaihi iii polititni razvoj iii to zalteva tn.
Ill napredujota pedagogical.
Otroci premoznih in posedujocil razredov Sc
preceJ dobro pripravijo "a svoj poklic, kajti "a ME
Je S~krbljeno po yisokih solah, tehnikah, trgovskih
solah, poijedelskih Solah it'd, toda "a otroke de-
laVcev nj skrbljeno. Ia ME je treba preobraziti
lJudsko solo in Solo "a nadaljnjo izobrazbo v de.
lavno Solo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
Poslednji dnevi Stefana Poljanca.

Peter Novljan Sc jc nasmehnil $ hudobnim
nasmehom, kakor ga Sc hi bilo ma njegovih ust-
micah.
"Uvazeval hi ~prakticnc razmere."
Tedai sc je nasmehnil Stefan Poliancc Z i
slim hudobnim nasmehom govorila sta Z ocmi in
sta Sc razumela
".Uvazeval hi p~raktiGmc razmcrc prvikrat in
poslednJikrat, 4 vso rcsnobo in Z vscm srccm
&c JIG ubita duSa, hi ubil telo.'
Gledala sta 81 V oGi in sta Sc smehIiaIa. I'm
oci, obraz, s~mehIjaj - kakor lice V oglcdalu.
kakor senca V senci.
"Cvazuj, Stefan Polianec!" jc izpregovoril
Novljan in Poljancu Sc je zdel niegov glas tako
tudno znan, kakor ola hi bill izpregovoril sam.
"Uvazujl"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

'Brezupno je mole koprnenje. - kaj hi ii
s.oril, Peter Novljan, ce hi spoznal, da 81 zivel
pfekO svoiega ~zivljenia Da he stojis wee tam,
Eyer so stall tvoji yrstniki, in ola TIL ne morcs
stopiti tia, kjcr SO stall tvoji vrstniki, i'll ola tudi
ne morcs stopiti tia, kjer stole tvOji in tvojih vrst
nikov sinovi? Kaj hi storil, Peter Novljan, ce hi
spoznal, da jc minila doba, katero 81 %spremljal
IN v kateri nisi zivel, i'm da nj dano spremljati
dobe, XII ie prisla, da tudi ziveti ne mOres V Mi
In he smeS3 Da 81 nepotreben, mrtev V zivem te-
.iesu? kaj hi s~toril?'
"Iakaj vprasujes, ko ii je odogvor zapisan
" oGeh?"
Rad hi ga slisal V glasni besedi, il tvojih
nst- IL tvojih ust; kajti Odgovoril hos ZANE in
Ease. kaj bisi ~storil?"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
IL $OlStva.
RoLETAR c

nov, vitezov, m~escanov iii metov, ylada1i pa so du-
hovni in vitezi, medtem ko so bill mescani ped :
lozni, kmetjc pa tlaeani. V poznejsem ~srednjem
veku so 81 priborili rokodelci pravice III svobosei-
ne in SO bill istotako delezni Wade mad kmeti. Via
dajoce siranke pa so prezirale liudstvo in delavca.
kaksen ucinek je imela la razdelitev V sta
move ma solstvo. Ucinkovala je pc svoji druzabni
naravi in vstvarila SledeGe razmere.
lzobrazba in vzgoja je bila stanovska izobraz-
ba i'll vzgoja. RaZlicnost stanov Sc je izobrazevala
V razlicni izobrazbi. Skupnc izobrazbe nj bio,
kalor tudi ne sploSne ljudske izobrazbe. Kmetsko
ljudstvo hi bio delezno nikake izobrazbe.
CHI izobrazbe vitezov so bile sedmere popol-
nosti vitcza, MANFRED; jahanje, plavanje, %strelja-
ME z lokom. borenje, low. Sab in stihotvorba.
Gill izobrazbe duhovnikov so bile sedmere
proste umetnosti. MANFRED: gramatika, dialektika,
retorika, aritmetika, geometrija, godba in zvezdo-
slovje.
Nitezc SO. vzgoievali ia gradovih, Ia dvorih,
Y gozdu i'm ma polju $ prallticnim zivlienjem "a
njih Svetovni vladajoGi poklic; duhovni pa so bill
loGeni od sveta Y samostanih in cerkvah, kjer SO sc
pripravljali $ pomoGjo mrtvih knjih in mrtvega
jezika za njih cerkveni vladarski poklic in "a ne
besa.
kakor pa je bila tudi razliGna izobrazba du-
hovnov i'll vitezev, V oni tocki JIG bila vendar enaka,
namret V tel, ola 50 sc ~vzgajali IA vladanje.
Sofa V Srednjem veku je bila torej kakor V
starem ycku Vzgoievalni zavod "a vladajoGe, o
ljudski izobrazbi pa nj bilo ne duha ne sluha.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
SOFA v NOVEM VEKU.

Tudi Y novcm veku ie bila druzba Sc vednO
stanovSka druzba in drzava Sc veduo nj bila OBJ
Gestvo dclavnih drzavljanov. Nzgoja je bila v,led
tega Sc Vedno in bistveno vzgoja vladajocih stanov
i'll he vZgoja meSCanSkih in kmetskih mas.
s pomocjo velkih odkritii i'll izumitev je bila
STEER omajana moe viteSkemu stanu. 5 ponOGio re-
formacije pa moe duhovSGine, toda stanovi sami Sc
MISC bill odStranjeni. PolitiGno moe stanov je pre-
wei knezevSki abSoiutizem. druzabma moe plem-
silva III duhovScine pa JIG obstojala Sc nadaljc, &C.
tudi oslabljcna.
kcr hi viteSka yzgOja l. memo stare cnOstran-
Sko smcrjo wee ZadoStovala potrebam novega drlI-
zabnega in drzavncga StaliSGa in %plemStva. 50 ma
stale posebne Sole "a plemstvo V vitezkih in plemi-
SIKH a~kademijah., Y voiaSkih i'll kadetnih solah.
kier so poucevGli tudi modcrnc znanosti, mcderne
jezikc in oliko.
Tako ne Same plemStvo, tcmyec tudi duhoy-
Selma &c potrebovala razSirjene izobrazbe, kar sc
tice znanosti. To razsirjeno izobrazbo 50 nudile
protestantSke latinske Sole. jezuitske Sole in vse-
uciliSea. Cello TO Solstvo je bilo doloceno re pc po-
trebah rastoce mescanske druzbe, kajti novi vek
je rojstni dan meScanske druzbe. V novem veku
vedno boil naraSca mescanski stan kakor tudi ME
gova socialn0-poltiGna moe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

krcpko govorlco; svojemu zacudenju daje duSka
z vzklikom 'Tis boil" kar pomeni ''Kriz bozjii'
kuharici pa. Xxi ina pri niej %zavetje in potuho
ponoci in podnevu, njej privoSci prijazni ogovor:
: uba dusa", to JIG ''ljuba dusal' MISC mu pri-
ucene te III enake besede; naleze sc Jill in ne We
mo, kje III kdaj; so mu pac posebno vSec. Zakaj?
Zakai pa je njegova najveGia radost plezanie,
radost in hkratu vr nepresianih opominov V be-
sedi III dejaniih! Ona, ~niegova s~estrica, nj nikdar
plezarila. On pa plea ie paG FAINT, I'm kamene
slla rad luca V vodo; ona Jill nj. In "a Wake Sc
Olla sc pol tOlko hi Zanimala. kakOr sc zanima on.
Teka po sobi, della $50" in ie vlak in mora
mo V kraJ bezati, da mas ne povoZi. On osebno je
Wax! Tako je bio odkraja. Pa mu nj miroval duh.
mlslil je in %racunal. iskal je in je naSel in ma ne
cuven nacin zboljSal zelezniSki promet obrnil je
pruclco. sopihajoc jo drsal pred sabo. glej vlak.
do lasu podoben 0nemu V reSnici! Pa Sc nj Odne-
hal, dokler da Sc mu slednjiG nj posreGilo i'm je
resi- problem, kako bti .ylak in pasazir oboje
hkratu: zajaha prucico, poganja jo 2 nogama in
della 'S-s-s' i'll eel Vintgar slim mu kipi pc bradi
navzdol. Wax in pasazir hkratu! Zenij,
PriSel je priiatej in je videl presenetliivo to
kombinacijo in je iziavil: "Skoda ~ je rekel. ''da
Je vojna in so odgodili podelitev Noblove nagra-
de; ivoj FAINT je zrel %zanjo." In omeniam, Ola JIG
ia ~priiatelj boljsi Gospel.
Stranka pod nami p~osilia poSte gori zaradi
ropota. Obzalujem, pomagati pa ne morem! Ali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
/. SOFA v NAJNovEJsEM cAsU.

francoska revolucija je bila zgodovinski iu-
naSki Gin meScanstva, katerega so pozdravili vsi
veliki III Svobodni duhovi V Evropi. Najvecji ucc-
maxi so pisali posebne opravicbe "a francosko re-
volucijo. To ljudsko gibanjc ic strmoglavilo des-
potizem in fevdalizem in meScanska druzba in mo-
derna pravna drzava ie zavladala.
) pomocjo ~blagovite revolucijc ~tretjega sta
nu so bile odpravljenc predpravice plenstva in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
1. SOFA v sTAREM vEKu.

V starem veku 50 bill podlaga druzbi in Dir.
isvi stanovi in suzenjstvo. V vseh drzavah stareya
yeka so bile sirse mase ljudstva socialno i'm poll.
tieno zasuznjene, in lie majhno stevilo ljudi ie uzi.
yalo svobodo, pravico, posest i'm brezdelic.
V vsei GrSki je bill lie sedmi del prebiyalstya
prost, V Sparti cello lie petnaisti del delavskih
mnozic. D.
SlitnO kakor ma GrSkein je bilo razmerie med
svobodnimi in nesvobodnimi tudi Y rimskem ,ye.
toynem kraljestvu.
Kaksen utinek SO imele tedaj druzabne oblike
neenakosti i'll suznosti ma pouk in izobrazbo9 TIA
je bill tax, kakrSen je pat moral biti oh Nth dru-
iabni obliki.
kjer vlada pes6ica mad masami ljudstva in
sc hote vzdrzati, 81 mora p%risvojiti monopol liz
obrazbe, Spremenlti znanost V skrivnost, prepove-
dati ljudstvu spoznanje in ca ohraniti V neved-
nosti.
Tako Sc Je godllo V vSem starem veku.
V Egiptu in Y lndiji SO posedovali edinole du-
hovniki izobrazbo in znanost, in ia zaklad SO Gu
vail kot skrivnoSt. Tezke kazni SO bile nalozene
M krsitev teh skrivnosti. Cello pisava egiptovskih
duhovnov je bila tajna. Duhovni MISC bill radi
tega samo duhovni. temvec tudi ucitelji, ucenjaki.
umetniki, vedezevalci. zvezdoslovci, inzenirii.
stavbeniki, zdravniki, drzavni uradniki. sodniki,
yladarji i'll vojskoyodje. Cello vojaska kasta jc sta
In ped mimi, in sam Faraon jc izvedel zadnjc
skrivnosti duhovniske kaste sele tedai. ko jc do.
Spel GO Nlauc.
VIndiji je bio pc postavi prepovedano uciti
kaksnega Glana delavske kaste eitati i'm pisati ali
mu r~azlagati postave in svete obrede. Cello samo-
lastno izobrazevanje je bio ljudstvu prepovedano
q groznjo pekla, prepovedano pc postavi duhovske
kaste, pc zakoniku Manu-.
Ma GrSkem JIG bio ljudstvo istotako izkljuGe.
no cd JAYNE izobrazbe i'll vzgoje. Nobcnega SUI
MIA ali nesvobodnega cloveka MISC pripustili V So
10. Cello demokratiCni Atenci so prepovedali pod
vrzenim Mitilencanom, DAFT svojim otrokom pouk.
Ma Grskem ie torej vladal monopol izobrazbe "a
svobodne ljudi.
In cemu JIG sluzila la predpravica do izobraz-
be- Aristotel nam odgovarja naravnost ma to
vpraSanJe: "Da ohrani svoboden Glovek dcspo-
tieno Waldo mad ljudmi, ki so re pc naravi doloceni
"a suznost.'
Kaksen namen je imela torcj vzgoja V starem
yekug lmela le namen vzgojiti viadarje mad ijud-
stvom. Sofa ie ibla zavod IA izobrazevanie in W.
golo vladajoce duhovskc kastc in vladajocega
~plemstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

maj fantu zatrem duha, XII sc mu tako lepo ~razvija?
kaksen bi bill oce! In sploh, zdaj je vojna 80.
Posebnc %Simpatije goji moi mladi MOI "a Mil
ko. Mika je tista gospodicna, Xxi sc il mole de-
kelce Steje "a mamico. Gin jo zaglcda, Use drugo
lzpusti IL rok i'll jo milo klce: "Mita, Mita! 'epa
Mita!", 10 je ''lepa Milka !" poleg pa cepeta z
debelima nogicama. Ali ia liubav je nesreGna:
inala Miiklna mamica je Stroga in neuSlniljena in
z vikom in krikom in neizprosno mu brani svojo
hcerko. Ne toliko IL ozirov ma krepost in dostoj-
most sal mas FAINT hi TAX ampak ker Sc boji,
III 10 ne brez vzrokov, da bi mu padla liz rok in
sc ubila zakaj hGerke Mike glava je nezna, 10
IL porcelana. lin neSretnemu mlademu mozu ne
preostane drugega, neg0 da sede in plaka. o, &c
sc udari, takrat Sc ne DO jokal. "Bucl' pravi, Ge
zadene oh kak rob in TO je pogostokrat, zakaj
nJegova uboga glavica jc takorekoc vsemu svetu
ma poii; "bumfati!' pa zjavlja. kadar pade. To
je vse! Telesna bolest ga ne dirne niG, pray mic
in vcasi mislim, ali ga ne hi dial, da Sc izuGi "a
fakirja. SrGna Dol pa, tel nj kos: kar sede i'm SO
joka. In kadar sc joka. vSakikrat sede kar skviSka,
- ker lie sedG je cloyek lahko pray cd srca zalo-
stem. le sedecemu Sc vse telesne in dusevne sile
nemOtene i'll ncprikrajsanc osredotocujejo ma
zal0st. -
O slavnostnih prilikah nosi mas FAINT &c hlaGe,
III Sc lahko rctc, da iih nosi brez posebnih nezgod.
To sta torej naSa diva in TAXA sta zdajle OBJ
casu vojne. in kakor sta meme starosti, yojna ne
hodi mimo, lie da hi je bila svesta. (Dalje
biIo tudi re drugace, vse polno linen je re imela;
zdaj il je ime Matilda"
Ali govoris ii, ali sovorim JAZZ? Cegav JIG
glas?"
"Obadva govoriva."
Matilda il JIG inc. Bel obraz, belle roke,
globokc oGi; ncdoSezna in zmirom dosezna ideal
in prilcznica."
'Dobro 81 io opisal."
Stefan P~oljahec JIG sloncl mad ~njegovim OBJ
razom in JIG Sepetal.
"In zagrnjeno oko -"
"Zmirom zagrnjeno."
"In slepa starka -"
''Teta Mara, XII pozna Stefana Polianca ze
cd nckdai, Sc IL svoje mladosti, in XII je mislila
da sem JAZZ Ii in da 81 JAZZ"
Stefan Sc jc vzdignil in 81 ie oblekeI suknjo.
(Dalje prihodnjit.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

Stefan Poljanec ic zavzdihnil globoko in je
Vs,al. Hodil je po izbi $ poveSeno elavo, obraz
zelO upal in star.
"Cvazuj!" mu je svctoval Npvljan. "Uva-
zuJ, Stefan Pol janec! Pref nisi znal, pa 81 Sc upal;
zdaJ YES, kako jc treba storiti, pa 81 ne upaS."
Rad bi io vidcl Sc enkrat,'' jc zaprosil
~PolJahcc i'll njegov glaS JIG bill trcpciajoc, sla-
boten, otroSki.
"kaj hi jo gledali Ne dosczcS tje wee. Sam
81 rekel, da je ne doSezeS. Zate je bila, doklcr
81 zivel; zdaj zivimo mi in zdaj JIG IA mas. Sal
te ne DO pogledala, sal lie he pozna wee - sam
81 rekel. Cemu hi 81 delal zalostno smrt 2"
Poljanec je stopil k postclii, sklonil Sc je i'll
Je pogledal Novljanu blizu V obraz, ola Sc JIG sko-
ro dotaknil njegovega lica.
"Kako il je ime?"
Matilda il je ime - "a zdaj; ime pa j je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
.. SoLA " SREDNJEM vEKU

Tudi V srednjem veku sta Sc sloneli druzba in
drzava ma neprostosti ljudskih mnozic, tudi tedaj
so bill vladaioGi stanovi.
Druzba je bila razdeljena V stanove duhov
Perth Amboy evening news., 1918-04-29

IN CHANCERY OF NEW JERSEY
Between Henry D. Brewster. Com
Defendants. Fl. Fa. for sale of mort
fEsis. EaEsd premises dated NAr'n 1''
By virtue of the above-stated
will expose to sale at public vendue on
WEDNESDAY, MAY EIGHTH, NINE
TEEN EFdHTEHN' HHTPhRR AND
at. two o'clock in the afternoon OF
City Of New Brunswick, New Jersey.
premises, situate. lying and being in
ty OF Middlesex, and State of New
corner n of Broad e. and Division Streets.
and running thence % easterly along
feet; feet thence 'ta5 northerly parallel with
thence (8), westerly again parallel
with Broad street fifty feet to ths
a. southerly along said easterly side
Of Division street one hundred feet to
the point or place of beginning. To-
purtenances thereunto belonging. ana
the reversion and remanders, rents,
issues and profits thereof. and also all
that certain lot. tract or parcel of land
and premises situate, lying and being
in the City Of Perth Amboy. in the
County of Middlesex and State of New
Jersey
Being on the easterly side OF Divis-
ion street, between Broad street and
Washington street, BEGINNING ono
hundred G00) feet northerly along the
said easterly line of Division street
from the northerly line of Broad street
and from thence running northerly fifty
(50) feet in front and the same in the
year, and from said easterly line of Di-
vision street, extending easterly by
lines at right angles or nearly so to Di.
vision street one hundred Qoo) feet in
depth on each of the other two sides
carrying the width along the entire
depth.
Bounded on the north by land of Mary
Nugent, on the east by land of Orren
Mccarthy, on the south by land of Mary
Rating and Catherine Rating and on
the west by Division street.
Together with all and singular the
rights, privileges, hereditaments and
appurtenances thereunto belonging or
in anywise appertaining.
CHARLES ANDERSON. Sheriff.
RUSSELL Il. WATSON. Attorney.
$26.32 1S3S6-4-15-22-29-5-e