Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24

ysak mislcci clovek, da JIG med clo-
veSkim delom in zdravjcm zclO te-
sna zveza. Kapitalisticni s%isteil, XII
>lo.m IA vcleindustriji, je ustvaril
posebne zdravstvcne razmere, III
Jill III poznal prejsnji clovek, III
wee mnogo wee V prosti naravi cd
sedanjega.
Re-, je, da je zdravniSka veda ze-
10 moGnO napredovala in Sc ,ihko
veliko uspesneje bojuje roper bO-
lezni kakor nekdaj. Toda na6in
zivljenja, XII je spojen z veleindu-
~strijo, .je ustvaril popolnoma move
razmere, XII dajejO svoj peGat tu-
di sploSncmu ljudskemu zdrav-
stvu. In ce premotrujemo sadove
teh razmer, spoznavamo, da je in
dustrija strasna morilka. V pref
Smith cash so straSile kunze bolez
hi; :sedaj straSi industrial V xiv
ljenju ljudskih mnozic.
Nj, da hi morale biti tako. RAJ
Sirjani bolezni in naraScanja IL
mrljivosti V delavskih slojih ne
povzroca industrial sama ma seb;,
ampak kapitalisticna industrial,
XII ceni profit wise kakor zdravje
in zivljenje. V druzbi, XII hi bila
organizirana "a blaginjo vsega clo-
veStva, hi Sc tudi industrial lahko
urcdila IA tax nacin ,da ~ bilo
zdravje in zivljenje delavcov var
no V njei.
Sedaj nj tega, i'll &c kdo, XII hi
natancneje poucen o razmerah,
I'VE, kakSne skodc pow o6nio bo-
lezni V TEN sistemu, molo osupri
ii.
V Zedinjenih drzavah naStcie.
mo okrog 80 miljonov Gelavccv,
Iii izgube popreGno pc dcvet dni
ma leto vSled bojezni. TO znaSa
skupai vsako leto celii 739,736
let in &c sc ceni popreIha dnevna
plaza ia $3.50 in stroSkl zdravni.
Ske pOmoci ma $1.00 ia dan, ina.
Sc letna iguba IA teh 30 Milo
nov delavcev mad 945 mIljonov do.
larjev. Pri tenn pa Sc MISC vStete t..
Cube, XII ~nastanejo vsleG predGas.
mega izerpanja sill lii zastajaiija
industrijalnega razvoja.
1zguba pa nj omejend lie pa de
lavca samega. Nzeti moiamo V DO,
Stew tudi izgubo, katero ina pro.
izyajalec ali podjetnik IL. Iii znasa
pri posameznem delavcu poprecno
pc $500 ma dan ali pri vseh delav.
eth 1900 miljonov ma leto.
MOderna industrial .ie nekaj
kar nasprotuje samenu sebi. Ona
~prOizvaja V stevilnih sllcajih b,
lezni in bedO, a proizvaja ma
drugi strani zivila, obleke, stano-
vanje, raZvedrilo in ma .I,oc, dru.
9Th stvari. Bogastvo, Xxi 60 proiz.
vaja vsako letO industrija, nam
daje V roke najuspesnejse orozje
"a boz proti boleznim.
SplOsno priznano Decisive je, da
je mOgoce %prepreciti bolezni, ma.
stale vsled industrije, in da Sc la.
hko zivljenska doba vsakega pc.
sameznika podaljsa $ pumoiJo g.
Scbnc, sOcialnc in induStrijalme hi
gijene. PRAY lahko sc trd,, da j.
mogoce prepre6iti najmani 25 cd.
siotkOv bolezni med dclavstvom,
vsled cesar hi sc zmaniSale soda.
ME izgube za celih 81 miljonov
dni ma leto ter n~rihranilo DELAY
Gem $16s, 100000, ne glede ma wee
je dobicke podietnikov.
Ma podlagi vseea tega .ie jasno,
Ola hi lie smcla nobena Industrial
re V svOjem lastnem Interest," skod-
1.-Two vplivati ia zdravstveno sta
MIA svOiega delavstva. Kljub temu
pa nc vzbuja to dejstvo pri podjct-
nikih omega zanimanja, Xxi hi ga
morale. lie malo p%odjetnikov je, XII
so izracunali, koliko izgub imajo
vsled bolezni med svojimi dclavci.
lzracuranje takih izgub pa nj po-
scbnO tezka stvar in sc lahko n;.-
pravi ma SlcdcCi nacin:
Doloci najprvo poprccni zaslu-
EEK svojih usluzbencev. Skupni
svOti plac "a vsc delavcc dodaj
stroske IA YES material, XII .je po-
treben pri izdelovanju blaga. To
Skunnn Srntn nlSioi ID nI,..:L.