Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16
Naciona|no pitanje i %medjunaodno bratrstVo.
Branko Sole.

ENropa sc JOS nlJe potpunO l konacnO 0trcSla
svih fevdalnih ostataka. Ona je popriSte 'poli-
tickog kaosa nacionalnih sukoba", a narcotic
njezin centralni dec: Balkan i Avstro-U garska,
istite n~ajoStrije oval politicki kaos nesrednejih
nacionalnih prilika i bode oGi svetsko dcmokra-
clJi, trazecoJ aktuelno reSenje ma principima de-
mokratizma samoodluke naroda.
Nacionalno pitanje je stare, istorisko pitanie
- pitanje koje kad Sc demokratiGki rasGini ga
%rantuje: nepokolebiv mir u buducnosti liza koga
ce nesmetano svom zestim da zatalasa klasni
BOZ proletarijata IA idealni socializam iii ia rad
saline promene, IA koje Dude moguce izvojeva-
ii in.
| dok mi sOcialiSte razumemo svaku istori-
sku borbu, jer joj poznajemo ekonomske uzro6-
nosti, n nacionalno pitanje i nije nista drugo vcf
process ''istoriskih bolbi' noscci isti tekst exc
nomskih uzroka - to onda sleduje, Ola moramo
Socialiste bti mnogo wise odredjeni IL ovom p-
tanju, nego Ii svi ostali burzoaski p%olititari de-
magozi.
| sta Znaci napose Ia rec nacija?
| kako Sc je nacija svojStveno "razvila?
lmali ona svoju realnu materijalnu podlo-
gu? Svakako da ina
Nacija je prvobitno ekonomska organizaci.
IA: najveci skHp ljudi, zdruzeni sa opStim, i-
dinstvenim, i skopcanim ekonOmskim iii zivotnim
interesima.
Naravno, IL toj narOdnoj iii nacionalnoj eko-
nomskoi ustanOvi postoji "klasni BOZ" "a klasnu
prevlast i moe, So odredjuie druStvene instituci-
je. pravdu, zakone socialne uvjete zivota. Ali
opet iznad svih ovih klasnih suprOtnosti jedna jc
kolektivna teznja istovetna svima Nacionalna
,loIloda; pravo ma rad egziStenca ova Sl
prava nepovrediva "a svaki poiedini narod.
Nacionalna ideja nije bila poznata IL srcd-
MENU veku Europe.
Dok ie vladala iednoliGna, opSta forma pre-.
izvodnie, agrikultura, ~teza6enje zemlie, niic bio
polititkih, nj sOcialnih nj goSpOdarStvenih rail-.
ka izmedju p%ojedinih seljatkih pokraiina, ii
proizvodjatkih grupa. Sa oca Sc tradicionalnO
prenaSa ma Sina. Jedna Sc operacija ponavliala
uve& iednako.
Ma da ie imala celia ova narodna kooperaci-
in mnoStvo seljackih Oblasti, ipak je svaka pole
dina pOkrajina leila jedna drugoj Il moralnom.
politickom socialnom obliku. Tu su bile: istc
tradi.ije, identican >vekoliki jerk. iedna knji-
zevnost, ~politicha svatanja i verski Maori IA sve-
ukrFpno evropsko stanovnistvo. Glavna rcligija
bila je katolicizam i svi Su sc klanjali - IimSko-
me papi.
Nositelj prestavnik nauke Ii ovo doba bio ie
kler p~lemstvo.
A ovo politiGko iedinstvo krScansko brat
stvo srednje-vekovne Europe SimboliSano je poll
tiGkim Observation-Disclosures duhovnom
glavom rimskim-papom - sve e~vropsko liud-
stvo mucki ie s~tenjalo pod gvOzdenim ~skiptrom
svecenstva i %plemStva. Tiranskai vlast owe CRUDE
sile morala je da padne pred besnom neobazrivo-
sGu mlade sile, koia Sc rodi u staroj, da otima,
grebi IL borbi "a gospodarstvo.
Dolazi neminovno ekonomSki dorasliji NUM-
burzoaski poredak. Nov naGin proizvodnje,, mast
nerija manufaktura.
a potion Sc politicki i r~cligiozni sklop Evro-
pc mcnja.
Mesto plemica poStajc vazniji bankir: a me
sto potistenog roba postajc koristniji zanatlija ii
fabricki radnik.
Oval novi druStvcni zivot trazi Sira ekonoml-
ska jednstva "a p~raktiGki razvoj svog novog na-
Gina proizvodnje, ia su ckonomska jedinstva
i~zvrSena u izvesnim granicama.
Geografska sredina Europe bila je prcsudni
faktor ovog c~konomskOg grupisania naroda feu-
dalis;ickc Europe. GuS;c gorske linijc sa neprc-
,aznim sumama, mora, mOrski zalivi, ~ostrvlja, 81
roke rckc uciniSe pojedinc narodnc grupe uda-
ljene od drugih, Sto je opct zblizavalo susjednc
grape, koje sill licilc jedna drugoj po narecju
cbicaju te ~prOSirilo narodnu dclatnost IL veccm
obimu.
81 Europa sc kristaliSc IL n~acijc."