davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
DIR. OTTO BAUER:

ker sc Sc zmiraj ponavlja stara, izmisljena
baJka, ola SO socialist pOpOlnomia indiferentni ma
pram narodnim vprasanjem, mai pokaze Ia "indi-
ferentizem" sledeGi Glanek sodruga Bauerja, enc
ga najboljsih teOreti6arjev avstrijske socialne de-
mokraciie. Clanek je bill spisan 20 balkanski
vojni, dosti casa pred sedanjo vOino, in to Sc mora
seveda jemati V poStev. Svoje zanimivosti pa
Njub temu nj izgubil, lie da stopa namesto aktual-
he sedaj historicna vrednost.
Clanek Sc glasi:
DO vpelJave splosne in enake volilne pravice
V Avstriji je polnil javnO ~zivljenje nacionalni BOZ
med Nemci in Cehi. Nemska burzvazija in nem-
Ska birokracija ma eni, cesko fevdalno plemstvo
in tesko malomescanstvo ma drugi strani - so
bill voditelji boja. NjihOvi bOji SO bill ma dnev-
mem redu v parlamentu cd leta 1861 do 1897, cd
1897 do 1905 in so delovanje parlamenta vedno
bOlj onemogocavali, koncno pa razbili privilege
rani parliament. z vpeljavo splosne in enake vo-
line pravice je postalo druga6e. Nemsko-6eski
problem je stopil v ozadje. Jugoslovanski, ter
galSki problem stOpata. v Ospredje nasega jaw
mega zi~vljenje.- Naso z%unanjO pOlitiko vOdijo bOlj
skrbi, Xxi Jill ina velesila vsled Jugoslovanov.
Strah pred privlaGnostjo z lOvOrOm image oven
cane Srbije ma Jugoslovane, zivece v Avst. Ogr-
ski, ter Bosni pod habsburskim zezlom je gonilna
sia balkanske politike V monarhiji. In kakor vo-
dijo zunanjO pOlitikO jugoslovanske skrbi, takO
stoji hasa n~otranja poltika pod vplivom galiskih
hOmatij.
KamorkOli pogledamo V nasem javnem xiv
ljenju, pOvsod so nam ma potu gaiske zadeve.
Parliament hOce skleniti move davene Zakone,
ugOditi hOce zahtevam uradnikov, urediti decline
finance rusinska obstrukcija mu zapira pot.
Vlada isce delazmozno veGino medsebOjne
spletke vOditeljev poljskih strank rusijo nekOc
tako mocni pOljski klub. Danes vezejO tega, jul
tri druzega ministra. SocialnO zavsrovanje bi Sc
morale skleniti; kjemne dolOGbe "a Galicijo owl
rajo dezelo re cello leto. Sele vceraj je postal BOZ
med parobrodnimi druzbami "a pospesevanje ga
lskih izseljencev javen upraven skandal, danes
re blatijo odkritja kupcij g~aliskega ministra Dlu-
gosa s poljskim voditeljem Stapinskim. VednO
Galicija, pOvsod Galicija, ovira vsega parliament
tarnega della.
Delavci alpskih in sudetskih dezel Sc GudijO,
razo6arani in ogorceni mad TEN pOcetjem. Ali SO
sc cato pozrtvovalnO borili "a enako volilnO pra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16

madjariziranje Slovakov, Srbov, Hrvatov ali Ru.
mun0v.
Prav tako je pa tudi znano, da so sc junker-
lem IN pruski vladi vedno slime cedile pc novih
poljskih krajih. Essen IIartruthova beseda o a.
neksiJi poljske zemlje nj prava, Xxi je bila izreSena
v pruskem dezelnen zboru. Ko je NemGija prina.
sala Poljakom "osvoboditev," SO re pruski jun
kerji protestirali prot temu, da hi Nemeija komu
~vraeala, kar je 2 meeem osvojila. In TAXI protest.
so sc ponavljali, Getudi menda nihGe ma Pruskem
nj verjel, da misli NemGija kaj mnogo vraGati.
"Berliner Tageblatt" ugovarja, Taxa aneksi.
ia mu ne hi bila vsec. Ma Nemskem je Sc wee lju.
di, XII jim aneksije sploh MISC vseG. Toda kaj po.
maya TO, dokler odlocujejo V NemGiji tisti, XII SO
"a a~neksije? Sal So sc izrekli protest. tudi prot
podli ~goljufiji ma raGun Rustic, u zalegli MISC
mic.
Berlinski list ina gOtovo pray, da 81 Nem6i-
ia $ tako politikO he more napraviti prijateljev
med Poljaki. Toda kakOr kaze, nj med Poljaki
sploh wee mnogo prijateljstva, XII hi ga Nem6ija
Sc mogla izgubiti. Ia to je nemski militarizem Re
dovoll p%oskrbel, odkar je Poljska okupirana. Da
sc bodo Poljaki rajSi naslanjali ma rusko republi-
ko, kakor ma kajzerSko Nem6ijo, Sc tudi lahko
ugane. In da bi bill Poljaki iredentisti, &c hi jih
Prussia anektirala, je gotovo kakor amen V Oce.
naSu. 5 TEN 81 pa pruska vlada ne bell glave. Ona
Ma svoji zadnji sell je mestni svet v New Yor-
ku sprejel resolucijo, Xxi poziva z iedrnatimi bese!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16

pram ruski republiki, pc katerem so razkrinkani
imRerialistieni in protidemskratiGni nameni Mem
cile- Predsednik Wilson je penoyno ~iziayiI, da ie
Amerika priprayljena pogajati Sc O miru ma ia
KIN podiagah, XII sc zelo priblizujejo zahtevam, ka-
tere so socialist vedno izrekali v sveiem medina.
rodnem gibanju in XII Jill zagovarja tudi social
STIGMA stranka V Ameriki.
AaklJucil je svoj govor 2 besedami: >
fSlasovanje proti posojiu svobode hi bio
proti mteresom ljudstva vsega sveta, vstevsi v to
tudl prebivalstvQ NemGije i'm Avstro-O grske."
Postopanje NemGije napram Rusiji lie sploh
marsikomu odprlo oci. V New Yorku Sc opaza f..
melJiia i~zprememba, odkar je NemGiia izvrsila
sVoJo podlost opaza Sc pa tudi drugod. Tako 40
pred kratkim socialist v chicaskem mestnem sve-
tu glasovai "a resolucijo, v kateri Sc izreka Ze.
dinJenim drzavam lojalnost.
Med misleeimi ljudmi tudi ne more biti dru.
GAGE. kdor je videl pred dogodki v Brest Litoy-
sku voJno lie v luti groze in zrtev, XII jih zahteva. je
moral liza ruske ~tragedije spoznati, da lie ia vol
ma vendar neizogibna "a obrambo roper naihui-
so avtokracijo sveta. Tako je, kakor ie dejal AL
gernon Lee: "Ovirati poraz nemsko- avstrijske av.
tokraciJe hi bilO nasprotno interesom ljudstya
vsega sveta, tudi liudstva ma Nemskem in v Ay-
~striji."
SocialistiGni zastoEniki v New Yorku so il
tega spoznanja izvajali logiGne posledice, ko so
glasovali "a bonde svObode.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
Prussia in Poljska.

IL Amsterdama pOroeajo, da je incl pruski
poljedelski minister DIR. Essen Hart rutbe zadni;
torek V pruski gosposki zbornici govor O "pru-
skin mteresih,' v katerem je pc "Berliner Taxe-
blattu" dejal, ola je najnujnejSa potreba Prusi-
je ia, ola sc zavaruje nemsko ozemlie ma vzhodu
in cato mora Prussia zahtevati, da odloSaio va.
jaski interest mad vsemi drugimi.
"Berliner Tageblatt" razlaga mini,troyo IL.
javo v tenn zmislu, da Sc mora velik kos poliske.
ga ozemlja spojiti s Prusijo. Omenjeni list ostro
kritizira Ia natr, in pravi, da bi uresni6enie Ia.
kin zahtev imelo pOsledice, Hi bi Poljake polite.
no %pognale V narocje Rusov, "a NemGijo hi pa Ia
ka aneksija ustvarila sredis6e p~olitiSnih nemiroy
ma vzhodu, iredentO in trainO poljsko nevarnost.
&c razlaga "Berliner Tageblatt" ministrove
besede v zmislu ~aneksije, nimamo mi nobenega
povoda, da hi Jill tolma6ili druga6e. Ielia DO anek-
sijah je V Nem6iji ma dnevnem redu in Prussia
koraka pi tenn ma 6elu.
Znatilno je, da ie Essen Hartruthe govoril V
pruski gosposki zbornici. To je najreakcionarnej-
81 izmed vseh parlamentov, kar Jill steie NemGija.
Prava junkerska zborniea je to, in V njej so sc
re sliSale besede, kakrsne hi bile v vsakem dru-
gem p~arlamentu ma svetu nemogoGe.
Prussia je brezobzirna zatiralka Poljakov.
Pruski zakoni "a germaniziranje Poljakov so tako
nesramni in %brutalni, da bi Sc komaj ma Ogrskem
naslo kaj podobnega, dasi je znano, da ie madjar-
ska oligarhija pOponoma brezvestna, kjer gre "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
Tako je bill Jernej tri dni in tri noel V titi
strasni izbi, med hudodelci in rokovnjaGi.

Tako je bill Jernej tri dni in tri noel V tisti
strasni izbi, med hudOdelci in rokovnjaGi.
XVII.
Ko Sc je dramilo cetrto jutro, so oklenili duri,
dali so. Jerneju eulo, skornje in palieo. in noz in
denar, in so ga odvedli in MISC rekli besede.
Exam. ljudje ~bozji?" je vprasal Jernej in je
prosil. Pa MISC ne pogledali, ne odgovorili bese-
de. NalOzili so ga ma vOz, pa so ga vozili vse kri-
Fem Pc sirokih cestah, skozi sum in vihar stras-
mega Babilona.
Exam, ljudje bozji?" je vprasal Jenej in
prosil( ko so ga pahnili v zelezni VOC med pote-
puhe in tatove. Pa Sc nobeden nj ozrl, nobeden nj
odgovoril. Tisti, XII Jill je spremljal, ie slonel v
kotu in je gledal hudo, tovarisi ~potepuhi so Sc
smejali, ko je zazvizgalo zunai in so zabobnela
tezka kolesa. S plahim pogledom Sc je oziral Jer-
mel in kakor Sc je oziral, so mt nenadoma pogle-
dale v obraz zalostne, cd solz vse zardele OGi.
"Krivico je okusil, pc nekrivem so ga obre-
menili!" je presinilo J%erneja. "Mlad je njegov
obraz n poln b~ridkosti, mic zlega nj v njegovem
srcui'
Exam, tovaris9" je vprasal Jernej oni pa
je gledal in nj odgovoril zalostna misel je sla IL
OGi v oGi.
Tako so popotovali. Minil je dan in minila
noe; IL kraja v kraj, IL voza v voz, odhajali so
tovarisi, prihajali so drugi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
Hlapec Jernej in njegova pravica.

Cisto prazna je bila, stene so bile COLE in sive.
OBJ zidu so stale mike Stroke klopi, umazanimi
plahtami pogfnjene; mize nj bio. Komaj Sc ie
Jernej Ozrl nj zaGudil, so Sc zapahnile duri.
Troje Judi je bio v izbi, troje umazanih,
razcapanih; njih obrazi so bill odljudni in surovi,
pogled je bill hudoben. Takih ljudi Sc nj videi
Jernej.
"Kaj nikoli MISC videli Boga? Kaj nikoli nj
so bill zejni pravice?" je pomislil strahoma. "Ali
je lie skorja tako necedna in blatno ALI je naseta
re tudi sredica?"
In nato ga je sp%reletelo pc vsem telesu, veil.
ka bolest, velik strah.
"Pravice sem Jill prosil, pa so me pahnili med
tatOve in hudodelce!''
Eden izmed Nth Sc ie vzdignil ma postelji,
pogledal je mrko in je zaklical nerazumljivo be-
sedo. Jernej je vztrepetal, sci je do klopi, XII je
bila v zadnjem kotu in sc nj ozrl nikamor. Njego.
We misli so bile bolne, da MISC mogle do upanja,
njegovo srce je bilo zalostno, ola mi moglo do mo-
live.
In Jernej Sc je globoko sklonil, skril je OBJ
raz v dlani in Sc je razjokal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16

prne te polltiene sOprikazni sOcialnega razvoia.
vseeno Je vendar nekaj velikega gledati, kako
'staja naenkrat narod treh i'm pol miljonov liudi
IL stoletJa otrplosti, kako narasca njegova VOLTA.
In v istem easu Sc giblje tudi ma zahodu de-
zele. Tukaj je tudi kmet Poljak. A poljski kmet
nj prenasal ME mani tezko gospodstvo poljske
zlahte, kakor rusinski razredni tovariS na vzhodu.
Tukaj vre V vaseh. Ustanovitev poljske ljud-
8Ke stranke, v izvoru in sestavi prave kme6ke
stranke, je bill prvi uGinek tega gibanja. Poljsko
plemstvo Sc prestrasi. Da hi uklonilo kmete, DO
kaze stradajocim bliSeece zlato. Stapinski, kme-
tki %voditelj, XII je zbudil tisoGe in tisoGe zaspanih
dus, podleze zkusnjavi. Ljudska stranka vstopi
v PolJski klub, prepusti vodstvo veleposestnikom.
A cd Rusinov zapoceti b0ji "a volilno reformo
raztrga sramotno pogodbo. Razredno nasprot-
stvo razdre to vsed podkupljivosti sklenjeno
zvezo. Plenistvo vidi, da hodi v volilnem boju
PolJska ijudska stranka skupaj z Rusini, vidi svo-
10 nadoblast ~ogrOzeno vsled zveze obeh kmeckih
strank. Razkrije zadevo Stapinskega, da obglavi
kmecko stranko, 10 kOmprOmitira, razcepi. Javno
mnenje zakrici o k~orupciji. A vzlic umazani afe-
ri ne smemo pozabiti, kaj je jedro stvari: BOZ "a
duso vzbuJajoGega sc kmeta obupni poizkusi so,
kmeta, XII sc je zbudil in sc zaveda, Sc enkrat spe-
lJati v suzenjstvo plemstva. Tudi te zopernosti
so samo simptomi velikega v~stajenja Stirih mi
fjOnov Judi.
Poizkusi poljskega plemstva in njegovega
spremstva v mescanstvu in V duhovS6ini, da raz :
bje rusinskO kmeGko gibanje in razcepi gibanje
oljskih kmetov, ter jim kompromitira, so morali
ostati brez uspeha. Kajti ~vstajenje ~galiskega KNEE
Ia ina svOje vzroke v nezadrzljivem gospodar-
skem in socialnem razvoju te dezele: V pomno
zitvi gospodarske produkcije, V prehodu cd ma
turalnega gOspOdarstva k denarnemu gospodar-
stvu, V zadruznem organiziranju kmetov, v raz-
~sirjenju ljudskosolske izobrazbe, v splosni in ena
XII volilni pravici. BOZ galiSkih kmetov roper plem
stvo - to je ozadje ~politiGnih dogodkov zadnjega
leta: Rusinske obStrukcije, razdora v ~poljskem
klubu, razsulosti avstrijskega parlamenta. V eni
Getrtini Avstrije Sc zbujajo ljudske mase, XII so
doslej mirno p~renaSale Waldo svojih gospodarjev,
v eni Getrtini Avstrije boiuje fevdalizem svoj zad-
Mi boj. To je process poln bolesti in homatij, a
kar ie danes lie ovira demokratiGnega razvoja, je
jamstvo demOkraticnega napredka in prihod-
njosti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16

"Kam?" je izpraseval Jernej v globoki gro
ri in nobeden mu nj odgovoril.
No je stopil poslednjikrat il zeleznega voza,
sc ) e ozrl in je yes obstrmel. Videl je tisti kraj ne
koc, kakor v daljnih sanjah ga je videl. Pa je
vztrepetal in je vprasal cemernega cloveka, XII je
stall oh njegovi strani:
go Glovek krScanski, o sosed - &c moresI 60
WORTH, povej mi, kaksen kraj je TOT"
''To je tvoja domaGija! Sc dive uri je do Re-
sja; pot je dolga in pusta, &c imas denarja, plaeaj
vOz!'
"Zakaj v Resje?' je vzkliknil Jernej, "Tam
nj moja domacija, ne brata nimam tam in ne Sc
sire! KdO me je klical v Resje, kdo me je vodil
tia4"
Cemerni clovek je pOeasi privzdignil rameni.
nabasal 81 je pipo in je pail.
"Torej pa ma pot in. nic sitnosti ne delail
Do Resja te spremim. tam pa Bog $ teboj!'
Jernej nj wee govoril. Kakor je bill truden in
bolan, je stopal z dolgimi kOraki; lep ie bill kraj,
njive so zorele, visoka je bila trava ma senozetih,
Jerney pa sc nj ozrl. V tia je gledal, sive obrvi
so mu zakrivale oei.
Pot Sc je villa OBJ polozni rebri, v lepi dolini
Sc ie zasvetila bella vas. Prisla sta do zupanove hi
se, zupan pa Sc je prestrasil, ko je ugledal Jer-
neia.
(Dalje prihodnjiS.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
NarOdi, Xxi VStaiaiO.

vico, da demokratiziran parliament nj mic druze-
ga nego nekaka pralnica, V kateri Sc pere una
zano perilo galiSkih politikov?
Ali moramo potrpezljivo prenaSati, da je "a.
radl gallske decline volilne reforme vsako delo v
p%arlamentu onemogoceno? Cakati ma vsako so.
cialno reformo tako dolgo, da Sc poljski zlahGiei
spravijo z rusinskimi odvetniki! Ali sploh nina.
mo nobenega parlamenta wee? Ali je zastopstvo
osmih avstrJskih narodov lie Sc oder, ma katerem
Sc uprizarJaJo zoprne komedije galiskih strankar-
SIKH bojev, dokler igra odra ne vzge?
Toda, kakor Je umevna nevOfja delavskih
mnoZlc, Sc vendar he SINE takO soditi, dokler sc
ne pregleda zgodovina. Zoprni pariamentarn
zapletljaji Sc Zde neveSGemu samO neumestno mo-
tenJe ~plOdnega della, vendar MISC mic druzega, ne
go bolesti polna z%namenja prihodnjosti i'm boga.
tega razvOja. Navidezno tako nepomembno DO
cetje nj znamenje propada, ampak znamenje ma.
sledkov polnega zacteka probuje miljonov; doslej
revni, nezavestni, brez vse wolfe, stopajo sedaj ma
oder zgodOvine. Vedno ovi$anje parlamenta z
rusinsko obstrukcijo in $ pozirajoGimi plameni
notranJega p~olJskega strankarskega boja Sc le
zdi ogrozanje demokracije; toda probu.
jenje galiSke kmeGke mase, XII je zadnji vzrok teh
bojev, DO bliznii prihodnjosti novo jamstvo demo-
kraticne preOsnove. V rasti demokraeije ma av.
~strijskih tleh je danes menda naivaznejsi dogodek
vzbuja galiskih kmctov.
lzmed 2S.6 mllJonov prebivalcev V Avstriji,
kakor Jill izkazuje zadnje ljudsko stetje, odpada
ma Galicijo osem miljonov, celih % odstotkov. Ga
licija je pa kmeGka dezela. Kmetje tvorijo v obrti
revm dezeli tri cetrtine prebivalstva.
Strasna beda vlada cd nekdaj med galiskimi
kmeti. 43 Odstotkov vseh poljedelskih obratov
je zelo %majhnih, 2 mani kakor dvema hektaroma
zemlje. Teh 43 Odstotkov p~oseduje samo 6 cd.
stotkov plodne zemlje. Dale ie 3S odstotkov ma
lh obratOv z 2-5 hektaroma zemlje. Teh 80 Cd
stOtkOv ina samO II odstOtkOv zemlje. Skupaj
tvori torej 81 odstotkov vseh obratov v dezeli mai
manjse in lie majhne CITRATE 2 najvec 5 hektaroma
zemlie in teh 81 odstOtkOv vseh obratov ina samo
% odstotkov vse zemlje. Ma 5467 velikih obratoy
odpade wee kakor t%retjina, mad 800. O75 malih in
najmanjSih obratOv mani kakor cetrtina zemlje!
In med ~zivljenja nezmOznim parcelnim pOsestv0sn
ma eni, veleposestvom ma drugi strani je samo ten
ka plast trdnih kmetij s 5 do 100 hektaroma zem-
lie. X tel plasti spada same 20 odstotkov kmetov,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
Ivan Cankar.

::Tako, glejte, so me o~peharili, tako so mi
skrivali p%ravico, ko sem zejen koprnel "a MO! Jaz
pa sem vedel, Ola je ne moreio skriti, da je nespa-
metno NTH pocetje, &c mislijo upihniti solnce. In
sem Jill vse ukanil in sem poslusal bozji glas in
sem Sc napotil ma tezko pot, ma dOlgo pot do ce-
sarja. Pri MEM je zacetek pravice, k MENU me
yoditel"
Sc enkrat ga je pogledal jezi6ni dohtar, eud-
no Sc je nasmehnil in Sc je okrenil, da bi sel.
Exam, gospodf' je vzkliknil Jernej in spre-
letela ga je groza. "Niste me Sc p uoslslidoais-c
letela ga ie groza. "Niste me &c poslusali do kOn-
ca, niste sc slisali mole ~prosnie! Kdo BIO stall oh
moi strani v TEN strasnem Babilonuf Roko mi
date, Ge ste krscanski Glovek, &c je bozja beseda
v vasem srcu, tia me vodite, kjer je pravica!'
Tako Sc ie tresel J~ernejev glac, kakor da hi
bile solze v MEM.
"Te bono re tia sprawl, kjer je pravica in
pamet! !" je rekel jezicni dohtar in je Sci
In komaj je to storil in so Sc zaprle duri "a
MIN, so prisli drugi in so priieli Jermeja in so
ga odvedli. Zarozliali so kljuci, mike duri 80 Sc
odprle in Jernej je stopil V zibo, kakorsne Sc nj
videl.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
Ia bonde Svobode.

damn prebivalstvo mesta, maj sc cimbolj udelezu-
Je nakupovanja bondov ~tretiega ~vojnega posojila.
ResolueiJa je bila soglasno ~sprejeta; zanjo so gla-
sovali tudi socialisticni Glani mestnega sveta.
Ia to glasovanje je bio nenavadno veliko "a
nimanje. ko je bila s~vOjeas ma dneynem redu po-
dobna resolucija IA nakupovania vojno var6evaL
nth znamk, so socialist glasovali proti resoluci-
j., kar 1e povzroeilo v zbornici veliko razburje-
most. Med TEN casom Sc je pa V Evropi marsikaj
zgodilo. KakOr je znano, so dogodki v Rusiii
sploh mogoenO vplivali ma razpolozenie newyor-
skin soeialistov, XII so pozvali stranko, mai q OH.
rom ma dejanski polozaj izpremeni staliSSe, ma
katero sc ie bila postavila ST. Louisu.
DoSodki so pa vplivali tudi ma socialiste v
mestnem svetu, katerih je sedem. V n~jihovem ime-
nu je Algeron Lee podal izjavo, s katero je raz-
iezil, zakaj da g~lasujejo on in njegovi tovarisi
"a reso}ucijo v prid bondom svobode.
Dejal je, da %ravnajo tako 2 ozirom ma med
narodni polozaj in STEER ma p~oliticni in ma voia-
Ski Predvsem pa glasujejo "a posoiilo svobode 2
ozirom ma izdajnisko pOstopanje nemske Wade ma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16

Je rabiia nasilstvo in terorizem proti svojim Po-
ljakom, pa GO misli rabbit tudi prot novo anek,i.
ranim.
lie da Sc ni-vseh dni kOnec in raGuni pruske
Wade Sc misc hkvidirani. Kadar pa pride do te-
ga, utegne biti obracun drugaGen, kakor 81 misli
ESSEN artruthe.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1918-08-31

WITH THE AMERICAN ARMY IN
FRANCE, Aug. Silt was a secret
treaty between Great Britain and the
United States that caused America S
entry. into the war, according to Capt.
Karl Boyd, former German naval
attache at Washington, whose book
on the subject has been published in
Berlin, according to a prisoner taken
north of scissors.
The prisoner told his captors that
Capt. Boy-Ed's book told the story of
his investigations in the United
States and that it explained clearly
that had it not been for a secret al
lance America certainly would never
have entered the war. The prisoner
expressed belief in the story adding.
that it was accepted as true by his
countrymen generally.
Capt. Karl Boy-Ed, former German
naval attache at Washington, who
with Captain Franz Won Papen, for
mer military attache, was credited
with engineering German propaganda
designed to keep the United States
out Of the war and was expelled by
the American government has come
out with book containing a fantas-
tic account of his investigations" in
the United States, according to a pris-
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1918-08-31
ARMS CONCERN
FIGHTS DECREE
OF WAR BOARD
Will Turn Plant Over to u. S.
Rather Than Abide by De-
cision Of Federal Board.

WASHINGTON, Aug 81 The
Smith G Wesson Company, of Spring
field, Mass, informed the War De.
partment today that rather than
abide by a recent decision of the War
Labor Board it would prefer to have
it's plant taken over by the Govern
ment and operated for the period OF
the war.
The company employs 1,400 persons
and is engaged on many Government
contracts, including the ma king of a
quarter of a million army revolvers
1t offers, if the government will take
over the plant, to have the individuals
OF the present management cooperate
with any officer placed in charge.
In letter to Secretary Baker the
company said it had not submitted
its rights to the War Labor Board
did not admit that the board had con.
Quoted the brief investigation which
preceded it's decision in accordance
with President Wilson's labor proc,a
nation, and saw, no reason why it
should abandon its legitimate methods
of doing business.
The decision objected to provided
for the restoration with back pay of
employees discharged for violating a
rule regulating union membership,
and approved collective bargaining
between employees and the company
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1918-08-31
GENERAL MERCHANDISE

CINCINNATI, O., Aug. 31-Butter
Creamery whole milk extra. 4S14c,
centralized extra, At cents; DO firsts
A cents; do seconds, 43 cents; fancy
dairy. 40c; packing stock, No. l, 33c;
No 2, soc
Eggs-Prime firsts. loss off, 42c
firsts, 401ac; ordinary firsts, SIC; sec
onds, 321ac.
Poultry-Broilers IL lbs. and over,
soc; do under ~ lbs, soc; fowls, 4
lbs. and over, Csc; do under 4 lbs, 27c !;
roosters, 19c; hen turkeys, 8 lbs, and
over SEC; toms, 10 lbs. and over, SIC;
culls, 1Gc: white spring ducks, 2 IL
lbs. and over, Csc; colored do, FAC;
white ducks, DID, 3 lbs. and over, Csc;
colored do. 23c; geese, choice full
feather. lac: do medium, 12c; guineas,
Sc per dozen.
New apples - Wealthy, s5.00@6,OO
per Dbl; Duchess, $17502.00 per bu. !;
Wolf River. s5.0006.5o per bbl.; home
grown, S100G115J per bu.
Onions-Home-grow yellow, $1.75
@2.00 per bushel; do white, s1.750
200 per bushel. Shipped yellow, SO %
G3.50 per 100 lbs. do white. 1926 q
$50 per 100 lbs.
Tomatoes - Homegrown, $1,000
$1.2o per bu,
Potatoes-Home-grown, S5.O0@5.25
per Dbl.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1918-08-31
SUFFRAGE IS WAR
NECESSITY, WOMEN
ARE TOLD BY SPEAKER

an the past we asked for the vote
because women were different from
men; now we ask for it SO we can
vote in the place of men who have
gone across the sea- said Mrs. Olive
Belden Lewis at the Franchise League
luncheon at the Y. NJ. c. A. Saturday
noon. Thirtyseven women attended
Mrs. NJ. F. Johnston introduced the
speaker.
Mrs. Lewis put forward in clear and
illuminating way just what the women
of the country are doing and what
they want She noted the various
activities that women are engaged in
and what they ask for. and then noted
the various activities that women are
being asked to perform by the country
and then weighed beside it the one
thing women are asking for-en
reimbursement.
Mrs. Waiter Greenough, of Indian
apolis, who was scheduled to be a
speaker, was unable to be present.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1918-08-31
u. s. FORCE
Continued From Page One.

enemy pursuit planes followed the in
vading Americans back to their lines
but did not attack them. At noon
American airmen dropped bombs on
the railway yards at Longuyon, scor-
ing several direct hits. Late in the
afternoon, Confane was again raided
but poor visibility made it difficult to
ascertain whether the bombing was
effective. Enemy anti-aircraft guns
were active against the American
raiders in all three of the excursions.
All of our machines returned.
One lone American aviator today at
tackled a German who was diving at
a French balloon. Despite the fact
that there were six Germans above
him. the American forced the German
machine into a nose dive. The six
other Germans then attacked the Am
erican and forced him to descend. He
landed behind the American lines I'M
injured.