davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Iditarod pioneer., 1918-03-30
OYEZ! OYEZ!

The town council of Jditarod will meet tonight Saturday, March 30) to ''wind up" the business affairs of the municipality for the past year. All members are urgently requested to be on hand promptly. Also, all persons, firms and corporations having bills against the city government are re- quested to have the same ready for consideration at the meeting.
Iditarod pioneer., 1918-03-30
RESUMES PUBLICATION

The Pioneer is pleased is welcome the re-appearance of the Ruby Record Citizen after asuspension of publication since last October. The new manager is Gus Lynell, who arrived in Ruby the early part of March from Nome, and issued his first paper on the 9th. Be- sides being an efficient linotype oper- ator, Mr. Lynell has had much experi- ence in all branches of newspaper work. He resigned as member of the city council of Nome before leaving for Ruby.
Iditarod pioneer., 1918-03-30
OLD CLOTHES DRIVE IS STILL ON

The ladies in charge request that if you have any old clothes or shoes that are seryiceable, and which you would like to send to the Belgians, to please send them in. They can be loft at the Adams house, the N. C. Co.,, or at the telephone office.
Iditarod pioneer., 1918-03-30

John Mccormick, the noted Irish tenor, announced recently that he would pay his own expenses and tour the country until he earned sl00, 0,oeo, which he would present to the Amer ican Red Cross for whatever puISose it might see fit.
Iditarod pioneer., 1918-03-30

Charles E. Taylor and c. P! Wood returned home last Monday from their trip to Takotna and McGrath.
Iditarod pioneer., 1918-03-30
WEATHER REPORT

Following are the daily temperatures from readings taken by Captain F. ). Smith, volunteer observer.
Iditarod pioneer., 1918-03-30
Date
NOTICE

Twill not be responsible for bills of my employees. A. H. MITCHELL March 90, 1918.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05
NeIn$ka ~Inan1$ina.

Precej jasno je postalo, da je vsako upanjc
ma dusevni preporOd socialisticnc vecine V Mem
clJl, takozvane ~heidemannO frakcijc, izgub-
ljenO. "Hopfen und MALI verloren' - hi dejali
Nemci. Nckaj casa JIG i~zglcdalo, kakor da sc jc
v Schcidemannove lille vrnilo nekoliko stare revo-
lucionarne krvi; nastOpal je re prot vladi, slavil
rusko revolucijo, in parkrat so sc poiavii &c o.
strejSi GLASGOW V njegOvih besedah Ali zdai SC &c
lahkO vidi, da to nj bill pravi ogcnj. Pod pepelom
Je bilo pac Sc nekoliko socialisticne zerjavice in
ia je "a trenotek zazarela, zdaj je pa V peel zopet
popolna tema.
no so Rusi nastopili "a mir, je zacel tudi
S%cheidemann pozivati nemSko Waldo, mai posluSa
ruski glas. Takrat je bilo misliti, ola je rlrski zgled
zdramil stare socialistiGne tradicije tudi V ncm-
ski vecini. Zdaj pa he more biti wee dvoma o
TEN, da je mislila ia zalostna stranka lie ma men,.
Ske interese - skoraj hi clovek dejal: Ma prusko-
hohenzollernske interese solidarnosti z ruskimi
Rnsijo je zelel tudi Hertling, ampak lie cato, ker
je racunal z oslabelostjo Rustic in miSlil, da il
lahko vsili pogoje, kakrsne hotc sam; "a mir 2
Rusijo je tudi Hindenburg, ampak lie cato, da hi
zbore, XII so in XII deloma Sc operirajo proti Ru-
sill, tenn .lOze vrgel zapadno fronto. Scheideman
sicer hi z glasno bcsedo zahteval, da sc okupira
Livonsko, kuronsko, Estonsko it'd, ampak ME
gOva stranka nj mignila 2 mezincem, ko JIG Mem.
ella to fakticno stOrila; njegOva frakcija nj inc.
la besede proteita, ko so bill nemSki regiment
p~oSiljani, da pomandrajo ruskO revoluciio.
NemSki veGinski socialist so 81 nakopali cd
zacetka vojne mnogo grehov ma glavo; a veliko
hi Jim bilo lahko odpuSceno in vse hi bio seasonal
lahko pozabljeno, Ge hi bill vsaj pa padcu cariz.
o~dlocneje stopili ma noge in pokazali ruskim So
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

likih razocaranjih, XII Jill ic naSe liudstvo dozive-
10 Z ozirom ma vpraSanje miru, Sc jc vendar ire
ba varovati vSeh iluzii i'll pazno prctehtati VISA
dcjstva, ne da hi sc kaj Skrivalo. Do Sedanjcga
casa nj bio staliSte naSe vladdjoGc vojaSke dix
taiurc lc hladna rezerviranoSt, ampak fakticno
odlocnO nasprostvo napram temu koraku ruske
Wade.
Manifest naSc Stranke, sklicuioc zbor, da hi
sc razpravljalo o pOnudbi ruske Wade O splo-
snem -%premirju z namcnom, da hi Sc dosegel mir
brez aneksij JIG bill konfisciran in MEGA razsir-
jamie prcpovedano. Listu ''Lcipziger Voikszeit-
ung,' Iii JIG iii obiavlicn manifest, preden je bill
izdan dckrct, Sc jc zagrozilo, da bo IA dobo Vol
ne zatrt. Policiia jc preiskala uradnc prostore
naSc Strankc, iSkala rokopiS in hotcla najti avtor-
ia manifesto, dasi so ga podpisali vsi Glani osred-
NIGGA odbora. Delavci so sklenili pokazati svojc
nagnenjc Ia mir z uliGno dcmonstraciio, ali poll
cij'ki uradniEi so povsod $ skrajno brutalnostjo
n~astopili proti demonstration
Trditev, da jc igrala pri dcmonstraciiah so.
vrazniska podkupnina kakSno vlogo, je laz. Kdor.
koli hi Sc siril to resnico, je podvrzen ocitku, da
ie podcl obrekovalcc. Bolo paSa in njegovi So
zarotniki, Xxi so dobili sovrazniSki dcnar namreG
cd nemskc Wade; op. ur.), MISC bill delavci niti
zasiopniki dclavcev.
Ianikarni poizkIs, da hi SC ma podoben naCin
prldobil vpliv na voditclja francoSkih delavcev in
socialistov, sodruea Mcrrheima, Sc jc cnoStavno
izjalovil zaradi poStenoS;i tcga moza. Kdor jc
navdahnjen : SocialiSticnim duhom, ne DO storil
"a blagor svojega ljudstva niceSar, kar hi bio
ia Skodo drugcmu narodu. NcmSki socialist ne
more storiti nicesar, $ elmer hi izrocil Ncmcijo
njcnim sOvraznikom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

claIiStom iSkrcno SolidarnoSt. &c MISC razum. po-
lozaja V kercnSkijcvi dobi, hi sc bill morali spom-
niti vSaj po vStaji boljSevikov ma mednarodna
naccla IN 81 priklicati Y zaveSt, da Jim mora biti
Trockij vcndar blizji, kakor njih Will Ilohen-
zoilcrn. Toda bilo je vSc zaman. TiStih par radi-
kalnih fraz, Xxi Jill je Scheidemann izrekel, je lie
pomagalo ~zapcjati boljSevikc, da so verjcli V re-
volucionarncga duha V Nemciji; ko ie prislo do
odlocityc, so pustili ruskc sodrugc ma cedilu.
Morda ne hi bill Nth protest prakticno mic
zalegcl. Vlada in militaristicni gospodie Sc ne hi
bill ozirali mani, ampak hi bill enako infamno IL
kazali nov napad ia RUSTIC, kakor so storili brez
njihovega proteSta. Ampak izpolnili hi bill vsai
svoio Socialistitno dolznoSt. In DC je Y ncmSki ar
madi kaj revOlucionarnega duha, hi ga bill TAX
glas morda vendar zbudil.
Nc takega Sc nj zgodilo. PaG pa je vecina
cello opraviGcyala nemsko Waldo in skuSala utrditi
~zaupanjc vanjo, dasi je imela tisoc dokazov, da nj
verjeti ne chi besedi te bandc. Zelo neverjetno ie.
da DO mOgla Scheidemannova klika kdaj opraviCi-
II a"Ijc postopanje. kadar Sc zopet ozivi Interna-
cionala, ne bo mcnda IA to gospodo prcStora V
njcj. Edini, Iii MISC okuzeni cd 'nemSkc idejc',
so neodvisni socialist, clani m~aniSine; govor po-
slanca llaaSeia, XII ga je pred kratkim incl V
raJhSta%U, kazc, da so oni edini poSteno vztrajali
ma ruSki zahtevi: Mir brcz anekSij in odSkodnin,'
Obencm obscga njegov govor zasluzeno kritikG
vcGinariev.
Glavna vSebina njegovega oovora jc bila:
"Ruska vlada, XII JIG pc padcu carizma prcvze.
la krmllo V svoJe roke, je vScm narodom in VIA
dam ponudila premirje in mir. ZadoScenjc vZbu-
ia kancelarjeva izjava, da smatra to ponudbo "a
mono podlago IA zacetek pogajanja. Tcda pc We
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

&c hi sc re ia transport p~osrecil, %prepreci, Ola ne
bodo sczgani V nemSkih in avStrijskih pcCch!
Dokler hi ma TO vpraSanje zadovoljivcga cd
govora, jc govorjcnjc o rcvolucionarni propagan-
di brez pomona, dasi ne hi zeleli niccsar tako
od srca, kakor ola pride V Ncmciji in AvStriji res
do temeljite revolucije. Ampak sodrug ~IIillquith
Ill p%rcdlagal organizacije SocialistiCnih Get, Xxi hi
Sic V Nemtijo i'll Avstrijo opravljat tako propa-
gando, in &c hi jo prcdlagal, sc ne vemo, kako mai
hi take Cctc priSle V Dusseldorf in Liubljano, V
Berlin in ma Dunaj, V Lipsko in v Prago, &c ji.
ne odpro puSkc, kanoni in tenki poti tia.
lmamo pa Sc en- pomislck in Hillquith nam
DO najbrze pritrdil, da je opraviGen. Propaganda
z letaki in beSedo JIG lepa rec. Toda kjc ic ga
rancija, da DO ~uspcSna?
PRAY to metodo, Xxi jo priporoca I%Iillquith, so
&c p~oizkusili boljScviki, in rezultat ie bill tax, da
je ujczil IIillquitha in mu izvabil klic, ola mora
biti avstro-nemSka avtokracija %unicena.
Rusi so prihajali Z lctaki, ~Gasopisi, brosura-
mi, k~njigami. Kcr so bill ma 'front.' - ne pa V New
iorku so prihajali z Nemci in Avstrijci V do
tiko. incl so %croplanc, katcrih newyorski socia-
listi nimajo; tako so sipali revolucionarno litera-
turo mad nemske in avstrijske zakope. In konec
le straSno razocaranie. Ma ruske letake odgovar-
jajo nemski kanoni. : kniigo pa nj mogoce odbiti
Srapnela.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

Ruski DELEGATE SO podpisali kajzcrjev mir.
To pomeni, ola hi Russia danes materijalno do
wolf mocha "a nadaljevanje vojne in sc je mo-
rala vdati "a enkrat v usodo. Pogoii, Xxi so jih
b~ojseviki sprejeli, bolje re6eno morali sprcjcti.
so okrutni. LIE infamna fraza kajzerskih zloGnicev
Sc glasi, da je to "Gasten" mir. V resnici lie to
kapitulacija Rustic, $ katero sc tudi b~oljseviki
nikdar he bi bill sprijaznili, ako ne hi bile raz-
mere razdejale odporno silo Rustic.
Podpisani mir trga Cd Rustic takorekoG vsak
kos zemlje, ma katerega je stopila hohenzollernska
soldateska; vrhutega SO roparji svojim ~prejSniim
zahtevam dodali Sc to, da mora Russia odstopiti
kos ozemlja ma Kavkazu Tur6iji. Stiri miliarde
odskodnine zahteva kajzerjeva tolpa cd Rustic.
Nadalje sc ~vsiljuje revolucionarni republiki trgo-
vinska pogodba, XII dale Nemciji velikanske pri-
v~ilcgije.
DELEGATE, Xxi so bill V Petrogradu doloGeni,
da p~odpisejo mir V menu Rustic, so pri "izvrSitvi
tega zalostnega posla ohranili dostojnost repub.
like. s kajzerjevimi hlapci Sc MISC spustili V no
beno razpravo; nobenega meSetarjenja IA drob-
tine MISC poskusili. PriSli so V Brest Litovsk, "a
pisali svoja imena ma document kajzerskega to-
l~ovajstva, in zopet odsli. &c je ostalo Viljemovim
biriGem Sc kaj cloveskega 6uta, so moral obcu-
It'll obnasanje ruskih d~elegatov kakor klofutc,
in ce Jill MISC zapekle sredi obraza, tedaj so sploh
lie Sc maSine.
Bridki so pogoji, XII so bill Rusiji vsijcni
Ali jasno je, da nj bilo mic druzega mogocc. Da
so boljSeviki imeli volio "a boz, Sc lahko spozna
IL njihovih izjav, IL ukrepov zadnjega casa in IL
~skrajnih poizkusov, da hi organizirali odpor. Tt
da resistencna sila Rustic JIG zacasno zlomljcna.
Zgodilo sc je tako, kakor ie dejal Trockij V
svoJi knJigi, davno preden Sc je dovrSila Ia ira
gedija. 'Ce predpostavljamo katastrofalen po-
raz Rustic pravi V poglavju 'Vojna roper
carlzem' je mogotc, da povzroci vojna hi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

Nemskl SocialiSticni delavci noCcjo storiti nj
cesar, 5 elmer hi p~odpirali angleSki, francoski, j.
taliJanSki, ali pa nemSki imperialism. Oni so cd
locm naSprotniki imperializma. Nsakogar pa zani-
cuJcJo, kdor hi sc "a sramoten zasluzek pedal V
sluzbo sovrazne sile.
Ako nocemo, da Sc takoi zaloputncjo vrata
miru' l so sc %polagoma zacela odpirati, tedai
je potrebno, da sc naSa vlGda brezpogojno i'm brez
odskodnin odrece vseh svojih nacrtov glede ma
Poljsko, kuronsko in Litvinsko. Ali to sc doslej nj
zgodilo.
Morai hi smatrati IA faktiCno komediio,
&C hi sc u%resnicila fakticna ideja Xxi sc ic porodiIa
V nekatcrih glavah, da mai NOTABLE : KuronSkcga
in Livonskega odloCajo o bodoGnoSti tch dezcl. To
hi bila zares kraSna pravica ACKNOWLEDGEMENT
Grof Cernin je poskusil ublaziti sklep kronskega
sveta. lmcnoval ga je ''predhodno posvetovanje,
Xxi je zadovoljivo poteklo." GrOf Hertling Sc lie da-
mes podobno izrazil. Pravil jc, da smo Sc predalec
cd vsake definitivne odloGitve. Nj pa mogel uta-
jiti natrta aneksije; stvarno ga jc primal.
Nacrt hi bill ~opuSGen, ampak lie odlozen. Ne
uresniGi Sc takoj, ampak kadar BIO sklenicn mir.
"Norwacrts," ccntralni organ socialno dcmokra-
ticne stranke, trdi kljub tel popolnoma jaSni ST.
tuaciji, da je bill nacrt opuScen. To JIG eden izmed
zclo diplomatiGnih zvijaGnih manevrov "Vor-
waertsa,' Iii Jill smatra IA n~ajviSji izraz modro-
SIT, Xxi pa V resnici lie odganja socialistc tuiih de-
Eel, da Sc disgustirani odvracajo cd tc politikc
prevar ..'
IIaasejev gOvor dajc tolazbo, da nj ma Mem
Skcm vse kajzerSko. Ali kakor JIG videti, nimajo
poSteni socialist Sc dovolj moci, da hi sc uprli
militari;tiGni despociji in njh glaS dajc lc made
"a bcdocnost, nobene moznosti pa ne IA Scdanjost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05
POdpiSani mir.

Jill opisuje Trockij, ako Sc he hi bio nckaj Ego
dilo, $ elmer Sc hi raGunal, ko JIG pisal svojo knji-
go. Tie zadnJc p%oSledice more prepreciti lie DEF
Stvo, da JIG Amcrika vstopila V vojno. lie to del
stvo daje Sc upanje, da he postane nemSki militia
rizem gospodar vSc Europe. LIE Amerika more V
boju roper najstraSnejSo avtokracijo nadomestiti
opesano Rusijo. In lie z memo pomocjo sc more do
scci zmaga, Xxi bo pomagala revolucionarni Rusiji
Zopet ma nOge.
Kratkovidni journalistic so bill 5 svojo sodbo
o Rusiji nitro gotovi. Kako hi sc sami obnaSali V
taken ~polozaju, V kakrSnega .je Russia nujno pri-
Sla, ie drugo vpraSanje. Ampak glavno, na kar
pozabljajo TAXI urni percsarji, je to, da morajo
zavezniki V svojem interesu tudi zanaprej vpo-
Stevati RUSTIC in da jo zelo potrebujejo, &c 81 hO-
tejo pri skruSenju nemSko- avstrijske avtokra
cije prihraniti vSaj nekaj zrtev.
NemGija DO Z mirOm ma vZhodni 'front.' sama
nckoliko razocarana. V praksi Sc DO namreG po-
kazalo, da njen uspch Z ozirom ma militaristiGnc
potrcbe vendar nj tako ogromen, kakor ie priGa-
kovala. liza skrajne arrogance, Iii jo je hohen-
zolcrnSka banda kazala napram boljSevikom, ho-
tcca Jill OCitno pOpOlnoma ponizati, hi mogel lie
Slcpcc upati, da nastane med RuSijo in NemGijo
prijatcljStvo. To ne DO mogoGc, dokler he padc
kajzerizcm, dokler sc ne bodo mogli bljSeviki
pogajati $ socialist Liebknechtovc Sole. Ma ka-
krSnokoli dobrovoljn o podporo Rustic he more
torci Nemcija ma noben naGin raGunati. Pac pa il
ostanc Russia kliub izsiljeni dcmobilizaciii tudi
zanaprej toliko nevarna, Ola ne DO mogla kar vse
vojskc Z vzhoda prcpcljati ma zapadno fronto.
Ncmcija jc odtrgala cd Rustic ogromno
ozemlJc in prcbivalStvo Y vSch teh krajih jc Pru-
sill sovrazno. Litvini, Lett, Est in vsi skupaj so
Sc pac potcgovali IA Svojo avtonomijo; toda pri
tenn 50 hotcli ohraniti zvezo 2 RuSijo, straStno Sc
pa upiraio vSaki ncmSki ~hcgemoniji, mai ina re
kakrSnokoli obliko. Nsi ii narodi so Y srcu revo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

trcjsi izbruh revolucije, toda "a ceno meme notra-
ME slabosti."
Tako Sc je res i~zvrSilo. Rcvolucija nj mogla
V raZmcrah, kakrSne so bile, opraviti obojega po-
sla - znotraj in zunaj. ''Tudi &c doseze rcvo-
lucija V takih okolScinah uspeh je pisal Troc-
xii sc obrnejo hohenzollernsk bajoncti prot
revoluciji" To nevarnOst je torej Trockij po-
znal cd zatetka; poznali smo jo tudi mi, lie neka-
teri "Gisti" so plavali V oblakih in zidali tam
utopiStiGne gradove. llohenzollernski bajoncti so
sc res obrnili proti ruski revoluciji in boljScvi.
XII MISC mogli Storiti mic druzega, kakor resiti,
kar sc IA hip da reSiti.
Da je bill vsaj to mogoGe, je zahvaliti DEF
stvu, ola ina kaizerstvo vojno Sc ma drugi strani.
Tako je, pa mai fanatiki trobijo, karkoli ho6ejo.
Ako hi imeli hohenzollernSki razbojniki proste
roke, tedaj nj dvoma, da hi virgil vso svojo silo
roper Rusijo in njih bataljoni sc he hi uStavil,
dokler ne hi bila rcvolucija popolnoma poman-
drama. lie vojna ma zapadni 'front.' JIG prcpreGilr.
TO popolno katastrofo.
lie najbolj bornirani dogmatiki, Iii sko2i Crke
ne vidijo zivega zivljenia, morcio z~anikati, da jc
ruSka kapitulacija StraSen udarec. Trockij je V
sVoji knjigi vSe drugacc sodil o ruSkem porazu,
kakor nekatcri utopisti, XII so Sc vedno Sklicevali
mani.
'Poraz Rustic nujno predpostavlja odlocilno
zmago NemGije in AvStrijc ma oStalih bojiScih III
to hi pomcnilo nasilno ohranitev nacionalno-po-
litiGncga kaoSa Srcdnii in jugovzhodni Evropi
lin ncOmcjcno go>podstvo nemSkcga militarizma
V Evropi. P~risiljeno razorozcnje Francije, miljar-
dc odSkodnin, v~Siljcnc carinSkc mcjc okrog pre-
maganih narodov, RuSiji vsilicna trgovinSka po-
godba, vSc to Y zvezi hi napravilo IL ncmSkcga
imperializma goSpodarja polozaja "a mnogo de
setletij."
Russia jc Scdaj res p~orazena. In zadnje pc.
Slcdicc tega poraza hi ncizogibno priSle, kakor
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

lucionarni i'll Ncmcija Jill JIG zlasti razdrazila S
TEN, Ola Je takoj zaGcla vpcljcvati protirevolucio-
narni goSpodarSki red. Ia vzdrzavanie tega ere
da' DO morala pustiti po vseh teh dezelah pray
znatne okupacijske Gete. Nj dvoma, Ola BIO v teh
krajih vladala skrajno despotiGno, a MEN despo-
item sc ne DO mOgel opirati ma mic druzega, ka-
kor ma njcne bajonete.
To so fakta, s katerimi morajo zavezniki ra-
cuhatl, IN cato bi bilo pray dobro, &c hi nekateri
kapltalstlcm listi nehali ~hujskati roper boljsevi-
Ike. Odkar je V Rusiji izbruhnila revoluciia. ie
bio S%torJenlh mnogo napak ne lie V Rusiji sami,
ampak tudi tam, kjer MISC znali pray presoditi
ruskega p~olozaja. V interesu splosne demokraci-
Je Je nuJno, ola sc popravijo tie nauake, zakaj OBJ
novitev ruske moti je s~vetovni demkraciji tako
poirebna, kakor Rusiji pomoG te demokraciie.
kuskl revolucionarji MISC tistc vrste ljudie,
III bl Sc traJno vdali barbarski sill hohenzolern
Sko-habSburske avtokracije. VISA njihova doseda-
MA deJanJa, ne glede ma TO, koliko zmot lie bilo V
hJih, so sa dalJe nego IA porazom carizma Nth
namen je osvoboditev Europe. Trockii opisuic
NemcJo kot najbrutalnejSo, Avstriio kot nairc-
akcionarncjSO silo. Da Sc razbiie Avstriia i'm DO.
kaze llohenzollernom pot "a cariem, jc ena ME
govih glavnih zahtev, Xxi jo zastopa naravnost $
strastJo. Tega ella ne more revolucionarna Ru-
SiJa pustiti izpred oGi. Toda razumcti Sc mora.
da Je nJena notranja obnovitev IA enkrat naivaz-
neJsa potreba. ' tenn Strcmlienju 10 mora podpi-
rati demokracija vscga Sveta. Garanciie il ie ire
ba podati, da je varna donna, zlasti da ne bodo
protirevolucionarni poizkusi dobili nobcne pod
pore.
TedaJ sc Russia lahko preporodi. In kadar DO
mogla zopet trdnO stati ma svojih nogah, tedaj BIO
hJela revolucionarna Sila najvecji strah hohen-
zollcrnStvu III habsburzanstvu II memo obnovIie-
no mocjo dosezc dcmkraciia res lahko popolno.
svctovno zmago.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

Da sc mora streti avtokracija i'm militarizem
V Nemtiji in Avstriji, je torej IIillquithu jasno,
kakor Sc nikdar ne. Nam jc bilO to jasno cd tistc-
ga trcnotka, ko sta Avstriia in Nemcija zafeli
to strasno kIanjc. kajti provokacija tie vojne
jc bila tako frivClna, da hi Sc o njej lahko reklo,
kar jc V st. louiSki rcsoluciji ma napacno adreso
povcdano Da nj bio V modcrni zgodovini vojne.
ki hi bila tako neopravicena in zlocinska. kakor
tista, Xxi sta jo zaccli familiji IIabsburg in Hohen-
Zollcrn.
lllIlquithu ne moreno steti v greh, da mi cd
Zacctka pray ocenil podlosti nemske i'm avstrii-
Skc avtokracije; nj je IL lastne izkusnjc tako DO
znal, kakor mi.
Scdaj prihaja do prcpricanja, da Sc mora ia
avtokracija STREET, in kakor sc nadalic vidi. Sc
strinja 4 vojnimi cilji predsednika Wilsona.
lie cna stvar nam nj jasna. Hillauith primo
roca newyOrSkim socialistom revolucionarno pro-
pagando med avstriiskimi in nemSkimi delavci.
PopoInoma hi Sc s rem strinjali, &c hi nam kdo
povcdal, ma kakScn nacin mai sc opravlia ia pro-
paganda IL New Yorka. PaG hi Sc tam lahko
tiskali revolucionarni letaki V ncmScini in V iezi-
XIII Avstriji podvrzenih narodov. Toda kadar b.
bilo nekoliko %milionov takih letakov natisnjenih
- kai potem?
Mako maj Sc TAXI letaki spraviio V NemGiio in
Avstrijo? In kar ie Sc bolt vazno: Kako mai Sc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05
~F1illquithOv0 mnenje.

Sodrug Morris Hillquith, XII JIG clan glavncga
Odbora ameriske Socialist Party in znan pisatclj,
MOI, XII igra zlasti V New Yorku vcliko vlogo V
socialisticnem gibanju in JIG bill tam re veckrat
kandidat "a kongres in zadnjo jesen "a zupan-
stvo, spada med duSevne Ocete znanc st. louiSkc
resolucije.
Re nekaj casa Sc nam je zdelo, da ne prise
ga Hillquith Z vsem srcem ma to resOlucijO in &c
smo sc spominjali ~njegovih kniig in raznih ma
stopOv liz ~prejsnjih casOv, Sc .nismo cudili temu.
Zdelo sc nam je, da ga p%acifisti slabo poznajo, cc
ga s~tejejo "a advokata "miru IA vsako ceno."
V svoji knjigi o socializmu JIG II. pr. zagovarjal
milicin sistem v smislu ljudske obrambe.
&c sc ne motimo, prihaja Hillquith vsaj pola-
Coma zopet do svojega prepricanja, XII Sc nc more
vjcmati S st. louisko resolucijo. Kakor p~orofaio
IL New Yorka, je ma nckem ondotnem shodu y ozi-
rom ma postopanje Nemcije prot Rusiii dejal:
"Sedaj je jasno, kakor Sc nikdar nc, da
sc mora STREET avtokracija in militarizem V
Nemciji in Avstriji. Moi sc'ialistiGni prija-
telji, rad hi YAM povedal, da imamo voini
oddelek, V katerega lahko vstopite z duSo
in srcem, da pomagate mirovnim ciljem pred
sednika Wilsona do image. Tia oddelek vojne
sluzbe ie propaganda med delavskimi sloji
Nem6ije in Avstrije."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

Tragedija Rustic, XII je pokazala Hillquithu
vso infamijo in p~erfidiio ncmSke in avstrijske av-
tokracije, govori, da nj ncmski in a~vStrijSki pro-
letariat Sc OGDEN IA revolucijo. In cato mora Hill
quith, &c hoGe biti dosleden, storiti korak dale.
Avstrijska in nemSka avtokracija Sc mora streti
to mu jc, kakor pravi, popOlnoma jasno. Ia
avtokraciia pa nosi svetu groznio in pogin S svo-
Jim militarizmom. Treba ga JIG STREET. Propaganda
ic bila brez uspeha. Propaganda je' tudi danes
brcz uspcha. A streti sc mora.
STREET. ga more lie sila. Tel sill je ime vojna,
&c je Hillquith prepriGan, da sc mora STREET ma
vsak natin, tcdaj mora odobriti vsako sredstvo,
$ katerim JIG mogoGe STREET avtokracijo in militia
rizem. Odobriti mora torej vojno zoper tega
zmaja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

Porocila IL Amsterdama javljajo, da je Mem
ella V mnogih okrajih ma P~olj'kem r~azglasila VOL
no stanjc. TO p%otriuje, ola so bill protinemSki ne
miri ma Poljskem resnega %znacaja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

Narod ina naloge, XII so Sc 5 casom p~ovecale,
poglobilc in komplicirale ter Sc ne daio wee reese
vati $ krikom. Grlo Sc mora umiriti, da morejO
drugi organi opravljati Svoic delo. Mednarodnost
pricakuic to dclo cd narcdov, ker ga potrebuie.
In mi hoGemo, da ga opravi tudi mas narod V eni
vrsti z vscmi narodi sveta, da ne zaostane sebi in
celoti V SkodO.
Arizona republican., 1918-11-22
COTTON Growers
ASSOCIATION IS
FORMED IN MESA

MESA, Nov 21-A group Of cotton
growers met yesterday in the Stewart
addition and formed what is to be
known as the Mesa Cotton Growers
association. These men elected as their
chairman j. W. Lesuer and as secre-
tary, w. r. Stewart The following
men were chosen TO draw up the by
laws
Leonard Metz J. c. McElrath, Charles
Lesuer, j.. w. Longmore and A. A. De-
Witt. This committee, with the chair
man and secretary, are to act as the
executive committee until the organiza-
ton is perfected
Fifty-four men gave their names in
as members and later two more We're
added to the list 1t is hoped that this
organization will be Of real benefit to
the growers in this section.