Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-15

Toda V nash cash prehaja tezisce pridelo-
vanJa bolJinbolJ V industrijo,, V katere raznovrst-
nth panogah so zaposlene ogromne mnozice ljud-
silva. Kaj hi bio tenn nestetim miljonom poma-
sano, &c hi Sc razdelila zcmlja' Ali maj gredo vSi
ma kmetes Kdo DO tedaj izdeloyal industrijske
prOdukte, brez katerih ma sedanji stopnji kul-
ture enostavno he moreno ziveti? Kdo bo oskr-
boval proInet, delal ma zeleznicah, parObrodih
/. t. d.! Povratek V nekdanje primitivno zivlje-
nJe, ki bi bill %podoben, ce maj bi Sc ~izvrsilo kaj ia
kega, je nemogoG. Pridigarji, XII mas pozivajo M
to, %najvee $ klicem "Nazaj k n|aravi", so narobe
utopisti.
Delovna sredstva sc MISC razvila lie V indu-
striJi. Razvoj tehnike je povzrotil prekucijo tu-
di V poljedelstvu. gospodarStvu, mlinarstvu i. t.
d. Odkar poznamo poljedelske strojc, he maraio
Jude wee rabbit motike in srpa, kjer nj TO po-
trebno. To Sc pravi, da IA tiste ~miljone, XII so "a
poS!eni V industriji, nj wee prostOra ma k~metijah.
Nth socialnO vpraSanje Sc ne more reSiti 4 raZde-
litvijo zemlje.
Dotod misli "delilec" pravilno. Tukaj Sc pa
~priccnja n~jegova zmota.
Ia kmete hi Sc lahko razdelila zcmlia -
spekulira mas modrilan -; ampak kaj maj Sc deli
IA industriJski prOletariat? InduStrijsko boga-
stvo je kapital. Heureka! Zdaj jh imamo! Socia-
!isti hocejo deliti miljone, ~miljarde,
Ne pc sOcialisticni, ampak pc svoji logiki jc
MOI dospel tia. In zdaj mas ina v pcsteh. In zdai
sc norcuje IL mas. In zdaj mas zdrobi kakor pre-
perelo skOrjo.
- Radcliffe vse denarno b~ogastvo, kar ga jc
ma svetu! Kaj dosezete $ tenn Koliko pa pride ma
posameznika? Malenkost Recimo, da dobi VISA
kdo tlsoc dolarjev. Kaj pa je to? Kaj DO $ tenn
potel velikega? In - kar je poglavitno kako
dolgo ostane ia enakost neizpremenjena?
-. Strah in groza! Tako mas je MOI vjel,
tako je pobil YES socializem.
kajti kar je res, je res. &c ina danes vsak
izmed mas tisoc dolarjev, re jutri ne bo wee take,
cez leto dni bono pa najbrze imeli enake razmeie
kakor danes. Eden DO svoj tisocak dotlei zapra-
wi, drugi Jill DO pa medtem sto nabral; eden bo
znosif svoJ denar V salun, drugi pojde z MIN ma
borzo E.
Tako bi bill torej popolnoma pri kraju, Ge -
Inn, ee bi incl socialRem res tako neumno pod
lago.
MOdrijan pa ne hi bill prisel do teh zakliuc-
kov, ce hi Sc bill lie spomnil ma nekdanjo zahtevo
pc delitvi zemlje. v preteklosti MISC socialni re-
formatorji zahtevali, da Sc deli koruna, hruske in
mol, ampak zemlja., To sc pravi: Ne produkti,
temyec produktivno sredstvo.
V moderni industriji so stroll. motorii TO-
varne, rudniki i. t. d. produktivna sredstva. &c
bl Sc toreJ splOh moglo govoriti o delitvi, hi Sc
morale delIti take reel. Ampak to hi bill oGiten ne.
zmISel. Razdelri strOjnega velikana Sc lie pravi
Me druzega, kakor uniciti ga. Razdeliti tovarno
tltdl he pomeni mic druzega. Da sc $ takim uniGe-
MEM industrije napravi kaos, a he resi- socialno
vpraSanje, pa razume lahko prvoSolec.
Denarja nocejo socialist deliti, ker ne hi to
mil IA EN- dan veliko zaleglo. Delovnih sredstev
noeejo deliti, ker bi bila to blaznost. Kaj hoceic
torej deliti.
Odgovor sc glasi: Me!
kaJ pa torej hocejo?
DelO ihocejO Organizirati tako, da DO vsem
skupaJ ~nalagalo elm manjsa bremena. obenem De
vsem skupaJ prinaSalo elm obilneEe sadove. II
tega sledi, da morajo. "vsi skupaj''. to Sc pravi
VISA tlOveska druzba dobiti primerno obliko o.
spodarske organizacije, XII DO najbolie ustrezala
potrebam produkcije in potrebam konslma. liz
Ia namen Sc mora ustanoviti svetovna organiza-
eliza.
To nina prav mic opraviti s tistim puhlim
kosmopitizmom, XII ga frazasto pridigaio san;aci
poJeci o koncu narodov in o podobnih utopi iab.
NC drizega ne pOmcni to, kakor ola sc mora med
vsemi narOdi ustvariti zveza "a tistc interese. XII
so vsem skupni,. V prvi vrsti velja TO "a vse pro-
duktivne stroke.
LIE ma taxi podlagi je namreG mogoce orga-
nlzirati produkcijo induStrijsko i'm agrarno
ia TAX nacin, Ola BIO zadoS6eno vsem potrebam Glo-
veske druzbe. In lie ma TAXI podlagi ie moooce
pametno III pravitno organizira.i razdeljevanic
produktov to, kar je danes trgovina, poten,
prlvazanJe, razvazanje i. (. d.
To razdeljevanje produktov pa nj "delitev".
DodaJanJe produktov clanom druzbe je plaza "a
NTH delo. Ma kakSen naGin sc to uredi, lie drura
rec. PrakticnO DO druzba TO izvrSila tako, kakor
re j BIO zdelo najbolj prilnerno, kadar bo dospela
do socialisticne Organizacije. Nj pa treba 'misliti.
Ola Sc mora to zgoditi tako primitivno kakor V