Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

zapravo IA balkanSke Jugoslavene, IA speciialno
"a Srbe, drugo kosovo pole. Ali Austria nije mo-
gla da Shvati nj tn naiiednostavniiu istinu G-
njenicu. Iii, ako Ii TO jest shvatala, nije marila
cato, pouzdavajuci Sc slijepo IL svoju pregolemu
silu.
Medjutim ovo drugo koSovo pole ucinilO je
GudeSa. Ono je upravo preporodilo ocelicilo jugo-
SlavenSki clemenat ma Balkanu. Ono ga je pota-
klo, da trail rijeSenje iugoSlavenskoga pitanja, to
jest pitanja svoje egzistencije vlastitom snagom
bez AuStro-U garske i protiv Austro-U garske. Sud
bina je htjela, da Sc jugoslavensko pitanje pocelo
ponajprije rjeSavati uniStenjem Turske, to jest
tamo, gdje je zavrSena prva faza razvoia Jugosla-
vena, nalme KIDD osvccenja prvoga kosova!
Gledamo Ii ocima historiGara ma proslost i sa-
daSnjost Balkana onda vidjamo, da su balkanske
JugOSlavenSke drzave pale pod turSkO ropStvo "a
10, Jer su kaO feudalne drZave dOSle u Sukob sa
novim, mladim demokratSkim narodom. Turci SUI
bill u prvome svOjem razdohlju demokratski ma
rod, pred kojim su morale padati i ruSiti Sc feudal-
ne drIave. Ia narod tin feudalnih drzava bio je
jednak polozai pod rezimom feudalizma kao pod
vladavinom Turaka, pax je on cato bio indife-
rentan obrani drzave. Feudalizam ma Balkanu
utinio je dakle cd Turaka osvaiaGki narod, koji
je Balkan i AIEStro-U garSku tako reel iednim ma
HON osvojio. No zajcdno $ pobjednickim Philemon
Turci su importirali u svoju drzavu feudalizam,
a tai i'll je konaGno upropaStio. Turci SUI uniStili
jugoSlavenSki feudalizam, tado da su Jugoslaveni
postal rarod SkroZ naskroz demokratSki. Time je
pax ma Balkanu bila Stvorena Situaciia upravo
onakova samo Sa ienim ulogama kao
Sto je bila prize 800 gOdina, kad su nestaiale ma
Balkanu jugoslavemske drzave pred invazijom de-
mokratSkoga naroda t%urskoga, koji JOS tada nije
bio podijejen ma kaStc klaSe kao IL "kulturnoj''
Evropi, te kod kOjcga je jos vladala IL punom smi-
SIN rijeri iednakost ravnopravnost Govieka. /
Turske ie sada nestalo. Ona ie strovaljena zajed-
no sa Svojim feudalizmom IL propast.
AuSf roI Il oorsLo 10 So syniin, fo,,Joln;,, vi,
davinskim Sustavom naciionalnim svoiim probe
NINA poSvema SliGna Turskoj. a SliGna je II tome,
sto je ona pripremila Jugosavenima jedno Ko-
SovO. AuStro-C garSka je znada da anekt'ira dvije
jngoslavenske proyincije, ali riieSiti Svoje jugo-
slavensko pitanie nije dosada znala, a niti &c ga
moci %riieSiti Il buduce. Feudalna reakcijonarna
AuStro-t garSka ne moe uopce riieSiti nacijonal-
no-drzavni problem iednom demokratskog naro-
da! cato ne moe ~rijeSiti nj problem jugoslaven-
ski! Eto u tome ie tezSte problema. Austro-U gar
ska je uspjela, da 81 utjelovi mnogo provincial i
zemalja jugoslavenskih, ali paradoksno je, a ipak
istinito, da 81 ona sve to wise otudjuie iugosla-
vem,ki narod, IL kolikO wise pridobiva anektira
njegove zemljel
AuS:ro-C sarska :mala je IL casu aneksije Bo-
Sne Herzegovina toliko prednosti, da je upravo
izglcdala Professionalism, da rijeSi iugoslaven-
Sko pitanje. To nijesu prazne rijeGi. Sam srpski
mlniStar izvanjski poSala dr.. Milovanovic iziavio
sc II n~ajtezem casu pc Srbiju, IL debati IL Srpskoj
narodnoi %skupStini o aneksiji Bosne i Hercegovi-
ne. ma slijedeci naGin: 'Srbija srpski narod ma
Balkanu Il glavnomc,a IL Bosni i Herzegovina naro-
cito, mogli hi da budu vezom izmedju Austro-U-
garskc balkanskog poluotoka. Ali cato hi bilo
nuzno, Ga Sc Austria potpunOma uzivi Il ulogu,
koJa JoJ je II naSem i evropskom intereSu opredi-
JeiJena njcnim vlaStitim SaStavOm. Zada6a Austri-
Je jest, da Dude tvorac mira medju germanskim,
S!avoAsklm / latinSkim s~vijetom. L jednoj takovoj
Ulo2i Austria hi oko Sebe Sabrala se slobodne i
nezavisne baikanske drzave, ali takova uloga da-
kako da i~Skljutnje svako nasilje svako osvaja-
ME-. A jedan cd vodja vlada JUICE stranke, Stoian
Protic rcko le istOm zgodom ovo 'Izmedju mas
i Austro-C garske, izmediu balkanskih drzava tie
monarkiic moe samo tada biti mira, dobroga SUI
Siedstva. ako Ii Austro-U garSka odustane cd to-
ga, ola Dude velevlast, i ako Sc odluCi, da preuzme
ulogu jedne istoGne Svajcarske''.
Austro-U garska propustila je svoi historicki
momenai i razvoj poSao je dale. Austro-U garska
mJesto Ga preuzme ma Balkanu hegemoniju kao
najveca jugoslavenska drzava, da Siri kulturu i
civilizaciju medju balkanSke narode, stvorila lie
medju Jugoslavenima najveci kaos irodentu. IL
darivSi smjerom OBSERVATION-DISCLOSURES eksplo-
ataciJe. q konStituiranju jedinstvenoga jugosla-
vem'koga narOda pod njenom zaStitom nema da-
kako nj govora, o konfederaciii SlObodnih naroda
austro-ugarskih Josie mamie. Jugoslavenska soci-
Jalistitka konfcrenca izniiela je dakle samo liiepe
zelJe, no neostvarive cato, jer reakcijonarna i fe-
udalna Austro-U garska nije bila sposobna "a de-
mokratski i napredni razvitak, "a slobOdu au-