America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-11


rapoartele sosite astazi la guvernul
american sd arata ca papa Bene-
dict va face un APPEL catra lumea in
treaga sd primeasca cele II puncte
principale ale preSedintelui Will
son, pentru-ca sd Sc faca pace. Pen
tru acest scop, papa STA ales ziua
de 2 Novembre (ziua tuturor sim
tilor) pentru inceputul miscarii
sale.
Este interesant ca in legatura Gu
aceasta, Vaticanul stia deja in 3
Octomvrie ca, Austria va apela la
presedintele Wilson pentru pace 81
ca in acel APPEL sd va deobliga sa
primeasca acele II puncte ale lui
Wilson. Aceleasi stiri spun ca do
rinta Austriei este foarte sincera
81 ca ori care ar Fl raspunsul sau ul;
tim, Austria 81 Turcia nu mai pot
sta multa vreme in lupte, din eau
sa cererilor crescinde in tarile lor,
ca sa Sc puma odata sf1rsit luptelor.
Presedintele Wilson, dupa cum
sa vede, deocamdata lasat Au-
stria sa Sc mai framinte citva timp.
Dar mai tirziu, dinsul va raspunde
la ofertnl ei de pace mai ipe lafg. 4
Sa crede ca att Austria cit 81
Germania vor face pregatiri grab
nice spre democratizarea Ior, pen
tru ca sa 7mplineasca cererile pre-
sedintelui Wilson de>a 1nlatura
germenii militarismului. De alta
parte presedintele Wilson 81 astazi
sustine ca natiunile aliate nu pot
sa pertracteze GU Hohenzollernii,
pima cfnd nu vor fl Introduce re-
formele electorate 81 pc llrma, pc
basa alegerilor democratic, sd lase
poporul german sa vorbeasca in nu-
mele Germaniei.
Dupa cum arata rapoartele sosi-
te astazi aici, guvernele ambelor ta-
ri, att eel austriac cit 81 eel ger
man STINT foarte multi presiunea u
nei miscari in contra militarismu-
lui, in tarile lor. 0 parte acestor
rapoarte spune:
,,Cercurile intelectuale (medici,
advocati, professor, etc. sunt tot
mai dujmanoase pan-germanilor 81
considera pacea de singurul mijloc,
care ar putea saliva Germania. Me-
dicii, ofiterii ranitisi altii carl au
fost in razboi, cred ca Germania,
pentru a Sc putea sustine 81 pc mai
departe in lume, trebuie sa Sc la
pede de militarism. De aceea dinsii
fac propaganda contra militaris-
mului. lar propaganda aceasta Gre
ste intr una.
Ca semn despre starile din Au-
stria sd spune urmatorul incident
petrecut pc timpul cind 1mparatul
Austriei a fost la marele cartier ger
man, unde fusese present 81 princi-
pele de Radziwell. Vista era sd IT,
ma trei zile. Kaiserul a 1ncepyt sa i
ceara fmparatnlui Austriei ca sa tri
mita imediat 25 diviziuni de infan-
terie (trupe pentru atacuri) pc
frontul francez. fmparatul Au-
strict a raspuns ca i este Gu nepu-
tinta, caci soldatii sal nu vor con-
simti (nu Sc vor invoi) la una ca
asia, ca trimiterea de trupe austria
ce pc frontul francez nu are sd in
semne alta decit ca acele trupe sd
vor preda inamicului la cea idint1i
ocasiune. Din causa aceasta vizita a
tinut numai "a ore 81 ambii suve-
rani s 'au despartit foarte rece.
In decursul acestei vizite, "a vor-
bit 81 de ofensiva italiana 81 impa-
ratul Austriei spus lui Kaiser Cd
0 astfel de ofensiva este imposibila.
Sa spune Cd, din cuvint, in cuvfnt,
Carol al Austriei ar fl spus lui Kai-
ser: Tot ce sa p6ate cere della An
striaci este sa. asi sustina fronturile
lor 81 sd astepte urmarile's.
Prin Q diplomatic iscusita prese-
dintele D Wilson sincsarca aa nanchA.