davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

da 81 postal prava nadloga de-
zeli.
Use prOtiodredbe so Sc pozkazale
kot nezadostne in farmcrji sc Jill
~skuSajo zdaj ubraniti $ secmi IL
bodote zice, katero pustc en- me-
ter globoko V zemljo.
Uvedli SO tudi lisico. XII pa je
veliko veGja kot evropska. Tudi
z lisico MISC imeli dobrih skuSenj,
kajti Ia zival Sc potika V skupi-
nah 800 glav ter mort mlada
jagnjeta ma pasnikih.
Med avstralskimi ptici je veliko
zelo razsirienih vlst, med kateri-
mi Sc odlikujeta prav posebno We
lika ptica, sliGna noju, MANFRED ka-
GUAR in takozvani emu, XII nina
nikakih peroti. Nadalje je najti
Stevilne vrste vodnih ptic labude,
race, gosi, pelikane in zeriave. V
mani obljudenih pekraiinah no.
tranje A~vstralije so hadalje' orli,
.jastrebi ter druge rOparske ptice.
PRAY posebno pozornost zasluzi tu-
di vrabec, Xxi je bill istotako sele
uveden V dezelo in Iii je postal
prava nadloga kot povsod drugod.
Najbolj nevarne zivali V av-
stralski divjini pa so kace, kate
rlh stevilne vrste so Strupene ter
zahtevajO vsako leto veliko zrtev.
Najti ie tudi kuscarje p~recejsnje
velikosti, in Steer V tropicnih de-
lin Avstralije. V rekah zivi neke
vrste krokodil, a prav posebno
pri izlivih rex V mOrje in ma oba-
lin severnega della A~vstralije. V
tenn delu je Opaziti tudi stevilne
vrste Fab in krastat.
V rekah zivi dosti zavzitnih rib.
Najbolj znaGilna med temi .je sta
rOdavna riba, imenovana plucna
riba, Iii lahkO dina s pluemi in
$ Skrgami. Xiii in drugi morski
s~esavci so skoraj pOpolnoma IL
%trebljeni, docim so morski psi oh
obalah i'll visoko V rekah.
Priscljevanje tujih kOlonistOv
V A~vstfaliio Sc vrSi liza srodine
Scdemnajstegn stoletja. Cd omega
casa do danasnjega- dine so sku-
Sail dvigniti zakladc tie tako be-
cato obdarjene dezele. Vprico pro-
diranja civilizacije trpe seveda
predvsem %spomeniki davnih dob V
zivalstyu in rastlinstvu, Xxi pola-
gonna izginjajo i'll Sc umikajo cv-
rOpskim rastlinam in domaGim III.
valim.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

crra f'G aaa i; li1s' ii ii. df' Siis h. ls 's es. ess of oct 4; G ttA is,s, H.,
London, 2S. jan. - Pc Specialnih p0roGilih liz
HOlandije nj ME takO jezilo vsenemcev, kakor gro
fu Cerninu %pripiSana ~izjava, da je bill njegov 60
vor naprej naznanjen predSedniku WilsOnu. Po-
slusalci so s~prejeli 10 izjayo Z glasnim odObrava-
MEM, medtem ko je izbruhnila visa jeza vsenem :
ccv, katerih hes je poenala ma vrhunec. OgorGeno
Sc kritizira vsaka misel ma TO. da hi sc izmenjava-
lie kakSnc ideje med Ameriko in Avs;rijo, in pc
grofu Reventlovu hi Sc moglO to smatrati lie "a
'ugrozavanje zivljens kin interesov NemGije''.
Opazke V vsenemSkih listih, da je zakladni-
ski tajnik grof Won ROedern eden izmed stirih
MOI, XII so odgovorni "a polozaj Nem6iie, Sc toll
macijo tako, da je baje predlozil eesarju nekak-
Sno finantno spomenicO. Neko poroGilo o zadevi
pravi, da je svaril kajzerja, da je financni polo
znj V Nemeiji tax, da nj s~vctovati nObenega ma
d~aljnega razvOja ofcnzivnih opcracij.
crrue u Translation filed wi WITH ,%- n a 81 Ct at C ch ialsc, ILL.,.
SIz Holandije p%OrOcajo. da JIG bila vsenem
Ska "kreuz %Zeitung" V 8erlinu zatrta. ker je OBJ
javila besen clanek Z naslovom ''Avstrijo je ire
ba zapustiti.'
'''' fet sT'2 3. isis. . ss ! 4.a siss i BY the Ss'. sss Of o &. C. eh isis;; H.
Amsterdam, %. jan. DrzavnOzbOrski cd
SEX "a zunanje zadeve je odobril avstro-ogrsko zl-
nanjo pOlitikO grofa Cernina in mn $ IA glasovi
proti I izrekel zaupanje.
ID Zeit am Mittag' V Berlinu jaMja, da Sc
med nemskim in avstro-Ogrskim ziveznim uradom
dovrsena pogajanja, po katerih dale NcmGiia
$500 ton moke Avstriji ma razpolago pod pogo
jem, da Sc il vrne srcdi marca. &c Sc il ne vtne
dotlej, mora Nemcija dobiti koruzc V mnozini II
odstotkov poslane mOke.
" g%ornjem p~orocilu je ocitna pomota, Ike,
nina dlzavni Thor nikakrsnega odscka IA zuna
ME zadeve. lmata "a lie delegaciji. Zunanja 20.
litrka ne spada med avstriiskc, tcmvec med
"skupne avstro-ogrske zadeve'. Grof Cernin nj
avStrijski. temvcc "avstro-ogrski minister. DR.
zavni zbOr ma Dunaju ie avstrijska, DRAWN zbcr
V ~Budimpesti pa ogrska institucija.)
tTiue Translation filed with the postmaster at Chicago. III.
Fcbr. :, 1918. n : .1uired by the act OF Oct. C. 1870
"Bazel. %. jan. Prevladajoci pomcn govo
ia grofa Ccrnina, avstro-ogrskega zunanicga mi
nistra pred delegacijami, 10 jc odgovarial ma 60
vora predsednika Wilsona in Davida Lloyd Gcor-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
Chicago, III.

Ma zahtevo veGinc Glanov je bila
sklicana izredna Scja 81. odbo"a
j. s. z. dine 90. dee. l. dneynim
redOm: Ali JIG pravilno razdel.icno
|zvezinO premozenjc? Ma lei sell Sc
je tudi razveliavil z~a'l.ju:r&
|splosnega ~glasovania, IL razloga,
da 81 nj vrSilo V >mislu pravil. Gl.
Odbor pa je dial ma glasovanic
lpredlOg kluba 81. 165, da SO skiitc
izreden kOngres.
CstO mic Sc niScm Cudil temu
zakljutku 81. odbora, kcr mi ic
dobro znano, KIDD da cdloGuje ma
Iteh sejah. Poglcjmo razlogc, Iii 50
vodili q. odbor, da jc razvelidvil
z%aklju6ek clanstva, da SO zvcza
razdeli V avtonomne sekcije. SO
venci, vecina clanstva j. s. H., do
be svojo sekcijo. Ve6ina 81. odbo-
IA je zadovoljna, da ~postaneio
Slovenci %avtonomni, kcr ie' 2 Mi
proved sitnosti, kcr me razu-
mejo sOcializma tako globoko, da
bi opustili svoio nar0dnost'; 10
so mOrali opaziti sodrugi ma trei-
Jem rednem kongresu j. S. H., ker
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
DOpiSi.
KoNGRESA Nj E

Glavni odbor j. S. H., pri ka.
terem vlada vecina hrvatskib
sodrugov, je sklenil, da Sc sklise
izreden kongres zveze. o TEN
TEN sklepu ina tlanstvo zadnio
besedo in IA lahko odobri ali "a.
vrze $ sploSnim glasovaniem.
Frakcija okrog "Radnieks
Straze'' je i~zsilila Ia sklen nod
prctvezo, da izravna >por = Eve.
ri. Kako more kongres \ soda.
MEM tasu i~zravnati Sporc. mi 10
nerazumljivO. slutim pa in M
vsej pravici - da ne hi izravnal
n~iceSar, pac pa pOOStril VISA iista
ncSpOrazumljenja. XII vladajo
med slovenSkimi in hrvatSkimi
sodrugi.
Ako ~sklicujejo kongrcs cato.
da bono debatirali, kdo izmed
mas zavZema prav0 StaliSce Z OH.
rom ma vojno, tedaj ie ze vna.
pref absolutno pegorel vsak u.
speh te akcije. PomiSlimO ven.
dar, da nj naSa zyeza nobena H.
jena: V vseh SOcialiSticnih stran.
kah Sirom Sveta 50 danes frakci.
je, XII Sc loGijo po taktiki glede
ma vojno; Y vSeh drzavah so We.
tinci in manjsinci. povsod so
"boljSeviki' in "menjSeviki'.
Ali bono mi zaGcli? Kongres
Sc ne more vlSiti pred polctiem
in kdo We, ce ne bodo ravno V ii.
stem momentu najreSneisi Gasi
in lahko tudi najznamenite.jSi do.
godki zgodovini mednarodnc-
ga proletariata - rcv0lucije. hi.
tke "a mir - mi homo pa mlati-
Ii vpraSanje. da Ii je bila vojna
~potrebna ali re in da Ii Sc je mas
tikala ali ne.
To ypraianjc bO reSila Inter
Macdonald, Xxi 80 gotovo cnkrat
sodila, kdO je incl pray in kdo
ne. ~Potakajmo konca in potem
bono videli. Slovenski socialist
Ameriki mislimo, da je stall.
See, ki ga zavzema ''Proletarec"
2lede ma vojno, opraviceno il
dobro podprto. CHM dalje traia
vojna, ten bolj smo prepritani.
da smo ma pravi poti. Ali kljub
emu - pocakajmo,
&c pa hocejo hrvatski sodrugi
kongres samo cato, da Sc zveza
decentralizira V sekcije, tedaj je
Sc mani razloga, da hi naSi de-
delavci metali trdo prisluzen de-
mar "a voznje in dncvnice. Ia
slovenske sodruge .je to vpraSa-
ME re reSeno. Glasovali m z
dovolj veliko vecino, da Sc usta.
move sekciic, in zakaj Sc ne vpo-
>teva sklep zadnjcga rcferen-
dumas
\arodnostnc sekcije 50 Sc C.
dina zacasna reSitev Spornega
v%praSanja zvezi. Delujmo vsak
Ease. dokler Internacionala ne
izrece koncne Sodbe. slower
ci M %pokazali, da Aocemo av-
tonomnO sekcijo, in ccmu nam
delajO Ovire? Ali Sc "a to akcijo
nasprotne frakcije ne skrivajo
neki sebicni in Skora.j d~eSpoticni
namenii
SlovenSkim Sodrugom pri
vseh klubih p%riporocam, da gla-
,ujejo vsi do zadnjega prot IL
rednemu konsresu. Zdaj nj cas-
"a kongresiranjc, oziroma
prepiranje $ "ci>timi''. Xxi la
hko traja teden dni in nazadnjc
hi se delegate razSli Z ravno Ii
Stimi ugankami, XII bi Jill prime
>li ma zbOroyanje. Sal Sc nismo
pozabili ma zadnji konercS.
Problem, XII je V zvezi, Sc pray
lahkO resi- 2 referendumom in
deloma je re reSen. Kongresa ri
treba.
Ivan Molek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
IL AVSTRALSKEGA PRA-
GOZDA.

Cuden Wits napravi ma evropskc-
Ga kulturnega cloveka Gisto poseb-
no raStlimstvo avStralskega pra-
gozda. Nalik velikanom IL mratne
davnine sc ~stezajo prot nehu We
likanski evkalipti. MogoGni pra-
proii i'll trave nudijo sliko bujne
raSti.
Drevo evkaliptus je naibolj IL
picni zastopnik avstralskega pra-
gozda. V celoti uspeva ma avstral-
skem kontinentom J40 vrSt, in 81
Ger nastopata dive, popolnOma dru-
ga cd druge loceni vrsti: rrva W.
st ina kot sveca ravno deblo ter
veie, Xxi so dvignjene naravnCst
kvisku; druga vista pa ina grGa-
vo obliko ter veje, Xxi Sc raztezajo
ma siroko. Listje tega drevesa je
lahko ter dale lie malo sence. Sli6-
no pa je nasim vrbam. Usnju po-
dobno, vedno zeleno listie Sc drzi
vel ter ne odpade niti V dezevni
ali zimsli dobi. Les nekatcrih vrst
ie zclo trd in Sc rabi kot stavbin-
ski les ter V m~iZarStvu.
Y Avstraliii ic najti Sc Kari
drevo in pray posebno Dzara-dre-
vO, katerega naravnost neunicljivi
les sc pOrablja "a tlakovanie ccst.
V n~otraniosti Avstralije sreGamO
tudi cedrc in divje poprovo drevo.
Gozdovi V nenasel.ienih krajih so
Sc sedaj naravnOst neprOdirni in
to radi gostega grmicevja, Xxi oh
staja IL najbolj razlicnih vrSt. Po-
@cbnO znacilna III pOkrajino so Ia
koZvana travna drevesa, XII dose,
ego visokost do trch metrov. Ma
dalje JUNO je najti avrakarije in
c~giptOvske orhideje. Sempatam sc
naleti tudi ia bell bezcg in kak-
tus, Xxi nosi zavzitne sadeze. TIA
kaktus tvOri IA pOliedelca zelo
nadlezen plevel, katerega skuSaio
ia Use nadine iztrcbiti. Najti .jC
kaktuse V viSini treh do Stirih me-
troy in raditega Sc tudi uporab-
liajo kot meje ali SeGi, XII so ma.
ravnost ncprodirne.
Avstralija je zclo revna gledc
divjih rastlin, XII bi nosile zavzit-
ne SadeZe.
IivalStvo Avstralijc znaci pred
vsem NIGGA poscbnOst in starodav
most. Med te zivali spadajo pred
vScm razlicne vrste kengurujev
katere je najti Sc zdaj V velikif
tropah ma ravninah. PoSebnO We
lika r%javOcrna vista kengururjey
zivi V %gorovju ter jo imenujejC
avstralski kolonisti "valarO.'
Druge "a A~vstralijo znacilne ziva
Ii so pOdlasicc 2 vreco "a mladitt
Ter mist in jazbec. Najti jc NADIA
lie tudi volka, podgano in tako
zvano pustinjsko mis- vse tc zival
spadajo vista prastarih, 2 vrc
cleo opremljenih zivali. Edino IL
"a Avstralijo pride V pOStev Ia
koznani kljunaG ter australasia o
postum. Izmed viSiih j,
predvsem imenovati dingoja al
avstralskega PISA, katerega SO p,
pa6 ljudje uvedni V Avstralijo. T;
pes doseze velikost ovcarskegi
PISA ter je zdaj popolnoma podiv
Jan. Nadalje je steti med tc zival
kunce, katere pa so importirali
dezelo Sele leta 1862, in siccr
lovske svrhe. Cd omega casa ma
pref so Sc kunci tako raZmnoaili
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
Pravljica o ustvarjenju sveta.

varisa, cetudi Sc mu Zi vcaSili prevec predrZeh.
KonGno pa je bill vendar svet ustvarjen in krona
~njegova, tlovek. je bill tudi re tn! Y blagem tutu
izvrSenega della pociva Bog, tovaris pa med TEN
s kritiGnim pogledom motri delo Gospodovo.
Y TEN 6asu pa, ko ie incl Gospod polne ro-
Ike della. so Sc pa spuntali gori V nebesih angelji,
i'm zlasti eden Timed Min, katerega je Gospod maj
boil odlikoval. mu je izkazal najvecjo nehvalcz-
most.
"Jaz tch vSeh, XII vcGno lie kimajo in ii hvalo
prepevajo, nimam rad, takSni SO hinavci in ka-
zejo rogc, kadar Sc je tcga najmanj nadejati,"
zamrmral je tovariS in svetoval Gospodu: "Nekaj
energicnega narcdi Z mimi. to jim DO opomin, 81
Ger ii kakSnO zagOdeiO, da jO hos pomnil. Gospod
sc jc porogljivo n~asmejal. - I'm vendar Sc je TO
zgodilo tako, kakor je prerokOval tovariS. Oni IL
porni angel je zapelial cloveka k ncumnosii, in
Gospod, razjezcn mad ravnanjem ANGELA. je ka-
znoval ljudstvo, Postal jc mani lakoio in zeio, du-
Sevne III tclcSne nuke, bolezen I'm greh. TovariS
pa, vidcc vse TO, Sc ie obrnil od Gospoda proc in
mu dejal: ''Trd 81. oStro k~aznujeS, in ne dopade
Sc mi to od Tcbe, grem rajsi doll med Judi -
''Pojdi, kamor hoceS in ne pridi mi tako kmalu
pred oGi.' zavrnil ga je nejevoljno Gospel. Ali pc
dolei dobi zazclel ie Gospod svoiega tovariSa in
poklical ga k sebi. TovariS je priSel.
"kako Sc ii godi, nezadovoljnez? Ali ie tam
doll boljc kot pa tnkaj pi meni?' vpra,a ga
GoSpod.
" t"S' al III Jc, TIA Scm u SNtloNul tCStNd-
rti .vct bcda jc. beda, Skoda eovoriti. Ljudstvo
nj doSti vredno. Malo caSti ii della. Potuhniena
toIpa jc 10. B~ogatejSi izmed njih 50 leni. crehu
vdani, r~azkoSni, oSabni, okrutni. ali vendar ina
io re prostor y nebcSih platan. Revezi pa Five Ia
loStno; kar Srcc me boli. ko vidim, kako jim je
,ezko bi,i GednoStnim. kakor nitro pa takSen re-
vcz "odnOSt zapuSti, Ga zapro; bogaiega lumpa pa
Sc caste. kar tam doll nazivaio Bog" to ina Y
vSaki vaSi drugo podobO.
"Dn>ti, dOs!i, ne tarnai, sal tudi sam nisem
: svojim deom zadovoljen, odgovoril mu ie Co
*pod. Use tc,Siabe stvari mi ie naredil hudiG.
iii mi ic vse mole dclo pokvaril. Scdai sem pa ~
vSe popravil, postal sem ma svet svoiega sina, XII
je : svojo Smrtio ljudStvo osvobodil cd hudica in
5 tenn Svet cdresil."
HIM zamrmial je tovariS. 'Prosim TIE,
GoSpod, zakaj osvoboditi TO nicvredno tolpo $ svo-
Jim simon! Ii 81 NSegamOgoGni, kai moreS pre-
magati hudica Se-le : smrtjo Svojega Sina, ali 81
lie moreS drugaGe poma gatii lnici to pleme tam
doll in uStvari drueo. Obdaruj pa novo porojeno
lludstvo L redko lastncStio: Maj toliko ne laze,
nal ne trga svOjemu bliznjiku vsake drobtinice
IL ust, maj ne rdi sramotc, ako Sc mu daje polujb-
lJati copata. pa te je tudi ma njej priSit FLAT kriz;
stori, Ola he bo lindstvo strahopetno. dai mu vec
ljudske samostalnosti, tolerantnosti in zmiSla "a
pravicnOst."
Ali Bog nj posluSal ~svojega svetovalca. MO
gote Sc to SEINE t!oveSko lc poboliSa," dejal mu
je V svoji dobrotl iivoSti, ali do danes caka ma 10
- zamau.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

ga, je bill APPEL IA delegacijc. maj ga p~odpirajo V
krizi, in naznanilo dejStva. da je Avstrija V sti
Skah zaradi IiveZa.
Znnanli minister jc polagal vaznoSt ma poga-
JanJa 2 RuSijo in glavno 2 Ukraine. Dejal je:
" Rad hi porabil mir : tiStimi rnskimi drzavami, XII
imajo iiveza IA izvoz, da hi podprle nase ljud
Stvo.'
Nc ne dvomimo, da hi Cernin rad pomagal
Sebi in Svojemu c~eSarju IL zadreec. Ampak avstrij-
SKI narcdi u%tegneio biti o pomenu miru drugega
mnenja.
Fe6r: :. 1917. a "e% fpq Sif% by N tho SS's aes Of ot at C. chii: sisoji Ill.,
sPo por0cilu IL BudimpeSte je cesar Kari
SpreJcl demisijo tlanov o~erskega kabineta in po-
zval ministrSkega predsednika Wekerla, mai Sc.
Stavi novo ministrstvO. Rcorganizirani kabine, ic
naslednie Sestavljen:
Minister ma dvoru gr0f A.ladar Zichy.
Pouk grof Albert Apponyi.
Domobranstvo general Alexander de Sur.
may.
Notranje zadeve Ivan 10th.
Hrvatska Karl Unkelhausser.
Jnstica Niljem Vaszonyi.
Treovina Joseph Szerenyi.
Brez %portfelja Bella Foeldes. grof Moric
EStcrhazy in prime Ludvik Won Wimdischgraetz.
\eclna tch ministrov so znani reakcionarji.
"'' fes sfa? 3. isfs. e flied 4eo % " ' BY tho ss's s%s st o e, S, isYs; H.
" lTolandiii grcdo Gene scmena kvisku.
Fred kratkim jc petdeset kilogramov semena re-
Iene prineslo 1000 goldinarjev $4,000. Pc TEN
-Sencnm Sc jc potem zelo popraSevalo in lastniki
so "a hranili V warmth blagajnah ter fotografi :
rall meSto prodaje. SploSno v~eljajo sedaj VISA Sc
incna po 400 do 1000 odstotkov vcE. kakor V ma
Vladimir cash. Vsled %hladnega in mokrega vrc.
mena tekom zadnjega augusta raznc vrs,e So
mcn niso mogle- V Holandiji dozoreti.
'Iruc translation filed with the postmaster Mt CHICAGO. III
f"hr' 4, 1918. a : required by the act OF Oct. 6. iei7J ~
London, 20. Jan. Cd pctka datiran bro.
Jaw izsPetrograda "a Exchange Telegraph Com
pany pravi: "DanaSnji boljseviski liSti poroGajo.
ia Sc vrSe pov'od po Avstro-Ogrs&i velike demon.
s~traciJe; organizacije delavcev in vojakov so bile
dStanovijcne ma Dunaju in V B~udimpesti. Velika
aiavka sc jc pricela V Warsaw. Socialistieni kon.
sre' V Warsaw ie Sklenil organizirati rcvolucio-
narcn Svet ~vojaSkih in delavskih delegatov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

Uradno Classic: PROLETAREC. 4OOs W. 3st st, Chicago, III.
Cenjena drustva, ozirUma nWh uradniki, so uludno proseni, poiliai vsr
dopise naravnost N a glavnega tamika N nikogar drugega. Denar mai Sc posna
eifno potion Postnih,E xpresnih. ali Bancnh denarnih nakaznic. nIkakor % ne
potion pnvatnih 6ekov. Nakaznicc mai sc naslovlajo: Bias Novak, Conemauyh
Deposit Bank, Conemaugh, Pa, in tko nalovlcne posnjajo 2 neseGnim poroi
lon Ia hadov gl .linika.
V slutaiu, da opazijo drnstvcni tajniki pi porocihh glavnega tainika kahc
pomaniklivost, mai to nemuloua naznanio madu gavncga tainika, la Sc V pi
hodnic Iopravi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
ADvHRrTHnnlNr
PODP0RNA zvEzA
inksrporirsaa n asriia iSo4
drfavt Pssn.

Sedez: COnemau0h. Pa.
aLAvNI uRADNIKI:
pREDSEDNIK: Ivan Prostor, 1898 Norwood Rd, Cleveland. q.
rODPREDSEDNIK: Joip Zorko, r. +. L. ., box III West Newton, Il
TANK: Bias Novak, 70 Main St, Conemaugh, Pa.
POMOaNI TAJNIK: Aniej vidrch, ITO Franklin Main st, Conemaugh, Pa.
lLAGAJNIK: Joip zee, $500 81. Clair Ave, Cleveland, Ohio
POMOzNI BLAGAJNIK: Frank Pvl oveit, b. 647, ForestC City, p q.
NADzoRNIKI:
l. nadzornik:I Ivan A. Kaker, 207 Hanover St, Milwaukee, Wis
e nad1Oruik: Nikolnj Povse, Crab St, Numrey Hill, n. S. Pittsburgh, Pa
/. nadznmk: Frank Kauie. b. 20. Dunlo. Pa.
PoRoTNIKI:
!. pordnik: Anton Lavris, box s Yukon, Pa.
2 poronik: Frank Bavdek, 6303 Glass Ave, Cleveland, Ohio.
I. pordnik: Anton Weny, box 81, Superior Pa.
vRHovNI zDRAvNIK:
F. J Kern, NJ. d, 6o2 ST. Clair Ave, Cleveland, Ohio.
PoMozNI oDBoR:
Martin jaeger. Conemaugh, Pa.
Ian Gra6ner 81 Rossel Ave, Johnstown, Pa.
Stefan Fabric. Conemaugh, Pa.
Ivan Suhadlnik, Boz $50, South Fork, Pa
Ignac PeGak, 2s7 Cooper Ave, Johnstown, Pa.
Franc Pridavc, Conemaugh, Pa
GLAYNI URAD v hist st. 20 Main St, Conemaugh, Pa
The Marietta journal and courier. (Marietta, Ga.) 1909-1918, 1918-07-19
NEW FARM TRACTOR

A new farm tractor with striking
characteristics is described and illus
trated in the August Popular Mechan-
les Magazine. 1t is a two-wheeled
continuance with the connecting rod
and steering column extending far
rearward so that when riding pillow
or cultivator is attached, the farmer
occupies the seat on the implement
as if he were using horses. This ar
rangement makes it possible for one
man to drive the tractor and control
the implement regardless of the kind
of work that happens to be in hand.
Ninety-eight per cent of the tractors
weight is balanced on the driving
wheels. This obviously aids traction
and also makes it easy to change from
one implement to another.
The Marietta journal and courier. (Marietta, Ga.) 1909-1918, 1918-07-19
ADVERTISE ONLY WHEN
YOU HAVE THE GOODS

When that "pIate" advertisement
with Bill Harris picture looking like
he had the small pox, came out in our
paper last week, we feared he would
accuse us of slandering him, but when
we saw how it looked in his own pa
per, the Cedartown Standard, and in
good many others, we felt safe from
his criticism.
Then we fell to wondering just
what campaign of advertising, such
as Harris is carrying on in Georgia,
must cost.
To have the dailies and the week
lies all over the state running his ads
day after day. The cost of the plate
matter itself must be quite a bit.
Their the advertising agency through
VII n it is all placed, must be paid.
Ana che postage bill alone must be
enormous.
Really if Mr. Harris actual ex-
penses in this campaign were all foot
ed up to this time, we should guess
they would exceed the sum $4,000,
or two years of his recent salary.
But of course Mr.. Harris is not
paying this expense personally, and
he evidently has learned the truth of
the saying that advertising pays,
and at the same time is ignoring the
fact that it only pays" when you
have something to advertise He
reminds us of the man. who adver-
tised flour at half price, but never
had any flour in stock.
The Marietta journal and courier. (Marietta, Ga.) 1909-1918, 1918-07-19
KNOW EACH OTHER BETTER

Two years ago when Mr.. Wilson
said there was such thing as being
''too proud to fight" of course he
meant that a strong and powerful
naion should be ''too proud to fight
a weak and helpless one.
But his enemies in the Republican
party and elsewhere, misconstrued
the meaning of the words and used
them for selfish purposes against Mr.
Wilson.
1t is very probable that the Kaiser
construed them to mean that we were
too cowardly to fight Germany. II
any such idea was ever entertained
seriously, it has been corrected long
ago, and the Germans may even now
have decided that they knew as little
about us as we confess we knew OF
them.
1t is hardly possible however, that
we could have risen as much in their
estimation as they have fallen IN ours,
The Marietta journal and courier. (Marietta, Ga.) 1909-1918, 1918-07-19
THE GERMAN DOCKS

The taking over by the United
States of the title and possession of
the docks, piers, wharves, and other
shipping property on the Hudson Riv-
err, owned by the German steamship
companies, the North German Lloyd
and Hamburg corporations, is greet
ed with universal approval by the A
merican people. The property is to
be retained by the Government and
not turned back to its former owners
at the close of the war.
Purchasers of Liberty Loan Bonds
and War Savings Stamps, who sup
ply the money used for this purpose,
may feel especial Qualification. The
docks and piers and wharves are
strategic points of great Importance
and value, and it is intolerable that
they should remain in enemy hands,
or that they should ever revert to
German ownership. German COM
merce has been shown to have been
so indissolubly bound up with, and
so much a part of German militar-
ism, that it is just and right that 1t
should suffer all the penalties of the
war.
The Marietta journal and courier. (Marietta, Ga.) 1909-1918, 1918-07-19
THE NEW MAILING LAW

The new mailing law is most Won
derful thing to contemplate.
AS we understand it, the prime pur-
pose was to reach the Saturday Even,
ing Post, and one or two other pa
triotic papers that have been doing
so much for the Government, and Sc
much for the people, in an education
al way, for number of years.
The new rates make the mailing OF
second class matter for long distan-
ces prohibitive. While the average
country paper will have only about
2O%o raise in rates, number of extra
duties are placed upon the publisher
which involve his time and make only
for delay in mailing.
The Post Office force also has ad-
ditional duties imposed, and taken al
together, we consider the law about
as senseless piece of business as any
in which Congress could spend it's
time enacting.
But because the big publishers OPP
posed it some Congressman thought
it should be passed and finally it was
done.
We think it was Patterson of Gov
ington who said that it was "about as
complicated as the road to Heaven,
and Shope of Dalton heads an inter
esting editorial on the subject, Ter
rorizing the Press" and winds ur
with, "Any piece of legislation nur-
tured in hate and passed as result
of spite can never be expected to
serve any worthy purpose.
We can see no need of such law
at this time and really it appears to
be worse than useless.