Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

mJa Ma NcSkem ma primer jc le ozivcl zarodek
Spora. libercu ie uStauovila poSebna vla,ia
IN 'DcutSch- -Boehmen in ker >toje Ceh na sta
llScu hiStorcnega drzavnega prava in smatraio
CeSko MoravSko in Sieziio "a euotno, nerazdelji-
va drzavo ie konfkt neizogiben Obenem pa ilna-
u Ceh Spor tudi Poialli zahtevajocim tcSinsili
"kral Slczii "a zdruzeno l,oljSko
Na druei Strani so Poljaki Sporu Rusipi.
IN prve ie Galiciia nepreporno enotna, Poli>li
pripadaiota dezcla do6m postavljajo Rusini same
>ebe IN price, da live po vzhodni Galicii, vSled
cesar da pripada Ia del dezele nim.
Ma OgrSkem S lSjanavljajo ne,dvi5mo drza-
ro Ali razglaSajo io enoSavno tStimi me jami. III
nh le imela doSei odStevSi cdino IlrvaSk0 PrOii
tcmu bodo protcStrali vSi nemadi diar~ki narodi ia-
term Svola znaSa SkOraj polovco vScga ogrskega
prebivaIStva; Nadiar pa bodo gotovo branii
ma v'c krpic. da hi Sc niih drzava tallo radikal-
ma zmamiSaia
DedStina. ki io ie Av>ro-Ogr>ka zapuStila
Svojim narodom, torej IA prv cas- ne bo priietna.
Memo SitnoSt bodo obtuiili vSi narodi a madego-
rala bo Evropo Sploh in Skoraj YES Svet. kajti =
VScmi temi kontlillt no neizgobno niorala ba-
viii mirovna konferencd in morda 81 kakSnc drn-
ge interacionalne instituciic.
kaior vSalem Sucaiu. kadar - moraio
vaani problcmi praltiGno rciavati ho tndi tn
ka pokazao, da ie vsaka teoriia silva la doSlcj
uvcliavi natelo >amoodlotevania Opravicenos,
tega uauka ic brcz vSakega dvoma Narodna svo-
hnda ir praVzaprav ohScicna ten prinrpu Ali
neZadoStnoSi vsalc take tcze sc pokaie cim sc lo
tc IL ME naprayit dogma.
Dive narodro>' Mvta ma skupmem teritoriju:
kako maj Sc tukai uveljayi Samoodlo6evanje ka-
terra teh dveh rarodnosti mai odlofa. kan be- p'i-
padalo Skupno ozemlic? l.ahko hi vZela Lelez-
na dGs!eseSi doktrine pomoe. pa re <lo .lasiyzs
vSak TAX teritori ylasuie. kai da ho6e .!i
tedai hi So lahko zeodilo. da hi nasac naiholi ne
varne kOn>elacije ali pa da hi nekateri kraii
popolnoma razdrobi kako mai hi na primer
uredile razmcrc. ce hi mariboisk okraj glaSova
da hocc pripadati Sloveniii breiiSki hi Sc pa IL
rcke! "a nemSko Aystriio'
Yes oeromn kompIelS takh vpraSani Sc uc
more reSti drugaGc. kakor komprOmiSom kate
reea 81 ie pray lahko misiti brcz cfektivne Skodc
katcrkoli del. Idealno nacionane drzave take
ki hi obSe"ala absolutno lc tlane encga naroda a
niegove cane. ne bo mogoGe ustanoviii ne enc
ma razva!inah Avstriie. N.ak narcd no moral Spir-
jeti kakSno tujo manjSino pod Svoio streho. v~ab
10 moral potrpei da bo zivelo nekaj niegovih
'aHov podrocju drugcga naroda.
kadar no TAX kompromiS doSezen, se bo,lo u..
rodi vzivei move razmere in pot ~ zblizanic ho
cdprta. Ampak tclava je Y tenn. kakO ma 50 do>cIc
tax kompromis, ker ie wee kakor gotcvo da br
v>al del kolikor mogoGe ir,nasto vztra ia na e.".
i.titncm staliScu.
Nzaicmnc vojne vSch ich dcov > pai >rci ~
zcii IN Stirileme britkc MkuSnjc dcSej 'ah>nu.-
lanom podyrzcnih narodov Jill bodo ma ibrzc ol.
vratale od takih obupnih pozkusov, zlaSti lc'
morajo zavedati da more bi odlocitcv oroz
jem Sama ma sebi defnivna. NpraSania avstrij
skin uarodov MISC e niih lastna. ,emvec so inicl-
nacionalna zadcva. &c iSce traien mir - nc
nciSim delom. ampak poiskati Sc mora EoIik"r