Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19

va id All Oil HdCIl Sc SOul NSd-
kemu krivica. TO cujemo dan ma
dan V razliGnih varijacijah. &c pre-
gledamo pray jasno vso sestavo
eloveske druzbe ,moramo tudi tel
premleti in vsakdaji trditvi brez
ironije pritrditi. Ne godi sc kri-
vica' lie tlacenemu delavstvu,
temvec tudi bogatasu, lenuhu, ka-
pitalistu.
Kriyica je zelo Sirok poim in
sc pojavlja V nebrojni razlicnosti.
KriviGni smo prot sebi samim,
proti bliznjemu, proti celoti in
nasprotno.
Pri presoji delavskih profile
NOV mas zanimata lie dive vrsti
krivice. Enc krivice je delezno
dan IA dan delavstvo V vpraSan.ju
d~elavnega zasluzka, drugo krivi-
co cuti ma svoj nacin kapitalizem.
Prva krivica jennie d~elavstvu
vSako moznost do poStenega xiv
ljenja, GloveSke existence, dru-
ga krivica znizuje profitno
ratio kapitalizma. Krivica, katera
Sc godi ~delavstvu, je zlocin ma We
6ini trpeGega Glovesstva, domiS-
LENA krivica, katero- trpi kapita-
lizem, je pa lie poskusno iznaccnic
nepravicnega ckonomskega polo
zaja razliGnih razredov cloveSkc
druzbe. Prva krivica zivi torel v
spoznavanju in. trpljenju Glove
silva, druga pa predstavlia lie
manjSanje profita, a tudi to lie ne
videzno.
Nendar pa je V teh dveh l5rivi-
cab veliko sorodstva.
a to sorodstvo je ostudno, ne
sramno. Primerjati sc da s Glove
kom, Xxi iSce svoiega sorodnika lie
V onem sluGaju, kadar ga mo-
re izrabiti V svoje sebicne name
he. Tudi krivica, katero trpu ka-
pitalizem, najde lie V onem sluGa-
jul svojega sorodnika krivice, ka-
dar ina svojo nesreco naloziti na
slabejSa ramona svojega izioc2-
ganega delavstva.
Kateri je torej glavni znak te-
ga sorodstva in glavni razloGek
obeh krivic? Edino ia, da prene-
sc kapitalizem krivico, katcra sc
mu je dogodila, lahko ma druga
ramona, a d~elavstvo nina nobere
moznosti, ola bi krivico, katera sc
mu godi dan ma dan, laze prena-
Salo, nina .moznosti izhoda, da Sc
Otrese krivicno naprtenega TRIP
ljenja.
Zakaj ne? kaj zapira DELAY
stvu pogled, kaj delavstvo tako
zelo slabi, da sc Guti napram ka-
fpitalizmu slabejse? Odgovor mi
teak! Delavstvu nedostaja inte-
ligence Sc manjka mu omega Siro-
kega obzorja, s katerega hi LAX y
presojalo narodno- gospodarSke
vrednosti, kakor so: delo in de
lovni zasluzek.
V trenotku pa ko delavec BIZ
stro spozna bistvo della in delcv-
mega zasluzka, V trenotku, ko bo
vse delavstvo Znalo razdel.ii bl. :
govnO produkcijo V njenc temelj-
he elene, BIO pripravljeno, da W.
re danasnji sistem. s tenn trenot-
kom bo konec pravljice, ola je de.
lavstvo preslabo, da prevzame sa-
mo vodstvo in iniciativo blagov-
mega proizvajanja.
A danes je gotovo, da ;rpi de-
lavstvo V vpraSanju delovnega
zasluzka velike, brezobzirne in
zivljenja nevredne krivice. To nj
nikakrSno demagoStvo, to nj nj
kakrsno %pretiranjc!' Treba je lie
odpreti O6i in vsakdo pregleda to
nebrojno raznovrstnost krivice.
Ali JIG &c bill kdo nash narod-
nth in krscanskih boriteljev V
prem0gOkopnem row OBJ ,delu? V
teh zatohlih rovih brez zraka,
bcz luci, kopljc delavec premog,
dan ma dan, brez kOnca. Zanj ne
size s%olncc, zanj ne Bile ura! Ste
vilo voz, XII Jill ina ma dan napol-
niti, mu je edino merilo; ne cuti
wee znoja, ne briga sc Ia Rretcce
nevarnosti! &c tudi skripljejo O.
koli MEGA lesene oporc, Xxi pr&e
vsak trenotek, da zagrebejo YES
rov, cetudi stoji do kolen V Vol,