Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-02
PoLITIKA.

Na1DolJ NEUTRALITY-SUSPICIOUS. Je bio pr TEN po-
%stopanje A~vstro-Ogrske. Prva ma poti j je bila
Srbija. &c je hotela doseci svoje imperialisticne
ellie, je morala najprej Srbiio spraviti v svoio
oblast. V ia namen ie skusala, da jo elm bolj oslabi
in potisne V tax polozaj, da DO ma milost in nemi-
lost odvisna cd sosedne monarhije.
VISA gospodalaka politika Avstrije napram
Srbiji je bila dolga vista neprijaznosti. Avstrija
je bila naravni odjemalcc srbskih poljedelskih i'll
zivinorejskih produktov. PRAY to 4 ejstvo hi bio
lahko vcliko pomagalo, da bi Sc bill ustvarili med
Avstrijo in Srbijo prijazni odnoSaji. Gospodarske
razmcrc so velika moe, tudi drzavna politika JIG
najbolj odvisna cd Nth.
AvStriia nj hotcla uvazevati tega. Namesto
da hi 81 bila Srbijo privezala $ trgovino, il je ne
prenchoma ~magaiala 4 uvoznimi prepovCdmi. Az
strijsko prcbivalStvo JIG zahtcvalo mesa Srbija ga
jc hotca dodajati, avstrijska vlada jc prepovedo-
vala uvoz. Tako ic silila Srbiio V spoznanjc, da
jc njcna ncodvisnost lie fiktivna in da je V Svoji
drzavni SamoStojnosti vklenjena, dokler ina ma
vSaki strani soseda, XII il njcna lastna vrata lah-
ko zaloputne pred nosom.
&c Sc ic V Srbiji razvilo nekaj kakor majhen
imperialism, strcmeG pc morju, je TO najbolj
pospeSevala avstrijska gospodarska politika. kdor
hoGc razumcti balkansko vojno, ne SINE pozabi:i
ma Ia dejstva.
Avstrija jc po trideSetih letih okupacije IL
ncktirala BoSno in herzegovina. Il avstrijskega
NldIlSca Jc hlla 10 ciSto nepOtreDna rec, kaJtl tuul
V GaSu ~okupacije jc .Av,trija tako gospodovala V
l5oSni in Herzegovina. knkor ola sta dezeli njeni.
Ali an"kSija je bila "a Srbiio provokacija. In ma
Dunaju so Sc zavedali tcga, daSi SO sc delali, ka-
kor da Sc 6udijo Srbski razburjenosti. Nedeli so
tudi, da ~ugrozava a~nekSija evropski mir maj
vetji meri, in avStrijSka zasluga nj bila, da hi Ia
krat izbruhnila evropska vojna.
SrbSko razburjenost ie Aehrenthal potolazil
Z obljubo goSpodarskih ugodnosti. Bila je zopet
cnkrat prifika, da Sc p~okoplje sovrastvo med Az
NtriJo IN Srbijo. tgodna trgOvinska pOgodba, XII
hi bila Srbiji omogocila prCdajo njenih produk-
toy 30 najkraisi poti, hi bila $ svojim velikim go
spOdarSkim pomenom zamaSila usta Sovinistom {;
ako hi Sc bila obenem Y Bosni in Herzegovina vpe-
iJala rcSnlCna ustava = poSteno volilno pravico in
Z zaSCito narodnega kulturnega razvoja, hi bila
morala Srbiia ~pokopati bojno sekiro. ker hi il bio
zmanjkalo argumentov, : katerimi hi bila mogla
toziti Avstrijs pred sodisGem Europe. Ia srbske
zeljc ne hi Sa ne Francija ne Anglia V BOZ, in sc
hi karagjorgjevitevi princi Sc nadalje demonstri
rail- po Bclgradu, hi Sc bill le osmeSili.
Toda AvSrrija je obliubila in prelomila
obljubo. GospOdarSke ''ugodnosti" "a Srbijo so
bile take, da sc je MEN izvoz V Avstrijo Sc zmanj-
Sal. Srbiia Sc jc morala vdati, ker je bila slabej-
Sa, ali Scdaj je dozorel MEN namen, da 81 poiSce
III odpre drugo trgovinsko pot, XII jo resi- odvisno-
sti cd AvStrijc. V kateri hi bila morala poginiti.
lzvoz poljedelSkih produktov jc bill IA Srbijo Elk
S%iStcntno v~praSanic in "a Ia izvoz je morala dobiti
vrata. Pray TO pa JIG hotela Avstrija ma vsak naGin
prcpreciti.