Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

"oiohdJ JN ANU IoPVihVSd ' SC
danji druzbi, kakor sladke pridi-
&c o skrommosti, o tel Gednosti, XII
nj nikakrsna Gednost, ampak vne-
bOvpijoGa neumnost. UGiteljev te-
ga puScavniskega nauka je ma ku-
pc, "A najznamenitejse je njihovo
domiSljanje, da SO vzviSeni mad
mani neskromnimi, pozeljivimi
ljudmi.
Med mimi je ena vista, XII jo je
zclo lahko razumeti. kdor ina
mnogo, pa vidi okrog sebe cele
Gete takih, Xxi nimajo mic, govori
$ svojega stalisGa povsem pamet =
no, Ge pridiga drugim skromnost.
On Sc MANFRED boji, da pojde njih
nezadovoljnost ma njegov racun.
Dcliti pa vendar no6e; kajti on
ljubi svojega bliznjega tako IL dina
duSe in IL vSega svojega srca, da
mu ne hi hotel IA mic ma svetu
nastavljati pasti in izkusnjav IA
tiSii poti, Xxi drzi IL revS6ine in
bede tc solzne doline naravnost V
ncbeSa. RajSi ostane sam V lie =
varnOSti, da DO do konca vecnosti
izkuSal vSc peklemske nuke tam,
kjer jc jok in Skripanje 2 zobmi.
Nam STEER he gre "a delitev, XII
rOji Sc vedno pc CLAW takim uce-
njakom, kakrSni Sc zbirajo okrog
cave Marije'. Re cato ne, ker
hi moral, ce hi Sc vse, pray vse
delilo, prevzeti tudi delez tiste mo-
droSti. XII io imajo gospodje V svo-
Jill glavicah. TIE dobrote 81 pa ne
zelimo. Razun tega tudi he mara
mo, da hi mas izklju6ila socialistic-
ia lnternacionala, Xxi hi morala
to Storiti &c hi bill res "a delitev.
Pat pa Smo IA boljSe zivlienje
vseh l.iudi, in V TEN oziru .je ma =
Sa pozeliivoSt res velikanska. A
naSa neskromnoSt popolnoma so =
glaSa 5 socializmom. Ia MANFRED
nj nauk skromnosti, temvec nauk
zahtev, lie lie nauk boljsih plac in
bolise hrane, ampak nauk vseh
uzitkov koriSti in lepote.
&c JIG razumljivo, da odObravajo
kapitalisti evangelij skromnosti,
dasi je tudi z njihovega staliSta
neumen, ker Jill socializem nika-
kor ne mi,li spraviti ma beraSko
palico in obsoditi ma post oh kru-
hu in vodi, je re nekoliko teze raz-
umeti, da pridigajo to askezo tudi
drugi ljudje, XII vcasi n~avidezno,
vcasi pa tudi res nimajo enakih
%interesov z zastopniki kapitalizma.
Ntasi - pravimo - je to lie ma
videzno. apitalizem ina mnogo
sluzabnikov, Xxi ne nosijo njegove
livreje. Nekateri ma primer pri =
povedujeio, "a sluziJo Bogu; in
ker ne prihaja ljubi Bog wee ma
zemljo, kakor V starih dobrih ca
sin ocaka Abrahama in Garodejca
Mojzesa, je njegovo ime izvrstno
zagrinjalo. Mice Sc ne boil, da
Stopi nebeSki OGe nenadoma ma le-
60, pa zagrmi pridigarju vpriGo
zbrane pobozne ob6ine V obraz
"LazeS sc! Rockefellerju sluzis,
Xxi ii je dial sezidat cerkev!" ski
cevanjc ma Boga je dandaneS po-
pomona posel.
Ampak tudi ljudje, XII res ne
stole V sluzbi kapitalizma, mas
vcasi o~srecujejo S svojimi slave =
spevi o blazenosti skromnega, z
razmerami zadovoljnega zivlje :
MIA. Oni so ~izvrsten dokaz, da bi
bill socializem res velikanski
zmoti, Cc hi ucil ,da so vsi ljudje
enaki, ali pa zahteval, da mai bo-
do enaki. Hvalabogu, socialism
tcga ne uci in tudi te zahteve nj
ma V svoiem programu. Ia njih
tolazbo jim pa lahko povemo, da
sc tudi MIN nj treba bait socia-
lizma. &c zmaga, pa bodo oni no.
tell zivcti cd samih koreninic in
kobilic IN prebivati V votlih deblih,
Jim tudi ne DO branil. Ampak nil
howl potomci najbrz ne bodo pode-
dovali takih blazenih lastnosti V
devetem kolenu: zee bodo videli.
'kako bogat in lcp je ia svet, bodo
(%naJbrAc posegli pc svojem delezu.