Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

RAM III sc jim Je zmerOm prllagaJal. Ma korlst
vladajO6ih z"ivljev seveda! Zatiranim in tlaeenim
je eerkev oZranjevala ''dolznoSt", da potrpez-
1.-Two prenaSajo svoio usodo in da Sc ne upiraio
roper "bozji red. In IA tolazbo jim je obetala
bogato placilo "a Use gorjc i'm "a vso bedo onkrai
groba.
StaliSte prvotnega krSGanstva, 'svetih Gee.
tow, Xxi so Y prvih stoletiih Oznanjali Kristov
nauk, Nth staliSte do oocialnega vpraSanja .je bio
povsen druIatno nego poznejsih easov. PRAY
motno JIG diSalo pc komunilmu. Stremljenje po
laStnini In pc pOScsti JIG tiste case yeljalo IN pre-
gre&no.
&c bi bila eerkev drzavo in druzbo prekva-
sila $ tenn naukOm, bi bill goSpodar>ki, socialen in
politiGcn razvOj kakor "a il druzba V reSnici
prezivela, nemogoc. Ampak zakoni razvoja
so bill moGnejsi, kakor besede cerkvcnih oeetoy
in cerkev Jill ie uvazeyala: priznala je zasebno
lastnino in %oznacila razlotek med bogatinom in
siromakom in razredno gospodstvo "a ''nedotak-
1.-Two uStanovo pO "bozji Volt. resnici: GER
Kew Je blla %razvoJu, pogoStoma IN napoto upirala
sc Je velikim gOspodarSkim, Socialnim in polite
nm preobratom, cc jc bila V Strahu "a svoio moe
III %veljavo. Ampak 10 SO Sc ii preobrati ysled
zgodovinske nujnosti zgodili. ko Sc je zrusil few
dallzem, SuzenjStyo in tlatanstvo. ko Sc je podrl
abSolutlzem IN razpadcl pod udarci kapitalistic-
mega gospodarstva start obrtni red, Sc ie cerkev
lepo vdala in vSe 10 ''vzela. svojo zaScito''. Via
~ "iN j. nav StLduillC pflpOZnlla IN
10 branila pred 'prekucijani' Vselej Sc je pob).
tala z vladaiotimi razredi in cblastmi zoper in
terese tlatenih in preganjanih. In tako je postala
tudl Fatrona kapitalizma in IA Socialno vpraSa-
me- naSih dni gleda ciSt0 ; kapitalistiGneg sta
Lsca. hatollSkl cerkvl ne gre niti picica Zasluqe.
da Sc je rodilo delaySko gibanje. da so nastalc
tAnoStojnc dclaysl-c st,aukc. li sc Y i-tere,u pro
'c'1Ti7t8 vojSkujejo roper kapitalisticni gospo
d"'et. drzGvui in prayni red.
la prvih 2atctk0v delavskega albania ie
'." .eti,f.0ow t2bciu ycdro r~-ai scoialpih
F'li'itoN " Ho pfhIai p.trebo biz zopcr l.api
'.'.@e''. Iato D.. pr od La,alla k ,ocialni poll
tn >ptcoblnjeni m~oguHski Skof kct,eler.
Steer Sc nj cdrckel Gogmi. da mora" Bit M
svetu mnogo Siromakov in maio bogatinov. Ola -bo
deIavSNa usoda ma vse veGne ease iromaSro xiv
iJenje, vile temu je delavce naravnost pozival
ma boz roper 'brezbolni kapitalizem''. XII .'spray-
ia gmotno ~zivljenje delavcev Y nevarnost in IL
preminJa zemeljsko oblo V suzeniSko trzi$Ge.' -
opravieen IN zdrav, je dejal skof, je ia BOZ. in DO
trebna Je zategadelj organizacija in koaliciia de.
lavcev, potrebno je sredstyo stayke.
hierikaiizem pa 81 je izbral drugaGno nazi,
ranJe. Mnogo diugih katoliSkih pisateliev Sc ie
trrdio, da SprCobrncjo klerikalizem k postene ise.
mu staiiSGu y delav>kem vpraSaniu. Odli6en "a
stopnll; 'c Strujc jc bill baron Vogclsang, ma ka.
terega so Sc V syojih boljSih cash kai radi ski
covali tudi naSi klerikalci. Fri Voeelsansu sreca-
vamo vzlic vsemu plahcmu polovicarstvu mnogo
.drave miSli. Tako piSe:
'kapitaliSticni red je delo GloveSLcga creha
IN clovcske %slaboSti; zadira Sc V prircdnc i'm RAJ.
odete bozje p%ostaye. Takoimcnovani red ic. &c
ga natanko poglcdaS, pravzaprav nered, anarhi-
zem denarne moSnjc, neySrnciSi cd revolucionar-
mega anarhizma, XII della Y Gvoji ncvodnosti 2 dina
nnltom iii zavratnimi umori. doGim della mesGan-
Sko kapitalistitni anarhizem mnogo izdatncie 2
memcc, hlpotcto, Z razdiranjcm vsake organi-
tactic.
C!ovcStvo je poStalo plen mamonizma: cara
d ciStega dobiGta 30 yclikc lirdakc plasti. cell
Narodi izroGCni telcsni in moralni pogubi: zavolio
2:etovncga goapodarstya. zavolio konl:urencc IA
'vctovHcm trgu sc pustoSi dczcla in Sc pustoSiio
Jude. To svctovno qoSpodarstvo 5 svoiim gospo-
darjom, avetoynim p%opirjcm, spominja ma tisto
mesto Janezoyega Razodctja, XII govori o zivali,
katcrc pCdobo mora Obozevati vSak. komur ie
drago lastno z~iyljcnic. Vsi. vcliki in maihni. be.
gatini i'll siroinaki, svobodni ljudje in sunni, vsi
so ma rokah ali ma Gelu. nihGe nc mo-
re ne ku2ova:i in ne prodaiati, Ge nj
Z imcnom zivali. Nam Sc 2di 10 ncbrzdano s.rem-
lJenJe 30 avctovnem goSpcdStvu nairesneiSa ne
varnost na$c dobc, gospCdarska, socialna in poll
tlcna rcvoiuciJa, kaEor nam ne grozi huiSa ne cd
socializma in ne od anarhizma.
SocialEi hOj Sc suGc kakor okrCg svoiega te-
caja okolo ypra$anja, ali raj DO prcdukcija anar-
hlstlcna ali pa ~urcjcna pc mOralnih, cd dave
priznanih zakonih. Anarhisti imajo svoio skraj-
no levico in svojo skrajno desnico. Prva Sc IL obu
pa mad zlorabo drzave boiuje z dinamitom, boda
lom in zaroto roper prcstavnikc zgodovinske dr.
zave; druga sc bojuic $ kapitalom in mednarodni-
mn 'ObTOcI" ManccStcrStV o To- anarhizem in