davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

hko pokazali vrednost svoje Wade in da lie ma pod
lagi, rezultatov mogoce presojati Nth delo.
Gotovo ne more nihGe Sc zahtevati kai dovr-
Scncga cd Nth. .Iasti &c sc smatraio "a social
ste. Sc ne more pricakovati, da bi bill V casu, XII
jim jc bill ia razpolago. dosegli najvisji clj in ma
pravili IL Rustic kos Socialisticneea sveta. Ne pri-
haja nam ma miscl, da hi sc posluzevali takega We
ikcga mcrila toda tc SO imeli toliko samozavesti.
ola so prcvzcli Waldo V "voje roke in Sc V ia namen
poSiulill izrednih. naSilnih sredstev, sc SINE cd
nJlh opraviccno zahtcvati, da p~rivedejo dczelo in
narod Y boljse ralmerc. kot so obstojale pred nil
hoyim nastopom. In &c Sc smatrajo "a socialis,e.
je glayno vpraSanjc, koliko so zboljSali socialni
polozaj ljudstva in koliko so priblizali dczclo c-
ljem Socializma.
JporablJaloc to gOtovo ne ostro merilo, priha-
jamo vendar do zakljuGkov.k Xxi ne pomeniio mic
druzega kakor obsodbo boljSevikov.
Mamie pada predvsem odgovornost "a brest-
Etovski mir. Da je bila dotiGna pogodba "a Rustic
kataStrofalna, Jc tako Ocitno, da nj treba iskati no.
viii dokazov IA TO. BoljSeviki sami so 10, prcden
so 10 podpisali, imenovali imperialisticno aneksi-
Sticno in nesramnO. Iahko Sc ugovarja, da MISC
mogli Storiti mic druzega. kakor sprcjeti kaizcrie-
We pogoje. Lahko sc cello trdi, da ne hi bila no.
bena vlada ma Ruskem mOgla vzdrzati fronte in
nadaljevati vojne, ker ie bila armada do skraino-
si demoralizirana Pri tenn Sc seveda ne SINE po-
zabiti. Ola so boljseviki cd svoje strani doprinesli.
kolilor so lie mogli, "a ME demoraliziranic cetudi
morda MISC incl n%atancno tega namcna. Ali brez
obzira ma To dopuScamo, da Sc Z armada. kakrsna
je bila, nj moglo wee bojevati.
NaJvecJi greh Dol jSevikov mi V TEN. da so se
podvrgi sill razmer, ampak da so well Y rokc va
jcti sltuacije. kateri MISC bill kos: V najbolisem
~Slucaiu MISC mogli "a obrambo Rustic in rcvolucije
storiti ME ~boljsega, kakor vlada. katero so strmo-
glavlh. Y resnici so pa storili mnogo slabSega.
kercnSkii ie val sku3al Witt armada bojcvnega
duha; b~oljseviki pa so cas- sistcma icno ubiiali.
!, Fratern!ziranic 4 nemSkim vojaStvom, XII 50 ca
vpelJali, Sc lahko smatra "a eksperiment posebnc
vrste. /ancsti rcyolucionarnost med nemske vo-
jake in jih priTeSti V upor proti kajzerju hi bila
gotovo veika rec. Nikomur Sc ne more zameriti.
Ola le napravil TAX poizkuS. Toda najdealneiSe
prakticiranje, ki pokaze tako iasno, da Sc ne OBJ
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

Ko so boljseviki izvrSili svojo revolt0 in str
~mOglavili Kerenskijevo Waldo, je bila VISA Russia
Sc cd prve revolucije V kaosu, in kdor nj stall sam
ma Odru velike ruske drame, in sicer ma zelo ugod-
mem mestu, XII mu je omogOcalo n~ajsirSi razgled, 81
nikakor III mogel napraviti popolnoma zancs1jive
sodbe o dogodkih. Sc danes je mnogo cpizod IL
one dobe nepojasnjenih, ali pa vsaj ne zadostno
pojasnjenih ma primer kornilovlieva rcvolta-
in kjer nj trdne podlage, ne more biti varno Stati.
cato je bila takrat tudi zakl jucena sodba o boljsc-
wiki in boljSevizmu nemOgoca, dasi je clovck la
hko obzaloval njih punt V casu, ko je bio ;koraj
brez dvoma pricakovati, da Sc Z MIN ~povecajO IA
drege Rustic.
Naglasali smo takrat, da hi bill boljScviki L
ozirom ma polozaj storili najbolje, &c hi Sc bill ude-
lezili kerenskijeve provizoricne Wade in pri tom
cznacili svojo opozicijo proti tistim stfancm Re
renskijeve politike, s katerimi sc MISC %Strinjali.
Ker je bill sestanek mstavodajne s~kupsc'nc garan-
tran in je zanjo v~eljala splOsna in ena';a voIllna
pravica, hi bill boljseviki moral dobiti vecino V
tenn parlamentu, ce so imeli vecino V narodu. in
vlada bi Jim bila tedaj pripadla brez revoltc. No-
line pravice so bill delezni tudi vojaki cc hi We
Gina pripadla boljsevikom, hi sc bill torcj lahko
~zanasali tudi ma armada in Sc jim ne hi bio trcha
bait uspesne obOrozene protirevolucije.
Pc vseh demokratiGnih naGelih torcj nj bilo
nobenega resnega razloga "a boljseviSki upor. Il
ustavodajno skupscino pred ocmi je bill cello ne
opravicen, ker hi bill, ce so imeli vecino %l]udstva
"a seboj, z mirnimi v~olitvami lahkO doscgli pray
toliko kolikor z oborozenim, krvavim puntom. &c
pa MISC imeli vecine "a seboj, tedaj tudi MISC bill
demokraticno opraviceni do vladanja, in kcr nj
mogel v tedanjih razmerah v Rusiji nihce pozitiv-
no izreci, ma kateri strani je veGina, hi bile morale
vse stranke pocakati ma v%olitve, XII bi bile izjasnile
polo5aj.
Toda ko so Sc boljseviki polastili moci III Je
oblast ostala Y njihovih rokah. ker nj bilo nobene
druge silc V Rusiji, XII bi jim bila mopla izpulit,
Jc bilo prakticno lie Sc vprasanje, kaj store $ svolo
oblastjo. &c hi jo bill znali in hoteli porabiti boije
kakor prejsnja vlada. hi bill $ svojimi rcar!;ati
opravicili svoio revolto, in vprasanje, kaio 90 phi
si do moci, bi bilo izgubilo pomen.
V dveh, treh tednih pac MISC mogli pokazati
tega. Sedaj je pa re minilo toliko casa, da so la
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

podlage "a prlmerJanJe, pa recimo torej. da nj bila
mogoca nobena druga pogodba kakot brest litov-
ska, Ia MO je prisel mir, in tukaj sc %pricenja dru-
go poglavje bOljSevizma.
Maj so b~oljSeviki storili V tel dobi!
Ameriski casnikar Browne, XII je navduscn IN
soVJctSkl Si'tem. ga je opisal. Ilvalil ga je kot pra-
vo slovansko demokracijo. in marsikomu Sc bo
tiSta zgradba res zdela Gudovito demokratiGna.
Toda pogleimo manic $ socialistiGncga stall
sea. Do tega smo re cato opraviGeni, kcr so boil
Scviki trdili, da SO socialist. in imenujejo Rustic
naravnost socialistiGno republiko.
Ia naslov nj %reSnicen. DanaSnia Russia mi
rocia!iSticna in sovjetski Sistem nj socialistiGen
\Jegovo bistvo je skrajen separatizem. V vsaki
obcini je soviet, in vsak TAX soviet della. kar hoCe
Steer ina potem okraj svoi soviet in guberniia
svojega, in cd casa do casa Sc snide kongrcs vseh
sovJetov: ali ve To je boil fikciia, kakor desnica.
kajti lokalni soviet V tel ali oni VAST Sc zmeni za
kongresove sklepe toliko kolikor "a lanski sneg.
Socialism postavlja interese skupnosti mad
Use druge &c pridejo individualni interest V kon-
flikt $ %skupnimi, Sc morajo prvi podati. &c mai We
liza V druzbi enakopravnost, mora druzba doloGiti
pravlce in dolznosti; ako sc to prepmsti %posamezni-
Nom ali poSameznim skupinam, mora govoriti Sc
hitnost in Sc uvel j%avljati predpravica.
SmeSno bi bio reel, da je kongres vseh sovjc-
tOv. ki Sc snide vSake bozje case ma kakSen tedcn.
%resnicna reprezentacija %skupnosti ali pa garanciia.
ola sc bcdo V prvi vrsti varovali skupni interest
druzbe. TAX kongres je farsa, "a katero Sc skri-
va diktatura, ne takozvana diktatura proIetariata.
ampak diktatura majhnega kroga oseb.
Russia je dezcla, V kateri je treba vse cd kon-
ca do kraja ma novo urediti. Kajti revoluciia
je lie razruSila. kar je bio. Zlasti tam, kjer ic 4
revolucijo zdruaena velika strast in kjer Sc jc ude-
lezujejO politiCno, socialno in kulturno zaostai
element. kakor je morale biti ma Ruskem, ic ne
i~zogibno, da Sc ~poruSijo tudi reel, katerih ie Skcda.
Ampak druzba ne more ziveti ma samih razva-
linah. Ma njih ie treba zgraditi novo, boljso STAY
BIO. Da Sc izvrSi to ogromno delo. i'm da Sc izvrSi
res pc wolff skupnosti, hi morale biti pravo zastop-
stvo druzbe, pa maj Sc imenuje parliament, kongrcs
ali kakorkoli permanentno zbrano inThelati mese-
go in meScce in Sc mesece ma vso moe. Kaiti demo-
(Konec ma 8. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

prlpraNlJa, In kakrSnekoli doloGbe Sc skleneio IN
hediarodno razsodiSce, "a omejitev oborozeyania
III "a sploSne internacionalne odnoSaie. moznost
NoJaSkega konfhkta sc tudi ma tel conference ne
cdpravl z absolntno zanesljivostjo. Prilike "a me-
Varne spore sc gotOvo lahko zmanjSajo, mirna u
raVhaNa n~esoglajij sc lahko pospeSi, ali veGja YER
le'hos' 'raJhega miru vendar ne pomeni njegove
brezpogojne nevarnosti. Najbolj razumliivo mora
bi'i to socialism,, XII pozna nevarnost kapitalistiGne
kOnkurence.
Dokler nj YES svet urejen ma TAXI podlaei. da
izginejo vsi razlogi "a vojne. je treba ra6unati
moznostJo voJne in pc koncani mirovni konferenci
oStane oro2Je sc faktor, Xxi Sc DO vpoSteval. Toda'
hlkdar wee ne BIO mogel militarizem tako absorbiA
rati cIovecanSkih sill, kakor Jill je scsal pred to
v"Jno, XII je dokazala njegovo neporabnost in brez-
pomembnost. -
LJudstvo bo tudi zanaprej Sc morale vedeti:.
kako Sc le poSluzevati orozja; ali V ia namen ne bo.
treba prezivljati najlepsih mladih let V zatohlih'
kaSarnah; TO znanje 81 DO poleg drugega lahko pril
baVlio V solah. kjer Sc DO mladina uGiIa i'm vadilaN
ne pa p~otapljala svojo duSo V slepi subordinaciii,
Treba DO nekoliko judi, XII bodo posvecali yso svo4
20 pozornci vpraSanjem obrambe, niene organizaA
cile' vaznim iznajdbam in problemom orozia
:ploh; al poSlel bCdO TO lahko lie Sluzabniki ma
roda, kakor vsak0vrStni drugi uradniki. ne pa
njegovi gospodarji in bogovi.
Take uredbe napravijo liz vojne lie skraino iz.N
Iemen sIucaJ. pc katerem ne DO mice hrepenel in
podaJo miru toliko varnosti, da bOdo narodi brez
dosedanjih velikanskih ovir lahko posvetili svoje
mocl naprodku, XII pospeSi prihod takih razmer. da'
poStane voJna kratkomalo nepotrebna in dobi ira,
zen mir z~anesljivo podlago. Tedaj Sc DO tudi la
hNo govorllo o popolnem razorozenju, in vojni uraA
Oh, voJaske sole, vojnopripravljalne institucije odA
padeJo, zamro, izginejo kakor nepOtrebni organi'
telesa. Hi sc ne rabiio veG.
ker je bila Nemcija ,vseskozi militaristiena
le nlcn poraz V TEN oziru n~ajveGia blagodat, ker
rcSuie svet straSne usode, da hi Sc cd vzhoda do
zahoda l%zpremenil V ogromen vojaski tabor. In
10 Sc vrnejo normalni cast, DO NemGija sauna spo-
znala. da Je bl MEN poraz pravzaprav njcna re-
stev IL ~jeklenih kleSc militarizma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06
VAZNO "a ~NAROCNIKEi

Zakon zahteva, da mora vsak marco
mix imeti list placan v naprej. Ne ma mas,
temvec ma vas je leze6e, &c hocete imeti
vse stevilke Proletarca. vi innate ma svo-
Jem n~aslovu v oklepaju stevilko, XII DO
mcni' do kdaj innate list plaean. Prihod-
MIA stevilka lista je (5s3) in &c je Vasa
stevilka ma naslovu TAXA ali pa Sc manjsa,
tedaj takoj obnovite n~arocnino, ker smo
drugace Po zakonu prisiljeni, da Yam ia
koj ustavimo list.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

gala ideja militarizma. Po stevilu prebivalstva i'm
obseznosti svojih dezela nadkriljujeio zavezniki
NemclJo Ill meme vOjne tOvarisice. GospOdarsko
ne zaostajajo Anglia, Francija, Amerika "a nil
mi. Prirodnega materijala "a fabrikacijo bojnih
sredstev imajo dovolj. Kako mai hi sc torej razla-
gala zmaga NemGije?
Edini mozni odgovor hi bill Ia: Nemcija je bia
voJasko pripravljena. Nemcija je imela dovrSen
militaristicen sistem. Nemska zmaga torej doka-
zuJe, da je militarizem neizogiben IA vsak narod,
XII hote biti V ~slucaju potrebe sposoben "a obram-
bo. Okleni sc militarizma. kdor noccs poginiti!
Glej, da prckosiS $ svojo voiasko organizacijo vsak
drug sistem!
YES svet hi Sc bill militariziral. Drzava hi bila
tekmovala Z drzavo ma suhem, ma vodi in V zraku.
OborozevanJe hi sililo V blaZnost. Boljinbolj hi sc
vSi drugi interest umikali v~ojaskim. Use dezelc hi
bile preprezenc $ Spionaio. Oborozevalna mrZlica
bi vzdrzevala misel ma vojno 1.-Two in jo neprene-
homa podzigala. doklcr ne hi priSla eksplozija. do
kler ne hi bila Ia ali ona dezela vrgla vsega ma ko-
cko III provocirala vojno. Ge re ne IL drugih raz-
logov, cato, da Sc obvaruje poloma, do katerega
III 10 nevzdrzno oborozevanje morale prignati.
= porazom NemGije je svet obvarovan te groz-
ME, kaJu Z MO je porazena tudi ideja militarizma.
Najpopolnejsi vojaSki sistem je incl kaizer-
land, pa je vendar nj mOgel reSiti bankrota ma bo-
jiSGu i'll V politiki - donna in V tujini. Kai hi = mi
ltarizmom, &c ne more izpolniti naloge. "a katero
Ie bil izumljen! Cemu vse ogromne zrtvc. Xxi jh
pozira kakor pravi Moloh, Ge ne more ustaviti niti
clvilisticnega sovraznika ? Iakai puSGati YES gospo-
darski, indhstriiski, kulturni in socialni napredek
V nemar ma ljubo edinemu militarizmu. XII jc impo-
tentcn, kadar ga narod potrebuje?
Nemcija je V zacetku zmagovala. To je seveda
naravno. Strojna puSka je efektnejsa cd rcvol
vcrja. Ali trajnost tega zmagovanja je bila Cd
vlSna cd vpraSanja. zee Sc militarizmu poSreGi ve-
Tiki . bluff. Ne nicgova r|esniGna ufinkovitost,
ampak njegova pogubna sIIgestiia hi mu bila mo-
gla pribaviti faktiCno image. &c hi Sc bill neza-
doStno pripravljeni nasprotniki u,traSiIi @njegovih
prvih. navidczno velikanskih uspehov, hi bill mill
tarizem zmagal z vtiSkom. XII ga je napravil. Ali
takral, ko Sc nasprotniki MISC podvrgli piaSeci
hipnOzi. je bila |njegova igra re izgubljena in lie
vpraSanje casa ic bio, kdaj Sc izravnajo sile in
kdaj SC tehtnica prevrne.
Amerika kot najbolj civilisticna dezela jc
p%rakticno dokazala. da izvrSi n~evojaski narod V
~slucaju reSne potrebe lahko pray toliko in sc wee.
kakor drzava Z najpopolneiso milita risticno ma
sino. Ne izpremembe vse dezele V ogromno ka-
sarno $ korporalsko discipline. ne umoritve demo
kracile, ne bozanskega spoStovanja Sable, ampak
iJudske zobrazbe. ljubezni do svobode in splosno
drzavljansko in obrtno sposobnega lirdstva je ire
ba "a uspeSno obrambo.
Tako dalec pac Sc nismo, da hi he bilo sploh
wee treba misliti ma orozjc in da hi Sc moglc opU-
Stlti kratkonialo vsc priprave IA :,lu6aj napada.
kakorkoli sc zakljuci mir, Xxi Sc morda &c reno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06
Nauki SVetOVne VOine.

Amerika Jc v sedanji vojni nvrsila nekoliko
reel, XII hi sc lahko imenovale cudovite: a Setudi
je Use, kar sc zgodi, naravno, sc je vendar yredno
mtaviti pri nekaterih takih p~ojavih, ker obsegaio
izredno vazne nauke. z nekaterimi Sc nekoliko
pobavimo v naslednjem, OBJ priliki Sc pa vmemo
Sc k nekaterim drugim poglavjem, XII so $ predmc-
tom vecalimanj V zvezi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

hudobnega deavSkega agitatorja in da je bill on
precinct njih posebnega nasprotovania."
'Brez dvoma JAYNE druzbe" - pravi po-
roeilo nadalie - "proti katerim je bila naperje-
ma Mooneyeva agitacija ali XII so ga sumniGile
da jim hoGe skodovati $ svojim agitatorie deom,
gledale, ola ga vjamejo. Akcijo proti MENU je vo-
dill privatni detektiv Swanson On ie bill tisti, XII
je vOdil preiskavo, IL katere Sc je zeglo zasodo-
vanje Mooneya. On je bill tsti, ki jc skusal spra-
viii Mooneya stik dnamitiranjem elektriGne-
ga stopa, kar sc dozdevnO za;o hi pOsreGilo ker
sta Billings in Weinberg odklonila Swansonovo
'nagrado" "a tako delo
Porocilo Omenja potem posamezne procese V
tel zadevi,nat pa prehaja k senzacionanemu pre-
obratu V dokazilih, XII je povzrotil, da sta bila
Mrs. Mooney in Weinberg oproSGena ki jc pa OBJ
enem tudi zbudi sum prejsnjih obsodbah Bill
lngsa in Mooneya. To sc tice znanc Oxmanovc
afere komisija nj imea naloge, da dozene krivdo
ali nedolznost Mooneya in drugh obtozencev. am
pax preiskati je moraa, Ge obstoji podlaga "a OBJ
cutek, ola sc je mogla omen ienimi obsodbami
storiti krivica. In komisija prihaia do zakiuGka.
ola obstaja res TAXA podlaga.
'V atmosfer Xxi obdaja Obtozbo in process V
tenn slucaju" - pravi pOro6ilo - ''nahajamo raz-
log "a nepokoinost. To cuvstvo ie bo pojaeano
enim faktorjem take vaznoSti, Xxi 10 je mogoGe
kontrolirati. Najboj je Mooneyu skodovaa izpo-
we'd price po imenu Oxman On ie bill tisti. XII ie
prcal S preprGevanim podrobnostm da sta
Mooney in Billings bila oh dolocenem casu tam.
kjer bi morala biti, da Sc jma more dokazati So
delovanje pri zlocinu.
''Po MoOneyevi obsodbi so prisla ma dan pi-
sma, Xxi jih je bill Oxman po lastnem priznanju
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

mirovni pogodbi nesramno poteptano in Scheide
mann bi moral zavreci tax pakt, ako hi hotel lie
sam sebi ostati west
Toda njegova frakcija b morala vpOstevat
Sc nekaj druzega kar je 5 SocalistiGnega stalista
neprimernO boj vazno. Steer je ae podlo orOpanje
III okradanje RuSije abSolutno naSprotno naGel0m
socializma. Toda Ge hi mogel Scheidemannovcem
suziti izgovor, katerm Slepari kaizerieva vlada
da bodo Ltvinci. Lett, Esti it'd. ahko Sami odlO
cali svoji usodi, ne hi mogli in ne hi smell We
cinski socialist prezreti dejstva, da ie brest-li
tovski mir protrevOucionaren in da namerava
Nemcija oGividno zatreti praktiGni socializem ma
RnSkem.
o tenn nj mogla Schedemannova Skupina ime-
ii nObenega dvoma. Sama ina Sc toiko intelligent
nit glav da hi bile lahko spoznale nakane nem-
Ske Wade. Ako ne hi bilo to zadostovalo. la
hko sisali, kako sodijo Rusi Nemciji in njenem
postopanju. Toda ostali zopet gluhi in TEN
potrdili, da so - kakor ie Lienn dejal - stavko-
kazi. ostalimi Strankami easovali IA mir, ka-
kor je bill pOdpisan Brest-Iitovsku.
Edna socialisti6na manjSina ie glasovala
proti mirovni pogodbi, ter poljski in danski po-
slanci
no je uradna NemGia na vzhodu zvrSila to-
lovajstvo mad Rusjo in ga vrSi tudi ze mad Ru-
muniio, sc prpravja, da stori enako - see Bog
da B" - tudi na zapadu. Konservativno junkersko
casopisje, je zopet SpuSteno verge, in Steklim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

cev Tckom svetoyne vojne sc je uganjalo mnogO
hnavSCnc 'osvoboditvijo' narodov, ali malo-
katercm sluGaju boi, kakor "osvoboditviio"
kuronskcea, Livonskega in Estonskega.
Nobenega dvoma n da Nemci vplivali ma
kuturni razvoj Lietov in Estov. Lvonsko je pr
va nemSka h>olonija, katere gospodarsko po-
vzdigo nemSki viezi, osvojevalci dezele, tekom
stoletii zelo mis Zaratli okrutnosti, katero
je kolonizacija vrSila tekom vsega srednjega ve-
ka sc danes ne bono prepirali. Nemskemu vite-
IN jc Sedil ma IivOnsko trgovec in rokodelec, ne
pa kmet Kmei je bill podjarml jeni Liet in Esto-
nee. Kcr ie koloniziraioca nemSka vrhovna plast
strcmila IA TEN, da postavi representative social
no pregraio med nemSkim "gospodom' in donna
elm "hapcem," jc postao socialno nasprotje ma
KuronSkcm Livonskem in EsOnskem Obenem ma
cionalno nasprotje. odpravO tlake in vpeljavo
proste Sclitve je plcmstvo ma Kuronskem Lvon-
skem in Estonskem izgubio ne lie velik del svojih
,ocialnih prcdpravic, ampak tudi svoio nacional-
no predpravco dczcli. S tenn, da sc ie nastOpi-
la pot demokracij ie bilo odloceno politiGni
usodi nemStva Kuronskem, Livonskem in
Estonskcm DrameGa demokraciia teh dezeaa
(Konec ma g. strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

proti krivim obdozi,vam Vojna Sc vodi ne le 2
materijalnimi, ampak tudi moralnimi sredtstvi
Mi smo tel voini, da uvel iavimo moralne zahte-
We neoskrunjenega zakonitega procesa. brez OBJ
zira ma TO, kako pocasen ie v6asi ia process. TIE
zahteye. mora pozixeti ogenj nase vdanosti do ten
naeel pri doma''
Ce ie prisa Wilsonova komisija do takih "a.
Njutkov in spoznanja, da je sum praviGni sodbi
Mooneycvcm slucaju utemeljen, tedaj sc ma
podlagi argumentov, bi iih podaja poroGilo komi-
size, vsak ncpr;stransk 6lovek lahko pridrlzi te-
mu mneniu
Porocilo IL WashingtCna pravi, da je napra-
vilo izvestjo kOmisiie globok visk ma predsedni-
ka Wilsona. TO gotovo nj mic cudnega Ali med
TEN je sla :adeva svoio navadno justicno pot in
vrhovno sodiSGe, ki nj naSlo napak postopanju,
ic potrdilo obSCdbo.
tel skrajno kritiGni situaciji Sc ie predsed-
nix Wilson cbrnil do kalifornitskega governorja
Stephensa prosnjo, maj pomilosti Mooneya. TIA
korak Sluzi predsednku east in globoko je ze-
lett, da doseze uspeh V stvari ne gre lie "a izraz
usmiljenega srca, ampak porocilo Wilsonove ko-
msije pove svOjem zakljuGku popolnO jas
nostjo pomen razburljive afere. Ia to gre kako
mas bodo presojali donna in tujini.
Predsednik Wilson ie ponovno razglasil, da Sc
vodi sedanja vojna resitev demokraciie. Tre-
ba ie pa dokazati svetu, da imamO sami res kaj
kajZerske avtokracje. Zato moramo, kakor pravi
delovni tajnik Wilson, donna pokazati popolno
vdanost V naGelo demokracije.
Jpamo, da sc TO zgodi Mooneyevem
sluGaiu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02
LETO (VoL.) XIII.

Ia opazka je prisilila socialisticno mani isino
ma gIaSen smeh, nakar je Westarp nadalieyal: !:
tailmi neodgovOrnmi izjavami daiete potuho
naslm sovraznikom, ki mas enako obrekuieio !"
NeStarpove beSede povzroGile yeik nemir in
dr. Conn je zaklical: "Kdo je pa zacel vojnofv
Westarp je vzroi Njegova plemenita kri ie
kipela IN sveii jezi ie zadr: "Zdi sc. da ina
poSlahec Cohn toliko poguma in predrznost pa
'id, da jc Nemdiia povzrocila in zaeela voino. -
Cohn ie brez obotavljanja odgovoril. "Do
da!' D"'
To je bill signal "a velkansko razburienie in
heNaler nacionalisticni poslanci so kri6ali .Vr.
Zlte ga ven!' Ali ma Cohna nj TO naprayilo no.
Denega viiska, temveG je zjavil:
MI odklanjamo to pogodbo To ie zatira
hJe narodov. TakOzvani klic "a p0mOG IL baltienih
ueZei le lie pretveza IA aneksijo, "a katero Sc ie
NemclIa re davno CdoGila Nemski narod mora
kakor vsak narOd, vzet svoio usodo svoie roke
roper knee IN drzavnike in militariste.
Da so nacionali,ti imenovali pogumnepa no.
Sianca 'lzdajalca,' nj mic Gudnega Zato so ME
COVE Dcsede vendar reSniGne. Ali ce SINE nemsk
socialist povodati, da ie NemGija zakrivila i'm za6e
Ia TO voJno, tedaj mora to biti tudi nam dovolie
no mar Je resnica usih nemskih man nisinskih
Noclahstov, ne more bit laz nasih IL te resnice
Je pa treba zvajati logiGne posedice ne pa iprati
sc sepo mis-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

pisai, preden je bill klican pritanje. Namen teh
pisem Je bll oNmanov poizkus, da zzove krivo pri-
CAME zvezi vazno izpovedjo, XII 10 ie on incl
podaii in XII jo je podal. Dej,vo .ie, da je pisal
piSma, ki so morala diskreiirati ysako njegovo
izjayo in luei teh piscm ne more nobeno niego-
vo pricanje imeti verodostojnosti XII lie poirebna
"a obscdbo. no je bill diskreditiran Oxman je bi-
la diskreditirana tudi obsodba Mooneya
''Cim so priSla Oxmanova psma ma dan ie
sodnik, ki je bill vodil Mooneyev process pozval
generalnega odvetnka kaliforniie, maj stori kora-
Ike "a obnovlev pravde. Generalni odvetnik ie
proSll drzavno vrhovno sodiSGe mai ozrom ma
razkr1tlc Oxmana vrne Zadevo prvemu sodisGu "a
"ovo obravnavo. Nrhovno sodiSGe pa DO kalifor-
nijskih zakonih nj naslo kompetence da presoja
stvar izvzcmsi posopanje. Sedaj ie stvar pred
prizivnim sodiScem ki ina lie preislati. ce so bile
V poStopanju kakSne pomote Ce najde vrhovno
sodisce napake in dooci novo obravnavo DO polo
zaj popravljen. Ce najde sodSGe da nj napak V
posopanju in vsled tega potrdi obsodbo, mora
pr1tl pomoc od eksekutivne akcije lIalifornijsega
governorja in od sodelovanja zasedujoSih urad-
nikOv."
Porocilo omenja potem, kaksen vtisk je zade,
va naredila ma Ruskem in po Zedinjenih drzavah
IN kako prihajajo protest. tud IL krogov, Xxi od-
lotno odkaniajo nasilstvo Nastalo ie mnenje, da
Je bilo IL pOsvecenega instrumental Justice vedo-
ma ali nevedoma napravljeno orodie zoper delo
od nJegovih nasprotnkov industrijalnem boju.
'Obcuek nemira' - koncuie poroGilo -
Xxi ga Je pOvzroG suGaj, mora bti odstranjen
kaJti ce sc to ne zgodi, omaje mnenie da SGti
nasa demokracija najnizjega in cello navrednega