Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-01
IL DoBE T~LAtANsTvA.

KEN lJudstvu Je desetlna. Hudo
.je bilo, ko je moral kmet orati III
sejati, gospod pa je potem prisel
in mu odpeljal vsak deseti snop
ali deseto kopo. Tako je pac bio
nude, kakor dandanaSnji, ko mo-
ras IL hleva DAFT zadnjo kravo ali
zadnjega juca ali pa t%elico, da po-
miris davkarijo ali posojilnico, XII
ii grozi 2 eksekucijo zavoljo "a
ostalih dolgov.
Desetina je bila V nasih deze-
lah stara naprava. Uvedel jo je
menda cesar Karol Veliki |. 1914.
Tedaj je oblaStni cesar ma fran
kobrodskem shodu zaukazal, da
morajo prebivalci vse njegove
drzave cd doneska svojih zem e
ljisc dajati cerkvi desetino.
Ljudje novega davka seveda
MISC bill veSeli - in duhovniki
tudi ne; cato so pOsamni kleriki
V cesarjevem spremstvu ugovar-
jail novi uvedbi.
Do dobe sv. B~onifacija je bila
cerkev V Nem6iji kaj slabo ure-
jena. Skofje so danes nosili mas
niSka oblatila, jutri pa so 81 opa-
sail nee in Sli V vojno. Cesar nj
hotel pri vojski tako premoznih
prijateljev %pogreSati. cato 81 je
Karol Veliki osvojil pravico, cd
dajati cerkvena posestva svOjim
prijatcljem, Xxi MISC duhovniki, da
bodo ii hodili nameSto Skofov $
cesarjem V vojno. DuhovScino pa
lie hotel cesar pomiriti - z desc
tino.
Pozneje 81 JIG V tel Stvari cesar
Henrik ". wei Karola "a zgled
in je hotel deSetinsko postavo V
DRAW Z VS. strogostjo izveSti. IL
leta 1913 Sc poroGa, da je priSel
solnograSki Skof Gebhard V OSo-
je ma KoroSkem, Ola uredi deseti-
no. Noljni ali nevoljni so moral
vsi CROFT in plemici. svetni' ljudje
in duhovniki Sc zavezati, da bodo
odslej ~plaGevali desetino cd svo-
Jill pridelkov. Kdor pa nj hotel
dajati deSetine, je moral odstopi-
ii cerkvi kakSno kmetijo V last.
Osojski opat Wolfram .je tedaj de-
c%etino osojskega posestva odku :
pill Z desetimi kmetijami, Xxi Jill je
prepustil nadskofom.
kaj takega je bio mogoce IL =
vesti, ker je bilo V drzavi proved
skofov. Xxi so V svojem Interest,"
poslusali cesarja. Cesar je V
mnogih krajih nastavljal svoje
prijatelje ma Skofovske sedeze, in
TEN je bilo cestokrat lie "a denar.
Cd Henrika so 81 bill z denarjem
kupili svojo east in desotina Jim
je morala te stroSke povrniti. De-
setina je %napravila razdor med
ljudstvOm in med Skofi, odtu.jila
je SIX ofom seveda tudi drugo du-
hovScino.
kakor so pa poprej vladarji je-
mali cerkvi zemljiSok last in 10
nadomeScali $ pristine novo desc
tino, tax oso pozneje terjali mai
pref EN- del, potem vccino deseti-
ne Ease; tako so nastali davki.
Stalne dOhodke so vladar.ii ma
sli V desetini, in izvajala je ia
davGni sistem cerkev, ker hi l.jud-
stvo svojim grofom in knezom
davka nikoli ne bio privolilo. Ko
je enkrat desetina bila v~peljana,
81 je oblaSti MISC wee pustile wet
kakor dandanes davka ne, cetu-
di ljudstvo godrnja.
Now cas- je potem desetino Cd
pravil, "A uvedel je druga placila,
Xxi MISC dOsti lajSa, lie da 81 mo :
derna doba po imenu prizadeva,
iskati denarja pri tistih, XII ga
imajo, ObdaGiti premoznc in OLAF,
Sati ljudstvo; &c je res tako, We
pac indirektno obremenjeno l.jud.
stvo.
Nj Sc bogve kako dolgo, odkar
Sc je desetina odpravila; najsta-
rejis liudje Sc je Sc spomin.iaio,
a mladi svet jo je re pcpolnoma
pozabil. In vendar ie tudi v desc
tinski postavi marsikaj zanimive.
ga in njene uvedbe segajo Sc v
naSe vsakdanje z~ivljenje, cetudi
sc tega ne zavedamo wee.