Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

Do sedanje vojne Sc je Avstrija znala svetu
kazati kOt nedOlzna, IN svoje doma6e naloge Ii
VEGA drzava, Xxi he zeli ME druZega, kakor ia hi 10
pustili pri mlru IN noce mkomur ME hudega. Y
~sploSnem Je igrala navidezno skromnO vlogO in po
tujini je bilo o njej razSirieno mnenje. da ie Do
syojem zemljepiSnem p~oloiaju in po mnogobroi-
nOSti SvOjih narodov nekakSna totka Stabilnosti
V Evropi. Narodni boji, Xxi so Sc odigravali V ME.
mem okvirju, MISC kazali zunanjemu, neprizadeie-
mu svetu ME kaj pOsebnO zanimivega. i'm izycn
njenih meja sc Je lie malokdo brigal zanjo. Polite
ne boie ina vsaka koliGkaj razvita dezela. Avstri-
ia pa nj bila draava, XII hi bila dajala takim boicn,
move Smeri ali pa velika gesla. Xxi hi mogla vplvati
ia svet i'm pOrajati move ideje. Y naSih cash ina
tlOveStvo mnogo skarbi, znanje Sc je pa tako po-
%mnozilo, da je ma vsakem polju treba wee in vcG
specializiranja. I'm tako so Sc tudi "a A~vStrijo, Iii
nj bila V s~ploSnem dovolj interesantna, zanimali
lie %posamezni specialist.
NOjna je TO precej izpremenila, kajti kot de-
zela, ki 10 je pritela, je morala AvStrija zbuditi
pOzornOst sveta. Res je, da nj la semzacija dolgo
trajala. Gin je naStopila Nemcija, je la absorb
rala skoraj vso pozornoSt, ker 81 je znala takoi
prilastiti vodstvo ne lie V vojaSkem, temveG tudi
V politicnem oziru. In njena odloGujoGa moe med
centralnlmi Silami sc je V nadal jnjem razvoju Sc
ucvrstila, takO da je danes skoraj lc TO merodaj-
no, kar ukazuje NemGija. Ona ie spravila TurGiio
" gus ' 'Jh LNNHo, ohu It DItu NNlOIbIl
l%talije, Rumunije in GrSke vodila diplomatiGne
~poizkuse Y ten dezelah, njene akcije so bile nero
dame ma ~bojiSGih, kar 80 njeni drzavniki govorili
V Berlinu, je odmevalo ma Dunaju in Y Budim-
pesti.
kljub temu bi bila napaka. Ge Sc ne hi poSve-
lilo Avstriji wee pozornosti, nego je hipoma zbu-
lajo telegram o njenih miniStrskih krizah, o dra-
ginji, o demOnstracijah in dezerciiah. NSi ii do
gOdki so lie poSameZni Simptomi veliko boil glo-
bokO tiGo6e bolezni, ne lie nude "a AvStrijo samo.
ampak nevarne "a vso Evropo, lahko hi sc reklo IA
YES Svet.
AvstriJa je "a svoje narode jeGa IA vso Ev-
rOpo je pa element ira jneag vznemirania. Men
obstanek sam ma sebi je nevaren svetovnemu mi
ru. Razdejanje Avstrijc je Viva zelja skoraj u;eh
njenih narodov; ampak To je tudi potreba move
Europe, Xxi maj Sc zgradi IL sedanjega kaosa.
kakor nobena druga drzava V Evropi, de IL
vzamemo Turcijo, Hi sc pac ne more wee smatrati
"a evropsko silo, je Avstriia okamenina IL sred-
MEGA veka. Use reforme, Xxi Jill je dozivela V novi
dobi, MISC i%zpremenile njenega temeljnega INA
GAIA. Pc pravici Sc he bi smela imenovati drza-
va, ker je lie domena familije Habsburg-L othrin-
gen in sc ravna VISA njena politika lie pc intereSih
tie dnaStiJe. liza katastrofe V avStrijsko-pruSki
vOJni jo postala kOnstitucionalna pc imenu, ker ne
hi bila V absolutistiGni obliki dobila niti t~inanGne-
ga kredita. Leta 1907. je dobila vSaj avStrijska
polovica priblizno sploSno in enako volilno
pravico. kljub vsemu temu je Sc danes avtokra-
ti6na V svojem bivstvu in vse konstitucionalne OBJ
like MISC mic druzega. kakor ornamenti namenje-
nj, da bi presepili domaGe ljudstvo in zunanji
svet.
Leta 1914. je stOrila avstrijska vlada korake.
XII so nujnO morali vOditi V vojno in napovedala
je vOjno. Ne lie da nj i'm cline pri zadniem ukrepu
ne pi pripravljenih korakih noben parliament be-
sede, ampak avstrijski drzavni zbor nj niti zbo-
roval. Pod malenkostno pretvezo ga ie bla vlada
re koncem januarja cd godila in daSi je postal po-
lozaj re s sarajevskim atentatom kritiGen, nj pri-
so nikOmur IA misel sklicati zakOnodajni zbor i'll
ga - ce re mic druzega ne - vsaj informant o
golih dejstvih. Niti V caristicni Rusiji nj bilo
postOpanje tako samovoljnO; cello tam jc imcla du-
ma vsaj priliko glasovati o vojnih kroditil.
kO je pc Franc Jozefovi smrti prSeI Karl ma
iron, je bilo takoj mnogo govorenia in piSania o
demokraticnih reformah in ustalnem vladanju.
Res je bill pc dolgem obotavljanju i'll vsakovrSt-
nth eksperimentih sklican avstriiski DRAWN zbor,
ali tudi ~najvecji optimisti so sedaj re Spo2nali, da
nj bio "a vsem TEN nikakrSnih konstitucionalnih
namenov; parliament je lie figov list, Xxi maj hi "a
sio zakril nagotO absolutizma. Cd prvcga sestan-
ka tekom vojne pa do danes je parliament ' stanju
krize. Damoklejev nee s A., Xxi dale vladi pravi-