Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

Ali bolt resen, kakor TO o6ita-
ME, je nauk o zmernosti. Tudi
glede NIGGA hi lahko rekli, da so
prijatelji zgresili adreso. Tudi
zmernost manjka podjetnikom,
Xxi hocejo imeti od della vedno kar
najvecii profit, Il delavcem ne
privoStijo niti tega, kar ie neob-
hodno potrebno, da 81 lie ohranii1
obstanek, ravno tako. kakor zvra-
tajo delavce, XII ~pravijo, da ina
jO od laStnega della pravico Zahte-
vati toliko koristi. da hi lahko
GloveSko ziveli. In vendar JIG mel
tent gospodarii doSti takih, Xxi
he morejo gledati, kako Sc kolje
piSGanec. in Xxi sc lahko razjoka.
io mad bedo pohabljenega beraca.
Use tiSto, kar razni dobri pri-
iatelji s~vetujcio, so delavci 10
poskuSili in Ge stole danes ma sta
liSGu boia. so Jill tia privedIe IL
kuSnjc.
Razredni boj je utemeljen V IA
zmerah, XII 50 motnejSe kakor ma
gnenja Judi. II najblagohotnej-
Sega tloveka ~napravijo goSpodar.
ske razmere lahko brezobzirnega
tirana vSi nauki razlicnih yer.
VISA etiGna naCela so DrazmOCna,
kier govori Sila raZmer. Nth moe
ic tako velika, da obveljajO ma
njihovih tleh zrasli Maori cello Sc
teda.i, kadar so postal izkoriSce-
valcem samim Skodliivi. GoSpo-
dar.ii 81 Sc navadili zavraGati de
lavske zahteve, ne da hi Jill Sploh
reSno in %natancno preiskali in
pretehiali; zavracajo Jill, ker 81
dclavSke, in ker sc .ie pri NTH IL
cvrStilo mnenje, da Skoduje pod
ietnikom. kar delavcem koristi.
GoSpodarii Sc zgrazajo mad raz-
rednim boiem, Il sami stole tako
cvrSto ma njegovem StaliStu, da
ga niti tedaj ne zapuSte, kadar
hi jim to koriStilo.
Po vsem Svetu Sc bojujejo de
lavci "a skrajsanie d%elovnega Ca
Sa. To ie predvsem kulturna "a
hteva, potrebna. da Sc Omeji
brezposelnoSt, kar je nujnO po-
;rcbno, da .ie clovek lahko clovek.
4 nobeni zahtevi Sc delodajalci ne
upiraio tako kakor tel. Primitiv-
nj so NTH raCuni oni pravijo: Ako
izdela delavec V eni uri mnozino
y. V desetih desetkrat Y, V dvaj-
naistih pa dvanajstkrat Y. Torel
ie treba ohraniti dolg delaven
cas-, da ina inudstrija vet kori-
sti. RaGun je popolnoma napacen.
Danes Sc je osemurni delavnik ze
marsik.je vpelial in povsod so Sc
pokazali povsem d%rugacni rezuI-
tati. nego so govorili njegovi no
sprotniki.
Vzemimo ell Slucaj. V Koenig>-
bergu ma NemSkem so pred lett
vpeliali osemurni delavnik V PHI
narni, in pozneje so skrajSali Sc
delovni cas- pri cestni z%eleznici.
MagiStrat je porocal obtinskeGu
syetu, kaj so pokazale izkuSnje ;
~skra.iSanim delovnim casom. Po-
rocilo .ie bilo ma predlog nekega
sodruga tiskano in IL MEGA Sc ia
sno vidi, da je kratek delovni cas-
ne lie potreben delavcem, temver
iudi koristen podietjem.
V omenjenem porocilu titamo :
"Tekom dveh let delovne dobe
Sc .ie izkusilo, da .je bilo vedenje
delavcev pray izvrstno, docim nj
bila pijanost V sluzbi in drugovr-
stno prestopanje discipline ravn1
pri peceh V starem prometu ni'
rcdkega.
\ starem prometu plinarne in
po poroGilih vodStev vecjih PHI
narn Z dvanajSturno Sihto Sc jc
pokazalo, da je zlasti Spomladi in
1eseni ravno pri peceh i'll pri
iransportu premoga pray mnogo
bolnikov najveG Sc Opaza revma-
item in akutne bolezni dihalnih
organov. Ma naSe ZaCudenje pa
smO re prvO leto in tudi pozneje
pri osemurni Shit paziti, da je
$ trikratno menjavo sihte Ia pri-
kazen izginila. Pred kratkim -
nan IL plinarne V Maincu, kjer
imaiO tudi osemurno sihtO, potr-
So