davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
1. Kolonije in posesti.

lhternacionala je vedno obsojala koloniialno
pohtikO kapitaliSticnih vlad. Obsoia ioco iib ,u1i
sedaj, vendar priznava medzavezniska konferen.
ca, da Je treba : polOzajem, kakrSen ie. raGu.
natl.
hohierenca %zahteva, da zavarujc mirovnn
po%odba domacm plemenom y koloniiah i'm mo-
SeStNlh Ndaino zascito roper izgrede kapiialistiC-
ne kolonlzaclJe. konferenca zahteva, da Sc pri-
INA avtonomna uprava vsaki plemenski Skupini.
"a doSeze gotovo stopnio civilizacije, vsem dru-
gim pa progresivno Sodelovanje pi krajevni
vladi.
N"hlercnca je mnenja, da maj povratek ko.
'hIJ uNiim, ki so Jill imeli pred vojno, ali mir
|alhoha ali odSkoduine IA bivSe kolonije ne two
rio ovirc IA >tlepanie miru.
TAKE kolonijc, XII so bile cd katcrekoli bu-
l"Jocc >iIo o%Nvojcnc, moraio bti precinct. po-
Ncbnega uvazevanja ma mirovni konferenci. na
Naler1 hodo NoNedni kraji opraviceni do udelczbc.
Ioda dolocba mirovme ~pogodbe, XII Sc BIO ma
naNaIa ma 10 'praSanje. mora zagotoviti gospo-
GarNko enakopraynost Y takih krajih "a liudstva
NNeh narodnoNti, IN : tenn garancije, da ne DO
pil lem hlkomur omcmOgocen legitimen pristop
d" Nurovm. da ne bo nikomur prepreCeno razpc-
"aNanJe nlesovih laStnih proizyodov ali odvzet
lFaNlren deIez y gOspodar>kem razvOju.
Mar Sc zlasti tice kolonij y>eh boiuiocib sil e
iroplcm Afriki, cd morja do morja, vStevSi vs..
Erajc Ncvcrno od Ialnbesc in juno cd Saharc. oh
SOFA Eonterenca vSako mperialistiGno idcio. XII
bI narcdiIa IL trh dczel plen enega ali wee naro-
doN, Jih jzkoriStala "a kapitaliSticni profit ali lin
'porablJala "a poSpeSeyanje militaristicnih cilicv
,lad.
l. oziront ma lie folonije Sc konferenca izrcka
"a >l>'em N"ntroie. ki mai DO ustanovljen pc med
Aaiodnen' sporazunu in garantiran cd Zveze ma
i"dov. Il h" >ncS'ujoca narodno suverenost. spo-
SOMA, da ho Slcdiia visokim idcjam gospodarske
'Nobode IN ntere>irana ma TEN, ola zagotovi do
hiacomu lJudstvu pravice pod najboljSimi pogo
j. al so V hlegovlh razmerah mogoci. zIasti pa:
]. Ri Y vsakem kraju vpostevala zelje ljud-
silva. Nrazene Y obliki, XII Jim je mOgoGe.
> Interest domaGih plemen 4 ozirom ma zem-
iJiSko poSest b Use %zaSGitili.
} Drzavni dohodki hi bill porabni "a blago-
S'anJe in razvoj kolonii samih.
(Dalie prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
kaVka$ka traQedi1a.

Razmere, Xxi so nastale na Ruskem $ sprejet.
fem breStlitovskega miru. so prinesle malo bla-
soslova doSlej ga vsaj nj videti skoro mixer. PaG
pa so ~posledico porodile obilo gorja. in med IL
stimi, XII imajo "a ia mir" lie vzdihe in bridkc
solze, so V prvi vrsti Armenci.
konferenci, XII jo je angleska Labour Party
pred kratklm imela V LondOnu, je evropski Ia
stopnik armenske sOcialisticne stranke predlozil
spomenico, XII opisuje, kaj JIG Armence doletelo
pc "koncani %vojni." Mihael Varandian, XII je ~
roell spomenico konferenci, je bill tudi elan kcn-
s'itucialne skupScinc in je znan V International
Spomenica ina slede6o vsebino:
kakor Use kaze, BIO brcst-litovska pogodba
haJvccJa katastrofa V armenSki zgOdovini, itak
? &c Doagtl nesrec i'll groze. Turkom je dala ne lie
pokraJlne turske Armenije, tekOm sedanje vojne
osVoboJene "a cenO o%gromnih zrtcv, ampak tu-
III rusko Armenijo, sestavljajoco del kavkaSkc
Administrative, in p~erzijsko Armenia.
no je vojna izbruhnila in so bill Armcnei en-
masse ObdOlzeni simpatij "a zaveznike, SC ic pri-
cello preganjanje. Turk so zaceli u 10 S TEN. Ola so
prlpravili Armence oh voditelje, preden so Jill
lel muciti in ubiiati. Nase tiskarne in listi 80 bill
"hlccnl, vsako znamenje armenskega intclektual.
mega ~Avljenja JIG bio poteptano, vsi nasi vodi-
'ei]l' ma stotine sOdrugov, pisateljev, profcsorjev,
pravnlkov. caSnikarjev, jc bio aretiranih, odgna-
NH in usmrcenih. u besedami nj mogocc op:sati
vseh Srozot, XII Jill je V nesrecni armenski dezeli
,zvrslla mladoturska vlada, prekasajoca Abdul
Hamldovc okrutnosti. In zdi Sc, Ola Sc muGcniStvo
Armenije Sc nj kOncalo. Turk SO sedaj V kavka-
zu, v ruski Armenia, in diva miljona Armencev
V tenn kralu ~ugrOzava enaka usoda kakor njih
roJake V turski Armenia.
40 je boljSeviSka vojska zapustila armen-
sko fronto, nj turska armada zapravljala casa.
tehvec Jc hitcla Z zascdanjcm izgubljcnih vilajc-
lev Bitlis, Trebizond, Erzerum in Van. Toda ii
heprlcakovani uspehi je MISC zadovoljili. No so
Aatrli odpor armenskih prostovoljcev in iztrcbili
heoborozeno armensko prebivalstvo. so Turk ma
predovali proti <zakavkaskemu tcritoriju, da hi
Hasedii karS, Abraham in Batun, kraic, XII so
inn Jh b~oljseviki prepustili Z brest-litovskim
mirom
Medtem ie Iakavkazija razgIasila svojo ne
cuvisnost. Stir glavnc narodnosti tc dezcle. Ar.
"'enci tdva miljona). Georgijci diva milioiia).
"ohamedanski Tatari (dva miljona), Rusi Ten
nllilon). so sestavili svOi dezelni zbor. in vlada.
Ki Sc je iasno izrekla "a opoziciio prot boljse.
'iskemu rezimu, je izjavila, ola pocaka ma scsta.
mex vseruske konstitucionalne skupscine Xxi 10
ie pozneje Lenin dial razgnati), da Sc pridruzi We.
'kl federativni ruski republiki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
D. Italia.

Konferenca izreka svoio topic simpatijo do
naroda italijanske krvi i'll iezika, ostavljenega IL
ven meia, ki so bile kot posledica diplomatiGnih
pogodb preteklosti in IL strategicnih razlogov do
loeene italiianskemu kraljestvu ter podpira ME
govo zahtevo, da sc zdruzi Z narodom Svojega pie
T.na i'll jeZika. konferenca uvideva, ola hi bill po.
trebni ukrepi "a varnost legitimnih interesov tia
i~anskega ljudstva oh morju, obsoja pa osvojeval.
ne ellie italijanskega imperializma, in je prepri-
cana, da Sc Use l%cgitimne potrebe lahko zavarujc-
20, ne da hi Sc odrekle enake pravice drugim ali
da hi Sc anektirali teritoriii drugih narodov.
Il ozirom Ma italijansko prcbivalstvo, raztre-
Seno pc vzhodnem obreiju Adrije Sc morajo odno-
Sa: med ltalijo in jugoslovanskim prebivalstvom
iemeljiti ma natelu enakopravnosti in sporazu-
ma, tako, da Sc odpravi vsak vzrok "a spore y
bodocnoSti.
Ako Sc najdejo V novo doloGeni italijanski
kraljeVini skupine >lovanskih plemen, ali skupine
italijanskega plemena Y slovanskih krajih. mora
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
b. Alzacija-L

konfcrenca ~izjavlja, da ne gre pri alzaSko-
lorenskem problemu "a tcritoriialno ureditcv.
,emvee Ia v~praSanje pravice. in vsled tega je
to mednaroden problem, katerega resitev je neiz-
ogibna, 6e maj DO mir pravicen in traien.
Frankobrodska pogodba je obenem okruSila
Francijo in krsila pravico prebivalcev Alzaciie
in Lorene, da razpolagajo sami 5 svojo usodo to
je pravica, Xxi so jo ponovno zahtevali.
Francija lahko, elm je zagotovlieno to pri-
znanje, pristane ma to, da Sc prebivalstvo Alzacije
in Lorene Sc enkrat vpraSa "a ~njegove zelje.
Mirovna pogodba DO imcla podpise vseh ma
rodov sveta. Garantirala 10 DO Zyeza narodov.
Tel Zvezi narodov ina biti, $ svobodo in odkri-
tosrenOstjo l~judskega glasovanja. kaierega po-
drobnosti Sc lahko pozneje dolocijo, prepuscena
organizacija take Weditve, XII maj V zmislu pravi-
&c enkrat "a vselej resi- usodo Alzacijc in Lorene
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
F. Zidje in Palestine.

konferenca zahteva IA eide y vse. dezclah
take splosne pravice svobode veroizpovedanja. IL.
obrazbe, prebivanja in poklica ter enakopravncea
draw .lnstva, kakor maj Jill uziva oStalo prcbi
valstvo vsakega naroda. Dale izraza mnenje. It.
maj sc Palestine oSvobodi izpod krute in zatiraloc
turske Wade, da po>tanc SvObodna drzava. Y ka
tero Sc zidovSkO ljudstvo po svoji wolff lahkc
vrnc in vrSi Svoje reScVanje Svobodno i'm memo.
tcno ud drugih plcmen ali vcroizpovedanj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
(Dalje.)


NajviSje nacelo, to je pravica, da vsako ljud-
svo odloGuje o svoji usodi samo, mora sedaj odlo-
eli, kaksni koraki maj sc podvzamejo IA obmov-
lienje ali popravo, kakor tudi kaksne teritorijame
iar-emembe so potrebna ma koncu sedanje vojme.
Radi tega konferenca naglaSa vaznost de-
lavsSemu in socialistiGnemu gibanju IA jasno in
natancno definicijo, ka jnaj pomeni pravica, da
ina vsako ljudstvo pravico odlocevati o svoji
.usSdi. Ne usoda rodu niti sorodnost iezika ie sma-
trait wee kot %moznost, XII gre V prilog federacijc
ali zedinjenja. V teku 10. stoletja so teorije te
vrste tako pogosto sluzile IA phase agresivnosti, da
internationally ne more druzega kakor skrbcti. ola
Sc takemu Flu zastavi pot. Vsaka potreba preure-
ditve meja ina biti ~izvrsena absolutno ma pcdlayi
zetje prizadetega ljud:tva.
Resnica je, da JIG "a p~otrebno posvetovanie o
seljah prizadetega ljudstva V vseh sluGajih ne
mogote, in Ola problemi narodnosti in teritoriiev
MISC povSod enaki. Nendar, kar je potrebno V vsch
slucajih, je to. da sc doloci procedure ne potom
~prizadetih strank, ampak potion vrhovne medina :
rodne oblasti.
Ma podlagi navedenih SploSnih maGel pred
laga konferenca sledeGo resitev posameznih pro-
blem0v:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
C. Balkan.

Konfercnca izreka na6elo. la morajo biti vse
krsitve pravic in nasilnosti, Xxi 80 bile nanesene ali
sc Sc ~nanaSajo balkanskim narodom, odstranjene
oziroma popravljene.
Srbija, Crna CORA, Rumunija, Albania in vsi
cd v~ojaStva zasedeni kraji morajo biti izpraznje-
nj od sovraznih sill. kjerkoli zeli ljudstvo enega
plemena in jezika zdruzenje, Sc mora TO izpolni-
ii. Nsak tax narod mora dobiti popolno svobodo,
da reSuje svoje zadeve, he oziraje Sc ma imperia-
isticuo >tremljenie Avstro-Ogrske, TurGije ali
kakSne druge drzave.
SpreiemSi to nacelo, predlaea konferenca, da
Sc YES problem upravne reorganizacije narodov
IA Balkanu izro6i posebni konferenci njihovih
zastopnikov, ali da sc V sluGaju nesporazuma, resi-
potom mednarodnc komisje ma podlagi;
az Ola ina vsaka plemenska m~anjSina Y vsaki
neodvisni suvereni dezeli svojo lokalnO samo-
prave in varnost Ia razvoj svoje lastne civiliza-
cije;
b. Splosnc garancije IA svobodo ter vcrsko
in p%olitiGno enakopravnost vseh plemen;
e. Carinska in poSma zveza, XII maj obsega
Use balkanske drzave. katerih vsaka maj ina
prost pristop do svojesa naravnega morSkega
pristaniSca;
d. Nstop vSeh balkanskih narodov V zvezo
ali federacijo potion medsebojnega sporazuma "a
va jemno delo V vSeh zadevah. Xxi Sc tiGeio skup-
nih interesov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
E. Poijska in baltiSke pokrajine.

Y zmislu pravice, da ina vsak narod sam
odlotati o svoji usodi. mora biti Poljska obnov.
Jena v edinstvu in neodvisnosti ter 5 prostim
pristopom do morja.
Nadalje izjavlja konferenca, da hi bila VISA
ka bodisi odkrita ali zakrinkana anekSiia 1.-Two
niJe, kurlandije ali Litve od Strani Nemcije kri-
ceca in absolutno nedopustna krSitev mcdnarod.
mega prava.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
H. Avstro- 0grska.

k'ufcrcnca ne izreka "a vojni eli, ia 50
ANstro-Ogr>lia razbije. ali Ola Sc il odrcce eoSpo-
d'rSki pristop k morju. an drugi strani ne more
Kontercnca dopuStiti. ia bi Sc zahteve Cehoslo-
vakov iii JugoslovanoN po neodvisnosti smatrale
"a VpraSamje, notranje objective. Narodna ncod
viSnoSt mai Sc Y zmislu ~ukrepov, XII iih stori I've.
IA narodov. prizna tistim narodom, XII 10 zahteva-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10
a. Belgija.

konferenca v~ztraja odloeno ma TEN. da mora
bti eden glavnih mirovnih pogojev ia, da popra-
vi nemska vlada pod nadzorstvom mednarodne
komisije krivice, XII Jill je, kakor je priznano, sto-
ra Belgiii; da poplata vSo Skodo, XII ie nastala
vsed teh krivic Ida Sc obnovi Belgija kot neod-
visna Suverena drzava IN sc ~prepusti belgijskemu
ljudstvu, da V vsakem oziru samo odloca o svoji
bodo6i i litiki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

lo' IN dotitni kraji maj imajo priloznost. da 81
doiociJo seStaNo IN svoje zveze V zmislu svoiih
zah'eV III ihteresov. Ako mislijo, Ola je primerno,
lahko ustvarijo svobodno obdonavsko federaciio
drzav namesto avstro-oprskcpa ccsorstv,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

biti ma obeh straneh dana vzajemna garancija
vsem, ola jim je zagotovliena popolna svoboda
samouprave i'll naravnega razvoja njihovega xiv
lienja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

Iakavkazija. Xxi ne priznava boljseviSke Via
ne, hi sprejela brest-litovSke pogodbe in ie Tur-
Giji napovedala vojno. V naglici se je organizirala
armada. Iii je Stella okrOg 10000 MOI. da hi Sc
uprla turSki nevarnosii in branila svobodo in ne
odviSnoSt kavkaza. Ma zalost so notranji Sport cd
zacetka paralizirali skupne interese. Mohamedan-
sko prebivalstvo turSko-turanske krvi, dawn
precinct nancnov carigrajskih emisariev in A.
scntov panturansk: kakor tudi panislamske pro-
pagande, je odreklo sOdelovanje V obrambni vol.
III prot IurciJi. Sc wee. Tatari so lc cakali ma H.
golden trenotek, Ola Sc zdruzijo Il napadalci prot
socialisticni vladi, kateri so stall ma Gelu Georgia
ci, Rusi in .Arnenci. Tatari, XII so zelo zaostali in
"iniajo pojma o demokraticni svobodi. so lie ma
ridczno sodclovali L novo revolucionarno Waldo.
Xxi Sc Je pripravljala, ola predlozi gotove social
ne refOrmc.
Tatar nj bill element, ma katerega bi Sc bilo
zanasati pi Obrambi kavkaSkc svobodc in Mood
visnosti. V resnici jc bill "sovraznik V lastni
Hist"
har sc tice Rusov, 50 bill vsc mOgocc. lie ne
zcdinjeni. RcsnejSi, razumnejSi clement. XII no
zalost MISC bill mnogostevilni, so bill vsi "a ohra-
nitev ~bogatega in krasnega kavkaSkega kraja. XII
sc Je vednO snatral "a najsvetlejSi biser ruske
krone; toda bojeviti element. veGinoma prepoier
z boljseviSkimi idejami, je bill pref pripravIien,
da zapusti narodno stvar. Ruski oddelki. XII so
''h'N, iiinV It III NSdk
odpor proti triumfalnemu korakanju Turkov,
ampak so kakor snezen plaz planili ma kavkasko
preblValStvo ter pIenili in terOrizirali mirono liud-
IL Arhangelska porocajo: Nikolaj Vasiljevit
IaJKoVsklJ, predsednik move ''severne ruske VIA
de Je lZJavll zadnjl cetrtek, da hi morala eicnta
p0satl vecJo armada ma ruSki sever. Caikoyskii
le incl prvi mtervju $ porocevalcem Associated
freSsa III Je deJal sledece "NaSa zelja ie obnoviti
rusko fronto prot Nemciji, toda nase cete so Sc
preslabe "a vetjc operacije; zato polrebujemo "a
VcznISkc pomoci. IelimO tudi. ola prideio ameriSkc
cete; zlasil pa potrebujcmo zivil in poIjedelskih
stroJev IL Amerike. Ako prideio Japonci od who
da, so nam dobrodoSli, ali raiSi hi videli. da pride
10 Americani Z mimi. NaSa vlada kontrolira zdai
snbernije Arhangelsk, Thurman. Nologdo. Viatko
III Severni del Novgoroda. Morda Sc nam kmalu
pridruziJo tudi Jaroslav, kostroma in drupe OH.
bernie. ldeja nase Wade Sc jc porodila Y Moskyi
IN ipreJcii smo vse politiGne stranke razun boil.
sevlkov in monarhistov. kadar ustanove nase 6ete
okrozne Wade V juzni, centralni in vzhodni Ru.
slJi, Sc zdruzimo V federaciio in skliGemo ustavo.
daJno skupscino." Cajkovskij je DEAL, ola je ruski
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

in definitivno odstrani IL splosnega evropskega
z~ivljenia spor, XII mu ic nalagal tako tezko bre-
me.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

sivo. Naposled 50 Jill lokalni oddelki razorozili
III pCSlall Y RuSijo.
Take 81 je zgodilo, da SO lc .Armcnci in &c.
orgijci trdno vztrajali y odporu prof soyrazuiku
GeorgijSki oddelki So korakali proti Batumu. az.
henski profit karSu. PriSlo je do krvavih boicv.
i1 harSu i'll ma vSej armenski 'front.' do peril
Ske mcjc, jc armenSka vojSka y StcviIu priblizn.
sO.oOO MOI. Nccinoma prostovoijccv. nckoliko ted
nov pod rodstvom gencrala Nazarbekiana in ma.
rodnega junaka Andranika h!jubovala Turkom.
Naenukrat so Sc pa Y dezcIi pripctili resni dogodki,
III SO paralizirali armcnske uspehc in omoyoCili
Sovrazniku i~nvazijo.
no jc priSla vest. da 50 Turk well Baium.
j. V l'aku IN po vsej ruSki Armenia i~zdruhnila
tatarska v>taja. Notranji Sovraznik jc drignil
SldVo; Iatari. Xxi so 81 St vceraj, pri izbrt,hu re-
voluciJe V Rusiji, bratili 4 .Armcnci oh prepeva-
nJu revolucionarnih pe>mi, 50 Z divjo kletvijo
poplavlll dezelo i'll sunili Armcnccm bodalo Y hr-
bct. \ldeci, da 50 med dvema ognjcma. SO So Ar.
nenci 4 nadcioveSko silo skuSali upirati turskim
NoJSkam Ill oborozenim tatarskim tOlpama, XII so
hapadale mirno prebivalstvo, prcSekavale zvczc
III raznasale terror pc armenskih pokrajinah.
Nekollko te%Iegramov. Xxi so doSi. guvori q II.
socerlh nrtvlh V Samem Baku, V tenn velikem
'rediscu petrolejSke induStrije in encm naiboyn-
teJslh NEST ma Svetu, XII bo kmalu izroCcno vladi
Aiaata i'll Enverja.
Dalec odtod, Y >voji lastni dezeIi, so Sc tudi
''eorglJrl ~boJevali Y tezkem ~polozaiu. Xascdenic
ha'hnla' Velikcga priStaniSca oh Crncm moriu. ST
i'm Je hudo dotaknilo. Lahko Sc paG pravi. da Sc
Je od tega casa prenehal boz V Ueorgiii. in gc-
narod dovolj zrel IA repuhIiko in ola ic odlocno
prot monarhiji
Dopisnik londonskc daily Mail" jc ' torck
brzojavil IL Berna (Svica) sledecc: ..Oseba. XII ic
' do'lkl Il bolgarskimi zazdevami. me jc informi-
ra:a, da Je prcteklO noe p%rcjela privatno porocilo
" izbruhu revolucijc V Sofiii. Rcvolucionarni Gle
mentl SO podri del kraIjeve palace. Nato je dejal:
'e Sc nude ne motim. bono videii za6etek boil
garske revolucije V prihodnjih Stirinaistih dnch'.
IL Parlza p%orocajo: kitaiska vlada je obve-
S'iia zavezniSke Wade, Ola oStancjo oficiiclni stiii
hl'alNke Il \atikanom pretrgani IN da Ne sDrciI.c
PapeHeVeSa legata tekom voine. Prvi papezev po-
Sianlk Petrelli, Iii je incl It'll Y Picking. jc vcik
k~aJ2erJev Simpatist in drugi, katercga je hotel po-
sIati \~atlkan, je V tesnih stikih I oficijeino Az
S'rlJo' kakor zgleda stvar, je hotcla NemCija po-
TEN, papezevega poslanika dclati inirige ma hi
~tajskem.
New Britain herald. [microfilm reel] (New Britain, Conn.) 1890-1976, 1918-05-16
WAR TO THE DEATH
EXPIRES. TAFTS CRY
Opens League to Enforce Peace Con-
ycntiOn With Demand for
Death of Germany.

Philadelphia, May 16.-"War to
the death" demanded former Presl-
dent Taft in q keynote speech at the
opening session of the Win the War
Convention of the League to Enforce
Peace The convention will continue
for two days.
After a stirring plea for a fighting
army of 100000 Mr.. Taft said:
I'VE should set our faces stern and
bend toward one end-war. Let US
have peace but let us have war that
we may have peace. To sound the
trumpet, stern implacable war to the
end. this convention was called.
Mr.. Taft presided. Men of nation
wide prominence to the number of
1000 are in attendance. They in
cIude educators, business men and
statesmen.
mo one in the widest flight of
his imagination now can think of un-
defeated Germany yielding either
proper indemnity to Belgium or JUS
tice to Alsace-Lorraine," Mr.. Taft
said. Nor will the unconquered
German ruling class consent to lift
the German paw from PROSTATE
Russia or give over decent rule to
the blood-stained Christian provinces
of Turkey If the wrongs Of the op-
pressed are not righted the war will
have been fought in vains"
New Britain herald. [microfilm reel] (New Britain, Conn.) 1890-1976, 1918-05-16
STATE ACCUSED OF
fraud and DECEIT
East Lyme Selectmen Angry
at Purchase of Sana-
torium Site.

Hartford, May 16.-F'rom the Of
flee OF the state tuberculosis COM
mission In the capitol today there
were given out for publication copies
of correspondence between the COM
mission and the selectmen of East
Lyme referring to the purchase by
the former of property at Crescent
Beach to be used as a seaside sana-
torium. The communication Of the
commission to the selectmen was
sent to First Selectman F. A. Brok-
with, Wednesday evening, and in it
the commission states that 1t Is will
ing to exchange the property recent
ly acquired for other premises equal
ly suitable, provided the proposition
for the exchange Is made without
delay in order that the opening Of
the proposed sanatorium may not be
delayed. In their communication to
the commission the selectmen say
that the property was obtained "by
misrepresentation and deception'
and that had the real purpose of its
use been made known 1t could not
have been secured. The selectme en-
further state the property was sold
to the state at an advance of nearly
100 per cent above its cost to the
first purchaser.
The commission replied that the
property was offered to it by George
w. Carroll real estate dealer, of
Norwich, who was not the COM
missions agent and that as far as
the commission was concerned it
knew nothing of deception or mis-
representation, and that the requi-
sites of the institution and it's pur-
poses were fully explained to Mr..
Carroll. The price paid for the prop
erty was $4,000, and says the COM
mission, that the price was remark
ably low has been the opinion of
every disinterested person whom the
commission had heard discuss the
matter.
New Britain herald. [microfilm reel] (New Britain, Conn.) 1890-1976, 1918-05-16
Succeeds Bakers Weekly Rev.

Washington, May 16.-Issuar
official communiques by Gen.
ing puts into practice the re
announced policy of the war d|
ment that all news Of the open
of the American Expeditionary
must come from American head
ters in France. The daily
munique will succeed a week.
view of operations by Secl
Baker which was discontinuI
fortnight ago.
Secretary Baker, on his viz
France, discussed the subject
Gen, Pershing and at the time |
an order that all news regardil
American Expeditionary Forcs
France must come from Pera
headquarters.
Reference in the first comm
to the success of the Americana
was the first official intimatie
ceived here that American squ&
are patrolling sectors held by
Pershing Or by his troops
with the British and French.
New Britain herald. [microfilm reel] (New Britain, Conn.) 1890-1976, 1918-05-16
PRESIDENT STILL OPPOSED
TO FORM OF INQUIRY BILL

Representative Hull, member of the
ways and means committee, wrote
letter to President Wilson today urg-
ing the necessity of revenue legisla-
ton at this session of congress. His
view of the situation is opposed to
that of Chairman kitchin, who is
against opening the question now un-
less it can be shown that the legisla-
ton is imperatively needed.
The aircraft production situation
today awaited developments in three
directions as the result Of moves
made yesterday by President Wilson,
the senate and Gutzon Borglunl, chief
critic of airplane production officials.
Charles E Hughes, who was ap-
pointed by the president to act with
Attorney General Gregory in the in
vestigation Of criminal charges in
connection with aircraft production.
is expected here within a few days
to go over the plans Of the depart
ment of Justice.
New Britain herald. [microfilm reel] (New Britain, Conn.) 1890-1976, 1918-05-16
PRESIDENT BACKED
BY BRITISH LABOR
Arthur Henderson Declares Wilson,
Above All, Can Be Trusted to
Secure Democratic Peace.

London, May 16,-British labor will
trust President Wilson to secure u
peace and will aid Amer
lean labor in backing him up, declared
Arthur Henderson, leader of the labor
party, at a meeting of the Manches-
er-Salford trade council last night
Three members of the American labor
delegation accompanied Mr.. Hender-
son to the meeting.
''If there is anybody Mr.. Hender-
son said. 'in whose hands we would
. trust our destinies when a proper
- peace is to be secured, it Is in those
of the president of the United States.
When the time comes 1 believe there
will be no stronger force behind the
president than British labor seconded
by the American
The American labor delegation was
received by. King George at Bucking-
~ham Palace today. The visit lasted
an hour.