Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

NemclJa III ANStrJa me KAY radi he priZnata,
da imata kljub vsej zunanji slogi sporc med seboj
Moralna sila centralnih drzav Sc je izrazala pa-
g~lavitno V navidezni cnotnosti Nem6ije in Avstri-
JIG, in kadar Sc zacnc majati materijalna sila ma bo-
jiStjr, ie ~razumljivo. da skuSaio tembolj ljubo-
&a,ano vaEovati dozdevno moralno moe. Ali vsi
nesporazumi Sc vendar ne dajo meni mic tebi mic
zatajiu. I'm da so med Avstrijo in NemGijo ma
sprotja, ie &c davno znano.
Najti Jill ie V dveh smereh. Emo ina boil ne
oficielen znaGaj. AvstrijSki narodi no "erajo I'VE
&c 4 Nemcijo, XII ne pomeni V bistvu ME druzega,
kakor da MISC podlozni lie svojemu cesarju, ampak
povrh sc nemSkemu kajzerju. Y vladajoci politiki
dualne monarhije hi priSlo 10 nasprotj e do velja-
We, kaJti tekom voJne Sc JIG zveza med Nemciio i'll
ANatriIo V vSakem oziru Sc boil utrdila in a%vstrij-
skim narodom je bilo obijubljeno, da postane Sc
~teSnejSa. Glavni vzrok tie politike je popolna brez-
moe uradne AvStrije, XII io nemSki diplomat do
bro poznajo. Avstrijski cesar Sc mora enostavno
Ndati vSaki zahtevi gospoda Niljema, ker hi Sc
brez nemSkega protektorata VISA habSburSka mo
narhija razleteIa ma kGse. Ia polozaj INA kaizer
%HrablJatl do SkraJnoSti i'll karlu ne ostaja mic dru-
zega kakor ubogati S~vojega "mo6nega zaveznika'
V vSeh reteh, Ge note ~riSkirati, da Splava vse ME
goNo ceSarSko dostojanotvo pc vodi.
Toda &c Sc vprc.a vsaka avstrijska ylada pred
k~ajzerjev voz, poganja protinemSka politika TEN
iHpNIlSJNC NuItIllIlt lNcu IdTOul, Ill pray naDSDUr-
ko-hOhcnzollernSka zveza ie eden najmocnejsih
motivov revolucionarnega razpolozenja V Avstriji.
ker vedo narodi, da ie izpolnitev njihovih opravi-
tenih leila Y okvirju monarhiie, mad katero drzi
nemSko kajzcrStvo Svojo roko, nemogo6e.
Drugo n%asprotie med obema monarhiiama lie
pa bolt oficielnega z~naGaja in Sc ti6e poglavitno
intercsov habsburSke familjc.
Karl prenaSa Niljemovo nadvlado, ker 10 mo-
IN tplo = tc,, nj r,..,,, l.. =. -..- n, -
MENU sc sanja o tem, ia hi bill velik vladar. kar
pa ne more biti, dokler JIG igraca ' kajzerjevih ro-
kah, Tudi on je podedoval hrepenenje habsbur
ske ~dinastije, XII je bila nekoG najmogocnejsa V
Evropi in hi zopet rada dosegla start sijaj. cetudi
ma drugl strani kakor V pretcklosti. PROT Balkanu
IN proti vzhodu so bile re davno obrnjene njene
ocl. In 10 Je sporazumno S liohenzollerni izZvala
SedanJo vojno, je upala ,da 81 bosta ODE dinastiji
delili plen.
Toda V dosedanjem poteku io je NADIA preva.
rlla ma vseh kOncih III krajih. Ogromen rop Sc ie
lzvrsil ma evropskem vzhodu. toda kar sc lie dalo
pograbiti je vse pograbila Nemcija, XII obenem H.
tea kremplje dale preko vse Rustic proti Paci.
ficnem oceamu. avstrija je dobila neznaten ko,
seek RumuniJe, $ elmer je bila ia dezela STEER okra,
dena, ali ne ola hi Sc S TEN p~oveGala moe dualne
monarhije in habsburSke dinastiie.
Monarhi znajo gledati ma ia svet lie 2 danas.
hJiml ocnl. Ogromne lZpremembe, Xxi sc priprav.
lJajo V tekoGi krvavi zgodovini in XII podaio xiv.
iJenJu c~loveStva popolnoma nov pomen, so Jim ne.
znane i'll nerazumljive. Bio bi tudi povsem ne.
plodno delo, ce bi Sc kdo $ predavanji in dokazi
trudil, da jim dOpovc, kaj pomeni in ki zahteva
drameci Sc demokratiGni duh.
Il monarhisti6nega stalisGa je umevno, da vi.
Oh gospod karl TEN vecje padanje svojega ugleda
IN svoJe Sile, elm bolj sc mnozi hohenzollernska
moe. Da hi Sc grozeGa razlika kolikor toliko il
ravnala, zeli lIabsburzan tudi p~ovisanje svoiega
trona in ustvarjenje vpliva, katerega sedaj nina
Avstrijski aXtrologi so citali izpolnitev teb
zelJa ma ~poljskem nebu. Bio ie nekoliko argumen.
'ov' ma katere Sc je moglo opirati habsbursko upa.
ME. Lacetkom vojne so Poliaki smatrali Rustic
"a SvoJo naJnevarnejSo sovraznico. Sami MISC incl
tollko moci, ola hi sc bill postavih roper vse svoje
haSprotnlke; nlti Ia revolucijo roper carizem nj
zadostovala NTH lastna moe. Storili so torej, kar
Sc Jim je V sill zdelo ce re he ~pozitivno ajboli Use
pa vsaJ najmanjSc zlo. Postavili so sc ma stran
centralnih sill, Ola hi Z Min pomocjo osvobodili "a
enkrat vsaj rnsko Poljsko. Nemtija in Avstriia
sta bill radodarni 4 lepimi besedami, IL katerih SO
optlmlsti med Poljaki crpali cello upanje, da dobi
obnovlJena Poljska cd Hohenzollernov i'm Hah,