davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Greenville journal. [volume] (Greenville, Ohio) 1850-1918, 1918-03-07

Writing from Shanghai, u. S.
Consul General Thomas Sammons
says: The outlook for the i'm
provement of the cotton industry
OF China is very bright, and it
Will not be many years before
American cotton will be grown
on large scale, provided the
government continues the work
as it has been started" Our ex-
ports of cotton to China and ia
pan are normally about 500, 900
bales annually. and with the raw
material purchased from US the
Orientals have been running Us
out of the Far Eastern market on
manufactured goods. If they
can develop a cotton supply at
home' with their pittance paid
labor, the advantage in competi-
ton will be so much the greater
with respect to manufactured
goods. China can supply Japar
with raw material, as she is al
ready beginning to do, and both
countries can produce goods
much more cheaply than can the
United States. Then, under the
Democratic tariff policJ', they can
export these manufactured pr, =
ducts to the United States. ia
pan is already scoring large gains
in that direction, 1850, 900 yards
of cotton cloths having been i'm
ported from that country during
the eleven months end, d Nov
ember, 1917, compared with un-
der one million yards for a simi-
lar eleven months in 1913, nine
of which were under protective
rates. When the South loses a
market for 500, 900 bales of cot
ton. and turning to the North to
market that cotton she finds our
mills crippled by Oriental compe.
tition, will the South change her
tune with regard to protection!
You bet! And the Kitchins, and |
Simmonses, and Hoke Smiths and |
Golfers will be stuck away in the
The Greenville journal. [volume] (Greenville, Ohio) 1850-1918, 1918-03-07
Closed schooIs-Rusy Brewers.

Cincinnati, O.-In this city prizes
were offered to persons who gave the
correct answers to this problem:
"HOw long could the So public schools
of Cincinnati remain open on the coal
consumed in one year by the brew
cries of the Cincinnati Internal Rev.
enue District?" A number of correct
answers were given and the prizes
have been distributed Here is the
correct answer: Fifteen years, 245
days, IL hours and SO minutes.
The Greenville journal. [volume] (Greenville, Ohio) 1850-1918, 1918-03-07
A. r. c. Branch Warehouse
Cincinnati, o., Feb. 30, 1918
Mrs. Walter Meeker, Chairman
Darke County HOSDi+a1 S,nn1iec


Greenville, Ohio.
My Dear Mrs. Meekcr-I have
before me the inspection reports OF
"a boxes of hospital supplies, ship
ped from the Darke county Chap
ter.
am happy to be able to write
you that this entire shipment has
been joy to us all. A number OF
the boxes did not have to be re-
packed, but were shipped out as
they came. the contents being of
such good standard that we did not
consider the inspection of the en-
tire box essential
Every inspection sheet of the en-
tire shipment is favorable and I
think that you and your co-workers
have cause for much rejoicing. 1t
is most unusual to have so large a
shipment come through without any
criticism. Please express to Miss
Waring our appreciation of her
splendid service in charge of the
knitting. and tell her that the entire
shipment will go to France on Sat
urday of this week. Please tell
Mrs. Armstrong that the boxes of
surgical dressings were beautifully
packed and of most excellent stand
ard.
1t is needless to say that we shall
always welcome shipments from
Greenville. With sincere regards to
you, am
Cordially Yours,
AGNES NJ. REEVE.
The Greenville journal. [volume] (Greenville, Ohio) 1850-1918, 1918-03-07

political garret with slavery and
sixteen-to-one.
The Greenville journal. [volume] (Greenville, Ohio) 1850-1918, 1918-03-07
Local Red Cross Com
plimented.

The following letter has been re-
ceived by the local chapter of the
Red Cross praising the work done
by Darke county members. The
letter refers to recent shipment Of
supplies sent to the Cincinnati sta
ton:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

&c nocemo soditi, da je najsposobnejsa tista, XII 81
je znala prilastiti moe in jo ina doslej V rokah.
Toda interest mednarodnega socializma MISC
V prvi vrsti prizadeti od tega, ali vladajo V Ru-
sill bofjseviki ali meniSeviki ali kakSna socialist
cna koalicija, temveG da ne zmaga kakrSnakoli
reakcija.
Ako doseze Russia zunanjo neodvisnost in
notranjo svobodo, je gotovo, da DO njena organiza-
ella temeljito demokratiGna in da Sc izvrSi mozni
maksimum Socialnih reform, otvariajocih pot so
cializmu. V neOdvisni in svobodni Rusiji Sc la
hko izvrSe razne izpremembc, gotovo sc pa ne mo-
re trajno vrniti he carizenl, ne absolutno kapita-
listitna vlada
Reakciia erozi Rusiji lie od zunaj. I'm la groz-
MIA prihaja oGitno od nemSke Strani. RazkoSanje
Rustic in ve6alimanj zakrinkana hegemonija sta
oGitni cilj nemskc Wade. &c ne hi bilo gCSpodar-
skin ambicij, XII SO pa iaSne in popolnoma razum-
live, hi zadostovali polititni razlogi. kaizerSka
avtokracija kratkomalo ne more trpeti r%esniGno
demokraticne, kaj Sc Socialistitno upravliane Ru-
size "a svOjim hrbtom. CarSki siStcm ic bill maj
bolJse zaledje IA nemSko, avtokracijo, Xxi ne izpu-
sti nobenega sredstva, da ga cc ga ne more OBJ
noviti nadomesti 5 svojo vrhovno rezijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Ma Nemskem ina danes ogromna ljudska
masa orozje V rokah. Pa vendar ne rebelira. Kako
maj izvrsi insurekcijo, kadar odda puske v kajzer-
jeve arzenale in pride orozje Sc boil pod kontrolo
kajzerjevih avtoritet?
Da sc resijo Russia in dezele, XII so il pref pri-
paddle, zelezne nemske pesti, mora biti NemGija
p~risiljena, da umakne svoje prste cd tega kosta-
MIA. TIE sie pa ne more imeti v sedanjem stadiju
nobena konferenca. Torej je ~predvsem potrebna
zadostna sha, da Sc il BIO Nemcija morala vdati.
&c je utrditev in zavarovanje ruske demokra-
cije i'll resitev ruskega socializma v Interest," sve-
tovnega socializma, je poraz NemGije indentiGen $
TEN interesom, in lie uspeSna domaGa revolucija bi
mogla napraviti zmago ma bojiscu nepotrebno.
IL teag pa sledi, da nj socialisticno zahtevati
"a vsako ceno mirovno pogajanje, XII je a priori
obSojeno ma brezuspeSnost. Interest socializma
zahtevajo poraz vladajOcega sistema ma Nemskem,
torej cdlocno nadaljevanje voine, dokler nj dose
zen Ia rezultat. Ovirati nadaljevanie take vojne
Sc pravi ovirati demokracijo in socializem. &c pa
nocemo tega rezultata, tedaj 81 moramo predlozi:i
vpraSanje: kako sc ma najboljs naGin, s elm mani
SINH zrtvami, Il cimbolj zanesljivo doseze ia smo-
ter?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

IL Bcrna porocajo: Avstrijska vlada jc zopet
Y za@atl. Il Dunaja p%Orocajo, da so Cehi, Jugoslo-
vani III socialist V drzavnem zboru izjavili. da ne
hodo glM'ovali IA proracun. Mediem ie prislo
p"rocilo, da le proracun sprejet zanj so bale gla-
Sovall tudi Poljaki, Italijani in Rumunci).
ProdIozcna je bila. resolucija, XII obsoja cd
St"plvSeea ministrskega predsednika Sevdleria in
loggenburga, ministra notranjih zadev radi "a
nlemarJcnja dolznosti V zvezi $ ~prehrano liuds1 va.
'eskl poslanec Pix JIG dejal, da nj zapadna CeSka
re wee mcSecev dobila moke "a kruh in Plzeni nj.
ma re stirinalst dni nobenih zivil. Lakota V zad.
mem mestu Je povzrocila resne poSledice in mcsto
Jc Stalno pod obsednim stanjem.
Poslanec Seliger ie dejal, da je bill odmerck
kruha ma .Dunaju znizan "a polovico, toda v nem-
SIKH krajih Ceske MISC dobili liudie niti cetrtinke
IN ponekod komaj sestnaistinko tega deleza. OBJ
laSti so delilc kruh V majhnih kosckih.
PoroGila o mizernem ~ziveznem staniu so IL
zvala ostro kritiko odstopivSe Seydlerjeve Wade
III prcdlozena Je bila reSolucija V tenn smislu, toda
blIa jc %zavrzena. Nato Sc Cehi, Jugoslovani in So
rmliSti ~izjatili, Ola ne bodo glasovali "a p%roracun.
Finanfni minister, XII je predlozil p%roracun,
Jc dejal, ola ~znasajo skupni letni izdatki Wade
$685. 900 in blizo 600 %miljonov je treba samo
IA pokritje obresti. Primal ie, da ie finanGno sta
ME drzavc V zclo kriticnem ~polozaiu in prosil jc
vSc strankc, maj p~odpirajo finanCni program VIA
de.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
PoDKUPovANJE PRIZNANo.

Nsi dnevni listi V meStu SO bill naSlcdniih
pet dni polni senzacionalnih veSti o najdrzncjScm
korporacijskem ropu, XII ie bill sploh kdai izvrscn
V st. Louisa. Ma podlagi teh poro6il obiavljamo
V kratkem, kar je doslej znanega o zlocinu.
Crnec Green Pope, hiSnik Y poslopju 81. 6l5
Chestnut ST. kjer ina SmotkarSka unija svoj
urad, jc dobil deset dolarjcv "a TO, da hi pustil
glavna vrata odprta in o~mogoGil tatovom prisiop
do tretjega nadstropja.
Pope je primal okrajnem pravdniku Media
niesu, da je dobil teh deset d~olarjev cd VIM. r.
Pettyja IL Sawyer Buildinga. kjer ina 'Citizens
Referendum League" svoj glavni stan. NadajoG
sc, da zavaruje sVojo kozo, je pa Petty primal, da
JIG dobil "a sodelovanje pri vlomu in tatvini 500
dolarjev, Xxi mu Jill je izpla6al neki Spencer. IL tie
ga Spencerja Sc je pa razvil j. c. jackson. Xxi zivi
re pet let V 1907 Pine 81. Y zclo lukSurioznem sta
novanju. Ia Jackson, XII poseduje avtomobil, ie
V soboto zjutraj 5 svojo maSino iz2inil brez sledu
TOda policiia ie naSla Y stanovaniu dive njegoyI
Sikh, vsled cesar DO zasledovanjc ~olaj$ano.
Nadalje je policija V Jacksonovem stanova
nju nasla eek cd United Railway Co. ma SIS dol.
10 e%entov, datiran Is. februarja 1918, torej osem
podpira mnenie, da Sc ie druzba tekom stavke
posluzevala Jacksona "a dobavlianie stavkokazov.
V n~jegovem kovGegu so naSli tudi piscmske zavit-
Ike z napisom Zveze usluzbencev p~oulicne zelez-
nice, lokalnc uniie St. 1875 V East ST. Louisu. Ma
dale je incl zalogo kovinastih znakov United
Railways Co, kakrSnc n%osiio stroiniki in sprcvod-
niki druzbe ma Svojih Gepicah.
Pet OSeb, XII so bile doSlcj V zvczi 5 TO tatvino
aretirane, priznava, da so dObili cen 1000 dolariev
cd "financnega miniStra" Jacksona. VpraSanjc,
ma katero DO morda United Railways Co. lahko
odgovorila veleporoti, je, koliko je pac jackson
sam dobil IA svoje "delo".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
RUsIJA IN soc1AL1sT1cNI INTEREST.

Nemska vojna sreGa Sc je zadnji cas- ma "a
padni 'front.' obrnila. Ali TO Sc nj nikakrSna odlo-
citev. Pritisk ma memo armada V Franciji Sc nj
dovolj mo6an, da hi re garantiral osvoboditev Bel
gije. Absolutno izkljuGeno pa je, Ola hi NemGija v
sedanjem stadiju privolila V kakSno restitucijo ma
vzhodu in odtegnila roke od Rustic, Ukraine, Fin
skc, Poljske i. {. d. &c Sc pa to ne zgodi, nina so
cializem ma vzhodu kaj upati.
Nikar Sc ne udajmo sladkim sanjam, da hi hi
la pc sklenjenem miru revolucija prot kajzerjevi
avtokraciji bolt vcrjetna, III bolj mogoGa, kakor
sedaj! Nlada v Berlinu Sc ne zanasa ma ljubezen
narodov he ~svojega, ne tujihl TIE ljubezni nj
uzivala pred vojno; tekom vojne je zapravila vse,
kar je bilo kaj podobno ~Simpatiji, in to vedo V
kancelarjevi palaGi pray tako dobro, kakor V ce-
SarSkem dyoru. Pc miru, XII hi Sc sklenil sedaj Z
vojaSho nepremagano ncmSko vlado, ne hi mogcl
Nemtiji nihce diktirati razorozenja. In njcna ar
mazda hi oStala tako mocna, da hi bila vsak cas-
N%poSobna "a potlacenje punta bodisi donna, ali pa
y dezclah, XII Jill ic Y kakrSnikoli obliki spravila
pod Svojo oblast.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
KAJ 30 z RUsIJo?

Utopizem mirovne conference, dokler Sc mo-
re kajzerizem opirati ma svojo militaristiGno ma
sino in dokler je revolucija v centralnih drzavah
izven wolfe ali pa izven moci ljudstva, postaja mai.
Dol jjasen, &c obrnemo svoje poglede prot evrop-
skemu vzhodu. Yes svet Sc zanima "a usodo Ru-
size, ker je oh njej res YES svet prizadet. Seveda SO
interest zelo razli6ni. o pomenu ruskega doseda
MEGA in bodotega ~razvoja "a demokracijo in IA
socializem pa vendar ne more biti nobenega dvo.
ma. V absolutnem Interest," obeh je, da postane
Russia neodvisna cd zunaj in svobodna znotrai.
Ako sc izpOlni to dvoje pogojev, tedai je gotovo,
da BIO Rusija predstavljala mogoGno demokracijo
in ola BIO imela toliko socialistiGno upravo, kolikor
je V njenih sedanjih gospodarskih in kulturnih
razmerah mogoce
Da bi mogla Russia biti danes ali V dogled
mem Gasu "socialistiGna dezela", je kajpada ilu.
zija KOliko socializma tGi V boljSevikih, je vpra-
SAME, ma katero je zaradi absolutnega pomanjka-
MIA zanesljivih vesti IL Rustic nemogo6e odgovo-
RITZ. Gotovo je ,da sc vodijo med razliGnimi So
cialisticnimi frakcijami ljuti boji, toda katera IL
med njih je $ socialhticnega stalS6a najboli spo-
sobna "a upravo, nam je tukaj mogoGe lie ugibati,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
KIDD JE KRIV?

Nelcporota jc obtozila superintendent Ca
mcrona zaradi tatvinc druge stopnje in ~varScina
mu je bia dolOcena $ 1900 dolarji. Cameron ie
clan vojaSkega generalnega staba governerja
Gardnerja. Ia zagovornika 81 je izvolil bivSega
governorja Elliota w. Majorja.
Noben pameten clovek seveda he DO verjel,
da hi bill Jackson postopal brez ukazov cd Ego.
raj pray tako ne DO mogoGe nikomur dopovedati,
da bi bill Cameron, pod cigar vodstvom je Jack
son "delal", sam ravnal brez znanja. odobravanja
ali naloga "viSjih gospodov".
a kdo so ii gospodje? Bit morejo lie pred
sednlk druzbe Richard McCulloch in ravnatelji
United Railways Co. Sumljivo je, da so dnevniki
tlsti ola n,ko je bill Cameron stavljen pod obtozbo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
DRUZBIN AGENT.

Popolna in ostra svetloba je padla ma ravna-
ME druzbe United Railways Co. V ST. Louisu. ko
je storil obscene priznanjc julius Caesar Jackson,
poscbni tajni agent, XII jc bill dcvct let V sluzbi po-
uliGnc zclezniCnc druzbc.
Moz je troSil pc 10 do 10000 dolarjcv ma lcto,
vscskozi denar, XII ga je dobival cd druzbe pouli-
enc zeleznlce. 20 njegovem priznanju pred okrai-
MIN pravdnikom McDanielom je veljal tatinski
vlom V unijo smotkarjev 2600 dolarjev. Kaksne
vrste MOI JIG jackson, sc lahko presodi 20 TEN. da
je bila njegova glavna naloga pred veliko stavko
ma poulicni zeleznici V ST. Louisu meseca febrlar-
ia, da hi Z vsemi sred5tvi skusal prepreciti usta-
nOvitev organilaciie usluzbenceY.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
kOrupcijSka afera v ST. Louisa.

Pred nedavnim sc JIG V ST. Louisa, Mo-, iztr-
sill dogodek, XII niece ostro luG ma metode goto-
viii kapitalistiGnih politi6arjev, posluzujoGih sc,
ne da hi Jill najmanje pekla vest, n~aidvomljivej-
sh in veasi naravnost zlocinskih sredstev, 6e ne
morejo drugaee dose6i svojih dobickarskih ma
menov. Ondotno delavsko glasilo ina o dogodku
obSirno ~poro6ilo, XII je tako poucno, da ga je vred-
no podati tudi nasim citateljem. Clovek ina maj
pref vtisk, kakor da eta bajko, XII 81 10 je izmi-
sill S precejsnjo fantazijo nadarjen pisatelj. Vidi
Sc pa vendar zopet, da je resniGnost veasi bolt
neverjetna, kakor liz same domisljije zajeta prav-
ljica.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
SPoMIN MA STAR SKANDAL.

Yes dogodek zbuja spominc ma veliki Skandal
pOdkupovanja ma poulicni zeleznici V 81. Louisu.
ii sc je odigral pred 20 do 25 lett in Sc ie konGal 5
TEN, ola Je potovala celia vista mestnih OGetov V
drzavno kaznilnico V jefferson City, nekateri dru-
81 patriot so pa zbezali V Mehiko ali V Evropo. da
hi Sc o%dtegnili uSodi, XII ic dohitcla sluzabnike
~niihovih zlocinskih praktik.
Moznost nj izkljucena, da Sc ponovi tudi V
tenn ~slucaju zgodOvina in da Sc nekoliko kapitali-
Stifnih velicin in pomocnikov teh dobrotnikov
ljudstva seznani Z malo gostoljubnimi proStori V
jefferson City, Ge Sc ne bodo raisi reSii 4 begom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

peticiie V mcstno hiSo. Okrog .. dopoldnc jc pa
priSel tia poroGevalec liSta ''St. Louis Star" in
prinesel prvo vest o izvrSeni t%atvini.
To sc je smatralo IA Salo in Vim. VI. Brandt
in Geo. Patterson sta bila takoi odpoSlana Y CLAY
nj stan smotkarSkc unijc, da dozencta, kaj ie ma
stvari. Cez deSet minut sta Sc re oba vrnila in
naznanila "Podpisi SO izginilil Policiia ic Ease
ola proStor in ne plt,ti nikogar noter, dokler ne
BIO vse preiskano."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

IL Moskve p~orocajo, kakor trdi neka amster-
damska depeSa, ola jc soviet dine Z. julia pricel
$ Splosno mobilizacijo rdecs armada, menda pc
skiepu petega vseruskega sovjetskega ~kongresa.
Sovjetske cete so zapustile Orenburg, glavno
mesto gubernije z enakim imenom; cete so vzele
$ seboJ vse vrednosti, kar so Jill mOgle zaseGi. V
Orenburgu Sc je pojavila nova vlada pod vod-
stvom generala Detova.
Dale %porocajo moskovski listi, Ola je izbruh-
Mia %gladovna revolta V mestih Jaroslav, Ribinsk,
Inbin in Uglic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

objavili vest, da je spreiel pri druzbi p~oulienih
zeleznic V Buffalo, n. v, sluzbo z letno place II
tisoc do%larjev.
jackson je med drugim okrajncmu pravdni-
ku tudi dejal, da je bill pri gotovih konferencah.
XII Jill je incl $ Cameronom, navzoc tudi predsed-
nix druzbe McCulloch. Ko je tega neki reporter
upozoril ma to iziavo, je jezen dejal: ace ie Jack
son KAY takega izjavil, je hudoben laznjivec."
Steer sc jackson pac lahko smatra sreGnega,
&c mu ne dajo dosedanji njegovi eosnodarji sc
malo hujSega naslova ali pa 6e sploh ne store ?
MIN kaj bolj neprijetnega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
POSLEDICE.

Pred nekako dvema desetletjema je Joe Folk
postal prlblizno tucat obcinskih politicarjev V dr.
zavno kaznllnico, ker so sc bill dali podkupiti cd
St. Louis Transit Co. Millionaire, XII so bili nd ele-
zenl pri onem graftu, so p~obegnili v Francijo. dru-
81 polititarji, kakor Carroll in Kratz. V Mebiko
medtem ko je bill Charles Kelly poslan ma Irsko 3
Svetom, maj sc ne vraGa. dokler ne zastari kazni.
voSt njegovega %zloGina.
IL povedane istorije je jasno, da je zloGinsko.
koruptno delo, Xxi ga je izvrsil monopol pouliene
zeleznice V St. Lou;su, hujsi cd vseh p~reisniih
graftov: Jackson ne poide v zspor, ker mu lie
Mcdaniel moral obljubiti, da ne DO kaznovan.
Cameron bi morda lahko nasel pot "a kaznilnicne
zidove, ce Sc mu bo liubilo It'll tia. Tezko je pa mi
Sliti, ola DO McCulloch ali kdo izmed ravnatel lev
druzbe nosil obleko S program V velikem "hote.
Ia V jefferson City. Da bodo volilci mesta ST.
LOUIS PR splosnem glasovanju zrusili kompro-
misno ordinance, o tenn nj danes nobenega dvoma.
Ali kaJ maj sc stori nadalje' Pouliena zeleznica Sc
ne more pustiti v rokah privatne izkoris6evalne
druzbe. Direktna posledica tie zloGinske, koruptne
is'orlJe bl morala biti kampanja, da postanejo
poullcne zeleznice mestna last in Sc ne ponovi nj
kdar wee kaj takega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
JACKSON MA BEGU.

TakoJ pc izvrsenem vlomu in tatvini peticij
je jackson pobegnil " Ullman, Mo, kier zivi ME
gov oce. Tia mu je pa neki z%astopnik druzbe DO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
PETICIJE UKRADENE.

V soboto, Is. junija oh 9. mai hi bile peticije
predlOzene volilnemu uradu. V petek je tajnik
Referendum League" l.. Fl. Proske s pomocjo
drugih clanov in gotovega stevila n~otariev delal
do IL. zveeer ma sestavljaniu peticij. Oh 6. I'VE
Ger je Proske odnesel vse do tega casa izdelane
peticije k uniji smotkarjev st. IA v tretjem mad
stropju poslopja st. 615 Chestnut St, da Sc shra-
MILO cez noe tam v velikem zeleznem predalu.
Vsega skupaj je bio vlOzenih 1926 podpisov
ma 40 listih, razdeljenih v deset ~svezniev.
Pc zakonu je bio treba, da Sc ustanovi IL
petih mescanov sestavljen odbor, XII maj hi kot
Committee of Petitioners" oskrbel peticije. Tia
odbor je bill sestavljen liz sledecih oseb: VIM. NJ
Brandt cd socialisticne stranke, d.. Fitzman cd
Improvement Association 10. warde, DIR. Crapp cd
Chateau Lindell Improvement Association. Geo.
Patterson in L. Fl. Proske cd Central Trades and
Labor Union
Teh pet MOI je prislo v soboto zgodaj %zjutraj
v glavni stan Referendum League, st. $40
Chestnut ST., in cd tam so nameravali odnesti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
PRIVILEGED PoULIcNE zELEzNIcE.

pise st. louiski list - Sc MISC minuli V st. Louisa.
Ma eelu korporacij stojeci finanGni magnati ma
~dalJuJeJo svoje koruptno delO, ljudstvo mesta
st. Louis maj bi pa bio cd monopola poulicne re
leznice neusmiljeno izkoriscano, ne da bi Sc mo-
glo kakorkoli braniti.
S pomocjo mestnega sveta, Xxi. je slabSi, nego
je bill kdaj pref, Sc je posrecilo United Railways
Co. doseGi takozvano ko~mpromisno ordinance, $
katero Sc garantira omenjeni druzbi VISA voznja
ma poulicni zeleznicis "a dobo 81 let. Servilni zu-
pan je bill takoj pri roki, da je podpisal ia privi-
legij.
Ostalo je lie emo sredstvo, s katerim bi bilo
mogoGe prepreciti ia roparski napad ma zepe pre-
bivalstva. lspeh tega sredstva je bill odvisen cd
vprasanja, Ge je mogoce tekom tridesetih dni po
podpisu ordinance predloziti podpise najmanj
dveh odstotkOv vseh registriranih volilcev V me-
stu, XII zahtevajo splosno glasovanje o ordinance.
PETICIJsKo DELo.
Central Trades and Labor Union, socialist
cna stranka in rama napredna meScanska dru-
silva so sc takoj sesla, sc organizirala kot "Citizens
Referendum League in zacela zbirati podpise.
Preden je pa bilo mOgoGe dobiti uraden prepis or
dinance, preden jo je mogel Odvetnik preuciti in
preden je bila peticija izdelana, je minila re po-
lovica predpisanega tridesetdnevnega rOka. Cas-
je bill torej zelo kratek, toda kljub temu je bilo re
ma dan pred preteklim rokom predlozenih volil-
menu uradu 1919 p~odpisov, cd katerih je bilo
5,746 priznanih kot zakonitih, kar je znasalo 3.43
odstotkov vseh registriranih volilcev, ali skoraj
dvakrat toliko, kolikor zahteva zakOn.
United Railways Co, politicarji IL mestne
hise in gospodje pri kapitalisticnih listih so 81
dOmisljali, da ne DO mogoce ~poskrbeti potrebnih
dveh odstotkov podpisov, ali zgodilo Sc je ven
dar, kljub temu, da so kapitalisticni listi nameno-
ma zamolcali vse to gibanje. Gin je volilni urad
dognal zakonitost podpisov, so oponenti pridobili
NADIA jnih 40 dni casa, da bi mogli ~poskrbeti
ostale podpise, kar hi znasalo "a posebno glaso-
vanje okrog 10000 linen, "a glasovanje pri pri
hodnjih volitvah pa II 900 podpisov.
PETICIJE UKRADENE.
V Sohoto TX iuniia oh O moi h; hilo noticiio
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-01-23
TRIBUNE FINANCIAL DEPARTMENT
ADVERSE INDUSTRIAL RECEIPTS STIMULATE
REPORTS GIVE HALT BROADER ACTIVITIES
Weakness in Values. and Corn
Closes Fraction Of Cent to the
Bad

Chicago, H.. Jan. 22.-Big receipts
stimulated broader trading in the
corn market today than has been the
case for a long time, and led to a
weakness in values. The close was
nervous. at the same as yesterdays
finish to i q sc lower, with March
l2+9s and May 123S to 12SA. Oats
closed sc Off to sc advance, and
provisions down ) to 12c..
Arrivals OF corn here showed such
a decided increase that a general
rush 10 sell took place. 1t was def.
nitely known that a considerable por-
ton of the receipts came from a
cleanup OF congestion on one of the
principal western lines. and there
was much talk current that the sup
ply might temporarily exceed the de-
nand- Slowness OF eastern shipping
inquiry added to bearish sentiment,
but snow ilurries and a prediction OF
colder weather tonight operated later
as something of an offset. Profit TAX.
ing by bears tended further to un-
settle the market at the end of the
session.
Oats reflected the weakness OF
corn. but word of 100000 bushels sold
at Minneapolis and elsewhere for en-
port prevented any aggressiveness by
the bears.
Plentiful supplies of hogs seemed
20 restrict inquiry for provisions and
TO weaken prices. Business in lard
cane nearly TO q complete halt.