Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-06

4>eou' iSSH DoJ u~cldNSlNd 10
je nauk socializma in ~vpraSanje
vSeh vpraSanj je to;
Ali je brez socializma sploh
mogoGa reSitev delavStva?
Zaveden delavec, XII pozua svoj
polozaj V 6loveSki druzbi, BIO ma
to odgovoril jasno in razlocno Z:
Ne! Socialism je pogoj dclav-
ske reSitve; dokler je GloveSka
druzba kapitalisticna, Sc labko
izpreminjajo oblike d~elavGevega
zivljenja. Ampak ne more sc kon-
cati njegovo trpljenje. Ljudje /
majo ma zemlji diva svetova. Y e.
mem so tisti, XII so med seboj raz-
delili bogastvo, da jim nosi obre-
>ti, ne da bi Jim bio treba truda
in skrbi; V drugem so oni, XII nj
majo mic druzega kakor svojo de
lavno moe in 10 morajo zrtvovatI,
da ustvarjajo drugim IOWA DO
gaStva, samim Sebi pa komaj "a
silo ohraniio borno zivljenjc. Ma
eni Strani Sc kupici bogastvo ia
ko, da ne more p~oSameznik uziti
svojega deleza, maj 81 tudi izmiS-
l.juje najbolj rafinirane uzitke,
ma drugi strani je po%manjkanje
in stradanje. Kdor ne della, sc la
hko naslaja OBJ vsem, karkoli da-
je svet; kdor della, pogostoma nj
ma dosti kruha.
&c hi Sc to godilo pc wolff kakS-
mega skrivnostnega, vecno neraZ-
umljivega zakona, tedaj res he bi
kazalo mic druzega, kakor vdati
Sc Y bozjo voljo in zalosti cakati,
kaj BIO. Toda razlog tega nezaSlI-
Sanega in neznosnega raZmerja
nam lie znan. Nonebe skriynosti
nj wee MEM, temvec %natancno
vemo, da so kapitaliSti gospodarji
della in vseh Sadov zaraditega, Ike,
iuajo V svojih rokah delovna
SredStva. Dobro vemo, da je de
lavec V n~ajkrute.jSi odvisnoSti
cato, ker ne more sam razpola-
gait $ Svojo delovno mocjo, mar
wee jo mora prodajati Onim, XII so
81 prilastili %stroje. tovarne, zelez-
nice, ladje, rudnike, gozde in po-
liza. In ker nam je znano to, tudi
vemo, da BIO delavec svoboden Sc
lie takrat, kadar DO konec kapita-
listiGnih monopolov; takrat, ka-
dar DO liudstvo goSpodar delov-
nth sredstev in vsled tega gospo-
dar svojcga della in njegovih sa-
dov.
Ker imajo kapitalisti gospodar-
sko Waldo, imajo tudi ~politiGno,
Zakaj politicne razmere MISC mic
drugega, kakor zunanji izraz
gospodarskih razmer. Dokler je
delavec suzenj V tovarni, V pre-
mogokopu, ma lokomotivi, je tudi
suzenj V drzavi, V dezeli, obti-
nj. Politicna osvoboditev je cd
viSna cd gospodarske.
Ce nam je pa to znano, tie
daj he smemo kakor fataliSti ca
kati, da sc enkrat morda pc bog
We kaksnih cudeznih potih zrusi
kapitalistiGni sistem in Zasije mad
njegovimi razvalinami Solnce So
cializma. Spomniti Sc moramo, d.
.ie vsak uSpeh V GloveSkem xiv
lieniu odvisen cd moci. Potrpei-
%liivost in COLO upanje Sc nj rodilo
nobene image; odlocevala je we'd
no moe.
Kapitalizew ne vlada "po mi
losti bozji," temveG pc miloSti
Svoie sile. In vladal DO, dokler Sc
ne izkaze, da je proletariat moe
nejsi. Mixer nj zapisano, kdaj da
vrze delavstvo kapitalisti6niSa
malika OBJ tia; ampak brez kole-
dariev in preroGanstev je gotovo,
da Je konec zlattga teleta tisti
hip. 10 .je delavska moe vecja cd
kapitalisticne.
u bojem 81 mora delavstvo ust-
v%arjati in zbirati tisto moe. Xxi
JIG %potrebna, da zmaga. In V ten
bojih je delavsko casopisje ME
eovo najodlocnejSe orozje.
! Kapitalisti razumejo, kakScn
pomen in kakSno moe ina case
pisje in cd Nth bi sc lahko uGili.
Nelikanska je moe casopisia in
kdorkoli Sc bojuje, 10 je spoznal.