Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-30
PosoJILo svoBoDE.

Ieta 19l+. sta Avstriia in NcmGiia nenadoma porrshi svetovni
mir. Danes nj nobcnega dvoma wee, LA kateri strani je odgovornost
IA Svetovno vojno. Mi nismo sicer nti takrat dvomili. Frivolni uli-
matum, III "a je puhlogavi arstokrat Berchtold postal V Belgrad
in namenoma tako stliziral, da ga nobena drzava ma svetu ne bi
blla mogia Sprejeti, he da hi sama poteptala svojo neodvisnost, je bill
signal "a 10 vojno. ko je Avstrija Sc prevzetno odklonila srbski
predlOg, da hi Sc sporne locke prcdlozile mednarcdncmu razsodiScu
V ltaagu, .Je bio popolnoma ocitnO, da hOGe AvStrija vono ia vSak
nacin.
Prcdzsodovina tie voine podaia nadaljnjc dokaze o krivdi Av-
STRIFE. lIatNburska tolovajska vlada JIG &c cd anekije Bosnc in Her
cesorine dale neprenehoma ikala pretvezO u napad ma srbiio. TIE
kom balkanske vojne ie morala VISA Europa drzati dumaiski kabi-
net ma vaietih, da nj re takrat zanetil svetovnega pozara.
To 50 biLa ocitna fakta.
Enako jasno ie pa bio, da nj mogla AvstrUa IL svojo pest po-
stopAti tako nesramno provokatoridno. kljub vscm svoiim baharjam
zavedna svoie notranje razdcjanosi, st n hi bia nikdar upala po-
staviti skoraj vsej Evropi pc robu, ce he hi ba gotova nemskega
sodelovania.
L. debate v glavnem odboru nemskega parlamenta vemo, da ie
bill ufimatum, namenjen Srbiu, sestavljen ali pa redIgiran V Berli-
1u Z vcdnostio kajzerja NiIcma. Tudi vemo, da sta 81 francoska in
angcSka vlada Sc zadnji trenotek prizadevaH, da hi ohranili mir,
4 da s. ve besede naletele ma gluha usesa. Vcmo, Ga je avyrUski
poslanik V relgradu priporodal svoii vladi oborozcno akcijo proti
srbiii vemo, da je Nemeija imea izdelan stratcgiccn naert "a ma
pad ia Begijo.
Socialist Iicbknecht ic dozil nemsko miitaristiGno stranko, da
je V zarotniski zvezi Z avSijskim dvorom namenoma provocirala
Nemec Eocsemcer dolzi nemski imperialism, da je vedoma po.
NemsL; poslanik knee Lchnowski obiavlia dokaze, da je mem.
Ska vlada' p~ziraje vse mirovne napore AnglHe, zakrivila voino.
Ali je treba Sc wee dokazov? Najdemo Jill lahko Sc cde kupc
ali kar smo navedi, menda zadostuje.
Bodimo lberalni, pa reeimo, da ie mOgel V prvem preseneccnju,
III ea je Haravno pOvzroGila vona kdo dvomiti o krivdi in odgo-
vornosti. Danes ne more bti wee takega dvoma. DiplomatGnih in
drusih poltifnih dokumentov, IL katerih Sc jasno spoznava hudohni
namen nemske in avstribke Wade, je danes dovoli "a preceisnio
biblioteko. In kakor ie vojna n~apredovala, 10 sc mnozli dokazi.
Cemu je imela Nemcija svoje Spionstvo organiziranO in razSir-
jeno pc vsem Svetu, kakor ga nina nobena druga dezea ia tenn pa-
nctu' Cemn je vlada HohenzolernOv pc Evropi in Ameriki sredi mi.
ri mtr1gTa'a III snovala prOnemSke zarotc! Rezim "flozof' gotovo
nj nOgel ddai tcga brez determiniranega namena.
ZamislmO 81 "a trenOtek, ola ostaneta nemSka in avstriiSka avto.
Nracija ncomajani. KakSne hi bile neposredne posedice. nam kaaeio
Polska, Rusija, tkrajna, Rumunija in Rusiji oropane dezcle. Mai
NemcJa folmalno anektira ali pa ne - V krajih, XII Jill je cnkrat
ck"pTal men miltarizem, sc ustanovi njena oblast. In ia ie rcakcio-
marina in b:utalna. Nemciia je "osvobodia' Poltko, 1.-two, Kuron-
sko it'd; "osvobojeni' narcdi pa stokaio pod memo zvelcevalno
peto kako" zasuznjeni.
Ali %neposredni efekti so lie majhen del gorja, XII hi neizogihno
Sledilo avstrO-ncmSki zmagi. Avtokracija sc ne more zadovolini 2
dcspOticnO oblastjo V lastni dezeli. Demokracja, mai Sc javlia V ka-
tercmkol kotu sveta, il je zOprna, ker jo po pravici smatra Il ne
va:nO svol-mu sistemu. EnakO je ZmagOvita avt0kracija nevarna
vSaki demOklaciJL Zmaeovit kajzerizem pocpta takoj vsako demo.
Hracijo. Xxi 10 doseze - dOkaz je evropski who'd potem pa hi tep.
tal dale, z namenom, ola preustroji YES set po svoji sabloni. Kajti
ahsolutishcna krona je varna lie tedaj, kadar nj mixer wee nalez.
live demokracije.
Nemskoavstrijska zmaga hi bMa torci naistrasncjsi udarcc IA
vsak0 demokraciio.
' Avstriji hi TAXA zmaga utrdila dualisticni sistem S hegemo-
MILO ncmSke vclebuzvazijc in madjar,kc oligarfije. Vsi druqi ma
rodl III bill prltlsnJeni ma tia, kakOr Sc nkdar he. Nacionani boil
lie bi postal do skrajnosti furiOzni in brezobzirni.
Toda - takO $ e vcasi gase ugovori - NemGija in Avstriia nj
sta dovoj mogocni, da hi mOgi trajnO terorizirati YES svet.
ResnicnO ne. Nobeno nasstvO lie more trajati do sodnega dine.
Ns&k despotizem je doMvcl cas- SvOicga poloma. Ma kraiu s. mora
nviokracja umakniti demokracij. &c ne bi bill to zakon socialncpa
razyoja, hi bill vsak napor demokracijc brezupen.
Toda nobenO tiranstvo ne pada samo cd sebe: noheno despot,tv o
ne umira cd senilnOsti. Avtokraciia 81 skruSi le tcdai. &c 10 zade-
ia V boiu. Cd NemGie in Avstrije podiarmleni in ugrozeni narodi
hi sc moral pripravii ma boz ma zivlenie in smrt = ka jze1st vom. Ia
lie priprave pa hi bile SanSe neenake. Kakor lie zmagovalka Nemciia