Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
TAKTIKA BoLJsEvIKov v LUIGI KR1r1Kr

hdor nj pripravljen, &c Sc pokaze potreba
'StraJatl V oborozenem odporu, izreka sicer la.
nNo zeJe' ne more pa postavljati zahtev. XII Sc
1zpolniJo. Cd tega casa, kar imaio b%oliseviki moo
V rokah' SO S svojimi koraki polozaj Rustic v tenn
oZru sc poslabsai -. Zdnj ne zivimo V casu
1rancoske revolucije, ko je primeroma enostavni
zhacaJ orozJa o%mogotal dezelam z lie nekoliko
razVlto tehnlko improvizirati V Gasu potrebo
iJuoSko VoJno. SedaJ sc vojskovanje he more To-
cltl od tehnicne zrelosti visoko razyite ;ndn.,r;
Je, Ill TAX razvoJ sc ne more improvizirati. NADIA.
iJe ne more biti nobenega dvoma, da lie diktatif.
ra' XII 20 vrse boljseviki donna v Rush., vir slabosti
"a MN mednarodni polozaj.
Kot nemSki socialist ne mislim nrosooot;
donaco politiko sOcialistov drugih dezel. Toda
kot mednarodni socialist imam pravico in doll
most izreci pc svojem najboljSem prepricanju
sVoJe mnenJe o vplivu take politike ma medina
rodni pOlozaj.
folitika boljsevikov nina drugc posledice
kakor da napravi Rusijo brezmocn i'm da 10 mi.
pravl OBJ vsako besedo in oh vsako odloGanie Y
fazpravah, kolikor sc tice znaGaia bodo6ega mi.
ru. 10 DO imelo naJpogubnejse posledice "a tax
MIR, IA kakrSnlm moraJo Stremiti socialist. kai,i
sedanJa politika boljSevikov gre IA TEN. da sc il.
loci faktor, Xxi hi lahko delal ne lie IA konec vol
me- ampak tudi "a konec militarizma. BoljSeviki
oStaheJo slepi napram dejstvu, da omogoca Nth
SedanJe stailsce V vojni igri tax rezultat soda
mega konflikta med zapadnimi i'm centralnimi
sllami, Xxi napravi veGno oborozevanie ma obeh
straneh "a nujni pogoj varnosti roper move ma
pade IL sovraznega tabora.
Sodec pc p~rejsnjih Leninovih izjavah SO
bolJsevlkl racunali, &c napravi Russia socialno
revoluclJo, da ii bodo druge dezele sledle. Ali
ia kalkulacija je prezrla ogromne razlike. V DO
htlcnlh IN socialnih razmerah dezel. "a katero
gre. ' Rusiji je bila socialistiGna revolucija mo-
COCA toda kako Sc je moglo zgoditi V NemGiji to.
kar Sc Je zgodilo V Rusiji, &c vzamemo V postev,
ola Je morala popolna ~izlOcitev Rustic kot voia-
ske slle ucmkovati ravnO V nasprotni smeris
Dokler ostane vojaSka moe NemGiie neotre-
sena, bodo socialist ma AngleSkem in Franco
skem IL jasnih ~razlogov Gutili malo apetita, da hi
sledili zgledu boljsevikov. V politiki ne velja ma
men, $ katerim Sc podvzema kakSna akciia, am
pax uspehi v~eljajo. Politiki imajo dolznost. ka-
dar zacenjajo tako akcijo, da jasno in skrbno
V luci vseh dostopnih razmer ~preiScejo rezultat,
XII ga mora imeti TAXA akcija.
Neugodno znamenje "a zunanjo politiko
bolJsevikov je, ola je izzvala zadovoljnost med
nasprotniki demokraticnega miru. Nocemo pred
tasno soditi poiitiko boljsevikov, ampak tenn
~nujneie je pokazati tie napake, ker moreno lie
tako omejiti razocaranje mad neuspesnostjo take
politike, Ola sc he izpremeni V obup glede ma de-
mOkratiten mir sploh."
Navedeni clanki so izhajali pred sklica-
MEM ustavodajne skupsGine in oh Gasu brest-
Etovskega pogajanja. Avtorjem nj mOgl0 biti Ia
KRAFT vse znano, kar vedo danes. Sedaj, ko je Sic
dila celia vista zalostnih dogodkov, Sc lahko
pravi, ola je Bernstein bill prorok, i'm sicer, cesar
ne izreka nihce 2 veseliem. dober prorok.