Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-15

90 oAI vi
moupravO, IA napredek in razvoj
narodno zavedne misli mora lie.
melJiti V demokraciji V na.jideal.
nejSem pomenu beSede. IL teYa
spoZnanJa povZemamo, da mora
tudi vsako narodno-obramhno de-
10 Sloneti ma principih demokra-
ciJe, To je po moznoSli So opirati
ma Use stanove, Iii tvorijo narod.
To Spoznanje mas vede Sc dale. do
prepritania, da narodno vzgoje-
valno ali pa MISUNDERSTANDING
delo ne more opirati lie ma ideali-
>tiSkc nacionamo navduSenje. re-
meljev ~zivljenja narodne mase.
P%oznavanje socialnega p~olozajd
lJudStvu ne zadoSCa demokraciia.
Iii temelji lie ma formalni. yuma
Mi enakosti. oh tenn spoznanju Sc
Je demokracija poglobila, ko jc
naSla drugega in moGncjSega "a
veznika: Socialno vprasanje ka.
pltalisticne dObe. | 4 doSledno "a
miSllene demokratiSke tendence
sc je rodila miSel, da pristo.ji ljud-
StNu tudi primeren del ma gmotnili
dobrinah z~ivljenja. Demokraciia
le danes temelj, ma katerem slo-
ne Socailne zahteve delavskera
ljudStva, XII ga ACKNOWLEDGEMENTS
hi kapitalitiSki sistem ubija ia
>labi. Ma >lovenSki narodna.
obrambni razStavi. katero so pri.
lredili i'll uredili leta 1912. sloven-
ski dijaki, sc ie naSel poduGen
diagram, Iii kaze viSino posamcz-
nth narodov V Avstriii pod in mad
drzavnim pOpretjem.
Tia diagram nam dokazuje. da
je iz>eljevanje med Mani SiIno ma
raStlo IN da 50 najkrepkejSe moGi.
Y >iaroSti cd 20-40 let. 2 donna.
V tujini. kjer Jill izseSa tut kapi-
tai in nam Jill kot hrezmoGnc. bed
ne Starce V Staro>ti cd 5O-6o let.
kot ncporabliiv material. zopet
vrne. Ia diagram nam jasno do
kaze tcetudi V ~poStranskih posi-
meznoStih morda ne odgovaria.
kSled neSlgurne >tatiStikc. reSnic-
nemu %polozaJu), ola je m~atcrialna
>ila z~ivljenja, Iii mas tudi Y na-
rodnem pogledu Slabi in unicuje.
\arodno propadamo in nazadujc-
mo, ne le vsled tega, ker smo ma
ioStevilni, ampak cato, ker Smo
socialno slabi. Razresitev nasega
narodnega problema lezi v spozna-
nju socialnega poloIaja nasega de-
lavskega ljudstva in v pravi, ne
prikriti obrambi njegovih social
nih postulatov.
N>ekator 10 >poznanje ze danes
M wee novo; ampak n%epreStano
ponavllanje tega Spoznanja fax
;icne r%ealnoSti je naSa z~ivljenSka
nujnoSt.
Sele >edaj, ko >mo nalozili svoie
Socialne terjatve demokraciji ma
hrbet. je lie Ia dobila IA mas tudi
eticno vSebino. IL ie je sedaj crpa.
II odpor profit kapitaliStiSkemu
naSilju.
To kapitaliStiSko organizirano
nasille jc zgoli materielno, Iii Sc
lie more opirati ma nobeno etiGno
vSebino. Ia eticma vsebina, XII ii .io
moran p%oiskati. nam V zvesti Z
mokratiSkimi ideali prenovi
duSo Sirokih mnoiic in pripravi
duSevne temelje IA novo razpre-
delbo tudi materielnih moci V
Smislu demokracije. Demokraciia
sama ne sebi je biStvena, nacelnd
nasproStna sila socialni krivici.
Spoznanje, da .je polozaj DELAY
skega ljudstva nevzdrzljiv, a
sill, razmiSliati o potih, pc kate
rib nam .je hoditi.
&c Smo nOvdarjali, da so naccla
~demokracije tisti temelj, ma kate
rcga sc moramo brezpogoino po-
Staviti. moramo nehotc miSiiti tu-
di ma 10, kaj so demokraiiSki
idcali V Svojih logitnih posledicah
rodili. &c demokracija nj zmogla
y Svojcm dosedanjem razvoju pre-
hiagati cclokupnosti in Sc vsepov-
sod doSledno uvcliaviti. a je imc.
la tenn vccje uspehe pri posamez-
niku. Posameznika je osvobodila