Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-30

SoSioVane. 10 ZedlnJenJe Zahtevamo "a narOd In
"a nJegove interese, ne pa IA interese kakSne d-
nastije, tudi te Sc imenuje Karagjorievic. In IA
vsak del mora biti v tel zdruzitvi avtonomija in
enakopravnost, da sc ne BIO nihGe Gutil zapostav-
lJenega ali pa anektiranega Cd kakSnega druge-
ga della.
Ia MIN je nastopil sodrug Kristan, cigar go
vor obsega V glavnih potezah sledeGe:
Jugoslovansko v%praSanje je re davno evrop-
SKI problem in vsi drzavniki, XII so imeli g~lobokej-
81 pogled V polititne raZmere, so to razumeli. Tu-
dl harl Marx je smatral jugoSlovansko vpraSanje
IA emo najvaznejsih V Evropi in je zahteval mega
resItev ma podlagi zedinjenja in neodvisnosti. Me
pa IN moglo boil jasno potrdit vaznosti tega vpra-
sanJa, kakor sedanJa vojna, XII je izbruhnila na
Balkanu. Pri TEN nj lie merodajen kraj. kier so
Sc zaceli prvi boji, ampak tudi dejstvo, Ola Sc je
voJna pritela ravnO zaradi Balkana, kier je iskal
hemskl imperialism najkrajSo pot ma who'd IA
svoJe kapitalistitne interese. In razmere ma Bal
kanu so ~olajSale 10 vojno. Ker so bile posamezne
dnastije i'll Wade ma Balkanu druga drugi tako
Sovrazne, da so komaj cakale prilike IA napad,
M bilo MISREPRESENTATION mperializmu treba
me druzega, kakor izrabiti Ia ~nasprotja in nahuj-
skati narode drugega proti drugemu.
hdor taJi danes vaznost tega vpraSanja in pre-
zira strasne dokaze, XII Jill je podala krvava Ego
dovina zadnjih let, ne more biti mic druZega. ka-
kor slepar, XII lima nepriznane namene. ali pa po-
Etiten n%evednez, XII more lie Skodovati interesom
demokracije.
PRAY TAXI nevednezi pa zahtevajo. da mai nam
ne III bila TAXA v%praSanja mic. Govori Sc o ''visoki
poltiki' in ljudem, Xxi Sc bavijo : tenn na!oga-
mi, pravijo porogljivo DIPLOMAT. - To je - t-
di ce sc lJudje ne Zavedajo tega - pray tiSta me
toda, katere sc posluzujejo kapitaliStiGni politi-
carJi, XII dopovedujejo delavcem, Ola maj prepuste
politiko tistim, XII $50 poklicani zanjo,'' in tedaj
delajo kajpada protidelavSko politiko. To. kar Sc
imenuje "visoka politika", nj Y reSnici mic dru-
zega, kakor mednarodna politika &c pa ina bese-
da O mednarodmi Organizaciii proletariata kaj
pomona, tedaj sc mora has proletariat brigati "a
mednarodno politiko in skrbeti. da pride V njego-
We roke. OdvraGati delavstvo cd "visoke" poll
like Sc ne pravi mic druzega, kakor prepuSGati
10 professionalism diplomatom, HI Jill dovolj POI
znamo IL bridkih izkuSenj.
= praZnimi fraZami sc ne bono dali odvaiati
od te9a vaznega in nujnega della. Use take fraze
SluziJo nekaterim ljudem lie V Ia namen, da Sc sa.
mi otresajo della. &c imenujejo tako postopanie
revolucionarno, je TO beseda brez vsebine. Morda
ne DO mihce mogel RuSom oGitati, da MISC rcvo-
luclonarm: delaJo pa "visoko' politiko takore-
koc ma debelo; mednarodne interese predpostav-
lJajo cello svojim narodim. In vsak p%olitiGni otrok
lahko razume, da sploh ne hi mogli izhajati brcz
mednarodne politike.
N kakSen pomen pa ina Sploh bcseda o medina
RodnoSti V socialistitnem %gibanju? Deklamatorji.
Il miSlijo. ola socializem ne poZna narodnosti.
Isploh ne razumejo Socializma. Mednarodnost DO
Imeni, ola mora socialism preSojati politiko in
uravnavati svoie poStopanie 5 %staliSGa mednarod-
Nth interesov. kdor potrebuje "a TO revolucionar-
mo avtoriteto, najde dokaz lahko y Trockijevi
knjigi.
= tega staliSGa ie tiSti kriGavi pacifizcm. XII
sc sedaJ ponekod razSirja, popolnoma brez podla-
&c. Mir zelimo tudi mi. Tcda mir sam ma scbi ne
pomeni mic. NpraSati je treba. kaksen bodi mir.
Paeiflsticni "mir IA vsako ceno" sploh nj mir,