davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

Glavni tajnik J. S. z. je podal eksekutivi a.
meriske Socialisti6ne stramke, XII je zborovala dne
g.. g., in 10. avg. I. |. slede6e ~poroeilo:
Cenjeni sOdrugi
Vzlic tezavam, XII izvirajo liz sedanie vojne
situacije, izkazuie }. s.. T.. z ozirom ma rast clam
silva in svojih financ lep napredek.
Kakor skoraj V vsaki drugi skupini s,ranke,
tako vladajo tudi V Jugosl. socialist. zvezi dvoi-
hi Maori glede staliSGa z oziro nina vojno, Spre-
jeto potion clanstva vsled akcije ma konvenciji V
ST. Louisa.
Gotovo VAN DO znano, da je vecina jugosl.
socialistov V j. S. Zvezi IL Avstro.O grske, kjer
50 incl neprestane bOie z monarhijo, XII jo ime-
n~ujejo ruski socialist, XII SO sedaj m krmilu, emo
najbolj gnilih vlad V Evropi, Nzlic temu, da so
ii sodrugi - zlasti V slovenski skupini poSta-
Ii V veliki meri ameriSki drzavljani, MISC poZa-
bill ma stare neznosno avtokracijo. PoZnavajoGi
temeljitO Meme beStialnosti IL svoje izkuSnje in
vedoei, da stoji socialistitna Internacionala ma
staliScu samoodlotevanja narodov o svoji uSodi,
SO takoj V zacetku ustanovitve Iveze, leta 1910
sklenili, da obdrzi Jugosl. socialist. zveza willie
Svoji prikljuGitvi k Socialisticni Stranki V Amc-
riki, kar sc moralne in materijalne podpore Ii
Ge, silk $ sodrugi V start domovini in jim poma-
ga pri delu "a ustanovitev Federativne balkan
ske republike. Tega z~akliuGka nj Iveza nikdar
preklicala.
TOda V j. S. L.. so element, zlaSti V hrvatSki
sekciji, XII Sc smatrajo IA "edino jaSne in radi-
skalne marksisticne SocialiSte" in XII popolnome
prezirajo cd International. priznano StaliSGe o
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

Ker SO Jill v Gasu miru vedno sumni6ili kot
Frankofile, MISC mogli AlzaGani tekom voine pri-
Gakovati cd Nem6ije, da bi postopala z mimi 2
rokavicami. Oficielno 50 mas oznaGili "a izdajal-
ce NemGije.
Belgija, z vsem trpljenjem, vsemi grozota-
mi in vsem razdejanjem ter deportacijami ie Sc
vednO parade V primeri s polozajem, V ka,erem
Sc nahaja danes Alzacija. To nj nikakrSno preti-
ravanje. Ovrzene so postave, regulacije in sploh
VISA nacela civiliZirane Wade. VSak Alzacan lie ma
sunni in vsaka druzina sOvraznika, kajti nj je
druzine, XII hi ne imela V francoski armada kake.
ga svOjega clana. Start zakonski pari Sc depor.
tirajo, locijO sc mozje cd zen, pus6ajo otroci breA
starSev in dOmovja, ter plenijo premozenja. To je
pravi Inferno.
NapOlnile bi Sc lahko cele knjige S povestmi
o zatiranju AlzaGanov. JeGe in umobolnice so na.
tlaceno polne. V umobolnicah drze lie nevarne ia
nasilno umObolne, do6im so mirni umobolni pro-
stl. Pac pa spravljalO v umObOlnice mesto Nth
takozvane "politicne" jetnike. DoGim Sc je YES
svet zgrazal mad umOrom Miss Cavell V BruSlju,
Sc je ma stotine alzaskih deklic in zena postrelilo
brez vsakega rednega sodnijskega postopania.
Ustavilo Sc je vsako kolo V industriji in
vsak kos %strojev sc je prepeljav V NemGijo. Indu-
striJsko mestO Muelhausen V gorenji Alzaciji je
imelo pred vojno 100 1000 prebivalcev, sedai pa
Jih je najti v mestn komaj 10000. Otroci V jaw
nth solah tega mesta so veckrat zaspali radi la
kote in STEER zaspali tako, da sc MISC vec prebu-
dill.
Predysem pa je treba ugotoviti, ola so to DEF
silva in da so imena zrtev ma razpolago, kakor 20
tudi znana imena Odraslih zrtev, moSkih in
zensk, XII so capable molohu nemskega ali prus.
kega ~nasilstva. Potrebno je, da spoznaio Ameri-
kanci, v kaksnem p~olozuja Sc nahaja Alzaciia in
Lorena. Pri vsej stvari pa je bilo dobro, da je
nasel dr.. Gustav Blumsnthal, ameriski drzavljan,
svojo pot v Pariz, kjer je napotil svoiega brata
Daniela Blumenthala, odloGnega prejsnjega al
zaskega clana nemSkega drzavnega zbora, da lie
odsel V Ameriko ter predlozil ameriSki javnosti
vse dOkaze "a te ~sluGaje.
Alzaeani Sc ne bojimo proste Amerike, kai-
II nasa sveta zadeva ne zahteva Ease simpatij,
temvet lie pravice. Pravico pa moramo dobiti,
kadar Sc DO razpravljalo o mirovnih pogojih.
Vemo, da bodo ameriski delegate ma tel konfe-
renci gledali ma to, da Sc pravici pripomore do
image, kajti predsednik Wilson je sam iziavil,
Ida Sc ne SINE noben narod, tudi najmanjsi niti
prodajati, niti izroeevati brez dovoljenja vlada.
nh samih."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13
AlZacija in LOrena.

Ali pripada Alzacija in Lorena po pravici
NemGiji ali Franciji?
To je vprasanje, XII je V sedanJi vojni zopei
ozivelo z vso silo in kriti pc resityi. Lahko Sc
pravi, da je Alzacija z Loreno lie krpa zemlje;
ampak S TEN vendar nj mic opravljenega, ker je
nevtajiva resnica, da Spada alzaSko-lorensko
vprasanje med tiSta, XII so pred sedanjo vojno ne
prenehoma strasila V Evropi. i'll ugrozavala mir.
Definitivno hi Sc moglo to vpraSanje reSiti
pa6 lie ma ia naGin, da hi AlzaGani il Lorenzo do
bill pravico, da v popolni svobodi odlo6ijo, kan
hOdejO pripadati. Zdi Sc pa, da bi tako glasova-
ME precej gotovo izpadlo V prilog Franciji in
da nj med ondotnim ljudstvom skoraj nobenih
simpatij "a Nemcijo.
Ce je tako, pa sc Alzacija in Lorena vendar
zopet Pc sill prikleneta k Nemciji, tedaj je ma
rayna posledica, da tam zOpet ne bO miru. Te-
daj tudi ne DO govora o razorozenju V Evropi in
nevarnost move voine bO vedno visela v zraku.
Noben tujec ne more z~anesljivo soditi o de-
zeli in njenih razmerah, &c je ne pOzna natancno
liz lastne i~zkusnje. Treba je V TAKEN %slutaju pac
pOslusati tiste, Xxi jim je polozaj znan. cato ma
vaiamo pOroGilo IL peresa alzaSkega Gacnikarja,
XII mora pOznati razmere. Ne jepljemo ~njegovih
beSed "a sveto pismo, temvec vidimo V NTH lie
~pripomocek "a bOliSe razumevanje situacije. "
TEN Oziru pa ina nedvomno svojo vrednost.
PorOcevalec piSe:
Gin Elsass sind unsere Leute in Feindes-
ladn," V Alzaciji so nasi ljudje V sovrazniko-
vi dezeli. TIE besede je izgovoril leta 1913 Won
JaeOw, prejsnji nemski DRAWN tajnik "a yuma
ME zadeve, in sicer triinStirideset let potem, kO
je postala Alzacija in Lorena last n~emskega ce-
sarstva. To izjava pa dobro o%znacuje polozaj V
teh dveh p~rejsnjih francoskih dezelah.
Danes, leta 1917. Sc nj zaceljena rama, XII je
bila vsekana 1870. AlzaGani 81 Sc MISC opomOgli
ed udarca, vsled katerega Sc je %izpremenila Min
narOdnost proti NTH lastni wolff. POgodba V
Frankfurtu je zapecatila Nth usodo. IL svobOd-
negn naroda pod francoskim pokroviteljstvom so
sc izpremenili V narod suznjev pod ~pruskimi
mOjstri. Prusjastvo pa sc ne more definirati!
Treba ga je ziveti. preizkusiti in cutiti. KdorkOli
se nj videl uniformirane in arogantne Irvine, XII
Sc usaja mad civilistom brez obrambe, nina nObe-
mega pojma ter ga ne more imeti kaj pravza-
prav pOmeni prusjastvo.
Narod Alzacije in Lorena nj v Zadnjih A.
letih zamudil nobene prilike, da zagotovi svojo
vdanost do Franciie ter da izraza zaniGevanju do
svOjih zatiralcev. Pri vsaki volitvi, krajevni ali
splosni so bill ~izvoljeni kandidati, k so prote-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

miSiJO. ProSilo mas je, mai damo izraza njegOvi
miSli glede ma pristine izpremembo ~njegove ma
rodnosti. NaSa pogodba v Frankfurt je flora
ba sile. Driavljani Z dusami in intelligence MISC
trgovsko blago, $ katerim Sc trzi. Najmanj, kar
bimogli storiti. hi bilo, Ola hi predlozili pogodbo
nam V odobravanje."
no je izrekel junaski poslanec to obsodbo,
so ga priteli smesiti njegovi tovarisi IL drugih
nemSkih deiel. Nase suzenjstvo pa Sc je oficijel-
no potrdilo oh Stevilnih p~rilikah. Pri %inavgura-
CHI novega tribunala V Strassburgu je rekel ce-
sarski generalni prOkurator koncem svoiega go
vora:
"Milost hi bila V Alzaciji napaka in zmernost
hi bila nevarnost."
Par mesecev pozneje je bilo razpuSGeno VISA
kO alzaSko drustvo. Francoski napisi ma kamnih,
cello ma nagrobnih spomenikih so bill "verbo-
ten. Vsakdanja prikazen pa je postala zaporna
kazen "a starSe, Ocete in matere, &c so Nth otro-
ci zavpili: "Vive la France!' ViSek infamije,
katero 81 more izmisliti lie peklenSki pruski duh,
pa Je bill dosezen : pOstavO potnih listov 2 dine |.
Junija 1888. Nsaka oseba, XII je hotela priti v AL
zaciJo IL Francije, Sc je mOrala opremiti $ pot
MIN IiStom, katerega je potrdil nemski pOslanik
V Parizu. AlzaGan, XII je zivel V Franciji in cigar
matt je umirala donna, nj mOgel pohiteti domov
brez dovoljenja nemskega poslanika V Parizu.
Ielo pogosto so sc liudem TAXI potni listi odrekli
brez vsakega utemeljevanja.
~ tdpllNl, iEJdNh
V nemSkem drzavnem zboru, ida je njegov mai
WISH cilj razsirjenje vrzeli, XII loci Francijo cd
Nenciie," smo Sc AlzaGani tesneje in tesneie o.
prijemali matere Francije. Caprivi Sc je motil,
IN tako Je cutil nenski cesar pOtrebo iZiaviti re-
krutOm liz Alzacije: - chr seid deutsch und
deutsch bleibt I'm" vi ste Nemci in Nemci osta-
nete. III rekruti pa so danes mozje, Xxi Sc bore V
francOskih vrstah prOti Nemciji ter obenem do
k~azujejo, da je bio prerokovanje nemSkega ce-
sarja velika iluzija.
Nemcija nj nikdar mislila ma to, da smo ma
rod : srcem in duso. Njeni ukrepi glede ma mas
so bill storjeni, ne da hi sc nam bila kdaj dala
prllika izraziti svOje nazore; niti leta 1911, ko
sc nam je dovolila takozvana konstitucija ali
ustava. u Alzacijo in Loreno Sc je vedno posto-
palO kakor 4 osvojenim Ozemljem in prebival-
stvo teh dezel Sc je locilO kakor s k~itajskim III
dom cd ostalega sveta. Ko so leta 1871 pridrli v
Alzacijo nemSki politicarji, pustolovci in dru-
gi, so bill sprva sprejeti z breabriznostjo Pozne-
je pa Sc lie razvila Ia brezbriznost v zanicevanje
in koncnO V sOvraStvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

ella ina v vseh strankinih zadevah pravico do
priziva ali obtozbe pri okrozni, drzavni ali narod-
nj organizaciji, da izravna svoje zadeve tamkaj.
V koliki meri izgine vsled tie preuredbe duh
netolerantnosti, ako sploh izgine, pokaze bodOc-
most.
Cutil sem IA svojo dolznost pojasniti narod-
nj eksekutivi skupne stranke polozaj V j. =. H..
in podajam tie informacijc brez vsakega nadali-
mega komentarja.
Spodaj najdete porocilo o razpe6anih znam-
kah in placanih prispevkih ma q. stan, county
in drz. Organizaeije cd meseca julia 1917, do 30.
iuniia 1918.
u bratskim pozdravom,
Frank Petrich, 81. tajnik j. S. H..
Porocilo o znamkah Sc glasi V originate:
REPORT OF DUES, lamps SOLD, AND AMOUNT
PAID TO THE NATIONAL. STATE AND
COUNTY OFFICES.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13
voJaki v Sofiji metali kamenje ma poslopje tur
skega poslanika in pobili Sipe. Nemsko poslani.
Stvo je pomnozilo svoje straze.

IL kandalaSke p~oroeajo: Nova zacasna vlrda
"Severne dezele'', XII Sc je pred kratkim ustanovi-
la v Arhangelu, je izdala oklic, v katerem pra,i,
Ga 'severna dezela" nj wee v zvezi s sovjetom v
Moskvi, in da je namen move Wade reeenorira,i
Rusijo, stopiti v ponovno zvezo z entente. braniti
severne pokrajine in vso Rusijo pred napadi Mem.
eye, F1nske in drugih sovraznikov, osvoboditi cd
trgane ruske dezele, ponovno ustano,iti obt:nske
uume IN zemstva ter sklicati ustavodajro skup-
scino' oziveti politicno in versko svobodo, zajam.
e"i praVice kmetom i'm industrijalnim dclavcem
IN koncno preskrbeti ljudstvo 2 twill. Vlada ape.
Ira ma rusko ljudstvo, da mai ,e il n,idrpzi ob
enem pa apelira ma amerisko, anglesko IN franco.
Sko lJudstvo, da il ~finanGno pomaga zatrcti .lakoio.
\Iada tudi priznava, da so zavezniske ;ete priIc
' Arhahgel 2 namenom, ola pomagajo ruskcmu
narOdu. =
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

LondOnski Exchange Telegraph ina po-
rocilo, da so Sc uprle bolgarske Gete blizo Sofiie
in ola zahtevajo mir. Med uporniki in loialisti jc
hila krvava bitka,v kateri je oblezalo mnogo mrt-
viii in %ranjenih ;ubita sta bila diva stotnika. 200 re-
krvava bitka, V kateri je oblezalO mnogo mrtvih
in r%anjenih ubita sta bila diva stotnika. 200 re-
belov je zaprtih. Dale p~orocajo, ola je nastala
nezadovolinost V bolgarski armadi vsled po-
manjkanja Avil ma 'front.'. Znamenja prihajajo-
cc revolucije sc mnOac. q Skrivnem odhodu kra-
LA Ferdinanda Sc ra2Siriaio med Bolgari zelo
razburljive govorice. Zadnji teden so bolgarski
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

IL Londona p%avljaio: Svicarski bankir Ehr-
ensperger, XII je prisel ma Anglesko, je bill pre-
%seneGen, ko je videl, da je tam Sc dOvolj hrane
in drugih potrebscin. Bankir je dejal sledece o
~polozaju v Nemciji in Avstriji: "Polozaj v Av-
striji ie grozen. VISA hrana $ kruhom vred, ra-
zen z~elenjave, kar je dobe ljudje ma Dunaju in v
drugih vecjih mestih, je n%euzitna. Ljudje ne mo-
rejo il his, ker so veeinoma bosi. Cevljev ali sko-
renj nj mogoce dobiti "a nobeno ceno, niti ka-
We ali GAIA in drugih tropicnih produktov. Raj
mere v Nemciji so nekOliko boljse pc dezeli, to-
da v Berinu in drugih veGjih mesiih so slabse
kakor V Avstriji. Nemski delavci Tive zadniih
sest tednov OBJ sami PEST in %krOmpiriu. Obleka
je strogo odmerjena. Mice ne more kupiIi O.
bleke brez dovoljenja in to lie tedai, kadar pre-
is6ejo vse kOte v Hist in Sc "prepricajO", da ie
obleka %potrebna. Platna sploh nj mogoce dobiti.
Vsak n~evtralec Sc mora cuditi, kadar pride k
VAN in vidi, da innate vsega dovolj. Avstrija je
v vOjni lie Sc vsled biGa, $ katerim 10 goni Mem
ella. Nemci Sc vedno verjamejo, da ne DO voina
wee dolgo ~trajala in da jim je zmaga gotova."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

spev "sijajnim pridobitvam, XII smo Jill mi IL
"mi' misli kaizer sebe in svojih Sest sinovD H.
vojevali 2 bozjo pomoGjo." Nato pravi, da pride
jo 2 nastopnim letom najhujsi cast "a NemGijo,
"ampak Nemcija izide IL viharja zmagovita in
ponosna, tista NemGija, XII je vrgla OBJ tia re mar
Sikateri mogocni O. narod." Kon6no poziva
Nemce, da Sc moraio boriti "a existence cesar
silva do zadnjega in zakljucuje z o~biGajnim "Bog
je z nami."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

strait proii aneksiji Alzacije iii Lorena "bre1
dOvojenja vladamih samih."
Psihologi Sc bodo tudili, zakai nj mogel cas-
dovrSiti della miru V naSih Srcih ali zakaj sc nj
poleglo ogorGenje V ~ letih naSega Suzenjstva.
Mi pa ypraSujemo, ce ie bia naSa krivica,
Ga je napovedal Napoleon Ill. bedasto vojno
Prusiji Zakaj hi bill mi Alzadani zrtve krimi-
maine nemarnosti, XII je dovedla nepripravljeni
cesarski francoski rezim do napada IA vojasko
organizacijo Prusije? Edinole Alzacani smo pla-
cali ceno pruske image. Xakaj!
V teku Stiriindvajsetih ur smo bill prisilje-
nj odpovedati Sc Svojim hawaiian, tradicijam in
pOzabiti svoj materni jerk. Proti naSi wolff pa
so mas pitali 5 kulturo. NsakdO, XII Sc je upiral
njehu edinemu, je bill odgovoren "a svoja deja-
MIA, je bill wren V jeco. Kljub temu pa smo bill
lojalen narod. Mas protest Sc je omejeval ma iii
de, ,~volitev. NikakrSnih cestnih demOnstracij nj
bio, kajti bill smo ljudje, XII Sc zavedaio svojih
pravic.
Pred vSem pa smO sc Cudili, zakaj niSmo de-
Iezni enakih pravic kakor druee nemSke dezele,
BavarSka, Saska ali NirtemberSka. Nismo razu-
nell, zakaj nam mora vladati PruS, kateremu
MISC bile znane naSe potrebe.
lmeli smO pravicO pricakOvati, da Sc nam
dovoli kra jevna samOvlada. Vprasanje je bilo lie,
kdaj Sc to zgodi. Nekateri mani bojeci izmed mas
so ypraSevali, zakaj Sc poStopa z mani drugace,
kakOr Z ostalimi. Nato pa so odgovarjali naSi
diktatorji: vi Alzacani niste izrazita nemSka
dezela. Osvojile so vas tiste drzave, IL
katerih ie sestavljeno sedaj nemsko cesarstvo in
vi pripadate vsem in nikomur. Vsled tega ste
Separatna institucija ter naravni pOdlozniki ma
Sega mojstra, p~ruskega k~ralia."
Tako so govorili vsi naSi ceSarski namestni-
XII: Bismarck ohlers Manteuffel, prime Hohen-
lobe in drugi. Mi pa Smo pozrli to nOvo poniza-
ME.
Kljub vsem tenn tezavam pa smO nadalje-
vail s protest. pri volitvah in STEER kljub veil
kanskim zaprekam. NaSim kandidatom Sc je cd
rekla pravica govoriti ma javnih shOdih. NADIA
lie pa nj bilO nikakrsnih c~asopisov, XII hi bill
p~odpirali te candidate. Nj sc Jim dovOlilO plaka-
tiranje linen ma javnih poslopjih, doGim so Sc da-
jale kandidatom kajzeria vse mogoGe ugodnosti.
NaSa lastna zavest pa nam je ukazovala tihi red
in posiljali smo V DRAWN zbOr moze svojega last
mega pOliticnega in narodnega prepricanja.
Pri otvOritveni sell zakonodaje je eden teh
MOI vstaI ter izjavil V imenu Svojih tovarisev:
"Prebivalstvo Alzacije in Torene. katero "a
stOpamo tukaj, nam je poverilo poscbno in vazno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

liz LondOna porocajo: Infornfacije il dobrih
virov govOre, da je vrhovno poveljniStvo nemSke
armada zastavilo vse sile, da dobi ali izgubi Vol
no pred zacetkom leta 1919. VojaSki opazovalci
81 belijO glave, kako je mogoce Nemciji misliti
IA Odlocilno zmago. Najmlajsi rekrutje, XII sto-
PHO v nemski armada V oktobru, S~tejejo komai
100000 MOI in V TEN casu DO Amerika najmanj
dvakrat ali trikrat nadkriljevala to Stevilo s sve-
zimi armadami, Xxi pridejo cez morje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

IL Amsterdama p~orocajo, da Sc nemski kaj-
ger boji napada ma svoie z~ivljenje in je vsled
tega podVOjil telesno strazo. Kajzer Sc varuje
tudi s tenn, da Sc zunai nikdar ne vozi V avtomo-
blu ali vlaku, XII je namenjcn zanj, temveG V pr
VEN vozu sedi nekdo drugi, XII ie precej kaizcr-
ju podoben, medtem ko sc vozi Viljem V varni
dalJavi zadej V skromnem avtomobilu ali vlaku.
Njcgovo osebno strazo tvori polk izbranih voin-
kov, XII ga nikdar ne pIste izpred oci, in mad
MIN vedno krozi eroplan. Dnc |. augusta, ko so
pretekla Stiri leta, odkar je NemGija V vojni, jc
kajzer tidal ma armada in ljudstvo velik slave
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-12-20

needed the money after the divorce bill and all
you know.) e.. ~a ,...,~
Edwin was getting $4,000 year out of the War
Labor Board for doing something or other every
day. Couldn't save cent on account Of the high
cost of drinks.)
Just after the wedding Ed went to sanitariurn
''boiled out" and sobered up. (Reformed for love-
you see)
Edwin gave his divorced wife, Evelyn Niles
that was, War Labor Board job at $1,000, and
another job of the same kind to his daughter by
his first wife, Mrs. Arthur Evens, at $1,000 year.
$50 kind of him, wasn't itD
Ed took Marie to his mothers home to live
(And he saw his ex-wfe and his daughter every
day.
Then he started drinking again-just "sopping
them up," they say.
One day Ed ran away.
Deserted Marie! used to tell her he couldn't
live without her-not minuteD
Now he has been arrested by the government,
charged with forgery.
Marie has heard that there are lot of sad girl
clerks and stenographers in Washington who knew
Eddie pretty well before he went away in such
hurry and came back wearing steel wristlets.
What does Marie says? This:
= Il still love my husband, but don't like the
way his daughter and former wife are. trying to
blame me for his troubles. l want to see him
and help him if can. He knows the truth and
believe when the time comes he will prove him.
self the man always thought him to be-"
Now girls is this case of true love and de-
votion or Of just plain foolishness? /
One guess!
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-12-20
WHEN SKIN Ais
HOW YOU PRIZE
Ii POSI- ANS HELP

Broken.out, aggravated itching
skin is, condition. demanding the
best soothing. healing, antisepdc
treatment for it's speedy correction.
This Poslam supplies, working quick
ly. readily, reliably; attacking Stub
born troubles like eczema with con-
centrated healing energy that soon
brings Improvement. SO little does
SO much and makes short work OF
pimples, rashes. tscalp-scale. clearing
inflamed compilations overnight.
Sold everywhere. For free sam
pie write to Emergency Laborator-
les, 243 West 18th street, New YORK
City. ~.
Urge your skin to become clearer.
brighter, better by the daily use OF
Poslam Soap, medicated with Pos
lam. ssa s;,e = 3, l.s ~. - ~
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-12-20
Fallen For Freedom
Died Of Disease.

Died Of Disease.
Private Chauncie o. jerks. Rock.
lake. N. D. ~ 49, > ......
Private Norman A. vorland, Wild
rose, N. D..
Private George A. Shuman, Rugby,
N Oak. ~ ,., 49,. r
Wounded Severely.
Private Eprraim G. Thompson.
Leonard, N. D..
Private Martin Thompson, Lisbon,
n Oak. -. -,
Private Barney Thorilson, Adams.
N. D.
Private Elmer Forrest, Wheatiand.
N. Oak. '=r' s->r -.,s- - - "A
Private julius E. Maynard, sanish.
N. Oak. - "a 49,.
Private Adrian p:#rasItln' Aneta' N.
Wounded, Degree undetermined.
Lieutenant Frank NJ Thompson.
Bordentown, N D.
Lieutenant Albert J:s1Haas, Bis
macrk, N. D..
Private Perry Pavitt: shields, IN. D.
Private Robert Johnson, Bottineau, N:
A'A4 Wounded 3D. ~s,.1Atly. ii
Private Joseph Charles ? Renter.
jamestown, NJ D. 49,
Private Arthur E. Wiese, Wahpeton.
n. OAK 49,,
Private Andrew Stohlar, Defiance.
Private Hugo e. Nelson, 1nkster,
n. Oak.
I Missing In Action.
Private Arvid l.. Benson, Lakota N
Oak.
Private Werner Z: Reiman, Drake
SECTION NO. TWO.
.'., Died Of Disease. ,.-
Private Norwald LARSON Grafton
~ wou s, pear.. v u,
:, Private Lewis x. Harris Y Edgeley'
- "'s''s~'''' Wounded Slightly.
=Pr4F6to-Julilis@ 4hOrson' willow
City, N. Oak. '..,,.: :.
Private Ernie c. Peterson. Ryder.
n. Oak. -.
Private Davis P. Prichett, Denbigh,
N. Oak. 49,
Private Jermund A. Bilstad, Halli'
day, N. d.
Private Hans c. Hanson. Fort Ran
son, N. OAK
Private Fred Rogalie, Minnewauk-
an, N. D.
Private Evert Evans, Selfridge' N.
Oak.
Missing In Action.
Private Math Heinen, LansfOrd, N.
D.
MARINES.
Severely Wounded.
Private Albert E. Brosse, Washburn.
N. D. 81
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-12-20

Indians and the latter had the adj
vantage Of position. * "a, - 3!
The following is his religious ex-
-periences told as nearly as possible
in his own words:
When l was a child our religious
customs of religious Dances wor.
shipping the sun, making offerings
= to the good. and evil spirits of such
things as tobacco, dried meats, etc.
placing the offerings in lonely and as
nearly inaccessible. places as possible
The offerings were made to the spirits
to- bring god luck in travelling, war
hunting, and for$ deliverance~ from
hardships; evil temptations, ETC.. h
liked the Indian religion as far as
II could understand 1t, tilt heard the
teachings OF the Holy Man who. died
on the cross for the. salvation OF
men souls. His teachings, as told
by his followers, were so different
from what hade ever heard that they
APPEALED to my sense Of justice. The
Lords Prayer. the Ten Comamnd
ments, the Sermon on the Mount, and
many of the beautiful sayings in the
New Testament strongly appealed to
my heart. gradually made up my
mind that I had really found God
who was kind, just and perfect.
About thirty-one years ago, my
present religious advirer arrived in
the Turtle Mountains. 1t made my
heart glad when he told us that he
was sent by the Episcopal church to
try to teach us the way to live and
serve Godsand find the way otTeach
ing everlasting life. ny. i.
p MY wife and Iwere baptised. con
firmed and married by Bishop Edsall
I fully believe in the teachings of ou'
Lord and Master. Jesus Christ.
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-12-20

d. 81 . :. 49,
Pimpies and eruptions Of all kinds
como from the inside. The blood
casts out tho impurities It contains
and thus pimples. hollis, ETC., appear.
Cleanse tho blood. stop the poison
from developing In the blood tissues
and pimples Will vanish Is II by
magic. " %
Auart's Calcium Waters give in .
short time conplcxion that rivals
tho ideals Of an artist to produce. BY
cleaning out the pores. throwing off
all skih discoluratidns and blood i'm
purities, they DO their work Of beauty
pull, building almape before you can be-
Go = b0.eent box Of these wonder
sul waters from any druggist any.
whore.
ror : ffss trial package mail COT
pom below,
The Bismarck tribune. [volume] (Bismarck, N.D.) 1916-current, 1918-12-20
Have your old hat
made like new at the
EARLE Tailoring Co.
Get Rid of
Pimples- Quick
BY Using stuart'a Calcium Wafers-
Natural Little Blood Purifiers
That WorklL Like q Charm.

SEND FOR FREE TRIAL PACKAGE
". 'St- tS
Don't despair II your face is COW
cred with pimples, blotches, liver
spots. or your body Is, covered In
spots with letter, rash. hollis, ETC.. Just
use Stuart's Calcium Waters for
short time and see, how quickly you
will clear up your skin.