Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24
roDERNA INDUSTRIAL IN
s&ers HIGIENA.
(Konec $ 1. %strani.)

varne same no sebi I'M pri teh le.
,aznamovati kljub vsem Varnost-
MIN odredbam bolezni vsled DO
klica. Dodim 50 nam skodljivosii,
poyzrotene ysled Strupov, plinov
IN drugih slicnih Stvari, znane. je
m drugi strani nebroj delavcev,
katerih zdrav.ie ie nepreStano u
orozeno vSlcd nezdravih razmer,
ykaterih morajo opravljati svoic
delo. izratunalo Sc ie, ia spadd ,
to vrsto najmamj 90 odstotk0v
yseh panog industrije. To je tudi
pole, fjer hi lahko ;zvrSila indu-
striialna hioiena naivec dobrega.
IN izboljsanie higienskih razmer
med delavsivom je trcba trch silva
RI: Prciskave, vzgoje in pOStav.
Vzgcia sc ne SINE omeiiti ma de.
lavca samega i'm ia deloda.jalca,
iemveG Sc nora razSiriti ma SirSc
obeinstvo, kajti VISA zgodovina te.
ga gibanja nam kazc, da ie treba
"a koncni uSpeh predvSem proSvit-
ljenega ohGinStva. Nzgoia Y TEN
7miSlu mora biti iemeljita in vSe
zakonodaie hi bile brez uspeSne, Ge
hi sc ne opiralc ma SirSo javnoSt.
NSak podjeten in poSten dclo.
dajalec Sc mora ypraSati banda
mes; Kaj mcram sprawl Y svoic
podjctje, da zviSam produkcijo,
zmanjsam StroSke ter obenem po-
vecam lace! Y teh dnevih veil
Ike industrijalne Stiske je treba
odgovora ia to v~praSanie in ako
je kjc kak t%initeli, Xxi potrebuJe
reSitve, je ia razumna Industrial
ina higijena.
Y tel Stroki preventive medi-
cine, to je zdravStva 81 skuSa pre-
preeiti bolezni, ne nudi nobena
stvar tako n%eposrcdnih zadovolji-
viii uspehov, kakor ravno indu-
strijana higijena. Ia pojm .ie do
SIT SirOk. da obsega vse zdrav-
stvene in higijeniGne razmere, XII
obdajajo delavca pri delu.
V pricetku zdravniSkega de-
iovanja V industriji Sc je smatralo
redno zaposlenje zdravnika V kak-
snem industrijalnem podietiu n
mamenje dobrohotnega razpolo-
zenja napram usluzbencem. &c ic
bilo to resniGno ali ne, so vendar
uspehi pokazali, da Sc je izkaza-
10 delo zdravnika uspesno IA de
lodajalca kakor "a delavca, kajti
ODE stranki sta sc ohranili nepo-
trebnih stroskov, XII nastanejo
vsled poskodb in bolezni. Delo
zdravnika pa je tudi pripomoglo
DO boljsih odnosajev med podiet-
nistvom in delavstvom.
Kmalu Sc je naSlo, da Sc .je :
prihodom zdravnika tudi poveGa-
Ia produkcija. Vedno boil Sc je
spoznavala vrednost zdravniSke
pomoci in to prav posebno tedaj.
ko so priceli razni parliament
sprejemati delavske odSkodnin-
ske postave. TIE pOstave nalagajo
breme strOskov vsled poskodb ma
rame delodajalcev I'm slednji so
z%avezani, da preskrbe ne lie zdrav-
msko pomoc V vsakem posamez-
mem slucaju temveG morajo skrbe-
ii tudi "a to-, ola Sc pomoznosti
preprecijo bodoce poSkodbe ter
cd pravijo razmere, XII so kvar-
live zdravju usluzbencev.
ysdeabie SgaspoeskevMauazioJrr
' nekem velikem podjtju y
massachusetts Sc je dognalo, da
~ pOskOd0Vam delavcl, Xxi so ST
posluzili kompanijske bolnisnice,
prihranili devetnjast ur ma mesec
proti onim, XII so iskali zdravni-
ske pomoci drugOd i'm med 1000
siucaji poskodb sta bila le diva
iahka slucaja zastrupljenia krvi.
' sploSnem obsojajo uspehi in.
dnstrijalne hygiene predvsem
izboljsevaniu razmer IA delovni
a nadalJe zmanjSanju nepri-
merne9a prenapora in V najmanj-
sem riziku pri takozvanih boleZ-
NH ysled poklica. Ia proizvajal-
ca 0bstaja dobicek v povecani
produkciji, Xxi stoii v direktnem
razmerju Z zdravjem delavstva
IN eoncno V blagru, katerega .ie
delezna splOsnost potion srecnega.