America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-09-25
Note 81 CoInentaFH.
CEvA DEsPRE AsTRoMoMIE,

% noapte clara, cfnd luna, mica
laterna pamfntului ascunsa
dupa vre-un nor, lar universal
arde ca un foe urias deasupra
noastra, privelistea aceasta null
te ginduri iti invoaca.
iii poti imegina diferite crea
tur ce privesc la un tren ex.
pres.
Ca broasca ce in SAINT, aude
larma ce face trenul in trece.
rea. lui insa nu vede de loc tire.
nul. Tn salbatec din padurile
virgine s'ar trinti Gu fata la pa
mint 81 nici nu ar incerca sa-si
ridice privirile spre acest mon
stru.
Un ON civilizat cunoaste tire.
nul la perfectie, calculeaza utica
la lui 81 site care-i este destina-
tia.
Asa 81 omul priveste la stelele
ce lumineaza noaptea, priveste
la universal real in care moi
impreuna GU pamintul suntem un
nimica toata.
Unul dintre acei ce ii numim
moi geniuri mari, Napoleon, stind
pc 'bordul unui vapor de razboi,
isl Indreapta degetul in sus, spre
Ger 81 zise: ,,Voi puteti vorbi cit
voiti, omnii mel, insa cine a IA
cut aceste toate?"
I'll crezut ca a zis ceva pu-
ternic, ce tinde demonstra ext
stenta unei existente supreme.
Toate aceste sunt acolo sus in
aer, de aceia cineva trebue Ca
lea FACUT, la fel cum Napole-
on a comandat vaporul de raz-
boi pe care sedea = 81 aceasta
chestie a fost rezolvata pen
tru el.
Calico, nascut Gu vre-o patru
suite de ami 1nainte, a auzit pe
cineva ca in Olanda un oare care
ON a facut un tub prin care da-
ca Sc uita vedea obiecte de la
mare distanta foarte aproape
de ell.
Numai Gu aceasta informatie
Calico a facut telescop, 81 pri-
mul dintre oamenii de pc aceas-
ia planeta, a privit la muntii,
craterele 81 vaile din Luna, a
observat fazele planetei Venus
81 studiat lunile planetei Ju-
piter.
Calico fost prima calauza
ce a condus rassa umana in spa
tiul din afara 81 a fucut pc ON
Sc realizeze ca ell e un calator
pc un mic vaporas, care pluteste
lmpreuna Gu multime de sorii
81 planete.
In 1641 Galileo a murit 81 in
1862 s'a nascut Newton, care a
explicat cum sorii, planetele 81
cometele Sc supun legei gravita-
tel. El a formulat aceia lege, IA
cind posibil pentru cei ce au We
nit in urma lui cauta un loc
deosebit pc Ger 81 a afla nouS
planeta, ori a prezice acurat re-
IntOarcerea vre-unei comete.
Newton fost un minunat CO.
pill al unui farmar, care, ca CO.
Pill a luat carte ce trata geo.
metria, insa a aruncat-o; ell sta
pc dearostul tot ce era in ca deci
nu afla mimic nou de cetit in ca.
El a invatat pc oameni stiinta
mathematical.
Napoleon privind la stele poa-
te ii comparat Gu broasca ce pri-
yea la trenul expires ce trecea
pc linga ca. Galileo a fost pri-
mul ce a. explorat indepartatul
spatiu, a studiat suprafata lunei
81 a aflat pc Jupiter &C are
multime de luni In jurul lui pc
clnd pamintul nostru are numai
una.
Gu greu poate fl interesati u
Mi oameni in stelele duble ori
triple, orr ca lumina calatoreste
in jurul pamintului nostru de
sapte orr in secunda, 81 Gu
toate aceste sunt lumini de la
stele indepartate ce calatoresc
de suite de milioane de ami pima
ajunge la moi.
Omul Gu ochii lui nu poate We
dea aproape mimic, acela ce in
sa priveste prin telescop va In
telege cele scrise in aceste rim
duri.
= D U CAT "A.