America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-03-19
ROMANI 81
h0lIl PRuSlENI.
NATIUNEA CARE A fNSELAT
SPERANTELE LUZ KAISER.
De: William T. Ellis.
Dupa Saturday Evening Post)
(Urmarc).

carOr ROmlnla a tras sa sc ala
ture de aliati. Ea c natiune la
tina, 81 nu slava sau teutona. De
osebita eli fala 81 mindrie este a.
ceia Cd ca G mai Romano decit
Italia, find ramasita a Impe-
riului Roman de est, 81 pastrin-
dust limba curata intre intaritu-
rile muntilor. De aci depinde GU
vintul Rum" sau Roma in
numele Ell; 81 1nvatatii Romini nu
favorizeaza cuvintul Rumanian,
asa cum Sc vorbestc in limba en-
glcza ci prefera un ,,o'' in locul
'ui ,,u'' adica Romanian. Resis-
lind prcsiunilor de rasa ale Sla-
vilor, Teutonilor 81 Turcilor, mi
ca tarisoara Sc acata ell tarie de
'trabunul eli patrimoniu Roman:
81 Sc zicc ca poporul dc rind is;
"ctinc 81 aclm cscnta limbci LII
Cesar.
Rominii cducati vorbesc limba
franccza de 0 generate intrea-
ga: cele mai strinsc legaturi ale
fruntasilor vietci rationale au
fost en- Franta. Sa lupte intro
partc opusa Frantei, lear Fl pa.
rut ca Sc despart de fibrcle I'M,
nil lor. f de notat Ca cei patru
suite de ofiteri carl instruau ar
nata Romina, cind venea vorba
lespre Romini, ziceau fntotdeau-
IA moi. Am obscrvat cum in
lenumarate ocazii Romfnii lau-
lau pc Francezi 81 Francezii pc
Romini, admirindu-sc uni pc al
ii ca 81 cind ar fl fost un singur
popor.
Apoi, dcascmenea, Russia a fost
IN puternic factor in determina-
'ca pasului Rominiei. Rominiy
IA dorit 81 nici ma indrasnit Sd
e puma contra putcrnicei Ell veci-
ne de la rasarit, care, Sc crcdea
)e atunci, ar fl putut-o inghit
Intro singura sorbitura. Desti-
lele acestor dOua natiuni au dus
a cooperare prieteneasca. Tn
alt factor mai puternic fost u
"a purtata de RomInia Austro-
[Jngariei, care stapineste in Tran
,ilvania mare parte de Romini.
81 pc carl patria mama ii doreste
IA sinul Ell. In Iasi poti auzi isto
risiri oribile despre modul cum
'ncearca in present Austro-Unga-
ria sd micsoreze numarul Romi-
nilor, asa ca la incheierea pacii
"a poata araA ca Rom1nia n are
1rept asupra Transilvaniei 81 Ba-
sarabiei. ST iarasi, directia baio-
netelor Romine a mai fost data 81
lie Influenza talentatei 81 frumoa-
sci Regime, care este att de ado
rata de popor 81 care, char lin
levotamentul Ell catre tara peste
care domnea barbatul seu, a fost
Engleza din crestet pima n cal
cae. Aducind la un loc toate eau
zele carl all facut pc Rominia
"a stea de partea aliatilor, ga
,esti ca in poporul Romin dom
leste I'm crescind spirit de de-
mocratie; nu bolshevikism, ci a
1evarata democratic Cind agita
-orii din armata ruseasca all in
,ercat sd conrupa pc soldatn
Romini, acestia, GU toata delica-
tetea lor istorica, au tratat pc
oratori cu cele mai aspire cuvinte,
.icindu-le char ca au un obraz
care nu bun decit de piele de
| cisme (obraz de toval, nerusi-
nati) = cu toate ca aceasta era
. extravaganza find ca in acele
timpuri pielea de 1ncaltaminte
era foarte' pretioasa.
Rominii an perdut trei pa
trimi din teritorul tarii lor 81
toate proviziunile de hrana. in
sd nu si-au perdut capul 81 foclI
vitejiei din inima. Aceasta este
sublima descoperire GU care este
rasplatit orr cine pentru lungul
81 greul sau voiaj pima la Iasi,
oapitala de All a Rominiei. 1ntre
haosul din Russia 81 viata organi-
zata din Regatul Romin, este 0
deosebire ca cea dintre ceriu 81
pamint. Rominii sunt niste ade-
varati eroi, 81 nu fac parada de
cuvinte asupra faptului ca eli
lupta contra celor mai DESPERATE
conditiuni ale rasboiului, ci mere
inainte GU o singura devisa: =
sa invinga ori sa moara toti
Daca vre-odata un popor a avut
dreptul sd faca imputari, acesta
este poporul Romin. Neagra lui