Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

III o'a u opdrlakON1 SIranl. keltl III Germanl,
katerim le stal Krixus IA celu, so pa hoteli ma
vsak nacin ostati V dezeli in sc maScevati mad
svoJimi bivsimi gospodarji, misleei, da bodo sa-
mi kmalu vladarji Rima.
kriXus sc je podal ma svojo pest v bitko 2
Rimljani Toda konzul i.ucius Gellius, XII je oseb.
no vodil rimsko armada, je strasno pobil ME
COVE Germane in kettle.
Boljso sreGo je incl Spartacus. PROT niemu
Je bilo odposlanih pet armad, a vsako je porazil.
NJegova vojska "roparjev" je postala strah in
trepet drzave. IL vsake zagate je nasla izhod, VISA
ko tezavo je premagala. Emo nail5oGl live iSiL
vprasanj je bilo orozje. Kar Sc je vplenilo cd pre-
maganih armad, hi nikakor moglo zadosGati DO
trebam. Sunni so 81 moral sami izdelavati oroz-
1e, kakor Je pac slo. IL sb so 81 pletli primitive
Settle in SO Jill povlaGili $ kozami. Kier so dobili
kaj zeleza, so ga %porahili, da so 81 skovali niece
IN suffice. Spartacus, ki je bill naravnost zenialen
voJskovodja, je razumel vaznost k~onienice in je
res organiziral in izuril svojo kavalerijo, kar ie
oil V nJegovem p~olozaju pravi Gudez.
Sc je bill cas-, da bi Sc sunni resili. &c hi bill
slozno podprli Spartakov naGrt in gledali, da pri-
deJo IL ltahje. Zdi Sc, da so Sc Germani in Kelti,
kar Jill nj pablo V bitki pod Krixom, zopet pri-
druzili Spartaku. Moe njegove armada je bila
eudovita. Vso situacijo ie obvladovala. Ponosni
Kim, ki je osvojil dezele V Evropi, Aziji in Afri-
XII in 81 podvrgel stevilne narode, je ~resniGno ire
petal pred sunni. Sc je njih vojska rastla. Ka-
morkoli je priSla, so jo sunni pozdravljali kot
svoJo odresenico in Sc il pridruzevali.
V Rimu so naposled spoznali, da so YES cas-
podcenjevali nevarnost. Sklenili so, da nastopijo
proti suznjem z n~aive6io mocjo. Leta II pred
kristom sta diva konzula 2 veliko armada odkora.
kala prot Gladiatorjem. Sc enkrat je znal Spar
tacus navdusiti suznje in ie Rimljane strahovito
porazil. Toda sloga sc nj traino vrnila v njegov
tabor, NasprotJe so sc ponavljala in ostrila. Kelti
i'll Germani, ma Gelu Jim Gannicus in Costus. SO
zapustii suzenjSko zvezo, ki je obsegala ve osta-
lie narodnosti. In S tenn so povzrocili, da je gladia-
torska vojna postala gladiatorska tragedija.
Zdruzene suzentske vojske nj mogla prema-
gait ncbena rimska armada. Locene trume brez
enotnega vodstva MISC bile kos zedinieni rimski
vojski.
Sc so bill Spartakovi oddelki glavna moe in
Marcus CrasSus, Xxi je poveljevai rimski arma-
Oh, je vedel, da je on najvaznejsi nasprotnik. Ia
to je gledal, da ga zaposli s svojo kavalerijo.
Medtem sc je pa vrgel proti Germanom in Kel-
tom, Jill ObkOlil, in V krvavem boju odloGno pre-
magal. Wee kOt dvanajst tisoc Jill je oblezalo ma
b~ojiScu. Padli so kot junaki; vsi so imeli rahc
spredaj.
Spartacus ie skusal s svojo truma priti V hi
be. Rimsko zadnjo gardo je pobil. Njegovi SUI
Mi, XII MISC poznali polozaj kakor Oh, SO prcce-
njevali ia uspeh. Zahtevali so Cd Spartaha, maj
ustaNl unllkanJc III sc sc enkr2l poSlaVl roper
sovraznika. V Apuliji je vsled tega prislo de-
bitke.
Temu boju sc je Spartacus hotel ~izogniti, lcr
Sc nj vdajal nobenim i~luzijam. Poslati je hotel
Ell oddelek V Sicilijo, da bi ondotne auznje pri
pravil ma upor. Tako jc upal doseGi, da hi moral
Rimljani razdeliti svojo moe. Toda pirati, ki hi
bill morali p%repeljati njegovo Geto y Sioiijo, 50
ga izdainiSko pustili IA cedilu. E}Spcdiciia ma
otok je bila onemogocena. Spartg.ljN il iElc. y>o
zdruzeno rimsko vojsko pred sebcj i'll >e nj mo
gel izogniti bitki.
Preden Sc je pricel BOZ, je Spartacus pori-
je bila oslabljena. Kelti in Germani uniceni in ia
ko sc hi mogel zanaSati IA zmago. cato pa tudi
nj hotel biti ma Dol jSem cd ostalih tovariSev, hi
maral kOnja, XII hi mu bill moIda lahko omogO-
ell beg, ampak je hotel do zadnjega vztrajati S
svojimi ljudmi in pasti &c he more zmagati. b.
jeval sc je V bitki kakor lev. Vedno ie bill tam,
kjer je bila nevarnost najvecja. Diva rimska cen
turiona (stotnika) JIG pobil njegov NEE. Bill je
ranjen; ma nogah Sc nj wee mOgel drzati, padel
ic ma kolena, a Sc Sc JIG bojeval, dokler ga nj
mnozica sovraznikov potolkla do smrti.
S Spartakovo smrtjo je bila odlocena usoda
suznjem. Rimska armada JIG zmagala in zmagi Je
sledilo kruto mascevanje. Kdor izmed s~uznjcv nj
padel ma bojiscu, je bill krizan. Oh cesti med Ca
puo in Rimom je stale 5000 krizev in 5000 SUI
njev ie izdihovalo ia Nth. Kar nj bio tukaj uni
ceno, je pobil Pompeius, XII sc je bill pray tedaj
S svojo vojsko vrnil liz Galije.