Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-14

Sedanjost jc nadaljevanje preteklosii in "a
cetek prihodnjosti. Ker Sc ne da spremeniti, kar
Sc Je enkrat zgodilo, ker Sc pretekloSt ne da po-
pravljati, cato je umljivo, ola vrSi ma gotovi kul-
turn visini Sc nahajajoGi clovek vsc svoje delo z
ozirom ma prihOdniost, katero SLUT, ugane ali pa
prcracuna. Ako hi ne raGunal $ prihodnjostjo, hi
bilo vSe njegovo delovanje brcz vSake smeri, brez
Smotra in brez ella. Njegovo z~ivljenje hi bilo ne
gotovo, tavajoce, nedoloceno, z emo besedo zival-
sko. Bio hi to zivljenje cd danes do jutri, kakr-
sno Tive zivali in ma nizjih kulturnih stopniah
s%tojeta cloveSka plemena.
Clovek ie druzabno bite, XII je navezano ma
druzbo; cato je primoran, vrsiti Svoje delo tudi z
vecJlm ali manlSim ozirom ma druzabno Skupino,
V katerl zlvl. Popolna SvOboda je V druzbi izklju-
ccna. Posameznik ic lahko svoboden lie do gotove
meje, Xxi ie V razliGnih okolSGinah i'm V razliGnih
r%azvoinih dobah ~razlicna, in katere ne more pre-
stopiti, ne ola hi naletel ma odpor V svoii okolici.
Clovek mora racunati torci tudi Z druzabno sku-
Pine, V kateri zivi. Kjer ie cd druzbe odvisen, je
zaintereSiran tudi m razmerah in zadevah Sku-
pine.
Poleg Individuality potreb obStojaio druzab-
ne potrebe. Druzabne potrebc so vazneise kot pa
individualnc. ker ie druzba veC kot pa posamez-
mix. NSota poSameznih vrednot ie wee kot ena sa.
ma vrednota Ease. Skrajni ndividualizcm kate
remu le poSameznik vse, celota pa postranSka
Stvar, Jc V biStvu protisocialen, oziroma anarhisti-
cen.
Delovati ma to, da Sc zadosti potrebam social
ne Skupine, je namen pOlitike. Da pa Sc more
uspesno delovati k zadoScenju potreb, je treba i
nett gotove ideje, obGutke, nazore in nacrte. ka-
10 mai sc zadosti potrebam. Ker pa posameznik V
druzbi navadno niGesar ne doseze. ali pa zelo malo,
cato mora poiskati, ako hoce urcsnici,i svoje ideie
in nacrtc. V svoii okolici takih posameznikov XII
lmaJo prlbizno enake potrebe in obGutke ali DO
dobne nazore. ideje in nacrte, kajti V druzbi Sc
da resiti skupna zadeva uspesno lie z zdruzenimi
moGmi ve6je mnozice.
Vsled d~eistva, da ne stole vsi clani socialnc
enote (naroda. drzave) ma isti intelektualni viSi-
nj. kcr so liudie razlicnih znacaiev in ker Sc ma
hajajo V 2clo razli6nih gospcdarSkih. vecinoma
neenakopravnih poloaai ih, cato o~bstojajo tudi
razli6ne potrcbe, razlicni interest, ideje. Maori in
natrti, kako mai hi sc uredile JAYNE zadeve. da hi
bilo u~strezeno tel ali oni skupini.
Da Sc more zadostiti novim potrcbam in zc-
liam, ie treba navadno spremeniti obstoie6e raz-
mere, reformirati nezadoStne druzabne uredbe ali
pa nadomeStti stare in SlabSc 2 novimi in bolisimi
uredbami.
Posamezniki skupine (narcda, drzave) so ne
zadovoljni z gotOvimi uredbami V DRAW in "a
emo vsled tega uvazevati, kako hi imelo biti. kako
bi sc moral urediti druzabni red, da hi bilo ustre.
zeno. nJlh intereSom. ii interest pa bazirajo lehko
ma razrcdno egoisticnem nazoru, XII ~vpoSteva lie en-
fd"Ted III Je "a haualJnl obStoJ VSeh goSpOdarSkIh
razredoy, ali pa ma protirazrcdnem altruisticnem.
ki stremi pc odstranitvi vseh gospodarskih raz-
redov, monopolov in neenakopravnosti V interesu
celote. Obcutki krivic, Maori in interest Sc raz-
SiriJo polagoma ccz veGjo mnozico, ako dovolju-
Je to svoboda %izrazanja nazorov, svoboda tiska i'm
Svoboda zborovania. In kakor nitro ina neorga-
hizlrana masa moznG,t odlocevati v kaki javni "a
dew, nastancio takoj tesni interest, Maori, ideic.
nacrti III ideali. Posamczniki $ priblizno cnakimi
Maori, ideami in idcali, interest in naGrti Sc sre-
caJo, sc u~staviJo, SC Spoznaio , sc zaCno shajati ter
zbirati, t%vorijo V zaGetku poIiticno strujo in z or
ganiziranjcm somisl jenikov ter 4 javnim nastopa-
MEM sc porodi politicna stranka.
Ma drugi strani pa nastancjo stranke, XII ina
20 namen zagovariati ob~stojece napravc, uredbc i'm
druzabni red Sploh in sc boriti prot reformator-
skim i'll rcvolucinonarnim strankam. V tch stran-
kah sc zbirajo vsi oni element, Xxi so popolnoma
zadovoljni Z obstoiecimi razmcrami in druzabnimi
rcdom in katcrim hi reformc in uresniccnie ma
crtov nasprotnih strank vzclo koristi, udobnoSti.
predpravicc in m%onopole, katere Jim nudi "statln,
quo. To sta diva ekstrema, med katerimi Sc glib
LEGO vse politicne smcri, struje in Sirankc.
Politicne strauke so naStalc Selc Il uvedbo
konstituciic in 4 zaCctkom demokraticncga razvo-
ia, ki daie Sele ljudStvu moznoSt odlocevati do
gotove meje Svojo usodo.