Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-14

ne interese in na2ore, Xxi so V boil ali mani ostrem
nasprotju med scboi in ker hoGe vsaka stranka
svoje zahteve tudi uresniGiti, cato nastane Nth
medseboJno %trenje, Hi Sc imenuie politiGni boi.
Forma tega boje JIG odyisna cd intclektualne visi-
ne in moralnih principov p~oliticnih borilcev. Gin
nizJa Je izobrazba posameznikov, TEN boil je SUI
ROY i'll z~abavljiv Ia BOZ, kar velja posebno "a one,
ki nimaio smisla "a eticno politiko. Odstraniti ia
boz IL javnega z~ivljcnja hi pomenjalo cdstraniti
pohticne strankc. lie MAVEN in Solzavi sloeaS,
"nadstrankar," "neodviscn" ali pa ''vsenaro-
dem. psevdopolitik pride lahko vslcd neume-
vqnja politike $ takimi Maori ma dan. Kadar bodo
iTieli vsi ljudje enc skupine (naroda, dr5ave) @.
make intercsc, nazorc in ideje i'm kadar Sc ne bodo
javile wee difference glede iavnih zadev, takrat
Sc bodo nehale stranke. Ker pa nj pray mic upa-
MIA, ola sc to V doglednem casu zgodi, DO treba
pat %racunati s politicnimi strankami in S polite.
MIN boiem.
Maori i'll interest nastopajo pri strankah V
razicnem medsebojnem razmerju. Pri eni prevla.
duje idejna pri drugi zopet interesna stran. ker so
druzabne razmere, potrebe i'll interest v tesni I'VE
II 2 ideJami III Maori, je umljivo, da Sc Opirajo
vSe stranke bolJ ali mani ma interese kakega GO
spodarskega razreda. Druzabne razmere vplivajo
$ svojimi nedostatki in krivicami ma ljudi, XII sire
me po boljSih razmcrah in veGji pravici to vzbu-
Oh V glavah posameznikov move. ideje in nazore,
pc katerih 81 riSejo nacrte za zboljsanje razmer
in odpravo krivic. Ma podlagi teh naGrtov sc gra-
de move razmere in tako Sc zaGenja yes process
zopet cd zacetka.
Use stranke trdijo, da deluieio "a obcni bla.
gor druzabne skupine. kcr pa trdijo to vSe stran-
Ike in ker cd dveh naSprotnih p~oliticnih zahtev
he moreta ODE prispevati k obcnemu blagru, tenn
wee lie ena, je umljivo, da odrekajo stranke dru.
"a drugi delovanje IN ob6ni blagor. Nsaka Stran.
ka StoJl ma ~StallStu, da DO IN GlovcSkO druzbo mai
bolJe preSkrblJeno, ako sc uresnicijo njeni ideali
oziroma, ako ostane ve pri starem; cato je nuj
no, da della svaka stranka V prvi vrsti IA Sc i'm Sc
lie V drugi vrsti "a celokupnost.
V demokraticno ureieni DRAW ina vSak OBJ
can moznost in pravico izrazati svoje mnenje, svo-
10 voljo in svoje zahteve V iavnih zadevah. Sto-
riti pa sam ne more ~ni6esar. Poiskati 81 mora So
misljenike, Stranko ali pa ~pridobiti 81 pristaSev III
ustanoviti novo politicnO stranko, ako hoGe 1--WE
liaviti svoie 'leale in na6rte.
Vsaka Stranka ina bolj ali mani iasno teori
jo druzabnega z~ivljenja in druzabnega reda in
bolJ ali mani jasno zaCrtano pot do svojih idea.
Low. Use to opirajo stranke ma dogme, avtoriteto,
ma fraze, ideologije ali pa ma znanstvene teorije
in hipoteze. Svoje nazore. ideje in zahteve ute
meljujejo stranke v svejih PROGRAMME, katere
predlagajo pristaSem in politicno neodlocnemu
ljudstvu.
Y luci Svojih temeljnih naGel pretresa stran-
ka Javna vprasanja, velske, narodne, gospodarske
III druge zadeve. Ako je program nejasen, neod-
locen IN prevec sirok ali pa ako enotni program
Sploh he eksiStira, so odprta vrata ma stezai av-
toritativnOsti vodite.jcv, neenotnosti nazorov in
zahtev, slepomiSenJu, demagogiji in slepemu ma
vduSevanju.
Il informiranjcm neodloCnega obcinstva, S
propagiranjem svoiih idej V govoru in tisku, z dis
kusijami in polemikanimi in z znanstvenim ute.
melJevanjem svojih nazorov in zahtev vrSe moder-
he politicne stranke veliko prosvetno delo i'm le-
hko sc :rdi, da store "a izobrazbo mas najvec.
Nsled tega prevejaio ~politicne stranke vso mo-.
derno druzabno ~zivljenje. Brez NTH je demokra.
tlcna drzava nemogoca. Kdor pretaka solze in go.
j kilova custva pri pogledu ia p~oliticno razkro-
Jenost naroda, Sc izraza zanicljivo o strankah in
zabavlla cez strankarstvo, pokaae lie, ola Sc $ So
ciologijo nj mnogo pecal in da ne poimi bivstva
in namena politikc.
\Sak obcan, katcremu JAYNE zadeve MISC de.
veta briga, sc udelezujc V moderni DRAW pa
Sivno ali aktivno politicnega ~zivljenja V okviriu
p"litlcne stranke in ma podlagi strankinega pro
grama. Paslvno Sc pcca s politiko, akO skuSa n,
podlaei gotovih dogem, predsodkov, ideologij ali
pa ma podlagi znanstvcnih teorij i'm hipotez zavzc-
II gl"de kakega javnega vpraSanja svoie s~taliSGe
ozlroma staliSce gotove stranke. Aktivno pa SO H.
d~elezuje politicnega zivlienja, ako ia staliSca raz-
sirJa, propagira, kandidira ma programu doticnc
Stranke i'll DELUXE kot i~zvOljeni zastopnik V smcr
StrankIncga programa "a uresnicenje strankinih
zahtev.
Reforme druzabnih institucij, zbolisanje dru-
zabnih .rizmer, cdStranitev neracionalnih urcdb
~ladomcstitev z novimi, p~re,istroj druzabnega reda
In NSn 4 N ~ ,~n-nMn a,.-