Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-15
Socialism in delitev.

AmpaK tezkO Je Vendar ohranltl pOpolnOma mir
no kri, &c prihajajo razni nasprotniki po dolgih
desetletjh razlaganja in odgovarjanja ma vpra-
SANTA Sc vedno z enakimi otroSkimi ugovori ke-
kor V ~preteklih cash, ko ie bill socializem Sc stra-
Alo "a nedorase. Med najbolj neslanimi sitnari-
Jaml, XII sc ma tax nacin Sc vedno ponavljajo, lie
tudi vprasanje, kako bodo socialist delili. ee
~zmagajo9
Tisti, XII tako vpraSujejo, navadno mislijo,
ola sOcializem itak nikdar ne zmaga. Ve6inoma
tudi lie pritakujejo odgovOra ma to, ampak 81 do
m~isjajo, da osmesijo socializem S svoiim vpra-
sanjem. V resnici pa ne o~smesijo nikogar druze-
ga, kakOr samega sebe, ker dokazujejo s svojim
vpraSanJem,. da ne Znajo misliti dale kot Jim
sega nos.
Vprasevati IA to, da Sc Glovek pou6i, je hva-
levredno. Toda kdor v~praSuje zaradi polemike,
mora pOzaati precinct, o katerem sc prepira. In
ce sc hOGe prepirati o socializmu, mora poznati
socializem.
Kdor Sc je kaj poutil o socializmu in hoce
postcno nastopati, pa ne DO nikdar prisel z ne
umnim vpraSanjem o delitvi, ker mora vedeti. da
nj socialism nikdar ucil takega nezmisla. Prvie
MISC bill umstvcni zacetniki socializma nikdar
Taxa kratkOvidni, da bi pricakOvali kaksno resno
pomoc cd ;delitve"; drugic je pa osnovna misel
Socializma nasprotna delitvi kakor noel dan.
Podiaga socializma je zdruzitev, organizacija, de-
litev pa bi bila razkosavanje.
Odkod pa ie vendar prislo to babjeverstvo o
Socialisticni delitvi? VeGina zabavlja6ev seveda
Re ponavlJa, kar slisi cd drugih. Med ljudmi lie
silno velikO papig, Xxi zlobudrajo, kar i'm prihai in
V usesa, ne da bi prevdarili, Ge je " takih besedah
KAY zmisla. TisoG zmot cloveskega duha Sc ohra-
III III slri lie ma tn naGin. Mozgani nekaterih ljudi
funkcionirajo lie kakor aparat, XII je Sc mani xiv
cd %telefona, fonografa ali fotografske plosce
uSesa sprejemajo besede, usta Jill dajejo cd sebe
- to je vse.
Tnla 0li-OI .o -.I..I. - -. a. Il
litvi' tisti, Ia katerimi jo drugi ponavljajo! To-
rel tisti, Xxi so bill ME originalni %izumtelji, al XII 81
vsaJ domisljajo, Ola so bilie
Viri, IL katerih zajemajo TAXI modrijani, so
raznovIstni. Glavna pa sta diva.
Povrsna glava slisi nekaj zvoniti o socializ-
mu. Nekje so pravili, da hoce socializem zboljsati
svet, da ga hote gmotno zboljsati; IL tega sledi,
ola je naperjen proti bOgatinom. To Sc boil potr-
JuJcJo lepe, ampak stvarnO malo vredne fraze.
kakor ola Je socializem ''vera siromakov' in po-
dobno.
Ma tel podlagi zaene povrSna glava kombi =
nlratl. "te hoee socialfzem pomagati revezem,
mora welt bogatinom, kar imajo in potem - no.
potem mora razdeliti ~bogastvo med siromake."
Zakljucek sc zdi povrsni CLAW popolnoma To-
giten, Ill navidezno je res pravilen Pa vendar
nj mic vreden. Da Sc pride do NIGGA, je treba res
pcvrsnOsti. V Gem je kardinalna zmota tega
mlslJenJa, bono pozneje pregledali.
Drugi razlog, da igra ideja ''delitve" tako
vlogo, je pa takorekoc historicen.
Hrepenenje, da hi sc odpravila beda. lie We
like starejSe cd sOcializma. Tako stare lie, kakor
beda sama. To je torej mnogo mnogo tisocletij.
HrepenenJe Je ~ostaJalo vedno lie hrepenenje, am
pax sposobnejse glave so jele spekulirati, kakc
hi Sc premagala mora bede. In V teh spekulacijah
je priha jala delitev do ~veljave.
V preteklosti, ko so bile gospodarske razme.
re bfstveno drugaGne cd sedanjih, ko zlasti nj
bilo sedanJih t~ehniGnih sredStev in vsled tega
tudi he danasnJega nacina produkcije, sc je zdela
deiitev bogastva res kot zelo enostavna pomoc.
Poleg tega Sc Je pa tupatam javlja tudi druga,
nasprotna ideja, MANFRED komunizem, XII pome-
MIA skupno lastnino. TakO je bilo ma primer
prvotno krScanstvo komunisticno, kar Sc he smc
zamenjavati s socialistienim kolektivizmom. Ali
delitev bogastva ali vsaj gotove vrste posesti je
blla v preteklosti Zelo navadDa zahteva "a resitev
tedanJega socialnega vpraSanja.
kadar JIG V starem Rimu beda mnozic prisIa
do vrhunca, tedaj sc JIG o~glasala zahteva, da Sc
raZdell zemlJiSka posest in da Sc stori enako ?
zitnimi zalogami. Pri starih zidih je nekaj casa
velJal zakon, da Sc razdeli zemljiska posest vsa-
XIII sedem let nanovo. Kmetje srednjega veka so
sc V svoJih puntih vojskovali "a odpravo tlaSan-
silva III "a razdelitev gosposke zemlje. V casu
1rancoske revOlucije so kmetje to kar prakticno
vrsili; gradove so pozigali, zemljo so 81 pa delili.
Tako je razumljivo, da prenasajo ljudje, ka-
term primanjkuje potrebno znanje, preteklost V
bodocnost, pa pripisujejo tudi sOcializmu enake
namene, kakrSne so Uncle gospodarske revolucijc
V nekdanjosti.
kO 60 M IN unnip nn1taGo.l, ,oa.l:--. -