Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

S trditvijo, da namerava Osvoboditi avstro-ogr-
ske Rumune, zive6e vecinoma V Erdelju (Sedmo-
graSko) in V Bukovini. Sedaj sklepa Rumunija S
centralnimi silami mir ne lie brez dosezenega eli
liza, ampak sc z velikanskimi ~izgubami. Bolgarski
mora vrniti Dobrudzo, XII jo je brez vsake zrtve
dobila z bukareSkim mirom. To bi Sc lahko ime-
novalo povraGilo. Ampak $ TEN MISC izcrpani po-
goji, XII Jill mora Rumunija sprejeti. Avstriii, XII
je toliko govorila o miru brez aneksij in odSkod-
min, mora p%repustiti vse vazne gorske prelaze in
popolno kontrolo mad Zeleznimi vrati, tako da ina
Avstrija strategicne klju6e do Rumunije V rokah.
Da sklepa Rumunija mir, il ne more nihGe "a
merritt. Odkar sc je ukrajinska burzvazija prCdala
Viljemu in Karlu, odkar je bila Russia posebno
vsled ukrajinskega izdajstva prisiliena s~prejeti
mir, je bila Rumunija prepuscena sama sebi, in
obkoljena cd nemSke, avstrijske in bolgarske ar
made, je bila pa6 V takih stiskah, ola je morala
kapitulirati.
Tudi Russia sc je vdala tolovajskim kajzcrje-
vim pogojem. Toda kakSna razlika mad proletar-
sko Rustic in burzvazno, bojarsko Rumunijol
"Dajte vase %papirie! Tukaj so naSi podpisi -
pa adijo. Me wee nimamo opraviti Z vami' -
pravijo Rusi. In YES svet opaza in Guti. kar prinese
nemara najodlocilnejsi udarec kajzerizmu.
Rumulski krali pa klice reakcionaria Marg-
hilOmana ma cello Wade in la nj lie pod pritiSkom
sile pripravljen ~podpisati neizogibno mirovno po-
godbo, ampak re beraGi ma Dunaju IA priiaznoSt
in zvezo, in kakor kaze, ga ne hi pray mic bolelo
srce, &c bi zahtevali cd MEGA, maj la ostanke rl-
munske armada ma razpolago tisti Avstriji, XII je
pravkar okradla njegovo dezelo.
Sodrug Huysmans, XII pride V kratkem V n
meriko, misli obiskati tudi GomperSa in ga upa
prepricati, da je ~potrebno sodelovanje ameriSkih
organiziranih delavcev ma skupni delavski med
narodni konferenci, cetudi Sc je GomperS doSlej
trdovratno upiral ideji, da hi ameriSki delavci Sc
deli "a emo mizo 2 nemSkimi delavci.
kmalu pride deputaciia socialiStov IL zavez-
niskih dezel V Zediniene drzave. Namen tie depu
tactic je velevazen. Nj dvoma, da stopi ia dele
gacija V silk Z amerisko socialistiGno stranko in
cd tega pritakujemo veliko razbistrenje pojmov V
tel dezeli. Sodrugi IL Europe prihaiaio sem kot
socialist, toda kOt socialist, Xxi poznaio razmere
III 1--WE iZkusnJe Xxi ne plavajo V oblakih.
Ne poznamo Nth programme "a tisti cas-, ko bo-
do tukaJ; ne vemO, katera mesta razun Washing
tona Sc ObiS6ejo in ne vemo. kako dolgo ostanejo
V tel dezeli. I~nformirali Sc bono pa, kdaj da pri-
dejo in, &c DO mogoce, kaksen DO program niih
tukajsnjega della in potov. kadar izvemo. objavi-
mo TO v hstu, in prepricani smo, da Jill bodo naSi
sodrugi tako p~risrcno pozdravili, kakor zasluzijo.
SrbSki ministiski predsednik Paste lie demi-
sioniral. PokazalO sc ie, da je vlada enc same
stranke zlasti V teh kriticnih cash nemogoGa. Ma
stale je torej vpraSanje, da hi Sc sestavila koali-
cijska vlada. V kateri hi bile zastopane vse stran-
Ike. Toda to he dist mlademu gospodu Aleksandru ri.
XII Je regent namestO svojega oceta Petra. Start
gospod karagjorgjevic je napol penzioniran in
nina nobenega vpliva ma drzavne pcsle. Temboli
sc pa cuti mladi Aleksander ma konju. On he mara
koalicijske Wade.
PRAY tako kakor Viljem. Ma NemSkem dolo-
ca kaJzer. kakrSna bodi vlada, "a Srbiio hoce go
spod regent, sanjajoc o bodocem kralievanju, ena-
ko dolocati. Zagovorniki krfske deklaraciie nam
pa govore o demokraticnem kralievstvu, o demo
kraticnih Kara gjorgjevicih, o prednosti monarhi-
jc pred republiko i. t. d.
Hvala lepa! u vsO uljudnostio odklaniamo
monarhijo, V kateri DO ena lie po rojstvu IA TO do
lOcena osebica odlocevala, kakSno Waldo mai ina
narod in kaksne maj nina! Tia zgled, Xxi ga dale
gOspod Aleksandercek re kot prime, nam kaze. kai
bi imeli pricakovati cd mega, kadar hi bill kro-
nan. Rajsi ne!
Nemske cete prodirajo Sc vedno V Rustic. Mir
je sicer ~sklenjen. Kajzerievi bandi je to vse emo.
Ona marsha prot Petrogradu in Moskvi. Koliko
so torej pogodbe vredne tel kronani sodrgi? Pri
tenn pa Sc vedno &riGe s%anja6i, maj Sc gremo po-
gajat. kajzerjem!
&c. sc clovek ne podvrze vsaki kapitalisticni
sc nikakor nj treba, da hi bill zaradi
tega nelojalen napram dezeli, V kateri, in ma
pram narodu, med katerim zivi. Kapitalisticna to-
orija, ola je odpor prot izkoriscanju neloialnost
ali pa cello i~zdat'tvo, je impertinentna zatiralska
laz.