davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

bodo rojaki V domovini Y mnoeih ozirih potrcbo-
vail naSo pomoG. NpriGo reSnega polozaia pa DO
StaJa Sc akutnejSa polreba akcije. u kateri smo zc
govorili III 5 katero Sc ie bavila eksekutiva =. Il.
H.: Da Sc Made podlaga IA slozen na.stop vseh Jul
goSiovanoN V VpraSasjih. Y katerih Sc Strinjaio
Use struJe. Situacija, ki io jc ustvarila Wilsonova
Ne'epomembna nota, olajSa po naSem mnenju tako
ak"lJO. &c Je zanjo lie dobra VOLTA ~ vSch Straneh.
ker jc odlocanje q bodoti usodi Jugoslova
nov polozeno Y njih laSine roke. odpada vsaka DO
treba, ola hi n%aStopala kakSna zunania vlada kot
nJih zaStopnica in ) TEN je odstranjen kamen raz-
dora, HI "a ie povzrotala zahteva. da bodi kra-
ljevska srbSka vlada beSednica .Jugoslovanov.
Nprasanje bodo >edai lahko reSili V Liubljani in
IaerCbu. Splietu in S~arajevu. brcz ovire.
TUdi k!f,ka dcklaracija kot pakt je ; tenn ne.
po;rebna i'll brczpumembna. Med .Jugoslovani in
AvStroIDgrSko Sc morajo razmere urcdi1i koi med
dNcma ienakopravnima, Svobodnima. y vSakem OH
ru nevrzanilma deloma. Mako Sc tc izvrSi, je Sc
kundarno ypraSaujc. Gotovo Sc poiavijo spornc
tockc. kcr b" AyStrija ma eni. MadjarSka ma drugi
Strani nedvomno SkuSala pridrzati kolikor mogoGe
wee lerltorlJa, do katerega Sc Smatrajo Slovenci.
HrvatJc III Srbi opravicene. Ali bu Y takih reGeh
V zadmn vrSti odlocala mirovna konferenca. ali Sc
poiScc kakSno drugo razSodiSce. Spada med reel.
katerlh DO pri preurejevanju Europe ma kupe. in
50 lahko oznaGujejo IA deta ina vlraSanja. Toda
ma vSak naGin bodo doslej avstro-ogrski JugosIo-
Nani naStopaii kot neodvisen faktor. katerega ne
Nczc noben pakt.
PRAY : tenn ic odpravljen najvaznciSi prcdmet
naSprotja. zakaj zaveza, XII 10 je predstavliala krf-
ska deklaracija. je bila n Slovensko Republican
Sko Idruzenje absolutno nespreiemljivi pogoj, ka-
tercga je pa zdaj predsednikova nota izbrisala.
NpraSanjc zaStopanja Jugoslovamov Y tujini
ngubi dosodanji pomen, elm DO Jugoslovanom
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

in da sc govori leta 1918. nekoliko drugacc kakor
sc je govorilo leta 1914. Ali to jc stvar, Xxi zahteva
posebno uvaievanjc. Brez obzira ma njih eventu-
alni uspeh ali ncuspeh So karlove reforme siia-
icn document casa, Slovcsno priznanjc avStrijske
"a politicncga bamkrOta, najzgovornejSi dokaz. da
so postal sistemi. kakrsen je bill habsburski, eli.
KRAFT "a vselej nem0goci.
Govoriti 0 ceSarSkem dsrilu ali . Karlovi dobri
yolii za fedcrativuc rcformc hi bilo smcSno. Trcba
Sc ic lc >ponniti na ~Djegova razlicua miniStrstva.
ma njih programme, ma njih GrnO-rumcnc cksDcri-
mcntc' zlasti ma Scydlerjcvc VScncmskc iHbruhc.
t;ospod Karl ne hi BIZ m0gcl pustili nobcnc tc,
vlad Stiriindvajset ur Y uradu. &c hi bill kdaj incl
odkritosrccu naL.cu dati narodom poSicno avto.
aomijo. Idaj, ko 50 50 navelicali in o~krepGali. pa
ii IL Svoje Indicative j~cmijcjo v>c. kar Jim gre. hi
jim inilostno rad dial koSGck. Taxa radodarnost ne
more ~zaslepiti nikogar; vode tecc Y grlo in Herr
Karl 81 miSli %"iIilf, vas hel ZEN kann In der Not
pri>St der Teufel Fliegen."
Saniali 50 o uri triumfa zdai priliaia dan
likvidacije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

in Russia ne more nikomur poma"ati. ker ic sauna
nadvse potrebna pomoGi.
Amerika pa je neomajno oStala ma hraniku
Svobode. Natelo. da mora vSak narOd imeti le III
Sto Waldo, Iii ii jo sam There. je bilo temcllni ka-
men vSc zgradbc. XII jo ic pred>cduik Wilson sczi-
dial Y Svojih zgodoNinSkih goyorih. podajajot Z
MO Strukturo novega Svrta. NSak Stavek V tch
adreSah ic utrjeval naGela SloV. Rep. Zdr. in .dai.
ko ie naznanil @vStro-ogrski vladi. da SO tudi Jul
goslovani sami svoii sodniki Y vprasanju. kakSna
akcija Cd Strani habSburSke Wade jc p%otrebna. da
zadnSti njih aSpiraciian, je polozii njih marodmo
uSodo Y nlih laStnc roke ter jim omOgOcil nalSvo-
b0dnejSu diSpozicijo ma NTH la>tnem podroGiu.
To je tisto, pc cemer je hrepenelo Slov. Rep,
Idruzcujc Y prvi vrSti. u neSkaljenim zadoSCenjem
z%aznamujemo Ia uSpeh. : katerim jc predScdnik
Wilson neizbriSno zapiSal Svoje ime II" lc Y kniigo
zgodovine. ampak tudi Y Srca vSch Svobodo lju-
bcGih .JugoSlovanov.
Neizogihno bo imela njcgova nota epohalnc
pu>ledicc y doStdanji AvStro-OgrSki. Nj hasa
stvar. da hi prehiteNali dogodkc, zdi Sc pa. da ic
ma pra"u cas-. kO prehaia akciia Y rokc donna III
vecih .Jugoslovanov Samih. : Svoiimi zadevami
80 Sc toliko bavii, da jih WilSonova poSlanica ne
naide nepripravlienih. Sami moraio >eVeda pre-
Soditi. kako dalec more Scgati ujih akciia y soda
nlih razmcrah. kaj Sc more vSaj proviIoricno la
koi uroditi in koliko problemov mora biti prcpu.
Scenih konGncmu >kupnemu ureievauiu novih raz-
mcr. IN katere Sc zbero oh damcm GaSu zaStopniki
vsega sveta. lzven vSakcga dvoma ic ma podlagi
Wilsonovega odgovora. da he DO veG guvorila
habsburSka vlada Y imenu .Jugoslovanov, ampak
da bodo ma mirovni konfercnci imcli East opnike.
XII 81 Jill iz~volijo sami.
WilSonova deklaraciia jc razvczala rokc Jul
guSlovanom y dOmovini: naSc nalogc pm : tenn MISC
koneane. ampak Sc bodo Y bliznii bodoGnosti ST.
pomnozile in pripravljeni moramo biti ma TO, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

donna mogoce, da Sc konstituirajo. kar Sc morda
" Y pray kratkcm caSu zgodi.
Podlaga ia Slozne delo je torej mnogO ugod-
nejSa, nego je bila pred TEN in sporazum pospcSr,.
jc Sc posebno deisivo. da Sc ne moreio vmcSavati
nobcni Scbicni motivi vanj. Ia kar gre scdai Y
resni"i. jc 10, da Sc pc naiboliSi moznosti zbcro vsc
moGi. ma katerc So bodo rojaki Y domovini lahko
naSlaniali. kadar bodo potrebovali tako oporo.
Y Ia namcn hi treba mobene .'opitvc Y enot-
no organizacUo. ampak ladostuie sporazum "a
akcijo. Slovemsko RepubliGamSko Zdruzenje Sc ic
organNko razvilo ma syojih itch druge organizaci.
je imaio Svoi razvoj. Pristine zbiianie V ah,o.
lutno enoto hi lahko wee Skodovalo kakor koristi.
10, pa yrhutega tudi nj poi rebno. Cehi na primer
imajo Ceskt Narodnf Idruzeni ma cni in Svaz c..
skych katoliku ma drugi strani. IL la samostojroSt
organlzacil M oVirala %SkupnOSti akciic.
.Ako 81 med JugoslOyani dolocijo toGkc. Xxi so
Skupne vsem. med katcrc Spada acknowledgements
Y prNl vrSti. nj nobena nesreGa. &c imaio poSa
meme Skupinc >vUjc pOScbnc dctaline programc.
Tudi politicne >trankc Y domovini MISC opuStilc
SNoI" ncodNl'noSti in svojih prOgramov. ampak
So sc lc "a skupno narodno akcijo spojilc.
Ma TAXI podlagi hi iii sporazum mogoG in IN.
htcva le dobre wolfe in odkIitosrcnosti Slovcnsko
hcpubIitanSko Idruzenie ic ma lem, da nastopi =
ml"lativo in I ozirom ma vazno dobo. Iii lahko "a.
h'eva wee napora cd vsega dosedanjega della. jc
prltakovati, ia DO dosezen la ell.
Ako najdejo ameriSki .Jugoslovani pravo obi
X" IN iaFb SpoItev narodnih in delovnih moci in
lzvrse 10 deio brez nepoirebnega odlaSanja. hodo
Sposobni stati Svojim roiakom oh strani V uri. ko
mas bodo morda naiboli potrcbovali. obencm ia
podati Zedinienim drzavam sliko. $ katcro So no.
vlSalo lgled in ~simpatije do Jugoslovanov. XII bcdo
has y lei dobi fakticnega preporoda n~aiveGic vai.
noSti. In TO Jim poda zavest. da SO izpolnili ,vojo
dolznoSt.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
ORGANIzACIJAM SLovENSKEGA REPUBLI-
CANSKEGA Z~DRUzENJA.

OdgovariajoG ma motto ce>arsko kraljevske
ayStrijske Wade je predSednik Wilson izrekel po-
polmo pravico jugoSlovanov do SanoodloCevanja,
primal OpraviGcn0>t njili marodnih aSpiracij. ma
@la>il, da ne zadoStuje podclitev same avtonomiie
in povcdal HARLOW vladi. da mora Avstriia gleda-
ii, kako sc pobota l. .JugoSlovani. XII imaio sami
doloc.ti Svoje zahteve glede ma Svojo nadaljnjo
narodno uSodO.
PraVica .jugoslovanov do neodvisnosti je >
ten Slove>no priznana in predsednik Wilson o.
znacuje kot mirovni pogoj, da jo prizna tudi Az
Ntrija.
Professionals Wilson jc > tenn storil vSe. kar
l"orr neSeblcno naStopanje IA Svobodo Storiti Y
prld drugemu narodu. Ma najSvecanejSi naGin jc :
tenn potrdil, da Sc bojujc Amerika ~resnicno za ide-
ale Svobode. A.kciia predsednika Wilsona ic mai
ZnameniteJSc dcjanje Y vScm boiu IA oSvoboditev
JugoSlovanov, in edini dostojni nacin, da ru IL
faze mas narod z~a>luZcno hyaleznoSt IA ia vcliki.
plemeniil korak, DO iskreno Strcmljeuic. da DO
Sretl Svoje del0 tistim viSokim idealom. katcrih
zaStavo noSi Woodrow Wilson.
Nsaka beScda poStaja SIabotna Y Gudoviii
lrI, ko obcuii S%tolctja zatiran narod, da mu pa
dajo verge 4 rok in mu liza Dodge, morcGe noci
zaSiJc prva zarja vzhajajocega dncva.
Ali clovek ina malo drugcga kak0r hcscIc.
da izrazi svoja najgIobokejSa cuvstva in tudi Slo.
vcnSko Republicansko Idruzcnjc Sc mora poslu-
Zlti tcga 'SredStva, da izrcCc ladjo Xcdinienih dr.
Zav ma beSnO raZburkancm Oceanu Scdanjosti vo-
Gecemu kapitanu i'll bakljonoScu demokracije glo-
boKo' neomeJeno hvalcznoSt vstaJajocega sloven-
Hkega naroda, pripravjenega. da dosiojno izpoI-
nj >voi prostor med Svobodnimi narodi sveta.
Predsednik Wilson jc izrekcl n~ajlepSo. mai
mogocnejSo besedo. XII jo ie mas narod slisal V dol
9Th %>iolctjih, odkar jc bill oropan svoic svobode.
IN nJegovo ime oSiame IA vcGnc ease ma ma jodliG-
nejScm meStu nase zgodovinc.
Mi, HI moramo zaCaSno govOriti "a naSe roja-
he Y domovini. izrekamo iskreno. neizbrisno hva.
lezno>t. HI jo izrazi predSedniku WiIsonu ma do
stolen naCin narod sam, Gim Sc iIjasnc raZmcrc
IN oniogotijo. da Sc bo SliSala n|iegova beseda.
Sc organizacilc. pridruzenc SIovenSkemu Rcpu-
hiicanskemu Idruzenju, pa pozivamo. da podajo
izraz hvalelnoSti rudi od >vojc strani in ~poSlicjo
brez ~odlaSanja svoje i2iavc predSedniku V Wa
%'hington. Ekekutiva SlovenSkega
RcpublitanSkcea Idruzenja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

Ia do leta V nezaslisani progrcsiji %iztlaGila jc mi.
ljardo IL ljudstva IA izredne vojaSkc izdatke :~vpe-
iJala je zakon o voinih dajatvah. Takrat Sc je vc-
cinoma misilo, ia ic 10 lie militarisiiGna manila;
sedaj je doloceni namcn iega si>tcmatitnega VOL
mega pripravljanja razumljiv.
Obenem Sc JIG cislajtansku vlada, Iii je imcla
~ Stuergkha ma celu. ma vso moe trudila, da pri-
pravi parliament oh vsako delovno Sposobnost. IL
nastop stajerskcea grofa ie bill z%naGilen. Par kan
didatov pred njim ic odklonilo Sestavo minisir-
silva 2 izjavo, da ne marajo vladati brez parla-
menta. Tedai Sc ie poiavil S~tuergkh. XII je bill pri-
pravljen prevzoti Waldo brez pridrzka. Cello du-
najska "Neue Freic PreSse" ic takrat 4 ogorCc-
MEM naslovila novo Waldo kot abSolu,i>tiGno in
prot~iparlamentarno; ali kalsr ic veGkrat 80 81
meScans&c' V prvi vrsii memSkc Strankc. izkazalc
kot strahopetrc. Mamjkal Jim je vSak pogum, da
bi ST bile spuStile V boj y ocitno avtokratiCno VIA
do; strah pred paragrafom II jim ie wei v>o
mozatost in pc paste SO hlapccvalc vlodi, kaicri
same MISC zaupale Gez plot.
Stuergkhu pa tudi to nj zadoStovalo. On Sploh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
S.. R.. z.
Glencoe, Ohio.

pne Is. okiobra Sc je III vrSila rcdna .cju To-.
KANE organlZaciIeS =. X. Il. vdvorani premogarskc
nnlJe. Brat Ilemberger, Xxi je predsedoval tci sell
u "pei'tai Tia naNzoce, maj napnejo svoje silc "a
de'o'anJe idej, Iii Jill zastopa $. II. T.. Use malen.
""S'''c ra|p"r" III mcsporazumc moramo pustiti ma
N'r"'l ' Zen rcSnlh cash, je dejal govornik. in SC
pTlJcll r"SiIega della. kajti lc ma IA nacin bono I'm.
dl V tcj naSclbini lahko korakali = dubom s,s, :,
pot naprcdne jugoslovanske demokraciie
NoJnc bo cnkrat konec in tedai bomo stall
pre-" Nprasanlem SlovenSkega naroda V domovini
MAJ Shho III V AnerIki napravili "a niihovo osvolo-
".'N' vnl 'am moraJo trpeti n~ajvcGjc pomanjka-
me- polltlrno prcganjanje, obIasti ih mcGc;o Y
Jrre. M mnogc oh"cdijo ma smrt. ,cdo uaroJ So
N''u" NS'm lem barbarsivom avstrijskih oblasli
. rorl 'lapreJ IA idcjc. kakrSne mu narckuic demo.
krarlla. /ato ic pravicno in postcno do i'm vsi
boju. ~"
Med drugim Jim ic brat Zlcmberpcr priporo.
r"I' MAJ c'iaJo p~azliivo ProS,e to in Prolctarca. Y
katcrlh iahko dohc vcdno dovoli vnoylcJ, . s;,ua.
'lJ" III Y dclovanjc amcriSkih Sweeney = poso
mcznih kolonijah.
f"'darJal jc potrebo pravilno razumevati so.
cia'i"rm' kaicreea 81 danes mnogi napacno tolma.
''l"' dru"l ga pa Sovrazijo kot naivc6ic proklet-
'''' |' ''"NrN'Vo. Use to jc znamcnje. da ne cni
~ ""T' nc fa|0hlelo pravilnega pomona Znan
S'Nohc"a N"ciaiizna. /ato je potrcbno. do SO ind.
S'V" UI Npoznavati takcga. kakrSen ie v resnici.
~ p" kANor "a Slikajo nekateri fanatiki all pa So
'''""'N' S"cla'lZma. Potrcbno ic, da Sc nase liud.
TVo roucuJc. q MEM V Froletarcu. SocialistiGnc
""klrlne Sc danes zc vpeliavajo DO vsem svetu in
'""' ' Ah'erlkl in V bodocnosti bodo dobivale Sc
trdnejso podlago.
N'r Jc "Ntanovitelj in tainik tukajSnjc lokal-
Tie "rgahiHacije :. II. u. odSel ma u~ciliSGe V Dubu-
que Iowa, Je bill ma ~niegovo mcsto izvoIien br.
'ynar fI"rc. box -, Glencoe. q. reisnie mu
'"ln'En %rIimo obHo uspcha pri njeyovem Studi.
ranju.
'o|noN' rIanStva te organizacije ie, da gre
"o,''"' '"lh'ku V vSeh ozirih ma roko, da DO delo
"r"anHaclJe lem uSpcSnejSe.
Nklep ScIc ie bill. da Sc poslje So. 100 centralni
p'"gaJhl ;. NJ PoroGilo delegate o konvcnciii
y IL h J' Scja Sprejcla ma manic.
~, poroGevalec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
IZVLECEK ZAPISNIKA I. POKONVENCNE
SEIZE IZvRS. oDBoRA s. R. z.
9. oktobra 1918.

Talnik otvori Sejo oh osmih zveGer. Konstitui-
ia So now lzvrsevalm odbor. Ia tajnika je izvoljen
br. A. j. Terbovec, "a bia gajnika August AuGin.
Ha zapiSnikarja Flip Godina. Navzoci MISC ,riie
foU odborniki, namret: NJ. Pogorelc, j. y. Ro-
gelj III W. Rus. 80 Ia predScdnika Seie ie dolo-
cen br. Aug AuGin. PreGitana sta zapisnika Ii.
redne III 10. izrednc seize in >prejcta. Brat tai
mix p%orota, da je bilo dcnarn;h prispcvkov mesc-
ca Septembra $3l2.S5. Dale pre5ita pismo br. Ru-
"a. clana lZvrS. odb0ra, HI poroca, da ne more wee
Zavzeniatl >Tolega meSta. ker je poklican V arnla-
do. re vZane ma ZnanJe. - PreCLia Sc pismo j V
kandosha IL kenoshe, Wis. XII ina neke nasyete
glede !. voinega posojila. Brat kerze pojasniuie.
kako So jc Ia stvar uredila "a Getrti fed. dist rikt
Prl tenn SO Sklene, da Sc ohrnemo "a potrebne DO
da'ke ma vSe ~kraIevne organizacije = h. L., XII so
iZven !. fed. diStrikta. - Tajnik dale predlozi
racunc, Xxi Sc odobre. Porota. Ola ic prejcl naroCc.
ne raZgiednice : sliko druge rcdne konvenciic
:. Il. L.. tisto in Iepo izdelame. Dolo6i Sc cena Zoe
IA posamczne komade, 500 ia ducat in So 90 "a
>to komadov.
Br. kerze in kriStan porocata o avdijenci pri
prof. Masaryku. kier sta bila razen njiiu navzoca
ludi br. Godina in Terbovec. Sc vzamc ma znanie.
Hr' hrlStan poroca . shodih ' CIevclandu in oko-
iicl, III so bill ncpricakovano dobro obiskani Tudi
'''ed iirvatl gre stvar polagoma maprci Br. kcr-
II poroca o Shodu Y Shcboygan, Wis. XII ie tudi
dobro izpadel. - Gledc Slov. Review sc sklene
preSkrbeil Sc nekaj gradiva 4 ozirom ma naino-
FeJsc dogodke. Iii SO tako vaZui IA mas.
SklcnJeno' da Sc kakor nitro mogoGe napravi.
10 poirebni koraki, da sc prepriGamo. &c hi bill ma
Kak1 podlagi Skupen nastop vSch ameriSkih .Jupo.
Slovanov mogoc. Sklenjcno jc nadaljc. Ola Sc naia
meJo uradni proStori IA =. r.. u. in So opremiio $
pohis'vom IN drugimi uradnimi potrebSfinami
i, rrdltl Je treba zapisnik konvcmcije in pravila.
katcrih Sc da tiskati pet t.iSoc. RazpiSc Sc sluzba
FOrcS pOndcnta IA uraI - X + NcSc mara, h;,; ma,
Wine anglcSdime in slovenScine in biti vaicn pisa.
II ma Stroj. Si"nografi imaio prednoSt. Plaza DO
dogovoru. ProSnjc m%oraio bti V rokah tainika
naikaSncjc %. oktobra. Sklenjcno. ola ie IA urad-
no dclo odgovorcn en- elan izvrScvalnega odbora
in STEER tajnik. Scia z~akliuGna oh cnaistih uri
ZvcGcr.
Anton Terbovec, tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

Odkar Sc ic zakliuGila konvcncija :. II. H.. so
ST T. rapidnO naglico razvijali politiGni dogodki
n~ajvctjc va2nosti in pray zGdnje dni je dobil zna-
ten del programa Slovenskega RcpubliGanskeya
Idruienja kri in mcSo:
Centralnc Sile stole pred polomom. Bolgar-
ska ie odpadla cd njih. TurGija komai caka. da
slcdi njencmu zgledu, Ncmcija jc ma boiiSGu po-
~tisniena V brczupno defenzivo in pada ~politiCno IL
krizc V krizo, AvStro-Ogrska jc Y Stadiju poloma.
Y TEN trenotku naznanju pred>ednik Wilson
V odgovoru, direktno namenienemu avStro-ogrski
vladi, slovesmo vsemu svetu. da je neovirano sa-
moodlocevanje Ceho- Slovakov in Jugoslovanov
nepreklicen miroven pogoj zedinjenih draw.
Temeljna ideia, "a katero Sc je hoicyalo Slo-
vcIrSkO Republi6anSko Zdruzenje. ie ; tenn Slav-
nostno %potrjena. .Avstrija nina JugoSlovanom
nitesar diktirati; WilSonova izjava Jim pa dajc
popOlno pravico. da govore sami v svojem imenu
in vsled tega ne potrebujejo nobenega advokata
v podobi kaksne zunanje Wade vec.
kar Sc je maloduSnim lIudem pred cnim lc-
ION zdelo nemogotc. jc zdaj bleSteGa rcsnica. Bill
so pesimisti. Xxi Jim nj go Y glavo. da hi Sc JUgoSlo-
vani mogli lociti cd trno-zolte monariijc in rcSiti
habsburskc krone. Bill so crnogledi drugc vl:tc.
XII so ucili. da morejo .jugoSlovani Sploh L. pod
okriljem kralIevine Srbije kaj doScci SlovcnSko
Repuhlicansko Zdruzenje Sc nj vdalo vplivu icre-
mijad Z enc ne z druge strani in vcliki dogodki teh
dni potrjujejo, da Sc je posIavilo ma pravo sta
liS6e.
S. r. u. je cd potetka naglasalo. da imajo Ju-
goslovani V svoiem stremljenju pc svobodi mai
wee pritakovati cd Zedinjenih drzav. &c hi Sc
bile razmerc Y Rusiji r~azvijale V tisti smcri. V ka-
tero so kazalc kmalu pc izbrulu revolucije. hi bila
ruska demokracija druga Sila. pri kateri hi bill
lahkO dObili znatno, cctudi boil moralno kakor
materijalno OpOro; razvoi je odSel pc drugi poti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
P RoLErAREC

nj maral parlamenta. in da hi Sc "a iznebil, je
vSak hip provociral kakSen spor, kakSno obstruk-
clio, hi mu je dala pretvezo, Ola je postal DRAWN
hbor ma potitnicc. Koncem ianuarja 1914 je po-
Iabil Y la namen pnljsko-rusinski prepir, Hi ga je
,lada sauna podzi ,ala in od tedaj sploh nj bill dr.
iavni zbor wee sklican.
Tia IA agrcsivnP Berchtoldovo politiko so bi-
Ia torej dobro pripravliena. Ogrskega parlamen-
IA, kier je ma podlagi predpotopne vOlilne pravice
>edela kohorta grofa TiSze ma vladimir klopeh, 81
Sploh nj bio bait; tn je lahko daljc zboroval in
aplavdiral podlim dcklamacijam ,vojega voditc-
ija.
wolff Avstrije III provokacijo vojne ne more
biti uobencga dvoma. \amen tcga zloGima. pa hi
oil uikakrSuo maSCevanie SarajcVSkega umora,
'vmvet razSirjenjc habSburSke oblasti in utrdi-
tcv dinaSiicnega abSolutizma. Ma Zuuaj ic imela
AvStrija oNvOjevalne uamenc stare SAME o poti
10 Soluua mai hi Sc bile ureSnicile.- vZhodno pa
mai hi bila hab>burSka lIoc po>egla globoko Y
t~krajino. Sal 81 re dolgo pred vojno krScanSko-
>ocialni li>ti obiavliali "vizje', Iii 50 kazalc 'kro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
ZAHVALA PREDSEDNIKU WILsONU

Fksckulivn 5. II. Il. je V soboto poslala
prcdscdniku Wilsonu slcdcco brzoiavko:
PrcdScdnikU Woodrow WILSON,.
Washington. ID. t..
V SDojcm M0drcm odgODOrH na prOSnjo
dpSiro-ogrSkc ccsdrskc kraiicDske Didde "a
Wcn1irjC pri-HaDdic . imcHn /cdinienih dr5dp
pred DscM SVci0n prdDico JugOsIODdnOD do
ncOdUisnOSH in SanoOdiOfeDdnjd. EBspkuiiDd
SioDensEcga RcpubHcdnskPgu /dru2enjd, Iii
Ic orddni-fr0no prdD ~ la SILL 81 dODOijuje
i-rcti Yam giobokO hpdIe+nosi SIoDcncpD "a
fo OdI0fHo bcscdo . DeiiH -gOdoDinsH uri in
Vas -dgoidDijd. de- bodO SIODcnri Sc : Defjo
pncmO po sDOih ndib0ii&ih motch podpiraH
IcdinIene cdr2aUc y Min bre -primernem in ne
srbicnem bOjn "a idedic sDobode in demokra-
cije sDeid.
EksekutiDd SioprnSkegd RrpubIitanskego
/drH+pnju. Anton TprboDrc. IajniE.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22


nanJe Franco Ferdinanda' V kiievu." Znotraj pa
MAJ hi Sc bill : %pomotjo NemGije organizilal naipo-
poJncjsi centralizem, parliament Sc boil degradi.
raj, IN "nacionalnim Sanjam" ehkrai "a vselej
napravil kraj. Politiku, XII 10 je Avstrija takoi po
izbrlhn volnc uvcljavljala, jc jason dokdz teh
nanen0v..
In sedaj 50 sc vse te sijajnc slike razblinile 4
prazen ME nameSto da bi ST postavil ma cello no
rciIu povctanemu in abSolutno podloinemu ce-
SarStNu ST oprijema gospod Karl Stance. da ne
utonc. Da bi vSaj ma videz reSil habSburSko posesl.
della koncesije. q katerih ne hi bila ne avstrijska
ne o9rSka vlada S~voicas dovolila govoriti. Same
dekretira ''njegovo velicanstvo razpad emotne
monarhije. da hi le ma vrhu razvalin ohraniI Sc
>voj prestolGek.
koliko DO hab>burSka familiia Sc mogla o.
i'raniti, je posebno vpraSanie. Sc meSeca Julia J..
hili narodi T. Velikim odobravanjem spreieii po-
doben nacrt.. kot ga podaja sedaj cesarski prak-
iikant. Mister Karl ST. 10 moral 81 prepriCati. la
Je imela vojna drugacen vpliv ma narode. kakor
20 mislili njegovi "dedje" in nieaovi Svetovalci
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
CENTRALNI ODgOR DO NOVEGA
KONSTITUIRANJA:

John Ermenc, Joseph Fritz, Joseph, lvanctiG,
y. Judnic. Ivan A. kaker, Anton Moiz. Franz
Mravlja, Jacob Muha, X. III. Poglodic. john Re
Eel, Joseph Steblaj, Frank Saws, Frank Udovi;,
Charlie Vessel, Andrew Nidrich. Stefan Zabllc.
John Kalan, Anton Zlogar, Louis Truger.
tOpomba. - Naslov IA pisma in denarnc p 70
Siljatvc jc sledeGi: Anton J. Terbovec, Eox |. q
zero. H.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
RAZPIS SLUZBE.

Eksekutiva Slovenskcga republicanskega
zdruzenja iscc correspondence, XII je zmozen pra-
vilnc slovcnske in angleske kodespondence in pi-
SANTA ma pisalnem stroju. Stenograf ina p~rednost.
Plaza po dogovoru. Prosnje je p%oslati najkasncje
do Is. oktobra t. !. ma naslov: Anton j. Terboyec,
Box 1, Cicero, III.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
sLovENsKo REPUBL1cANsKo zDRUzENJE
Sedez v Chicagi, Ill.
ODBOR:

August Autin, Mary AuGin. Flip Godina.
Frank kerze, Martin V. Honda. Etbin krista..
Math. Pogorelec, j. y. Rogelj, Anton j. Tcrbovec.
joe Zavcrtnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
NADZORNI ODBOR

Ivan kresiG, J. kvartit, J. Oven, Matt Per.
vic, FIR. Neranich.
The Madison daily leader. [volume] (Madison, S.D.) 1890-current, 1918-10-04
POWERS ARE AROUSED
Allies Indignant at Ruthless Ger
man Destruction.
May Warn Germany That Reprisals
Will Be Taken for Acts of
Vandalism.

Washington, Oct. 4.-The Allies and
the United States are considering an
ultimatum TO Germany regarding the
ruthless destruction of cities and pri-
vate property in Northern France and
Belgium.
The burning of Cambria and st.
Quentin and the devastation of one of
the most populous regions of Europe
as the Germans retreat has aroused
great Indignation and 1t was said in
diplomatic circles that Germany would
be warned Dol that is she allows the
work of destruction to continue severe
reprisal will follow.
1t is suggested that the cities of the
Rhine should be marked for destruc-
ton and the Berlin government told
that for every French and Belgian city
ruined without military reason a city
equally important and valuable senti-
m ntally and materially will be laid
waste.
Since ~reprisals by bombardment
have caused the Germans to discon'
tinue to a great extent their air at.
tacks on defenseless communities, II
is felt here that a similar warning
might be effective i'm bringing home to
the German people the danger Of retail
iation for ruthless destruction OF ter
ritory now occupied by their troops.