Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12

kO ina vsled kOnfuzne organizacije habshurSke
monarhije zelo malo vpliva, kakor ie zunania no
litika tudi parlamentu odtegnjena. IL nekakSne
milosti sc vGasi dovoli poslancem V drzavnem zbo-
ru, ola zinejO kakSno besedo o zunaniih razmerah;
ali to je tudi vse. o kaksnem odloGcvanju v takih
vprasanjih nj govOra.
Toda teorija, ola sta notranja in zunanja po-
litika lo6eni panogi, katere so Sc drzali drzavni-
XII stare sole, misleGi, da Sc mora svet sukati DO
njihovih pravjlih, nina re davno nobene veliave.
Kakor sc ma primer politika in gospodarstvo ne
moreta lociti, kakor so ~justica in socialne razme-
re tesno spojene, kakor so sploh V prakticnem
zivljenju povsod vezi, tako Sc tudi lie more no.
tegniti mejna Grta med notranjo in zunanjo po-
litiko, pa voditi vsaka V drugi smeri in vsaka DO
drugih naGelih.
BaS Avstrija daje o6ividen zglcd, kako vpli-
va notranja politika ma zunanjo in narobe.
Avstrija lie imela - i'm Sc ina - alianco 2
Nemcijo. To je bill temelj meme zunanie politike.
Bill je pOpolnoma avtokratiGen plod njene tajnc
diplomacije. Pc imenu je bila zveza med NemGijo
in Avstro-Ogrsko, V resnici je bila zveza med
dvema cesarjema. Zastopniki vladarjev so jo skle-
nli V imenu monarhov i'll noben parliament je nj
mogel' ovreci, niti delegacijc ne, ia karikatura
paflamenta, kateri so bile dovoljenc debate o zu-
..anli politiki, a mic razum debat.
Avstro-nemSka zveza je morala v svojem in
teresa gledati, ola 81 utrdi temelj svoie trainosti.
=. ANcTDclJi 10 III DllO teZKO tam sc lie ma AVStrllO
vedno gledalO kOt ma vazalko in kar je bio men,
SSo-nacionalnega, je bio $ TEN razmcrjcm zado-
20 ino. DrugaGe pa je bio V Avstriii. Tudi tukai
so nemski nacionalci slavili zvezo. MISC 10 pa slo-
vanski narodi, Xxi so V njej videli mogoGno oporo
agresivnega sovinisti6nega germanizma. Ne mo-
re Sc reel, da so vsi slovanski krogi spoznavali
glavno nevarnost tie zveze, XII je veaomer grozila
Evropi S porusenjem miru. Toda razumeli so ma
clonalnO nevarnCSt, XII je zanje ticala V tel zvezi.
AvStrijski vladi to nj bilo tajno; sal je We
della, ola sc Jc to res nameravalo s habSburSko-
hohenzolernsko alliance. Da odstrani kolikor mo-
gote zapreke, ie torej morala nastopati prot ele-
mention, Xxi MISC bill navduSeni cd take zunanje
poltlke. NotranJa politika Avstrije je morala Ia
Tadi meme zunanje politike bti protislovanska in
nemsko nacionalisticna In res je bila taxa.
Ma drugi strani nj mogla TAXA notrania poll
tka ostati brez vpliva ma zunanje razmere. Az
S'rija je polna narodnosti, XII imajo takoj onstran
meje enakorOdne sosede. Poljaki V Galiciji so geo.
~2raficno spoieni S Poljaki v Rusiji in Prusiji; L.
krajinci v Galiciji in Bukovini Sc dotikajo Ukra-
iincev v Rusiji, oziroma sedaj V Ukrajini: Ru-
mum V Bukovini in ma Sedmograskem pogledajo
cz melo, pa lmajo tam rojake; Jugoslovani 81 pre-
10 vseh juznih mel podajajo roke z Jugoslovani.
Use to ne hi bio "a Avstrijo mic hudega, &c
hi bila o pravem casu spoznala, da ne more eksi-
strait in Sc ~razvijati kot nacionalna drzava, am
pax da mora najti obliko, V kateri Sc vsaka narcd-
ipst lahkO pOpOinOma SVODOdnO raZVl1a In sc tc-
das vse skupaj prostovoljno zaradi skupnih int.
resOv zdruzijo "a skupno oskrbovanje tistih "a.
dcv. XII so Jim vsem enake. Ma ia nacin hi bila
Z Avstrija lahko ustvarila skupnost, V kateri hi Sc
bill vsi deli dobro pocutili in ne hi bill zeleli no.
iene locitve.
Tega pa Avstrija nj spoznala in po svojem
bivstvu tudi nj hotela. Njeni drzavniki, veGino-
ma aristOkraticne mediokritete s podedovano re-
akcionarnostj o, so prezirale vse V dejstvih ticeGc
pogoje in vse naravne Zakone ~razvoja, pa so 81
domiSljali, da lahko siloma napeljejo ~zivljenje ma
rodov v umctno izdolbeno strugo. Ustanoviti so
hoteli nemsko-madjarsko monarhijo, in V ia ma
men Sc je morale vladati proti vsem narodom, XII
sc MISC marali ponizno vkloniti tel zahtevi.
VpricO take zatiralne politike nj mogla So
rodnost preko meje ostati brez vpliva. Narod, XII
nj pod habsburSkim zezlom mogel dobiti niti IL
ola sc z MIN ravna kakor S heloti, je zacel pOvsem
logicno upirati oci k zunanjim ~rojakOm, Xxi so bill
vsaJ Od tega teptanja neodvisni. Ma vseh koncih
IN krajih je v Avstro-Ogrski nastala irredenta,
cetudi je bila dolgo bolj kulturna, kakor poll
ticna. Zakrivila jo je avstrijska politika sama.
Vlada je to opazila morala je opaziti, ker ie
S Svojim ravnanjem sama goni!a narode v to
smer. Namesto da hi bila, dokler je bill Sc cas-, po-
pravila svoio kardinalno napako, je pa Sc pove-
BON. Protislovanska notrania politika sc je prena-
sala ma pole zunanje politike.
Najbolj ocitno je bilO TO V taktiki napram
JusoSlovanom. Njih najvaznejsi sosed onstran me-
le 10 bila Srbija. NckakSno vzajemnOst S Srbi so