Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23
FinSka uSOda.

kol poti - rezultat ostane vSakem sluGaju Ia,
ola mora biti nemSko-avstrijSka avtokracija po-
razena
komur je to reseu cilj. ia sc ne more ve>eliti
nitesar, kar oajsava kajzerjevo pozcijo ali pa
jo cello utrjuje. kdor sc Y Amerl imenuje pa
trota, b moral tudi nnsko Stuacijo presojat
tega StaliSta. Listi, katerih facet koma go
vorili, MISC ravua tako. Patrioticnih beSed le
njihovih predalih mnogo; toda &c 81 popraska sc
najde pod skorjo debea plut intcresov, kate
rim Je patrlotizem dobcr lie IA odejo.
Tudi finsko situacijo presojali stalisca
razrednih kapitalisticnh intere,ov lie da hi bill
porazeni boiiseviH je biia ujii, zeija in ME je
MISC skriva In ko prhajale vesti, da zmagu-
ie burzvazija, trumfrali - in tudi tega MISC
skrvali.
Toka kaj pOmeni zmaga burzvaziie "a Splo-
sno nternacionalno Situacijo, kaj Amerko -
: tenn vpraSanjem, XII hi bilo ze patriotiGnega
staliSta imperativno, 81 MISC beli glave
In vendar nj bo treba IA omona da hi bill
vSaj pribzno Spoznal, kan pes taco moli Sevcda
ne hi bill smell clovek reSno iemati silo.
ma razSirjanih obrekovanj da oliSeviki oro-
DIE Nemcije in njih vodielj podkupleni od kaj-
zerJa. Moeote je pac, da Nemc vtihotapili ne
koiko svoih agentov tud med boiSevike - kan
jih pa MISC! Ampak ce najde kakSmi armadi
par oficirjev, ki nemSk spioni Sc ne bo nihCe
drznl trdii, da ie doiGna armada nemSk sluz-
bi Difamirati cello Stranko kadar sc nahai V
najkriticnejSih bojih in pred naitezjimi naloga-
mi, nj mic mani podo
kdor Sc nj dial zapcIjati takim zlobmm o.
pravljanjcm, je pa moral razumeti da ie prija-
teJStvo ali pa vSaj sprava med boljSevzmom in
kaJzerlzmom nemogoca rec; nemogoCa, cato ker
predstavlJa emo ogenj, drugo pa vodo. Med kai-
zer'tvom III med burzvazio revolucionarni dc
zeli je pa cello intimna zveza najlozja rec
Finska burzvaziia ic hoela imet pomoc 10
per revolucjo in hi vpraSala odkod 10 dob &c
hi jo bill ponudil satan, hi io ba spreicla Ma zem-
lJi je pa nj mogla debit; od nikogar kakor od
Nemcije - zlasti ko Sc nj obnescl pozkus Svcd-
sko, 81 je to vsakdo lahko SeStcl na pr,tih A kcr
ie bila edna pomoG. ma kaero jc finska bur
zvazia mogla raGunati, je bila goova stvar, da 10
poSte. Njena zmaga mad rcvolucija ie torej nem-
ska zmaga, torej uiditev avtokraciie
kdo upa trdti, da Sc TO srinia intere-
81 demokracije Sploh in interest Zcdinjenih
drzav posebej!
Stvari sc razyijajo, a ne razvijajo Sc po pred
piSih tcga ali omega mogoGnega urednika. ki 81
vcas domiSja, da pleSe svet ma niegov dlani
Tudi na FinSkem Se SvOjo pot in danes so sim
paticarii "bele vlade' podobn starcu ma strchi
ki nj mogel he gor ne dol
Finska je danes rcSnicno ncmSka satrapiia
Njena proiSociaIis'icna vIada ie obrnila "a po-
moe tia, od<oder jo ie mogla priGakovai --. do
kaizerja. Ona : nj dala zapcla cd govoric. XII
pripovedovae o eSncm priiatc jstvu med boli-
Scviki in NemGiio; cd vscga zaGetka 81 je ba ma
iasnem da nj veGiega, radikancjSega ncprcmost-
Ijvejsega naSprotj ja.kakor med kajzcrSvom in re-
volucionarno RuSijo in IL tega je po pravci skle-
pala da il ne no nihCe ma avcu takO rad poma-
gal proti rdcfkarjem, kakor has kaizcr Viljem
O, casih, ko je bila FinSka zatirana cd ri
ske Wade in so il bile ugrablcnc vse njcne garan-
trane pravicc, nj imela ofciena Ncmcija nobene
dobre bescde zanjo Takrat jc namrcc Peter
burgu vladal car in njegovo prijateljstvo JIG bilo