Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-01

Napoleonovo delovamje V lctih 1SO4-lSI2. jc
V kratkcm orisano sledece:
tenn tasu je pobil mnogo tisoc neprijatcljcv,
prilastil 81 vcliko dczcl, zruSil mnogo vladarskih
prestolov, pcdaril Jill svojim bratom, sorodnikom
in prijateliem. aiznameniteiSo zmago je i%zvoie-
val pi Clmu, kjcr jc avstriiskega generala Ma
ka priSilil, Ola sc mu icudal $ % 900 voiaki leta
1905. Dnc >. decembra 1885 pa JIG PR Slavkovu
popolnoma potolkcl rusko in avstriisko vojsko.
Ruska vojSka SC jc bila T. nenavadno hrabrost jo,
a vcndar $ nj mogla upirati mocnemu in izuric-
MENU vojevanju Francozov i'll ~nazadnic sc jeho-
tcla umakniti sovrazniku preko Zmrzn jenega jc-
zcra. Napoleon pa da led 5 topovi rabbit i'll tako
pOginc nekoliko tisoG iZvrstne ruske voiskc. Y
miru, Xxi je bill nato sklenjen V Pozunu ma Ogr-
skem, izgubi Avstrija Benesko, Tirolsko in nckaj
Zemlie ma NemSkem.
Pri Jeni JIG unicil Napoleon prusko voisko
IA. oktobra l.. 1906 in kmalu potem Z. i'll s. fcbru-
aria 1907 je prcmagal pri Howl Gglau) ostan-
Ike pruSke vojSkc. katerim so priSli tudi Rusi ma
pomoG. Tako je naenkrat unicil prusko silo. Pri
Wagramu jepobil |. 1900 Avstriice in prisilil ce-
sarja Franco, de- mu je dial svoio hcer Mario
l.uizo IA zeno. Napoleon Sc ie locil od ~JOsipine,
ker mu nj rodila sina in zaroka 2 avstriisko prin-
cczinjo sc jc slavila 4 vcliko svecanostio V Parizu
lcta 1910.
Napoleon je incl pc q Rusi V Tilzitu leta 1907
sklenjenem miru voiskOvati sc samo Sc s Spanci
i'll Anglezi. Spanci SC vzdignejo, da branijo svoio
narodno odviSlost, kcr Napoleon JIG prisilil Span-
sko ,iadarsko rcdovino, da Sc ic odrekla presto
lu i'll pOStavil Svojega brata ma Spanski preStol.
Ma tisocc francoskih vojakov so pobili Spanci;
YES spanski narod sc JIG dvignil ma boj; VISA Span
ska je bila veliko bojno pole. Zastoni je p%osiljal
Napoleon ma Spansko svojo ~naiboljso vojsko pod
poveljstvom najspretncisih generalov; Spanci so
bill sicer prcmagani, a ne pokorjeni. Premagani ma
cnem mcstu, napadli SO 4 orjaSko hrabrostjo svO-
Jc neprljatelJe ma drugem meStu, prenasall so
najvccje napOrc, prezirali smrt in bill srecni, ka-
dar so mogli zliti svOjo krvavO OsvetO mad sovraz-
nixon. Spanci so pokaZali, da Sc more narod, ma
NduScn S svOjim ponosom ter brancc svObOdO in
drzayno ncodvisnost, dOlgo let uspcsno u~stavliati
najvecji sovrazni sill, da je' tax narod ncprcmag-
ljiv. Spancem so V vojnal prOti Francozom znat-
no ~pomagali Anglezi, ~naihuisi sovrazniki Napo-
lcona. Iii so Wnicili francoskc ladje, cdSkodovali
francosko pomorsko trgovinO, trudcG sc ma vsak
mogoci nacin. da pridobc Napoleona novih sOvraz-
nikov i'll trosec zlato, samo da ~unicijo NapolconovO
silo. Nsi poskusi Napoleonovi, da zlomi a~nglesko
Silo, so ostali brezuspcsni in ii so bill glavni po-
vod, da je Napoleon tako nitro padcl $ svoje Vi
Sine, do katere Sc je nitro povzdignil.
Razen Spanccv in Anglezcv JIG bila SC edna
Russia dosti mocha, da sc je mOgla ustavljati Ma
poleonu, kcr Ona Sc nj nOsila jarma njegovega
gospodarsiVa. RuSlJa Je stala Vendar ncprema9 ga
ma V polni svOji moci, dasiravno so Francozi ME
ne vOjskc, katere je poSiljala Avstriji in Prusiji
IA pomoc, vcasih prcmagali; ona ie samo cakala
ugodnc prilike, da porabi svoio silo sebi ma ko-
rist, u~zuganim evropskim narodom V ~rcSitev, svO-
jcmu sovrazniku pa V pogubo.
Prijatelistvo, katero je sklenil ruski car A.
lcksander Z Napoleonom V tiltSkem miru leta 1907,
je ira jalo lie nekolik0 let in Sc je %pretrgalo V prvi
polovici l.. 1912. Napoleon jc namret zahteval, da
pretrga Russia vse zveze y Anglczi, ola zabrani An
glezem trgovati Z RusijO. Car Aleksarder nj mo-
gel ali pa nj hotel privoliti V to, ker s tenn hi Ma
poleona iavno p~ripoznal "a ~svojega gospodaria.
Napoleon napove torej Rusiii vOino in Sc zaGne
pripravliati ma boi Z veliko RUSTIC, katero ie pa
priznaval "a dostojnega sOvraznika. Napoleon ma