Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
Outlaw Sarajevo.
DELAVSKI PROBLEMI IN
NJIH STUDIJ.

~ a. Va
jam, ako hi stopile V Solo svojega
nepriiatclja, kateri je V TEN oziru
ma najbolj rafinirani naGin sistc-
miziral izkoriSGanje delavne moci.
Delodajalec ina najvecii inte-
res ma TEN, da izrabi delavec svo-
10 delavno Sposobnost kar najbolj
intenzivno torej da doseze pri
nizkih ali visokih mezdah najniz-
je produktivne StroSke. Da Ia
cilj doSeze, zahteva cd vSake de
lavne moGi:
|. da izvrSuje najviSje kvalifi-
cirani opravek, IA %katerega je
dotiGnik sploh spoSoben;
,. da izvrSuje opravek natanc-
no po obratnih zakonih doloGeno
-oulodod Up 'oNSLepodsoS oYUl III
ma izrabi V predpisanem DELAY
mem caSu Svojo delavno Sposob-
most.
To je goSpodarsko teziSGe vsa-
kega modernega podjetja in de-
lavstvu je nemogoGe, zapreGiti de
lodajalstvu izvrSitev tega ekono-
mitnega principa ali zavirati ia
naravni razvoj kapitalisticnega
izkoriScanja.
S silo podreti la kapitaliSticni
produkcijski zakon je mogoGe lie
potion svetOvne revolucije. ker j.
pa delavStvo danes "a to naSilno
preureditev goSpodarSkega uStro-
ia tako gospodarSko kakor poll
ticno preSlabO, ina pred Seboj lie
diva izhOda: ali Sc vida zahtevam
in zapovedim kapitaliStiGnega
podjetniStva ali pa sklepa Z MIN
Jkompromise.
Ono delavStvo, XII Sc vida brez.
pogojno nasilju podjetnika, je
delavstvo najnizje kvalifikacije
in je "a naSe preiSkovanje brez-
predmetno. Seveda Skoduje TO de-
lavstvo V prvi vrSti samemu Sebi
i'll ma Ia naCin sebi otezuje eksi-
stenco. A vendar je to delavstvo
tudi nevarno drugemu zavednej-
Semu delu delavstva, katero Sc bo-
ri V tezkem boju IA zboljsanie
svoje existence. Radi lie okolisci-
ne moramo zalibog tudi $ TEN IL
vrzkom delavstva Y vsakdanjem
gospodarskem boju racunati
NpOstevati hocem TO, po tenn raz-
redu delavstva ucinkujoce sko-
dovanje ma interesih delavstva
sploh pri razgovoru Strajkih.
RaGunati imamo toraj edino 2
onim delavStvom, katero sklepa s
kapitalisticnim podjetniStvom
k%ompromise in katero sc V Ia ma
men zbira V mogocih skupinah
strokovnih organizacij. Ma kako
staliSce Sc ina postaviti to delav-
stvo V zadevi zgora.i omenjenih
zahtev in ciljev modernega kapi-
talizma in kako maj to delavstvo
oziroma njih organizacija naiu-
Spesneje uredi moderno obrambo
svojih ntereSov - sta glavni
v%praSanii, kateri ina reSi,i StrO-
kovna organizacija, ako hoGe v
resnici uspeSno braniti stanovske
intereSe delojemalStva.
ReSitev ieh dveh vpraSanj "a
sledimo najlOze pri neprijatelju,
kateri je IA dosego Svojega izko-
riscevalnega ella izdelal teme--
lem svojega dolgoletnega prak-
ticnega izkustva dobro premi-
sljen sistem, dobro fundirano o.
grodje "a izrabo MENU sluzeGih
delavnih sill - strojev in cloves
kin rok in mozganov.
kapitalisticno podjetniStvo
stremi pc najsirsi razdelitvi della
in skusa delavcevo energijo v ga
su zaposlenja kar najbolj ekono-
micnO izrabiti.
To stremljenje ga naravnim po-
tom privede do sistematicne raz-
predelitve della njegove poedine
faze in do racunske presoje de-
lavnega efekta vsakega delavca.
Danes je to diferenciranje della So
V pocetniskem stadiju, a gotovo
je, da to ne vsebuje lie trenOtni pO-
skus viSjega i~zkoriscanja, ampak
popolnoma naravno je, da Sc bodc
to stremljenje bodocnosti pray
~sistematicnO in sploSno razvilo.
Radi tcga pa mora biti tudi de-