Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-15
Zgodovina panja.
IL z~apusSine Leva n. Tolstoja.

no, da z matico vred zapusti PAM in Sc vsede ma
VETO bliznje %jerebike. Tako samovoljno postopa-
ME cebel bi lahko bilo uniGilo vpliv trotov. Ge
bi ii ne bill v svoji modri prevdarjenosti to Use
jenje ~razglasii kot pristine odredbo, ola hi Gebe-
lam pae he prislo ma misel, da so ia sklep storili
IL lastne p%olnOmoci brez vednosti in wolfe VIA
de. l~zseJene cebele so izobcili, V panju zaosta-
lie pa so sc Sc nadalje pokoravale trotom in so
skrbeie IA nJih prehrano. koncem augusta pa so
Sc pojavila znamenja notranjega vrenja. Nekega
vecera so Sc trotJe povrnili $ svOjega izleta V
PAM, ter so nasli ve pogace zasedene pc DELAY
kah, Xxi so trotom zabranile pristop. Ogorceni
trotje so odleteli V druge panic. Ali tudi tam ie
bio isto: mixer Jill MISC pustili noter. Ocividno
Je bilo ve izgubljenO. Trotje so naredili Sc zad-
mi obupni poSkus, da hi vdrli V svoi PAM, toda
delavke Jh MISC pustile navZgor, temveG so jih
odganlale navzdol, kjer je bill mraz in mic me-
du. TakO je ostalo tudi drugi in tretji dan. Trot-
JIG so shujsali in drug Ia drugim poginili. Niti
eden izmed njih sc nj ponizal tako globoko, da
III z lastnm delOm skrbel IA svoj obstanek.
Cebele so pa zgoraj nekaj uganjale in bren-
Gale ma pogaeah. Otividno je prisel tudi njih ko-
nee tako pse Zgodovinar Prupru - ker so
V splosni anarhiji bile oropane svojih voditeljev.
NepokorScina cebel napram trotom pa ie "a
p~ecatila Nth pogm. = TEN konca zgodovina panja
$ pokrovom IL skorja, kakor jo opisujeio trotie.
Zgodovina, XII so jo spiSale delavne Gebele,
pa sc ne strinja $ to verzijo. Po Nth opisu je
pritelo z~ivljenje panja re V zgodnji pomladi, ko
Je bill postavljen ma solnce. LaGne cebele so zle-
tele takoJ, ko so Sc izpraznile, ma bliznjo cvetoGo
vrbo, XII so jo brence obletavale ter nosile cvetni
prah ma nozicah in med V telesih domov. Zivlie-
ME cebel je bio pc opisu Nth zgodovinopisca ne
pretrgan prank della. Drug "a drugim so poga-
mali in sc ~razcveteli popki; jablane, grmovje,
polJske cvetlice, vse sc je veSelilo pomladi. Nese-
lJu do della Sc Je pridruzilo v~eSelje mad cvctoGo
naravo. ' panju so Sc r~azviiale liGinke, XII so IL
Nth izlezle delovnc cebele. trotje in matice. &c.
lice so Sc polnile z disecim medom. Bio je vsega
V taxi obilici, da Sc je morale iskati novo Diva
lisee. Cebele so p%ustile, da so trotje prisli na svet.
ker so Jill pOtrebovale cd casa do casa "a oplodi-
tev move matice. lstocasno pa so krmile Sc tri dru-
ge matice, ceravno Jim ie bilo treba samo enc.
Blizal pa Sc je vazen trenotek; vsled p~reobilne
pomnOzitve je morala nastopiti loGitev.
Delo sc je V TEN casu Opravljalo V pomno-
zenl merl. Tu so Sc pojavili trotje in so priceli
OBJ popoldnevih trobentati in kroziti mad panjem.
Cebele MISC Uncle niti pojma o TEN, kako velik po-
men 81 pripisujejo trotje. Pripustile so njih lenar-
Jenje iii pozresnost, prvic, ker 50 enega izmed
Nth pOtrebovale. drugic pa, ker je bio vsega Y
~izobilju. Cello "a lene in pozresne trote nj bio tire.
ba varcevati z medom. Ravno V tenn casu pa, ko so
81 trotje domisljali, da vladajo cebele, je pisala
ena izmed Nth V svoj dnevnik (stran 80 exon
Gem maja sc je poiavil velik dogodek - cebele
so odpustlle stare matico V novo kraljestvo, do
elm so ostale one 2 novo o~plojeno matico, Xxi je
takoj prifela leci ~jajGeca. Lipe so Sc razcvetele
in treba je bio krmiti mladiCe in zbirati zalogo
medu "a limo. Cvetje je bio polno in mocno; DEE
"a nj Sc izpral in cebele so Uncle bogato zalogo.
Ia limo pa ie bio treba mnogo medu. Med TEN
pa so menili trOtje, XII so 81 pripisovali oblast, XII
jim nikakor nj Sla, ola cebele brez NTH nikakor ne
morejo izhajati. Zrli so torei zalogo delavk. Tako
je SO nekaj casa, dOkler MISC nOtranie zahteve
panja postale vednO moCnejSe. Doba cvetia je
Sa h kOncu i'll tako je priSlo, da so cebele brez
vsakega dogovOra ali sklepa, povsod obenem "a
branile trotom pristOp do medu in pregnale pre-
drzneze. Trotje so vsi poginili, PAM pa lie nj bill
uniGen, temvec je V polni moci pricakoval limo.
PriSla je jesen. Cebele so utihnile, zlezle ma svo-
je prostore, varovale deco ma tOplem in dobre
wolfe pricakovale povratek pomladi in zivljenske-
ga v~eselja."
Nnogi veliki komponisti so imeli kot znano
nekoliko nenavadne navajo, vsled katerih so dali
mnogokrat povod raznim anekdotam. Tako ie ma
primer nacin, kako so 81 zbujali razpolozenje "a
kompOniranje, pri nekaterih zelo nenavaden. Do
nizetti 81 je skuSal ustvariti ugodno razpolozenje
ma ia nacin, da Sc je zaprl V svojo soho ter posta-
vii poleg sebe ma pisalno MILO cello vrsto samovar-
jew "a kavo in nj pref odjenjal, dokler nj vseh IL
praznil, ma kap pa Jill je Sc mnOgokrat nalii V dru-
gle in tretjG. - Kljub temu zdravju Skodljivemu
pOcetju Sc DOniZetti do svOje starosti nj mogel cd
vaditi tega Obica ia. Meyerbeer je prisel V ugo-
dino razpOlOzenje lie, ako je cul delovanje prirod-
nth elementov. Tako 81 je zgradil v svoji Hist ste
kleno soho. V kateri je mogel opazovati Sumenje
6nZia hnltnnnta MOI, H., =. .1: