davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Every evening, Wilmington daily commercial., 1918-08-03
LINE LIKE A FI,HHO0k.

As the Inc stands today It's shape re-
seubles a gigantic tshhouk. The shank
Of the hook runs straight vest rom
Rheims 10 SER, -et-PrID, then bends
slightly 10 the southwark and then curves
uerthW ard to the nils south OF the Alsne.
" Where Il sweeps 10 the east as lar ~ south
OF Bralne
Reports from the front Say the advance
eastward from Bralne continuing. Il
this movement succeeds, the Germans
caught BY Foch "hshhook viii b.
compelled to night a, great disadvantage.
Whlle their only route 1T retreat vii BE-
over the high hills between the Neslc
and the ALSne
MUST RETREAT To alSSk
There now seems 10 be no possibility
ol the Germans hosing their iIne Of the
Nesle The Alsnc presents the first safe
refuge for the defeated armes OF the
Gernan crown prince
German forces holding the iiac north
of Albert Ia the Hcardy sector east OF
Ameus. have retired ACROSS the tncre
river The retirement Was over front
of between three and four miles
British patrols have pushed forward
and occupied Portions of the enemy ;
trenches
Tins movement. Wh!ch docs mot scTW
to have been made under pressure, was
the probable result Of the tcAr of the Ger
mans that the British were able 70 attack
there great force
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04

'lisena, johon Plautius mielel-
laan suostui. Siten tehtiin sopi-
mus ia kohta senjalkeen ottivat
he hellat jaahyvaiset ystaviltan-
sd, jotka Wine kuukausina oil
vat olleet heidan veljiansa ia 81
sariansa, heidan apunansa hadas
sd ia acknowledgements murhees-
sa. Kahden henkil0n seurassa,
jotka heita Ostiaan asst seurasi-
vat, jattivat he keisarillisen kau-
pungin, ia, muutamien hetkien
kuluttua, purjehtivat he avaralla
ulapalla.
(Jatketaan)
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04
PeLasfus JaI0peuran kjdasta
Seurakunta katakompeissa
Sertomls eniimGisten fristittpien aioilto.

hanta pimeyteen ia varjojen ma
han, missa NINA en- enaa kos.
kaan saa hanta nahda." Niilla
sanoilla loppui hautakirjoitus, Ell.
ka ihmetta, jos Platius saali sta
toivotonta isaa, joka vol min
katkeroita SAMOA kirioittaa.
Kun Platius huomasi, eta ha,
men kumppalinsa taisi kirjoittaa,
paatti han pyytaa hanen lisaa-
maan piirustukseensa sanat
"Han lepaa rauhassa."
Mics vaan katsoa tuijotti ha-
neen, kun Platius kaski hanen
kirjoittamaan mama sanat hau-
dale, ia lausui: "Lepaa rauhas-
sa, mita sina a~jattelet?
Han lepaa Kristuksessa, rau-
hassa", vastasi Platius, "ja mil
loin tahansa nina tasta ohitse
kuljen, on Sc music minulle ra-
kas, eta Julia makaa emilia ka-
sillani hakatussa haudassa."
EN- koskaan enaa aijo tulla
tame ty0h0n, kun minun polka
nj on taalla haudattu", lausui SUI
rullinen lisa. "Minun taytyy un-
hoittaa, eta minulla koskaan on
poikaa ollut, eli mutton on mi
nun jumalia kiroominen, etten
saanut hanen kanssansa kuolla",
jatkoi han kiiruhtaen pois, en-
yksikaan lohdutuksen
sana ennatti hanen korviinsa.
Pieni Julia haudattiin enaana
kirkkaana kevatpaivana, ia viik-
ko senjalkeen laskettiin hanen
hanen viereensa; sa-
maan aikaan victim my0s seu-
rakunnan paimen vaimoinensa,
surevan laumansa saattamana,
viimeiseen -lepokammioonsa la
helle kirkon porttia. Sc merkki-
k~irjoitus, joka heidan haudallen-
sa p~iirrettiil, vol tosin merkityk-
sensa tahden asiantuntematto-
man saattaa hamille, mutta Sc
todisti uskoa, toivoa ia iloa jokai-
selle kristitylle, joiden oil tata
theta meneminen. Ensin oil ym-
pyra ijankaikkisuuden merkkina.
Taman sisaan olivat piirretyt,
kreikkalaiset kirjaimet x ia P
ia maiden molemmille puolille AL
pha ia Omega, ensimainen ia vii
meinen kirjain aakkosissa. Nails
sd merkeissa asiantunteva huo-
mast vapahtajan nimen alkukir-
jaimet, ristin, jolla han sovinto-
kuoleman karsi seka selityksen
hanen ijankaikkisesta lasna-
olostansa. Yksinkertainen kalan
kuvapiirros, varustettu kreikka-
laisilla kirjaimilla, sisaltava alku
kirjaimet sanoihin: "Jeesus,
Kristus, Jumalan polka, meidan
vapahtajamme."
lama kuvakirjoitus ympyroi-
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04

Talvi loppui viimein, ia lam,
pimien kevatpaivien kanssa lie.
visi %sairautta, jonka ensimaisek.
81 uhriksi joutui viinitarhan hoi-
taja Plautiusen pieni keltakiha.
rainen tytt0. Lapsella eli ollut
hyvaa terveytta alma siita asst
ollut, kun perhe jatti laaksossa
olevan majansa, ia muutamien
paivien sairaus vel hanen siihen
maahan, missa Ell mitaan surua
eika. sairautta enaa ole. Platius
koetti kantaa suruansa, niinkuin
kristityn sopii; han Ell puhunut
Tibelin virtaan heittaymisesta
eli han my0skaan ketaan muuta
syyttanyt vikapaaksi lapsen kuo
lemaan, niinkuin eras hanen
kumppalinsa samoina aikoina te-
XII, mutta Ell han sitakaan yhta-
kaikki vahemmin rakastanut.
Han tunsi sanger syvasti vahin-
konsa, mutta han toivoi saavan-
sa taas rakkaan lapsensa kohda-
ia, josta toivomuksesta han jou-
tut naurun ia pilkan alaiseksi,
kun han siita rohkeni jotakin
mainita ty0kumppaleillensa; sill
la vaikka sydan vuoti verta, Ell
kumminkaan saanut ty0ta keske
yttaa. Kun he kiven toisensa
perasta kalliosta hakkasivat,
paattivat he silitella ia tasoittaa
ne komerot, ia kun raja tuli hei-
dan eteenpain samaan ~suuntaan
observation-disclosures, panivat he
lastensa jaann0kset niihin kome-
robin, jotka he jalkeenpain va
rustivat jollakin merkilla. Pla-
tius'ella eli ollut tietoja; han Ell
taitanut lukea eika kirjoittaa ia
sentahden taytyi hanen ola sill
hen tyytyvainen, eta piirtaa al
~noastaan viinik0ynn0s pun rum
costa irrallaan riippuvalla rypa-
leelIa. ITALIA tavoin tyttarensa
hauta merkita, eli ollut mitaan GU
toa. Eras suutari oil vahaa en-
men haudattu, ia hanen jalkeen-
jaaneet ystavansa piirustivat pa
rim tohvelia hautakirjoitukseksi,
ia useat kivenhakkaajat olivat
valinneet malta komeroita haul
doiksensa ia merkiksi piirusta-
meet tyoaseittensa kuvia kiveen.
Eras ty0mies, joka oil saanut
karsia samallaisen tuskallisen va
hingon kuhn Platius, vol sta vas
toin kerskata suuremmasta sivis
tyksesta, jota han nuorena olles-
saan oil saavuttanut, jonka vuok
81 han eli a~inoastaan piirtanyt poi
kansa nimea, vaan lisasi viela
pitkan syyt0slauselman jumalia
vastaan, jotka olivat hanen yksi-
nansa jattaneet. "Julmat ia tun
nottomat, oletteko hanen isan 81
vulta temmanneet, heittaaksenne
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04

me ruusupensaassa nuppuja, jot-
ka eivat viela ole auenneet kuk-
kaansa. Ell ne tee nellie sta j.
loa, jonka auennut ruusu tuopi.
Ruusu On varmaan nupun sisal-
la mutta Ell nay silmaamme. Sa-
moin tue autuuden kallis ruusu
on sanassa ia paistaa nellie Jee-
suksessa jo a~uenneena, valmiina.
Oh mika suloinen lohdutus!
Eras vanhus, suuri kirjailija,
samoa: ION suuri helpoitus, et-
TIA tiedan sen, jonka Jumala on
tehnyt jo ennen minua, mutta
minun hyvakseni. Ainoa minka
Jumala nyt minulta vaatii elaes-
SAM tassa ajassa on Sc, eta otan
uskolla, tuolla varmalla luotta-
muksella Jumalan lahjan, armon
ia autuuden, vastaan. Pidan Ju-
malan lunastusty0n varmempa-
ma, kuhn sen eta elan tassa maa-
ilmassa. ia siksi en- tule autu-
aaksi vasta kuollessa, kun autu-
as 10 Glen Jeesuksessa. Nun ar
mo liittoons' otti Jumala rak-
kaassa kasteessani. ia Hanen
liittons' LULA on kestaapi ijaises-
IT," Luther sanoo my0skin kol-f-
mannessa saarnassaan kasteesta
jonka han on pitanyt Eislebenis-
sa, seuraavin sanoin: "Kasteed
sa on Jumala osoittanut n
min suurta armoa, eta joaII
sen voisimme taydellisesti usi
taytyisi meidan ilosta hammas-N
tya, silla siina saamme omaksem
me Kristuksen kaikkine ansi0i-
neen ia lahjoineen ia tulemme
osalliseksi Pyhasta Hengesta.
Lyhyesti sanoen, me tulemme
kasteessa Jumalan lapsiksi ia
kaiken Hanen taivaallisten lah-
jainsa perilliseksi." Tastakin
naemme kasteen hy0dyn, ettei Sc.
ole ainoasti kristillinen tapa eli
nimen anto tilaisuus. Naemme
my0s, eta kaste on meidan al
kamme liitto, jossa on tulevaisen
elaman lupaus katkettyna,
Nyt olemme tarkastaneet kah-
ia edella.nainittua ajanjaksoa,
|joista jaamme tahanS paatelmaan
Menneessa jaossa "yumala te-
XII" meidat S. o. koko nfaailmah
kansat, autuaiksi. Nykyisessa
ajassa Han tattoo, eta otamme
vastaan Hanen armolahjansa,
emmeka epaile vaan uskomme,
eta syntimme ovat anteeksian-
netut ia ettei ole yhtaan kado-
|tusta niissa, jotka. Jeesuksessa o.
vat. Room. 8: 1.
Nyt kun nykyajassa jo olem-
me uskon kautta Jumalan rak-
kaita lapsia, min seuraa tulevan
alan lupaus avian itsestaan. Au-
tuaina jaamme odottamaan Jee-
suksen toista tulemista, jolloin
uskomme muuttuu nakemiseksi,
jolloin synnin ruumis meilta ote-
! taan pois ia saamme astua Ka-
ritsan haapitoihin. Taistelut
ovat loppuneet, murheemme o.
vat muuttuneet riemuksi ia it
kumme iloksi. Kaikki vajaa on
lakannut ia taydellisyys on aka
nut. Johannes kiwrjoittaa nellie
Jeesuksen tulemisesta ia tule-
van kotimme kauneudesta II. FL
% luvussa.
Anna Hamalainen.
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04
RcIme aikaa
(Jatketaan)

Lukiessamme raamattuamme
tulee meidan tarkoin ottaa hue.
mioomme, mihin aikaan kukin
lauselma viittaa. Nyt otsakkeem
me mukaan nimitamme alan,
mennyt, nykyinen ia tuleva. Ma
ia alan jaksoja huomaamme he'll
posti, mutta jos emme malta ota
huomioomme, saamme kokonaan
vaaran kasityksen luetustamme.
Jos esim. otamme tahan lauseen:
|"Armosta tie olette autuaiksi tul-
leet, uskon kautta." Eff. 2: 8. Tas
sd nyt naemme tekemisen paatty
neeksi 10 menneessa ajassa, jon
ka tarkemmin voimme selittaa
apostolin emilia sanoilla, kenessa
olemme "autuaiksi tulleet."
"Meilla on lunastus Hanen, Jee-
suksen, verensa kautta, mint
tain synteinanteeksi antamus,
Hanen armonsa rikkauden jail
keen, jonka Han nellie runsaasti
antanut on" Tassa ilmenee taa-
sen, eta tue kallis lunastus ty0
on tapahtunut jo Jeesuksessa, sill
loin Golgatan suurena sovinto-
paivana ia sovintovuotena, kol-
m~ekymmenta kolme, josta nyt
on kulunut 10 lahes kaksi tuhat-
ia vuotta. Ell siix tue asia ltule
vasta taman vuoden jalkeen Ia
pahtumaan. Tue sana "meilla"
maaraa lahemmin tata eli NY
kyista aikaa. Tarkoittaa jturi
sinua ia minua, eta meilla juu-
ri on omanamme tue Jeesuksen
ansaitsema autuus. HuOmaa
"Teko" on valmis eli paattynyt
juuri tassa ajassa.
Tiituksen kolmannessa luvus-
sa, sen viidennessa varsyssa sa-
notaan: "Jumala text meidat
autuaiksi." Pysahdy ystavaise-
nj ia huomaa Jumalan pettamat-
t0man sanan kallis kultainen to-
tuus, "Han text jo meidat autu-
aiksi." Jatat nyt jarjen juonet
sikseensa ia usko sana. Jarki
valhettelee sanoen: "Odota, tee
parannus tee viela tama ia tue,
kylla sina joskus tunnel oikein
eta olet autuas. Sina tulet au-
tuaaksi kuolemasi hetkella.'
Main puhelee jarki ia main puhe.
lee moni lukia. Mutta onko tuos-
sa puheessa jumalallinen totuus
Ethan toki, kun Jumala samoa
eta han 10 text "meidat autuail
81. On sis suuri ia sanger tar
kea asia lukea sanat oikein js
katsoa loppu tavu eli paate, mi,
ten Sc loppuu. Olisihan Sc ko.
konaan vaarin, eta jaisimme o,
dottamaan tapahtuneen asian ta'
pahtumista. sille SaiSi tOiSet nat
raa. Mutta main kuitenkin u
seimmin on. Kun joutuu kes'
kusteluihin autuus asioista, mir
harvoin saapi kuulla, eta oler
autuas, kun Jumala min "teki'
sen. Vaan useimmin saa kuulls
tahan tapaan. Rakastan sanas
ia harrras toivoni on eta NINA
kin autuaaksi tulisin. Kylla ka
Jumala kerran minullekin armor
Sd suonee, min eta nukun au
tuaalliseen uneen. Ystavani tas
ia huomaat, ettei raamatun lukl
ole tuottanut sta selvyytta
minka Sc oikeastaan sisaltaa
lon jaaty toivomaan, eta Juma
la kerran tekee autuaaksi. Jo'
kysyt autuutensa valmistamisel
odottajalta: Mita varten sina o
let kastettu? Kuuluu vastaus
Kristillisen tavan mukaan. Ny
naemme ettei kasteen armo oil
hanen ilonsa, sanan valossa hal
elaa, mutta puuttuu kokonaal
: sen hyoty. Samoin kuhn naem
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04

,nensa ia muine merkkeinensa
sis merkitsi: "Vapahtaja, Jee-
sus Kristus kuoli ristilla, mutta
elaa ijankaikkisesti, silla han on
alku ia loppu, ensimainen ia vii
meinen."
Maiden koyhien kristittyjen
sydamet ~tarvitsivat kaiken loh-
dutuksen, mita heidan uskonsa
heille vol antaa, silla tuskinpa
yhtakaan perhetta loytyi, jossa
eli kuolema olisi vieraina kaynyt.
Sentahden my0s moni ikavoi 81
ta aikaa kun heidan rakkausate-
riansa (agape) taas lahestyisi
heidan s~ielujensa vahvistuksek-
81. Ainoastaan niilla, jotka kas-
teen kautta olivat kirkon yhtey-
teen otetut, oil lupa osaa ottaa
naihin aterioihin samoin kuhn
Herran ehtoolliseenkin, jonka
kanssa mama usein olivat yh-
distetyt. Sanan nykyisessa mer
kityksessa Ell tama oikeastaan
ollut mikaan julia, silla siina Ell
ollut muuta kuhn kohtuullista ra-
vintoa, tavallisesti leipaa, wilma
ia yhtalajia kasviaineista ruo-
kaa, asetettuna keskelle huonet-
ia pienille p0ydille, joiden ym-
parille vieraat a~settuivat, miehet
yhdelle ia vaimot toiselle puolel-
lie. Puustavin mukaan uskolli-
sesti seuraten apostolista saan-
toa, %tervehtivat he tullessaan
toisiansa rakkauden suutelulla;
ia kun kaikki olivat kokoOntu-
meet, min he rukoilivat, veisasi-
vat muutaman virren ia, kaik-
ken ateriaan osaa ottaessa, kes-
kustelivat vapaasti kirkollisista
asioista.
Avian luonnollista oil, eta y
l0snousemus oil tassa kevatjuh-
lassa Observation-Disclosures, ia siita
johtui my0s puhe siihen merkil-
seikkaan, kun Smyrnan
piispa, Polykarpus, oil muuta-
mia vuosia sitten Roomassa kay
nyt, keskustelemassa piispa Ami
kanssa paasiaisen Wet
tamisesta. Johannes, sama ope-
tuslapsi, jota Jesus rakasti, Po-
lukarpus'en e~pettaja, oil alma
juutalaisten tavan mukaan Wet
tanyt paasiaista ID paivana jail
keen uuden kuun kevatpaivan ia
sauksen aikana, jona paivana
vietettiin muistoa Jumalan KART
san uhraamisesta ia kolmantena
paivana senjalkeen muistoa ylos
nousemisesta, huolimatta itse
viikonpaivasta. Kaikki itamaan
kirkot noudattivat samoa saan-
t0a tassa, mutta eli siten Rooman
Karthagon ia Aleksandrian kir-
kot, jotka Vapahtajan kuolipai-
vaksi esittivat perjantain, hanen
kuolemansa muistoksi ia sta seu
raavan sunnuntain hanen yl0s-
nousemisensa viettamiseksi.
Nykyinen piispa, Victor, oil
Polykarpus'en kaydessa presbyte
rina, ia han kertoi, miten kunni-
anarvoisa vanhus = yksi niista
harvoista elossa olevista, jotka
nykyisen alan yhteen sovittivat
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04
% 10
JaIkaa LdpdmdtOja

ia enemp;tin tulss ussin AIvs-Satsin nautittua-
Ary. Aptsekari: N6yrimmat kiitokset, siita
Lapamato laakksesta jonka mimi ~tilaisin, stiia
eli lAhtenyt yarsin 200 jalkaa mutta yli 100 jaikas
varmasti, ia nyt olen NIX. toinen mics. No
laakkeet text tehtavansA, ia olen sydamellisesta
kiitollinen. q
piirsi.. Kalle MAXI. Augusta, Mont.
ALIVE .SATSI, apteekari Lignell'in erityinen
lkeksint6. Kaksinkertainen voima. THma laake
tappaa varmasti Lapamadot, Sukkulamedots
ia kaikki vatsassa olevat madot.-Matoien
t~untomerkit ovat: vaxnteita rinnan ALA, muut-
tuvaista kipua v~atsessa, kova ruokahalu, eli rue
okahalun puute, vatsan taytelaisyys, oksentamt.
men, tahi taipuminen o-kscntamaan. sinisee
renkaat silmien ALA, painon vaheneminen Ia
epamiellyttavia ~tunteita v~atsassa ia sisalmyk.
sessa. Monet karsivat thta yleisesti, tuloksene
omituisesta Observation-Disclosures ia m onts
joka on sairas eika l6ydA mitaan huojennuste
tavallisista laakkeista Tuskilleen, karsii ma
doista Waikiki Ell niita olskaan nakynyt tarvetes
tehdessH.
-Tama lapamatolaake on tullut tunnetum.
maksi ia suositummaksi kuhn mikhan muu
suomalaisten myyma ia valmistams lapsmato'
laake Amerikassa.
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04

sen aJan kanSSa, kun enSimaiSe1
opetuslapset viela elivat - tut
sauvaansa nojaten, miten Anice
tus hanelle kunnioituksella ku
marsi niinkuin v~anhemmalle il
esimiehellensa. Vaikka he eivat
voineet sopia siina seikassa, Jon.
ka vuoksi juuri Polykarpus oil
Roomaan tullut, paattivat he a.
lykkaasti kylla, ettei sallia ta.
man vahempiarvoisen kysymyk.
sen, jota he eivat samassa va.
lOssa voineet katsella, synnyttaa
mitaan riitaa heidan valillansS
tarkeammissa seikoissa, jotka
molempien sydamille olivat yhta
rakkaita. Anicetus'ella, joka oil
Rooman piispa, oil suurin seura-
kunta, mutta han eli yhtakaikki
tahtonut anastaa mitaa etu-oi-
keutta, vaan pikemmin pitt
Smyrnan piispan esimiehenansa,
vaikka Polykarpus varmaan ha-
lusi ola vapaa tasta arvosta, jo-
ka oil min laheisessa yhteydessa
halun kanssa tahtoa Jumalan Pc
rint0osaa hallita.
"Hauskaa on muistella, miten
ne kadet, jotka usein olivat rak-
kaan Johanneksen kasia purista-
meet, kerran minun kasiini tart
tuivat ia miten niista Herran
kuOleman muistoksi leivan ia vii
nan vastaanotin, samoin kuhn
hanen opettajansa ensikerran oil
|itsensa Herran Jeesuksen kans-
sa siita sy0nyt", jatkoi Victor,
kun han oil kertomuksensa lopet-
tanut.
Moni kokoontuneista oil ennen
lkuullut Polukarpus'en kaynnista
|puhuttavan ia muutamat olivat
my0s silloin olleet lasna, mutta
Plautius'elle ia hanen vaimolleen
oil Sc taydellinen uutinen, joka
mieleen johdatti niita aikoja kun
vapahtajamme itse maan paalla
vaelsi ia ihmisten kanssa puhui.
.Vielak0 Polykarpus elaa? 2"
|kysyi viinitarhan hoitaja naapu-
riltaan.
! villa, han eli ia oil hyvassa
veydessa silloin, kun viimeksi
|saimme Smyrnasta tietoja", vas
tasi mics.
"Mielellani tahtoisin hanta
nahda'', jatkoi Plautius; "vai-
mollani on sisar, joka multi
Smyrnaan. Han oil taalla Roo
massa orjattarena, mutta hanen
herransa suuttui haneen, sentah
den kun han oil kristitty ia myi
hanen", ia han huokasi ~ajatelles-
saan sta lohdullista aqua, io-
ia vaimollansa olisi Nerisasta oil
Tut, jos han nyt olisi heidan ty-
k0nansa.
Aterian loputtua esille 'otettiin
piilopaikasta Polykarpus'en lah-
joittama pergamenttikaar0, 81
saltava Johanneksen kolme epis-
tolaa, joista osa luettiin. Sitten,
kun he taas olivat rukoukseen
yhtyneet, virsi veisattu, rauhan-
suudelma vaihdettu ia bella sy-
damellinen syleily tapahtunut, e.
rosivat he ia menivat itsekukin
kotiinsa.
Platius alkoi peljata, eta ha-
men vaimonsa seurasi plan lap
siansa h~autaan, ia tama, vaikka
aaret0n voitto vaimollensa, oil
81 hanelle palkitsematon vahin-
ko. Han paatti sentahden, jos
mahdOllista olisi, palata heidan
entiseen kotiinsa. Pienen viini
tarhan, jota han hoiti, voisi kyl-
-
la takaisin saada, ajatteli han,
ia jo seuraavana paivana oil
han matkalla Ariciaan tata paa.
tosta toimeen panemaan, mutta
odottamattomia esteita oil hanel.
la STELLA vastassa. Hanen emit.
set %naapurinsa ia hanen piener
maatilkkunsa omistaja olivat
kuulleet hanen rupeamisenss
kristillisen seurakunnan jaseneh
81, jonka tahden my0s viimemai.
nittu kieltaytyi antamasta maa'
ia takaisin, silla naapurit eivat
sanoneet tahtovansa asua Plau'
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1918-07-04

nistuneesta yr1tyksesta pltaval
vahemman lukua, kuhn han luu
likaan.
"Herra kaikki parhaiten oh
jaa", lausui han, ia sitten lisasi
"Mielellani tahtoisin kayda Ne
rissaa tervehtimassa."
"Mutta Nerissa on Smyrnas'
sa", vastasi hanen miehensa.
"Emmek0 voisi STELLA kayds
hanen luonansa", kysyi han, YIN.
martamatta matkan pituutta
Rooman ia Smyrnan valilla. Plau
tius'ellakin oil ainoastaan him.
mea kasitys siita, eta Smyrna
oil suuren italialaisen satama-
kaupungin Ostin takana ia Min
muodoin jossakin meren toisella
puolella. Mutta, vaikka han n.y.
myili vaimonsa yritykselle, tie
dusteli han kumminkin ystavil-
tansa tuon kaukaisen paikan H.
manalaa ia maanlaatua seka, jos
ko hanen ammattinsa tuottaisi
STELLA hanelle jotakin hy0tya.
Saadut tiedot naista seikoista o.
livat min ilahuttavat, eta han
paatti lahtea Ostiaan ia koetella
jonkun laivurin kanssa sopia, ct
ia niinpian kuhn mahdollista paa-
sisi Smyrnaan.
Ensin hanen kumminkin pitt
keskustella vaimonsa kanssa eh-
dotuksesta, silla han Ell viela tien
nyt, mita vaimonsa sanoisi sell
Ilaisesta merimatkasta. NINA
|olen varma, eta Smyrnassa saan
Iviinitarhan hoitajan tointa", sa-
moi han vaimollensa, "silla maa
on min hedelmallista ia ilmanala
min lauhkeaa, eta viinipuu an
taa kaksi satoa vuodessa ia vii
kunia seka ryyteja kasvaa ylen-
maarin."
ga me saamme tavata Neris-
san ia suuren piispa Polykarpus-
len, joka muutamia vuosia sitten
oil taalla", lisasi hanen vaimonsa
iloisesti; mutta samassa silman-
rapayksessa katosi hymyily ha-
men valjulta kuihtuneelta muo-
doltansa, ia han lausui surullisel-
la aanella: NINA haluaisin Ia
vata Nerissaa, mutta, oil Plau-
thus, en- vol Roomaa jattaa =
.jattaa katakompeja, jossa pieni
Juliani ia minun pieni Marcini-
us'eni makaavat haudattuina"
ia tata sanoessaan hyrahti val
moraukka itkemaan.
"Vaiti, vaiti, armaani, rak-
kaat pienokaisemme eivat ole
katakompeissa, ia me olemme
heita yhta lahella Smyrnassa
kuhn Roomassakin", sanoi Plau-
titus hellasti: "Karitsan tahden
Ijoka meilla viela on jalella or
neidan tama paikka jattaminen'
jatkoi han, "ja nina olen varma
eta me Smyrnassa saamme toir
ia, vaikka en- voisi hankkia omas
maatakaan viljeltavaksi.
Julia katseli valjua kivuloists
lastansa, joka tiki hanen polvil.
lansa. Ehken meri-ilma ia ilmar
alan vaihetus voisi antaa naille
kuihtuneille kasivarsille py0rear
muodon ia naille possible kadon.
neen kukoistuksensa. Sentahder
piti hanen koetella voittaa halur
sa saada ola makaavien lastenss
leposijan laheisyydessa seka jat.
taa heidan ruumiinsa, samoin-
kuhn han heidan sielunsa oil jat.
tanyt, taivaallisen isan huomaar
ja koetella saada takaisin tervey
tensa ia voimansa pienokaisenss
hyvaksi, joka hanen hoidettava.
nansa viela oil. Han suostui siis
miehensa ehdotukseen ia lupas
ryhtya valmistaviin toimiin me
rimatkaa varten, eta min va
han kuhn mahdollista tarvitsis
viivytella, jos joku laivuri, va
haista rahasummaa v~astaan, jol
ka he veivat tarjota, taipuisi hei
tia mukaansa ottamaan; sill;
kun matka kerran oil paatetty
min Plautius halusi viipymatt;
|paasta tarkoituksensa perille.
Grand Forks herald. [volume] (Grand Forks, N.D.) 1916-1955, 1918-11-12

Na-E .e4-rl.r eE.,.N.Ia E45r4.EL 49, lEH@HEl
Miss Ella opsahl- has gone to Fort
Dies -Moines, Iowa, where she will be
the guest of Mrs. F. A. Bratrud. Miss
Opsahl. will also visit with her sister,
Mrs. Clarence Anderson. at Duluth,
~ 1s4 ~
Miss Helena Huesgen Of Devils
Lake is a guest of her brother and
sister-in-law, Mr.. and. Mrs. II. W.
Huesgen. She will, remain with them
until the university reopens.
Miss Mae 6Iconnell is i'll with the
influenza.
Mrs. G. D. Page has gone to Min
neapolis,. where she will VISIT for. a
few weeks.
~ Il =
Miss Frances; Ebenstine returned
yesterday morning from Minneapolis,
whore she accompanied Miss Edith
Kenworthy. who has gone to Des
Moines, Iowa. to reside.
Mrs. T. Ahlroth and son, Franklin,
are recovering after an attack Of in
fiuenza. Mr.. Ahlroth, who has also
had influenza, has returned to work
again. & ts
TX 4
Miss Louise Philion left this morn
ing for Red Lake Falls, Mimi, for a
few days visit.
Mr. and Mrs. II. W. Huesgen have
announced the bifth of a son Sunday,
November 10,