Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12
CeZarSka blaZnOSt.

"a zabavo. Toda Nth nevarnost ic omc;ena ma
k:og, V katerem imajo kaj moci in io morcjo IL.
vrsevati. Nj dvoma, da JIG tudi Ia nevarnost lahko
vclika. Nesposobcn in domiSl jaw cloyek ma celu
~kakSnega podjetja lahko pOvZro6i toliko skode,
ola je sto drugih lie popravi; dovolj takih ncpri-
Jetmh izkusenj imajo ljudje z raznimn javnimi
uradniki, zlasti V nedemokratiGnih dczelah. kier
velja Sc privilegij plemstva in sc razuine samo Oh
sebi, da mora vsak puhloglavi grofiGek in baron
eek dobiti "njegovemu stanu primerno" sluzbo,
pa potem PLEA in skaGe cez glave s~tarejSih in
bolJsih ma najviSja mesta. V Avstriji p~ostajajo
aristokratiGni gospodki okraini glavarji V letih,
ko so drugi, sposobneisi komaj koncipisti. V Mem
tji so gotove p%oliticne sluzbe sploh nepristopne
ljudem brez plemiSkega naslova. Ma Ogrskem ie
aristokraticen predikat dokaz sposobnosti "a VISA
kO javno mcsto. Y ondotnih armadah so posa-
mezni polki, prikaterih pc start tradiciji ne more
biti oficirjev brez baronskega, grofovskega ali
knezevskega "dostojanstva". Ilasti pa JIG davno
veljal zakon, cetudi nepiSan, da je V diplomaciji
prostora lie IA aristokrate.
Zal, da Sc bogOvi MISC nikdar ozirali ma take
tloveSke institucije i'll ne dajejo tituliranim sin-
tkom dvojne porciie razuma. cato pa ic V gla-
yah, V katerih nj mnogo pameti in znanja, TEN vec
prostora "a domiSljijo in impertinenco. s elm
manjSim trudom sc doseze mesto, TEN boil je MOI
ma MEM preprican, da je on naravnost "a to
ustvarjen in takorekoc cd Boga poklican.
Noben proStor pa ne more bti tako zapeljiv
"a tako domiSliijo, kakor tron, ma katerem ie re-
prezentirana ~najviSja cloveSkemu bitiu dosezna
moe. Zaljubljenost V Samcga Scbe postanc tukai
lahko prava manila, XII hi jo lahko oznaGili "a po-
klcno bolezen vladarjeV.
Niljem ii. nj prvi monarh, ncdvomno pa eden
izmcd tistih, ki Sc Jill JIG Lolita cczarska blaznost.
In V nJem sc je razyila do takega obSega, Ola je po-
stala VSemu svetu ncvarna. Dokaz je sedanja
VoJna. NlJemovo koprnenje po Svetovnem go
Spodstvu nj edini vzrok tc vojnc zlasti socialist
he more tako kratkovidno soditi ampak med
drugimi razlogi vojne igra veliko vlogo.
Ako hi clovek sodil pc vcsteh, XII prihaiaio il
Nemtije, hi moral misiti, ola Sc ic m~isIjenje O vi
lJemu liza izbruha vojne do temelja izpremenilo
III da Je ~ komiCne figure tekom vesoljnega ka =
MA postal naroden junak, cislan, ljubljem in obo-
zavan cd vscga ljudstva. Noben satiricni list V
Nemciji nc ~objavlja wee ~njegovih karikatur, $ ka-
krsnimi so sc vcasi T.. III. Heine, Gulbranson i'm
drugi proslavili; noben pisatelj ne opisuje wee
osebnosti, V katerih spozna Gitatelj kljub izmislie-
III okollcl IN tujemu imenu ma prvi pogled hohen-
zollernSkega Niljema. Politicno casopisie. koli-
kor izvemo pc telegrafi6nih izvleckih, piSe O MEM
kakor o pormalnem Gloveku in normalnem VIA
dariu.
Vojna sega globoko v ~misljenje in cuvstvo
vanje prizadetega naroda in izpremenja marsh
KAY v srcih i'll glavah. Da Sc JIG tudi ma Nemskem
mnoog izpremenilo, je gotovo. Nikakor pa nj YER.
Jetno, ola sc Je utrdila V Srcih nemSkega natoda
zIasti ncmskih delavcev in drugih rcsno mislc-
en- MOI IJuhezen do kajzerja in da Sc je pref
snJa porogljivoSt i%zpremenila V SpoStovanie.
Nikdar, niti V casu Napoleonovih vojn, XII sc
Smatra "a dobo najveGjega ponizanja NemGiic. nj
bil nemSki narod tako zatrt, tako potlaGen kakor
sedaJ. Strasna mora, XII mu je legla ma prsi. mn
Je omracila tudi vid. Ali kar Sc poraja V tel tenn.
in mora prejalislei izbruhniti ma dan. ne more
biti monarhisticna vdanost in oborozevanie blaz-
mega kronanca. Dolie nribodn;MN