Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20

Mice ne DO pritakoval cd Berchtolda in ME.
gown trabantov, da bodo porabili svoj vpliv v so.
elaine namene. Iavedno delavstvo ze We. da NOR,
svoje haioge izpolniti samo. Ali Avstrija lie me.
scahska drzava in resitev narodnega vprasanil
Di morala biti mesGanska naloga.
PoKLIC AvsTRIJE.
ia Avstrijo hi bila to naloga naiye6ieoa no.
'meha' Ce bl resIla naciOnalno v~praSanje in DO
haAaia sVetu, kako mOrejo r~azliGni narodi sloz.
III ZiVeu In zasledovati skupne ellie, bi bila $ tenn
pooaia zgled "a problem, XII ga mora preialislei
yes svet v velikem resiti.
49,. All narodno v~prasanje hi Sc moglo trajno re-
Sill lie tako, ola bi Sc izpolnile 0pravicene zabteye
ESeh' ne pravimo, da je to igraGa. Vendar ie re-
sliev mogota. Kajti tudi vpliv sovinisticmo bui.
Skacev mora miniti, &c so narodi zadovolini in
gredO scuN<ioGe besede V zrak,
Hgodovlna Je zahtevala cd Avstrije. da so
poS'avl ma cello napredka in zapiSe Gisto svobo.
90 ma svoJo zastavo. Notranie razmere hi hill,
moraIa uredlti ma pOdlagi elm popolne lie demo-
kraclJe IN 5 tenn podati vsakemu narodu dom
da 81 ne hi zelel ~bojSega. Zakaj aystriiski Mem.
ci NidlJo onstran meje Pruse, Saksonce. Bavar.
re; avstrijsks Poljake loci lie crta cd pruskib
III rusklh PolJakov; Rusini Sc dotikajo svoiih
roJakov v batjuskOvi DRAW. Italijani ma Tirol.
Shem III frlmorskem so soSedje Italije, juzni Slo-
Vani sosedJe Srbije i'll Crne Gore, ogrski Rumuni
sledaJo V dezelo svojh soplemenjakov
. nacionalnih cuvstvih Sc lahko sodi ma raz-
Iicen nacln, utaJiti Jill pa nj mogote. V taken
poiozaJu, V kakrsnem je Avstrija, pa Sc dajo iren-
dentisticne zelje lie tedaj premagati, ce Sc vcepi
Vsakemu narodu zavest, da Sc mu tam, kjer ie.
DolJe godi, kakor ce hi bill V domovini syoiih ro.
jakov.
Avstrila hi bila morala skrbeti "a TO-. da DO
s'ane resnicna domovina svojih narodov. Ali .a
10 Sc M nlkoli iSkreno brigala. Vedno lie bia ME
ma notranJa politika %perfidna, vedno so vladajo-
"a hetll razdor med narodi, vedno so Sc drzali
starega podlega naGela divide ct impera."
Metode so sc menjale. Danes Sc je enemu ka-
zalo prijazno lice, mad drugimi ie Svigal bic, jutri
SO pa zopet tenu molili sladkor in sGipali prve-
ga. Hotel so, da bi bill vsak narod policaj, XII hi
denunciral druge.
Dasi SO ma Dunaju navidezno protezirali
zdaj enesa, zdai druzega, je vendar reakcija tep.
la vSe. lie Z velikanskim socialno demokraticnim
boJem sc Je leta 1907. V Avstriji "a drzavni zbor
priborila volilna pravica, XII je vsaj podobna
splosni in enaki. Ia vse decline zbore in ob6ine
pa Sc vellaJo vsakovrstne nepoStene razredne vo-
hive. Ma Ogrskem so strojne puSke in topovi uzu-
gan delavstvo, ko sc je bojevalo "a sploSno volil-
no pravico.
Tiskovni zakon V Avstriji je tako nazadnja-
SKI, ola Je tloveka sram vpriGo najmanjSe bal
Kanske drzave. ZbOrovalni ZakOn lie zalostna k,-
rikatura zborovalne svobode, druStvene svobodc
pa splOh nj. Casopise vlada lahko konfiscira. sho-
de prepoveduje, druStva pa razpusGa ali pa i'm
ne dOvoh, da hi Sc ustanovila. Ma zborovanjih
preze ~policijski komisarji ma vsako besedo, zen
ske sc polititno sploh ne smejo organizirati, mo-
Ski izpod "a let tudi ne, gledaliSka cenzura jc
bedasto nazadniaSka, medtem ko u~ganjajo kleri-
kalci $ protestant in takimi recmi lahko pc IL
leah, kar ho6ejo, Sc prepovedujejo zleti cello ia
ko nedOlznim d%ruStvom, kakor so sokolska. Ia H.
LET sociaEsto, IL Trsta V Ljubljano je bilo treba
cele mesece b%eratiti.; ko je Ferri priSel V TrSt
%predavat. je pOlicija zahtevala, maj il predlozi
spisano predavanje.
kdo vraga mai hi bill zadovoljen V taken
zandarskem peklu, &c vidi, da bi onstran meje la
hko uzival svobodo, XII Sc mu zdi v takih razme-
rah idealnai
AvSTRIJSKI ABSoLUTIzEM.