Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

slutnla pove Gloveku, ola DO videl
vehko ve6 grdega kakor lepega.
&c bo jasno gledal. In tega sc veil
ko Judi boji. Mnogo Jill je, XII mi
sligo, da Sc zivljenje vendar laglje
prenaSa, &c je vsaj 2 lazio ozalisa-
no. cato 81 skusajo prikriti resni-
co, beze cd spoznanja in sc zariva-
jo V temo.
oni verujejo, da je Bog tloveku
V paradizu prepovedal sad spozna-
MIA, da je bio TO bozanSko modro.
IN da je Adam smrtno gresil. ker
Je hotel wee vedeti, nego mu je hi
10 dano od Boga.
Sami noGejo posnemati Adama
pm oStanejo rajSi nevedni.
Ali mic ma svetu nj boil potreb-
no, kakor boz prot nevednosti.In
tudi najvernejSi ljudje hi Sc V tenn
ozlru lahko potolazili; kajti &c .je
pc njihovem prepricaniu vse cd
Boea, tedaj je cd NIGGA tudi clo-
veskl razum, XII hrepeni pc znaniu.
In tudi TO h~repenenie Same mora
biti tedaj cd MEGA.
Nevednemu nj mogoGe pomaga-
II. kajti &c hi Sc mu tudi pokazala
pomot, je ne hi znal porabiti. Ia
delavca je pa Sc pray posebno po-
trebno znanje in s~poznanje. zakaj
nJeeova beda je poSebna rec. To
namret nj beda poSameznega clio
veka, ampak beda velikega razre-
ola, HI noSi kriz YES IL enakih raz-
logov.
Dclavcu Sc ne godi slabo, ker je
Pavel, Tonetov sin, ali pa cato, ker
Je donna IL Iabje mlake, temveG
cato, ker je elan d~elavskega
razreda, kateremu .je nalozena
tezka butara brez obzira ma
10, cc imajo njegovi clani svetle ali
crne lase, ce SO rojeni V Evropi ali
V Amcriki, Ge verujejo V krScan-
Skega, turSkega ali pa n~obenega
BOga.
To je prvo in najvaznejSe, kar
mora delavec vedeti in razumeti.
kaJti IL tega dejstva izvira drugo,
ia sc more delavec lie S svojim raz-
redom skupaj reSiti.
Socialism odpira delavstvu pot
do tega spOznanja. s tenn mu dale
prve pogoje IA oSvoboditev in re-
sltev. &c doSeze delavStvo to 500.
mamie, mu he DO tezko nadalje
apoznati, da je treba Skupnega ma
stopa vsega delavskega razreda,
} kajti da je Y slogi moe, je re tako
stara resnica, da 10 menda vsakdo
razumc, ce Sc mu lie poklice Spo-
) min.
Ako hi delavstvo res poslusalo
glas socializma, kadar Sc nj kri-
re in brezpOselnosti in 81 priborilo
moe, tam kjer Sc odloGuje o pogo
? Jih ~zivljenja, zlasti ma politicnem
polju. tedaj hi pac $ svojo polite
, no motjo lahko p~repreGilo bedo.
i XII jo prinaSa kriza.
Mice ne more reel, da bi ne bilc
l Y Zedinjenih drzavah dosti della "a
i
i vSe, Iii ga iscejo, de hi Sc lie pa
metno uredilo. Tam. kjer ljudje
delajo pc deset, dvanajst, Stiri
najSt ur ma dan, kjer Sc della ce1
cas- kakor V blaznici, hi na tisoGc
i Judi lahko dobilo posla, ako b;
:, sc delalo lie pc osem ur.
Zveza, drzave in obGine bi lahko
IizvrSile nesteta koristna .javna de.
la, ako hi Jill vzele V svoie roke
! III ako hi Sc Ozirale ma intereie
. sploSnosti, To pa hi morale, ce bi
V NTH odlocevali zastopniki splos-
nosti, zastopniki ljudstva, V prvi
vrsti zastOpniki delavskega razre-
da, XII hi bill tudi Odgovorni svo-
jim volilcem.
Tako more socialism pomagati.
I'm TO je edna resnicna pomoC.
kdor pritakuje Gudezev, ga BIO
SocIaliZem moral razOcarati. Cd
socializma Jill pameten Glovek re
zaradi tega he SINE pr%iCakovati,
ker mu Jill socialism ne obljubu-
je. Narobe. On Zahtcva cd DELAY
ca, da veruje V rc;niCnost in da 10
spOznava.
kdor sledi socializmu ma tel po-
ii, pa ne DO mogel biti nikdar raz-
oGaran. I'm TO je edna pot, XII drzi