Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-02

moGjo teh s~trojev je bilo tudi
mOgoee pc zeleznici ter parnikih
spraviti vedno vecje mnozine ore
moga V kraje, kjer ga nj najti.
Ma celu svetovnc produkciie
premoga $ 3S.5 odstotki skupne
produkcije, proti Angliji $ 25.5 in
Nemtiji Z POP odstotki, stole
Zdruzene drzave Severne Ameri-
Ike, XII SC leta 1911 spravilc ma DO
vrSje 455.72 miljonov ton trdega
in mehkega premoga. Use estate
dezele sveta so bile udelezenc pri
skupni prOdukciji lie z nekako Is
odstotki. kot dezele, bogate na
premogu, Xxi pridejo V poStev n
b%odocnOst, je imenovati lie Sibi-
RHO in kitajsko. Ia Kitajsko Sc
ceniJo zaloge ma 995 miljard ton,
"a Sibirijo pa ma 173 miliard.
Aafoge premoga lndiji znaSajo
baJe 70, n V Avstraliji pa 165
milJard ton. Najrevne.jSi svetovni
del V TEN oziru je Afrika. XII vse-
buje nekako 81 miljard ion.
Nsled tega nina skoro mic wee
premoga ma razpolago, kakor Av-
stro-Ogrska, $ 55.5 ~miliardami
ton in evropska Russia S 90 mi
ljardami.
ker ne Stoji produkcija V po-
sameznih dezelah V enakem raz-
merJu Z zalogami, Xxi Sc nahaiaio
V zemlji, grozi Angliji in Zdruze-
MIN drzavam veliko hitrejSe iz6r-
panic premogovnih zakladov. ka-
kor pa NemGiji ali Avstriji. Med
narodni geoloSki kongres, XII Sc ie
sesel leta 1913 V Canadi, je occnil
zaloge premOga Zdruzenih dr.
zavah ma 1898 miliard ton. Ker
Sc spravlja ma dan seda.j ia le-
to popreGno $50 mil.jonov ton, hi
sc iztrpala premogovna polja
Zdruzenih draw V nekako 1000
letlh. Ialoga premOga Angli.ji
Sc JIG ocenila ma lS9 miljard ton.
&c Sc sprejme Ia cenitev "a pra-
vino, bi zaloge Anglije vprico
letne produkcije $50 miljonov ton
zadoStovale Sc "a nadaljnih $50
let. Zaloga prcmoga V NemGiii Sc
ceni ma nekako 40 mil.jard ton,
XII hi zadostovala oh sedanji pro
dukciji IA p%ovprecno 1900 let. Pri
tenn Sc ne m vpOStevati popolna
izraba gotovih polja, temvet lie
sploSno izrabljenje vseh premo-
govnih poll doticni dezeli.
Ma pridobivanju premoga sloni
velikanska industrial, predvsem
V Nemciji. Prvotno sc je uporab-
ljal premog lie "a svetilni pin in
"a koks, pri Gemer so smatrali cd
padne produkte "a nezazeljen pri-
datek. Pine pri pridobivan.ju
koksa so spuScali V zrak, kar je
zelo skodovalo v~egetaciji ali rast-
linstvu V blizini. TIE pline uporab-
ljajo sedaj "a kurjavo in V dru-
&c tehnicne svrhe. Stranki pro-
dukciji svetilntga pima pa so da-
Ii material "a emo naivaznejsih
nemSkih industrijalnih panog,
namreG "a fabrikacijo barvil IL
katrana. (Tardves.) Prvo barvi-
10 IL katrana, XII Sc .je uvedlo V
tehniko, je bila takozvana pikri-
nova kislina. Razkrili so 10 leta
1S49 ter je sluzila nato kot bar
vilO "a rumeno volneno in svileno
blago. Danes sc Ia pikrinovna kis-
lima lie sc malO uporablja V bar
varstvu, a ina TEN vecji pomen
V tehniki razStreliv, kjer Sc rabi
kot masilo pri granatah. Pravo
roJstnO leto umetnih organskih
barvil je leto 1856. Takrat .ie naSel
Anglez Perkin kot asistent A. w.
Hoffmanna pri poskusih umetne
pridobitve kinina prvo rdeGe ami
linsko barvilo, takozvani "Mau-
vein.' Ma podlagi tcga Sc .ie usta-
novila celia Industrial katranovih
barvll, poSebno potcm. ko sc ie
nekaterim znanstvenikom posrc-
clio iznajti Sc par drugih barv.
lzdclovanje umetncga "Indigo",
to jc lepe modre barve, potom
monakovSkega kemika Adolfa
Bayjerja leta 1897, .ic imelo IA po-
| SlnIi.n do 10 ~o.,.I. I.1 :.