Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

Process notranJega izenacenja, pOpolnega uni
formiranja in stapljanja, XII ga je zlasti pospeseval
Jozef H., je z zacetka naletel ma hud odpor. Cen:
tralizacija ma eni ir celia po ohranitvi individual
nosti ma drugi strani je porodila BOZ, Xxi nj nikoli
popolnoma utihnil i'll Sc do danaSnjega dneva nj
koncal. Sele II. augusta 1904. je bill eli prag-
maticne sankcije navidezno dosezen, ko Sc lie cesar
Franc ~razglasil "a dednega cesarja Avstriie. Tudi
to je V patrioticnih zgodovinah nekaksen rojstni
dan monarhije, ali pa vsaj MEN krst. Ali do tie do
be sc je njena slika kljub pragmaticni sankciji
zopet bistveno izpremenila. Izgubila je Holandijo
in Lombardijo, ~pridobila je Sc kos Galicije, kos
Venecije, pa nekaj tirolske zemlje. Ali ko lie sa
Avstrija leta 1905. Sc enkrat V BOZ proti Franciji.
sc JIG morala V Pozun,kem miru odreci vsej prednji
AvstriJi, Tirolski in Veneciji, pa je dobila "a to
lie SalcburSko. Tretja francoska vojna leta 1909.
pa 10 Je veiJala Salcbursko, inski okraj, Kranjsko,
oGriskO, Trst, beljaSko ~okrozje, Istro, velik del
HrvaSke i'll velik del Galicije. Zopet nj pragma-
ticna sankcija mic pomagala in treba lie bio move
voJne 1913, da je dobila Lombardijo in Venecijo,
DalmaciJO in izgubljene dedne dezele. Naposled je
dolocll dunaJski kongres memo oblicje.
no ie bila strta Napoleonova moe, ie diploma.
eliza mislila, da so razmere V Evropi konGno ure-
jene "a vetnost. PRAY tedaj pa Sc je priGela nova
doba zgodovine, Xxi jO je bila signalizirala &c
francoska revolucija. Tia je bila paG navidezno
premagana. Ali vse vojske Europe MISC mogle
SprdNlli IL S'etd NZTOkON, IL Raterlh Je blla reVOlu-
ciJa %pOrojena. Mladi kapitalizem, Xxi ga je doiila
industriJa in trgovino zahtevajoca tehnika, je
koprnel pc prostosti razvoja. MnozeGa Sc burzva-
zija je ~prihajala V ostre konflikte s fevdalizmom
in absolutizmom V ozadju pa je stall novi proleta-
rat, XII Sc nj razumel svOjega ~polozaja, Gutil pa
Je tezo razmer, XII je padala ma njegove rame. Pc
zbolJsanju svojega z~ivljenja hrepeneci. a vecino-
ma nezavedni prOletariat je bill krepka POMONA
ceta nezadovOljnega meScanstva, in Sc ie navdu.
seval "a ve njegove liberalne zahteve. Nasprctje
med absolutizmOm dinastij i'm veGalimanj razvito
burzOvazijo je nahaialo poseben izraz V nacional-
mem nacelu. "Narod' je bilo mescanstvo, XII Sc je
$ svojo mlado mOcjo cutilo poklicano "a vodilno
vlogo; narOdne pravice so bile zahteve mescan-
silva. Ahsolntizem je oviral njegov razvoi; abso-
lutizem pa je bill tudi protinacionalen: v svoiem
interesu sc je morale mescanstvO lotiti boja zoper
absolutizem, in stOrilo je to V imenu naroda. Kapi-
talizem je potreboval velik delokrog, obsirnejse
podrocje; meje zedinjenju Sc je popolnoma uje-
malo Z ekspanzivnO tendenco kapitalizma. Nacio-
nalna enotna drzava je postala ideal burzvazije.
konflikt = stevilnimi malimi dinastiiami, XII so vi
dele V nacionalni zdruzitvi svojo nevarnost. je
bill neizogiben. Mescanski boji so dobili revolucio-
naren znacai.
Z.domacimi konflikti, 81 so Sc ~javljali DO vsej
Evropi, so bill neizogibni v zvezi zunanii spori
in Avstr'ja ie bila oh njih posebno prizadeta. TIA
lijansko koprnenje po zedinjenju je morale pray