davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

School Of Mines. and Mrs. Worrel.
who are touring southern California.
Mrs. Margaret Buckler. daughter and
little granddaughter. at san Francisco.
Los Angeles and Long Beach; Miss
Katherine A1uselwhite; Mrs. a. E.
Rowlands and little daughter Mar
Ea-et, i'm Los Angeles, Miss Louise
ArdOin. daughter Of Nr. and Airs. C..
W Ardoin. visiting in san Diego
Mrs j. a. Potter. Mrs. Lydia Christy
and daughter Jane. stopping at the
Munholland in Long Beach. Mrs II.
L stevens and son, at Ocean Park.
AR. and AIRS T. Natingly at Los An
Eeles; Mrs. H. T. Naquin. who is divid-
ing her time between Los Angeles and
Santa Barbara; Mrs. A. I. Michel
son. with her daughter and Mrs Co
hen. summerinE I'm southern Calif0r-
MIA; Alrs. Karl p. Goodman and Leon
ard a Goodman, spending the vaca-
ton months in Los Angeles. Mrs.
Norwood Hail, spending the summer
at Long Beach: w. T. WoOdside and
little daughter. Margaret. making a
short trip TO California points. Mrs
Barney Hughes and children in Long
Beach
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

one Of the largest crowds OF the
~ summer attended the week end
dance Of the FL Paso Country club
Saturday evening. and the event was
most delightful as music was fur
nished alternately by the regular or
chestra and the band OF the 318th cav
airy. The attendance included a large
number OF the army folk. including
Gen. and Airs. Robert Howe, Col
and Mrs. c. G. Harvey. COL c. c.
smith, Lieut. Col and Mrs. Louis
Forester. Lieut.. Col and 1Irs. w D.
Forsythe. Maj and Mrs Robert
Cheney. 1Iaj and Airs. r. p Kuhn.
Mai A. II. Moeuer. Lieut. Col and
AIRS. John A. Wagner. Capt. and AIRS
z A. Martin. Capt and Mrs skip
per" Thompson. Lieut. and Mrs J
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

OF Bolivar. Ohio. now with the army
at Fort Bliss and Miss Eron EIethe
Barton, Of III Paso. became the bride
OF Garrett Z. Nangum. of Little Rock
Ark. also with the army in Fort
Bliss Rev j. B. Cavitt performed
the double ceremony in the presence
OF friends. who accompanied them
from II Paso. Both young women
have lived In III Paso for some time.
in addition 20 the brides and grooms.
there were in the party. Mrs. Robert
Lowe, Mrs. Hiram Barton Miss
Myrtle Lowe and Albert Nelson
after the marriage the party had
dinner at Las Cruces hotel and
morored back in the dusk OF the even
Ing Both couples have taken apart
ments az I03 n. Florence ST.. where
Lhev wiz res.de
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10
4 snecIaI TeIephone shonning 80

A Special Telephone shopping Service
Beginning today. we inaugurate a
special telephone shopping service for
women. We realize that from time TO
time the occasion arises when there
is some household article that III paso
women require and they haven't the
time OF inclination, especially during
the summer months to come down
town after it, We have placed this
shopping service in charge Of our very
competent saleswoman, Mrs. Clara
Pumphrey She viii take a personal
interest in doing your shopping. In
fact we have no hesitaucy in guaran-
teeing that every order placed by
telephone and handled by Mrs. Pun
phrey viii be absolutely satisfactory.
This is just another idea Of ours for
giving krackajack service during the
summer months.
Kraknuer, York & lIoye's =, 7.
Phone 1870 ASK for Mrs Pumphrey.
Advertisement.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10
Autorlobainq - OuLings

RuidOso, n. NJ, is proving q popular
resort for nature loving II Pasoans.
Dir. and Mrs vs.. S. 1IcEath joining
the colony Friday and Mr.. and Mrs.
!. r. Mcleod and Mr.. and Mrs. L H.
Myers going I'D on Sunday
" Il Bryan. Of FL Paso. who has
charge OF a y. IT, C. A. hut at san An
tonic. reached FL Paso Sunday and,
accompanied by Mrs. Bryan and their
daughter. Miss Pauline. they left
Monday in their automobile for Fort
Worth Mrs Bryan and daughter
Tviu stop off there and Mr.. Bryan viii
80 on TO san Antonio. 10 continue his
work
A new riding club has been formed
hv several Of the officers Of the sgd
field artillery and their young women
friends. which promises many delight
full outings. a new route viii be
chosen each Sunday afternoon. and
supper VIII be the elimination Of each
days canter- The personnel OF the
party viii include Misses Mary Hill.
Elizabeth Stevens. Sarah BridEers.
Marion and Enid Ainsa- Lieuts- Henry
Turner. Dan Raalte, Louis Forney.
George lands. Joe Huske, Dom
Meyer. The past Sunday saw the
party Eaily mounted and for the first
time. and after the ride. supper was
served on the lawn OF the Hill home.
where Miss Mary was hostess
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10
Large Crowd Attends Saturday Night
Dance; Cavalry Band Supplies Music

Ross Esirwan. Ar and Mrs j. f. Will
Jams, Ar and Mrs. u. E. Neff. 1lr. and
AIRS j. H Nations. lIr- and Mrs Z. T.
White. Mr.. and Mrs ~. f. Race, Mr.
and Airs. II. Pfaff, llr. and Mrs Hal
F. Christie. Mr. and AIRS w ST.
Laughlin- ar and Mrs. G. A. Martin.
Airs. O.. O.. Hill. Mrs J. W collars,
Airs. ]. Mason Pollard. MIS- Harry
HaWley, Mrs Walter lerkel- Mrs
Lucille Daniels Cox. Mrs Waters
Davis. Mrs Sidney j. Graves. r. g.
Potter. w T. Payne. Winchester Coo
ley. Garnetr King, Misses Ethel
Brown. Nancy Williams. Margaret
Neff. sarah BridEers. Marion Caluau.
Anne Weeks. Virginia Semple. Har-
riett Howe. Nellie Nay Bowen. BIZ
abeth stevens. Flora Hague. karher-
inc Pfaff Frances Earle. Nary HILL
Marion Ainsa. Enid Ainsa. sally HaW-
ley. Bess 1Iurtle. Birdie Hawkins,
Anne Booker. Helen Conway
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

S BurweL past worthy matron. viii
read her anEIal report
The three divisions Of the 3. OF L
F. q T.. Nos. Isl. 664 and 135-and the
womens auxiliary. Mt. Franklin No.
l35. held a joint business meeting.
followed by a social, Saturday night
In X Of T.. hall These sessions are
held every second Saturday night Of
each month. Music. dancing and re-
freshments were enjoyed by more
than a hundred members and friends
Of the four divisions
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

New Orleans. La. June 1O-RepOrts
from practically every section OF the
south indicate the yield Of cotton will
be heavy this season The staple SELL
ing at around soc a pound i'm the seed
ing season stimulated planting. not
outstanding the fact that in many
localities a plea was made for the
planting Of more food and feed crops.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

and was so bad
I could not rest
at night-would
lie awake and
get so nervous
II would have to
get up and walk
around and in
the morning
would be all
tired out Tread
about Lydia E.
Pinkham's Vege
table Compound
and Fh0wuhA Z
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10
About ELPasoans.

Mrs Fred Mayhem. who has been
the guest OF Mrs j. II. Hirt. on Epson
avenue. since leaving Hotel Dieu. has
gone 10 her home. 139 Tooin Place .
News has been received in FL Paso
that Mrs. Howard 3. Durkee. OF FL
Paso is now in charge Of an hostess
houses OF the y. W. c. A. aonE the
border from BroWnvilie 10 DemiuE
She IS expected IN FL Paso In q few
days on a tour Of inspection Mrs
Durkee left Fl Paso with her husband.
expecting TO accompany him TO
France In his war work for the Y. NJ
c. A. but. on reaching New York.
she was assigned 20 work in the
United States and her husband went
over. J. A Shedd has Just received
a long letter from Mr.. Durkee telling
Of his work IN France for the soldiers
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10
LODGES and Clubs.

u Paso chapter. No 4. O. T. s. WIN
meet % regular session Tuesday
nlgat The new officers viii I'm the
chairs for the first time and Mrs Il
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10
WOHARS NERVES
MADE STRONG
By Lydia E. Pinkham's
Vegetable Compound.

Winona. Mimi suffered for
more than a year from nervousness,
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

After the Liberty Bonds and the
Red Cross funds nothing would please
the boys better than photo Of moth
cr, wife or sweetheart made az
Stuarts Studio--Adv.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

sagElnE cheeks. mouth TO nose
lines, deep wrinkles corrected Super
fluOus hair and moles removed Mrs
Grace Benson, % Buckler Bldg.-Adv. .
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-06-10

Store your coal now-it VIII help
the government.
Held Bros unc.l-Phone s5.-Adv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20
GLAsILo JUGosLov. socIAusTIcNE zvEzE.


Med kraljevSko in demokratiGao taktiko :,
razike, XII jih gospodje monarhisticnem tabo.
ru menda res ne razumejO Mi sc boiuiemo IN no
cello, pa poblJamo program, katerim Sc ne more
mo strnjati Oni napadajO i'm blatiio osebe Mi
navaJamo razloge on zmerjajo. &c je Ameriki
kateri Sovenski list odpravil nizkotne osebne ma
pade, je 10 gotovo "Proletarec', kar ie cello
"Cleveandska Amerika' sama priznala, dasi
morda men lzdaJatelJ tega sam ne We. Nasprotno
iivi bas Ia list in ''veliki' Jugoslovanski Syiiet
ponaJvee od osebnih napadov in naive6 i'm ape
titOm Sc oba zaganjata naSega urednika.
Nj reba misti, da stoka kristan zaradi te
ga; predolgo Stoji politiGnem boju, da ne hi
pOZnai te metode Gospodje ga Sc nadalie lahko
Ego ma svojih grmadah in mu prerokujeio, kako
ga bo "zgodOvina obsojala. " Zaradi tega ne bodo
dobi tiste osebne polemke, katero bi radi cd
vrnili pozornost cd stvari Tudi lahko trgajo DO
samezne beSede in stavke IL njegovih clankov in
govorov, elmer fasificirajo smisel in pomen
celote in della. To je stare sredstvo judi. XII zaeo
varJalo siabo stvar, in njh bogovi maj jim blago-
SoviJo OrodJe. Dosegli ne bOdo to taktiko prav
ME, kar pa MO dokazujejO je lie to- da enosav-
no ne poznajo razmer
Ali Je kristan Slovensko Republicansko
IdrWenje! Ali ina on organizacjo svojem ze-
pu? Ali io je on carodejnimi sredstvi ustvaril
IL nt9
Kristan ahko danes umrje. Republi6ansko
zdruzenje ne pOgine zarad tega Ma niegovem
grobu Sc slovensk demokratje ne izpremene
monarhiste in bodo za6eli prisegat ma Krfsko
deklaracijo.
' tenn, ola ne razumejo postanka in obstanka
Republtanskega Zdruzenja, ie usodepolna zmo-
Ia kraljevasev. ker ie bila njihova organizacija
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20

narejena od zgOraj dol, 81 ne morejo predstavja-
II, da Sc lahko zgodi tudi drugaGe. Oni nina jo
demokraeije V dust in zato je tud ne morejo prak-
ucirati IN 81 Je ne morejO zamiSjati pri drugih.
SlovenskO RepubliCanSkO XdruZenje Sc ie de-
mokratitno uStanoviIo in poSluje YES cas- demo-
kraticno. NaStalo je caSu, ko je pokazalO,
da sc odlocuje med drugm tud usoda .ugoSlo
vanov III ko so raZmere tako razve, da ie do
hilo upanje pravicno reSitev jugosovanskega
vpraSanja trdno podago.
Ntasi vpraSujejo gospodje, zakaj Sc nj ia or
ganzacja pref ustanovila &c hi zivei boil Y
praks kakor teoriii, Jim ne bi bilo treba tako
vprasevati. Resne organizacije MISC pene IL mila
NSaka hiSa potrebujc fundament in potrebuic "a
tudi dobra organizacija. TAX temej pa jc bio
treba poSkrbeti kaiti SvOjGaS ga nj bilo.
No Sc je SnOvala 'Slovenska I.iga' so bill
1ekater goSpodje daeG cd Amerike, pa Zato ne
vedo, kako je bo takrat. Tisti XII vcdo pa vcGi-
noma notejO povedati reSnicc. 'Slovenska Liga"
Je naeteIa ma SploSen odpor. Orocia ie misel, dl
jo je kriStan zadavil. &c hi Sc blo ljudstvo stri-
njao MO, krStan bi il bill nasprotoval, bi ga
bll val ljudske nevolje enostavno odpihnil. Toda
lJudStvo nj maralo te organiZacije, ker je bila
breZ programa, Svojim delom - kolikOr ga ie
pat bilo - je pa vzbujaa najvecii sum med ljud-
mi. PRAY takrat je pa tudi pokazalo, da je bilo
JugoSlovansko vpraSanje veGini zaprta kniga,
uganka, vsed cesar ie bila glavna naloga. da Sc
masa pouCi MEM.
Slovenska Liga in MO Spojena hrvaSka or
ganizacija ie to po najboljSi moznosti ovirala.
LludStvO Sc je pitalo frazami namesto z dejstvi,
III to ga je odbijalo. Nsakovrstne frakarske se-
SlovenSkem Republicanskem Zdruzenju nj
biIo od zacetka nobena dik,ature Chicagi ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20
IICAGO ILL.,, AUGUSTA august 1915 LETo vo xu

bila Sklicana konferenca. Tam Sc jc vSeStransko
raZpravljal0 . pOreb Organizacije in naCelih,
Iii maj Jill zasiopa. konferenca je naloza nekate-
rim Osebam maj iZdelajo jo naGrt nacelne Zjave Ia
nacrt je bill zopet predlOzen konferenci, XII je
vecer razpravlJ Jaa q jem in ga je napoSed odo-
bria. a Sc vedno je SeStavek veljal le naGrt,
dokler hi scSel sirsi zbor, katerem bile
zastopane najveGje organizacje. Sele ko ga je
tudi Ia zbor spreje ie bill to program. Ce hi bill
londonSki odbor takO demokratGno ravnal, hi hi
10 danes lahko drugaGe, kakor je
In kako je sedaj? Nasebine vabijo same po
lastni iniciativ govornike in snujejo potem po-
druznice Repubicanskega Zdruaenja kraiih
kamor sploh Sc nj prise nobeden nsSh agiiator
jev, ljudstvo Samo organzira V podrllznicc
kje je treba Sc wee dokaza, da ie ideia, XII io "a
>topa =. X. H., liudska ideja? Gospodje sc pa We
deJo, kakOr da nj To nic druzega, kot kaprica par
Judi IL Chicago in da Sc bo Republitanskemu
Idruzeno zapeo DE profundiS, dee ubijeio kri
S'ana, krzeta in Zavrtnikal
BrezuSpeSen trud Kar so hoei doseGi
dcnunciacijam, MISC i'm bodo nikdar gil,
zakaj trdi sc lahkO vsaka lopovscina druga stvar
je pa dokazati laz. Nsilit ljudstvu krfSko deka.
racijo Sc jim tudi bo pGsreGilo ker ie tiso
ljudStvo naSega narOda, Xxi msli, absolutno proii-
monarhicno in da preslepti bagosovi
kron in preStOov. Use, kar doSegajo : Svoio TAX.
tiko, ie negativno, in kmalu Se bodo TEN pre-
prGali tudi pri Ilrvath in Srbh. Da Sc ljudstvo
tudi tam boljinbolj oklepa republiGanske ideje,
10 koncni reSitvi naSega vpraSanj ia e koristio.
Ialostno je, da ina njih diktatori6na taktika Sc
drugo poSedico; avstrijanstva namreG nobena
rec ne pospesule takO kakor njihov nacn agita-
cije
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20

SaJ nlso vs lJudje, Xxi so bill in XII so delomo
Sc ZalJublJenl t'rancjozefa Sami lumpi Z non.
kohl JugoSlovanSki republicanski federacii; ca
Prlde Veclnoma tudi do njihove duse IA ideia i'm
pokazuJe nepotrebnoSt in Skodljvost Avstriie Y
nJeJ SpoznaJo vecjo Svobodo. V jugoslovanski fe
uerailNm repubIiki nimaio strahu da hi izpub;I;
EaJ, kar Jim je resnicno drago: Hrvat razume Il,
oStanc njC.govo hrvatStvo tam nedotakn;epo "
propagirani kral aljevini pa vidi tuio vlado tu;ooa
kraiJa' IN Sc wee Strahov, nego iih resnici e Te
""J NS'ahe hJem opoziconalni duh, XII Sc poiaca
90 'rme, IN Ia ga prizene ma najboli neumno sta
liSGe ~
Narodi maj sami odloGuicjo svoji usodi,
All Je 10 m"@"ce ako so narodi kinavc?
|a feSlicv JugoNovanskcga vpraSania nam
j. 'ttD" mlNlerlh, razumnih Ijud ki vedo. kai
"'''J" llH'I' N Sc zavzemaj jo za iugoslovansko
T'pubhko, InoraJo mSliti, re zaradi iega. ker mo-
'aj" prmerJail. =. X. L.. vzgaja demokra,e : svoio
"''J" Monarhizem zadovoljue mameluki in
ne po'rcbuJe ME druzega. A ker ie vaien name.
IuStIa, mlNll da je tudi demokratiGnem tabor,
lako, pa sc vdaja Sladkemu upaniu. do potegne
Iahko vNo repubiGanSko ''credo' V svoi blev ia
sc mu le poNreti ubiti niene ."pastirje'' Ampak
demokracJi nj trede in nj pastiriev in cato 10
npanJe prazno in poSel iaov
Use zaman Neliko boil koristno hi bilo 90
pl Spoznai da je ma veliki cesti ogromen kamen
III pomem absoutno zapreko Tia kamen 10 Krf.
ska dekIaracija, in 6e hi imeli dovolj popuma. do
bl 81 TO PRIMAL, hi bilo treba 6arovnka da pa
odpravl Nihce ne bi zahteval cd krfske deklara
'lIe, da mora biti V njej repubka ali noben de-
mokfal Je ne more priznavati dokler ie Y nie;
monarhila. &c b bilO njei samoodo6evanie
naroda, pa hi bilo pray
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20

Avstrija od leta 1861 predstavlja svetu
kot kOnstitucionana drzava. V stvari je toliko
resnce, da ina monarhija zakonite parlamente ia
osnovne zakOne, Xxi smatrajo Ia njeno ustavo.
Toda cd casa prvih protiavtokratskih bojev no.
vem veku sc polaga pojm Observation-Disclosures
nekoliko globokejSi pomen. Tudi absolutizem ina
iahkO OsnOvne Zakone; konsttucionalne drzave
81 pa ne moreno msliti brez gotove mere demo-
kracije in observation-disclosures velja IA nasprotje
avtokracije.
tega stalisGa je avstriska CONSTITUTIONAL
most burleskna farsa krona ina tel srednjeve-
ski drzav toliko potov in sredstev "a udestvovan.
sv0Je wolfe, da je njena moe kljub vsem parla-
mentom absolutna in narodi vedno cd ME
odvisn
Predvsem ina cesar pravo sankcije Noben
zakon, maj bo sklenjen centralnem parlamentu
ali pa kaksnem dezelnem zboru, ne more BIZ
ii vejaven brez cesarske sankcije. ker cesar la
hko odklon sankcijo, je tenn spojena pravica
vetiranja, proti kateri je parliament brezmOcen.
Parliament sam je Odvsen cd cesarjeve OH
roma vladne volie. Cesar ga sklicuje, cesar ga,
kadarkol hoce, odgodi, zakljuci ali pa razpusti.
Res ola je v slucaju razpusta vlada po zakonu We
zana, da razpise dolocenem casu move volitve;
tOda mOnarh stori novim parlamentOm lahkO
TO- kar je stOril starim.
Cesar menuje uradnStvo in sodnike. Cesar
ski namestniki dezeni predsedniki, okrajni ga-
varj policijski ravnatelji vsled tega OrOdje
Wade, XII predlaga njh imenovanje, pri Gemer
le razunhjivo, da igra protekcija veliko vlogo
Ali he lie drzavni uradniki, temvec tudi nacelni-
ii takOzvanih avtOnomnih insttucij, dezelni mar
sail ali dezelni glavarji, imenovani od cesar
ja in cello zupani vecjh NEST morajo bit po
trjeni Od NIGGA, po cemer je pribiznO mogoce
oceniti vrednOst one "avtonomije" Yes ekseku-
tvn aparat ie ma ia naGn odvisen od mOnarha
oziroma cd njegOve Wade, in ker pOstaja birokra-
rija ma ia nacin poseben poklic je umljivo, da
dobi fine obcutke zejo in voljo Wade in je
izurjena "razlaganju" zakona tax nacin, da
Sc zmisel zakona lahkO gavo postavi. ime-
novanjem sOdnikov in drzavnih pravdnikov vseh
stopinj je tudi neodvsnost justice mOcno parali-
zrana in cello ia mstitucija postaja vladm in
strument. Kaj pomeni to zasti pri politicnih pro-
cesih, katerih Avstriji nikdar ne zmanjka,
81 je shko misliti
Specifikum avsrijske ustave je nien para
graf Ia, Xxi dale vladi, kadar nj zbran DRAWN
zbor pravico, da izdaja "cesarske naredbe" ma
mesto zakonov. To je bio pac namenjeno e kot
sredstvo "a siO. Ali dunajske Wade so re tako
pretne, da 81 znajo ustvariti "slucaj sie, ce ga
nj In ustvarjajo 81 ga rade, ker je s IA vedno
hoj prijetno vladati, kakor parlamentom,
katerem imajo vsakovrstne opozicionalne stran-
Ike svoje zastopnike. XII kriizirajo vladne predlo'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20

ge cd vseh strami in delajo sitnosti svojimi ugo-
vori, pri cemer nj vcasi nti gotovo da ne dobi
opozicija pri glasovanju vecine
Nastala je torej navada, da Sc drzavni zbor
enostavno odgodi ali zakljuci, kadar Sc zazdi Via
di situacija kocliiva. In zgodilo Sc je, da so zc
par dni po zakljucitvi parlamenta zaGele izhajati
"cesarske naredbe' po IA.
Seveda sc to ne vienna duhom zakona Ra-
la IA. je izjema in vlada nina pravice zsilje-
vai slutaja "a tako njemo, pa 81 tedaj dovoljc-
vati davke, rekrue in Sploh najboli dalekoseznc
reel liz lastne moGi in ne da hi bill parliament IN
slisan. Ali praksa je pokazala, da 81 dovoljuje
vlada lahko brez strahu vsako tako samoli iubnos,
in zasmehovanje ljudskega zastopstva ker e
parliament Sc nikdar nj povzpel, da hi bill resno
pozval vlado ma odgovornoSt IA drzno krSenjc
zakona
To je pa uemeieno sestavi Avstriie
VI
GraSki advokat in poslanec DIR. IIochenbur.
ger je nekOt zugal ministrom, ki tax nacin
izdajali cesarske naredbe, odkrito cestnmi
svetilniki. SlucaJno je he baS dOlgo nato postal
justicni minister, iii eda; je podpisal nepregled-
vrStO cesarSkih naredb izdanih ma enak nacin
Stranke, ki taSu take krStve zak0na opo-
ziciji, kritizirajo vlado, jO napadajo in zmerja-
jo, ter preklinjajo II. Toda kadarkoli so socia-
listi predlagali, da odpravi ia doloGba Xxi de
la IL ustave karikaturo, je bill predlog odklo-
njen, ker velike stranke opozicii racunalc
da postanejo del veGine in prdejo do Wade kar
Sc ie navadno vrSiIo politcnimi kupciiami, in "a
Ia slucaj MISC hotele dat IL rok Sredstva, XII hi
Jim lahko sluzio "a biGanje svojih nasprotnikov
Stranke poglavitno locijo po narodnost
Nprico narodnOstnih razmer, Xxi vladajo drzav
in vecnih narodnih sporov politicna, gospo-
darska in kulturna nacela, XII dajcjo strankam
drugod fundament, Sekundarnega pomena in IL
takih elementov izvirajoGa nasproja izginejo
elm sc pojavi kakrsnokoli vpraSanie narodnega
znacaja. To pa godi takorekoc vsak dan ker
skoraj nj predmeta, Xxi hi ma ia ali on ma
elm dotikal tudi narodnOst Drugod Sc smatra
samo OBJ sebi IA umevno, da zeeznice sredstvo
prometa, sodisca prostor pravosodja, gozdarsk
uradi institucije varstvo in pospeSevanie goz-
dOv. Avstriji pa takoj poiavja vprasanje:
kaksnem jezillu bodo zdajali vozni lstki
katerih mestih ustanove zelezniSke deIavn-
ce? katerem jeziku bodo zaslisavan obtozen-
ci, vlagan in reSevani spisi, izrekane sodbe9 Ka-
tere narodnosti bo gozdarsko osobje? Kateri de
zei sc dovoli kaj denarja zbol jSanje gozdov?
Drugim narodom mora vse to zdeti alb
SurdnO. drzav kateri je najpoglavtnejSi
boz encga naroda "a Supremacijo in Ostaih ma
rodov "a enakopravnost, pa n emore biti drugace.
Ceste, vodne regulaciie, agricultural Sostvo --
vse dobiva v tel nenaravni monarhij narodno
barvO; vsega sc skuSa vadajoca narOdnOst po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20
POtreba aVStrij jSkega raZpada.

striIske strani - prvi vrsti sluzila varnosti in
moci habSburSke dinastije. zvezi familiio
hohehZOilernov, gotovo da hi V slucaiu kakSne
neNarhoStl pomagall pruski bajOneti, ie habsbur-
%ahsiNo !ahko snatrao Avstrijo IN svoio lastni
no III aNStrlJSke narode "a velikO Gredo Vsled
lie zunanJe poitikc je morala notranja politik.
AVstrlJe bitl nemska To je bilo neprijetno "a nc
hellSNe harode. Ia zunanji svet bi bilO TO nod
leJenega pomona, Ge ne bi ba baS y TEN deistvn
hcaa nevarnost Ia svetOvn mir
NemSko-avstrjska alianca je bila od svoie
2a obS,anka groznla. Porojena je bila IL zavesti
"rlVlce, k Jo le Prussia leta 1871 storila Franci
j III ~ tenn spoJenega strahu, da bi Sc moela
franciJa prejalislej postaviti toiko ma noee. da
Di lahKo zahtevala poravnavo Temu kolikor to-
nko deiehNvnemu namenu sc je pridruzil - i'm
sc Je pravzaprav moral pridruziti - ofenziven
lie V stremljenju Hohenzollernov DO pove6aniu
Svole moci Je bill en- vzrok. Eksistenca take voia-
ske Sile, ki jo je reprezentira zdruzeni nemSki
III aNSrlJskl mitarizem, je mOrala draZiti zelio
"a aktivnim nastopom.
Ia AvStrijo oziroma Habsburzane je bilo
vpraSanje, kaksen dobiGek bodo oni imeli od
alliance. Cetudi morali zrve, izvirajoce il te
zveze III nlenih trajnih vOjaSkh zahtev doprina-
hali avStriJSki nGrodi, bi Sc bo vladajoGi fami-
hJi vendar zdeo smeSno nesebiGno, &c ne hi ime-
Ia od teh zrtev pricakOvati dobiGka Ease
AvStrija Sama, interesu svojega gospodar-
skega, kulturnega in socialnega razvoja potrebna
mlru, seStavlJena IL mnogoStevnh narodov XII
lmaJo vSi rojaki i'll vsled ega simpatije onkraj
meJa, ne bi mogla bit nikdar agresivna in bi mo-
rala smatrati garantirano nevtranost "a ideal.
Avstrija, zdruzena Nemcijo "a obrambo in ma
pad, je postala imperalistiGen faktor to "a
slombo so llabsburzani lahkO saniali o pomno-
ztvi svole slave" povecanju svoje moGi
NemtiJo kot zaveznico je Avstrija ahko za6e-
la postavljai ko velesila in uganjati "Gross-
machtspoitik." y"
Po svOjem gospodarskem razvoju je imela
AvstriJa pray malo razloga "a osvajanje. Me
ma industrial, kolikorkoi Sc je ba dvignila DO
sameznih dezeah, vendar nj nadkrilila agrarnega
znacaja mnogo ve6jega kompleksa monarhije
kar je imela eksporta, bi ga bila lahko razvijala
brez teritorijalnega osvajanja. Ia poglavitne av-
strijske industrije bi bill mir koristnejsi cd vol
ne. Stremljenje po ekspanziji je bilo dinasti6-
nih krogih mocnejse negO kapitalistitnh; pod
pirali so ga pa tud nacionano SovnstiGni mott
vi, katerim so bill dinastGni interest spoieni
VIII.
Ekspanzivnemu pozeljenju je zveza Mem.
clio doloGala smer Pricakovati povecanie ma ra-
Gun Svoje zaveznice bi bilo smesno Habsburska
dmastija ie moraa bit vesela da il nj bill DO vol
nj eta 1866 Sc kaksen kos njenega nemskega o.
zemlja odrezan. Da je bill Bismarck takrat pri-
(konec 5. Strani)