Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05

rodom velikim iljem boljSe bodocnosti. Nenl
Ski miitarizem mora biti uniGen, that the world
must be made safe for socialism and democracy"
Chicago dine 25 februarja.
Podpisi: JOS. Martnek, Volta Benes, Karel
Teringer, .JoSep ,enik Frank Ivny, St6pan Ska
la, karel Pntner l.. Cmler, j. Novotna, r. BGlac,
FIR. V. Stucha Ant. Svoboda, Tony Novotny, Jo-
sef Novak. X Srettr, +. Horak, FIR. Horn, NJ. Mar
tinkova, Jan Juppa, Fr. BroS,a, F'r. HlavaGek, A.
V. Wesley, X. CHASER Fr H. Gruener.
Med pCdpsi nahajamo imena posameznih
drugov, XII svojGaS stall ma StaliScu ST. ouiske
konvencije. Da Spo2navajo Sedaj potrebo druge
taktike, je posledica izkusnje XII jim bran da
bi Sc drzali ega, kar spoznavajo sedaj sami
zmotO. Priznati zmoto in io popravti, je poSte-
no. ThStim posameznim GeSkim sodrugom, ki
tako storH, Sluzi to lie ma east
UredniStvo "Proletarca" Sc pOpolnoma stri-
MIA vodilno mslijo GeSke spomenice, katere duh
Sc popolnoma vienna naSmi Maori in naso pisa
vo ZnaGaj nemSkega in avstrijskega mitarima
in imperalizma nam je bill iasen od vsega facet
ka in po TEN Smo tudi prav Od zaGetka vojne urav-
naval svoio pSavo Ceski sodrugi Sc malo mott
jo, rekoci, da je Spoznal Geski proetariat ia zna
caj kakor nihce drugi ma svetu ne. V Soil tega
bridkega spoznavanja so bill sovenski. hrvaSk in
srbski delavci njih tovarisi izkuSnje jugosovan-
skega proletariata MISC bile ME milejse cd ceskih
ljudsko krvjo poSkropljeni tlak Liubljan
Trstu, kjer puSke avstrijske soldateske ubijale
nedozne zrtve sociaisticni procesi Sc IL Zelezni-
karjeve dobe kO je bila brezvestnm sodnikOm
maenkost prisoditi osem, deset let tezke jeGe ma
podagi oeitno krivega prieanja, vojaski pogromi
ma Hrvaskem PejaGevicevi dobi Kheuenov rezim
Cuvajev absolutisticni komisarat, podprt S per-
manentnimi yislicami, so lie nekatera poglavja IL
MIA Jugoslovanov; tisoc persekucij ie morale ma
semu proetaratu glavo vtepsti pravo spozna-
ME nemsko- -avstro-ogrske avtOkracije
Zato tudi od zaGetka vojne razumeli
kaksna nevarnos hi zadela demokracijo vsega
sveta, ako hi zmagala Ia zocinska despocija Zla-
sti odkar sc je Russia Otresla carzma je posta.
dvojni srednjeevropski kajzerzem najstraSnejSa
groznja demokrati6nemu svetu
no je Amerika vstopila vojno, nam torei nj
ii trenotek nj moglo biti dvomljivo, kakSna mora
biti taktika socazma Zato smo predloz kon-
venciji st. Louisu svojo posebno iziavo, XII je
bila plod naSih izkuSenj in naSega prcpricanja
Netina konvencije je takrat sklenia druga-
&c in vetna flanstva - kolkor Sc GA je namrec
udelezilo sposncga glasovanja - je po,ldila ST.
lOuiSko resoucijo
Bill bi brez vesti, te hi Sc bill takrat pod
virgil njavi, ki je ba po naSem najglobokeisem
prepricanju zgresena Ce smo nadalje vztrajali ma
stallscu svoJe HJave in po tenn uravnavali svojo
taktiko nam j eto diktiral faktiGni polozaj
Evropi, ki Je prvi vrsti merodajen "a to voino
In zdaj prihaja liz vrst CeSkih sodrugov klic Xxi
poziva stran<o, maj pOstav ma drugo saSce
ma tisto, XII smo ga mi Od zaGetka smatra "a
pravo.
Zelei bi. da hi bill ia klic uspesen! Ne le
Sociaisticna stranka Ameriki, ampak demokra-
ella in sociaizem vsega sveta bi cd ega imela ko-
riSt
Vsak citatelj nasega ista, XII ne coji pred
sodkov, mora priznati, da nismo nikdar lahko-
umno obsOja Cello nagibe nacelnega nasprotnika
skuSamo spoznavati, Ola moreno razumeti njego-
va deJanJa. Tembolj sc vedno trudii da hi
dobiIi prave pojme onh, XII imaio navsezadnje
enake ellie nami, pa Sc loGijo cd mas taktif-
nih vprasanjih.
Nismo Sc zelo cudili vecini amerskih sodr,l-
gov, ola 81 MISC mogli ustvariti pravega mnenja
VoJnl Evropske razmere Jim neZnane kakor
so bile veclni zmed mas neznane amerske raz-
mere, dokler nismo sami prisli vanie Kdor pa
ne pozna sposnega politicnega polozaia Ev-
ropi, ondotnih posebnh narodnih, gospodarskih
in socianih vprasanj, tudi ne more imeti iasnega
vpogleda komplicirane vzroke te voine biv
stvene razlike med posameznimi dezeami i'm V
neizogbne posledce, XII jih mora prinesti zma-
ga enc ali druge' stranke.
honvenclJa st. Louisu je ba sklicana ma
gloma, In tedanJh razmerah nj bilo to lie nagli-
ca, temvec prenagljenOst. Sklicatelii so mislili
da zadostujejo splosna socialisti6na naGela "a
sklepanje najvaznejsih vprasanjih taktke. Kdo
kl Je pref nj poznal, Sc je mogel par dneh Sc