Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

ueio'ahJe ShL. IN ne bo wee do1go, ko Sc bodo hr-
'a'ske III srbske demokratiGne mase V tel dezeli
zdruziie "a skupno delo. Potem bono dobili .Juco.
slovansko republiGamsko zdruzenje, V katerem DO.
do zastopani vsi demokraticni Jugoslovani in mn
ga moe BIO toiko izdatnejSa, ker bono dolali SKIM.
no "a skupne ellie.
hakor Je med clanstvom slovenskih podpo..
MN organlzaciJ zelo veliko ~zanimanja IA iuQoslJ-
Vansko vpraSanje, rayno tako Sc vzbuia zanimanie
IA TO velevazno vpraSanie tudi med Glanstvom mr.
vatskih organizacij, posebno V Narodni IIrvatski
HaJednlci, Xxi je n%ajvecja hrvatska podporna orga.
hlzaclJa. Medtem, ko je clanstvo najveGie sioven-
Ske podporne organizacije V ogromni vetini "a
program, XII ga zastOpa Slovensko republicausko
zdruzenJe, sc to Sc he more reel o y. H.. Il. V niej
SO tri frakcije: Zotijeva, potem frakciia. XII slcdi
londonskemu odboru, katera ina IA svoi evangelii
krlSko dekIaraclJo, IN V tretji vrSti 80 napredni
irVa'Skl denokratlcm element, Xxi lcle take reSit-
We JugoSloVanskegn vpraSanja, da DO zadovoliilo
lJudSiva jugOsovanskih narodov, ne pa take. ka-
Krsno propaganda l~jubitelji srednieveSkih insti-
'uciJ. l-JudJe, Ia zele resiti jugoslovansko vprasa-
ME ma podlagi krfske deklaraciie, nimaio "a seboi
vetine clanstya ". IL. H., paG pa poskuSajo dobiti
popolno kontrolo maSine, : katero Jim DO mocoGe
podvreci Glanstvo. MIasa hrvatSkega naroda Inn ne
Zaupa, cato Jim tudi ne sledi. To je tudi vZrok. da
ina ZottJev "Narodni List med hrvatsko nlaso
po nekaterih krajih Sc toliko pristaSev. kakor hi
tro pa bi bilO tel Siroki mast hrvatskeva narcdn
mono pojaSniti, da je ia Sc Ell program "a resiiey
Jugoslovanskeea vprasanja ma podlagi fedcratiyne
repubike, tedai hi Iottijevi pristaSi kmaIu izgini-
II, raVno tako pa tudi tistl, Xxi Slede pOlitiki krfSke
deklaraciJe. OboJi potrebujeio poiasnila, in ravno
V TEN imaJo napredni Hrvati tezavc. Toda, kakor
omenjeno Sc je gibanje priGelo: sicer polagoma,
toda razsirJa sc. In ravno Ia pocastnost ie nekai
dobrega, kaJti dala BIO hrvatSki napredni mast pri-
lko, ola p%olagoma utrdi ideje praviGne reSitve i-
goslovanskega vpraSanja.
Ma konvenciji y. II. H., Xxi priGne dine 16. sep
tembra V Chicago, DO gotovo priSlo ma dnevni red
fudi jugoslOvansko vpraSanje. Konvenciia BIO "a
vzela r4kakO gOtovO staliSCe in priaaSi krfskc de-
klaraclJe mlsllJo, da sc DO zayzela "a londonski cd
Dor, kar je navsezadnje tudi mogoce. ker Sc nato
deluxe re dolgo casa potion njihoyih organizacij in
c~asopisja. PristaSi jugosloyanske federatiync re-
publike so zelo zaostali T. agitacijo, kar le pripi-
sovati raznim vzrokom, Xxi so prevladovali in Sc
prevladuJeJo :. JavnOsti ameriSkih lIrvatov. Toda
kot Je demokra"lJa Representative drugod, tako ie
nepremaglj iva tudi med hrvatSkim ljudstvom. &c
so hrvatske demokratiGne SHE enkrai Sc uc0r"aui-
zirane, nj : tenn rcGcnO, Ola Sc ne bCdo nikoli or
ganizirale "a skupno delo. Taxa organizacija, XII
DO zdruzila vsc, kar jc demokratiGnega med me-
riskimi Hrvati, Sc morda organizira kaj krualu.
Treba je najti lie zveze z ljudmi enakih mnenj in
ciljev, XII so pripravljeni delovati skupno "a skup-
ne cilje?'-t""s ~7'
CLAM odseka st, 304 n. III. H. Ambridge, Pa,
so ma svoji sell meseca augusta sprejeli sledeco re-
solucijo, katero so poslali drzavnemu tajniku Lam
singu:
81 navdusenjem in trajno hvaleznostio smo
sprejeli vase izjavo, s katero garantirate osvobodi-
tev malim, zatiranim narodom, med katerimi je
tudi hrvatski narod
"Prepricani smo, da pride mir, vzajemnost in
harmonic med naSe ljudstvo V start domovini Selu
tedaj, ko he DO noben narod nadvladoval d~rugega,
negO DO vsak narod sam OdloGeval o Svoiih zadc-
yah. Nsled tega je naSa ideja ustanovitev fedora
tivne r~epublike svobodnih Hrvatov, svobodnih Sr-
bow in svobodnih Slovencev; vsak teh narodov maj
ina svOjo drzavo V mejah tie republic.
"S konGno amerisko zmago pride tudi svobo-
da naSemu hrvatskemu ljudstvu: Iato Sc zavc-
Zujemo poma gait mOralno i'll matcrijalnO tel veil
kodusni r%epubliki, da ~timpreje ~uveljavi principe,
"a katere je vstopila V voino".
Obenem je druStvo 5 to resolucijo poSialo Judi
pismo druStvenega predsednika, Xxi ie bilo sprejcto
ma sell odseka.
: TEN je to druStvo pokaZalo, kakSno taktiko
je treba zavZeti, da Sc ameriSka vlada pouci o &c
ljah Jugoslovanov. Potion takih resOlucij pOuCimO
javnost, ako jh priobGujemo V ameriSkih listih,
jh poSiljamo ma razne vladne departments V
Washington, senatorjem in kongresnikom ter o.
blastim posameznih drzav. Obenem pa moramo
vladi dokazati, ola smo pripravlj eni tudi pomaga-
ii V njenem boju "a principe demokraciie. Dokaza-
ii il moramo, da takO mi,li ljudStvo d~otiCnega ma
roda, kateri zeli osvoboditev. In hrVatSko ljud-
stvo V tel dezeli DO pray gotoyo, Y kolikor Sc nj,
storilo svOjo dolznost.
PoroGcvalec.