Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1918-03-16
President poSiluje RuSko.


ci poselstvi vseruskemu kongresu
sovetn, jenz Sc seslo v Moskve
'Smim vyuzitkovati sch1ze kongre-
su sovetG k projeveni uprimne SYM
patie, kterou lidi Spojenych StatG
citi k ruskemu lidu v tomto okam-
ziku, kdy nemecka moe byla vrze-
ma, ably pTerusila a obratila zpet ce-
II zapas, "a volnost a nahradila pfa-
nj N6mecka "a 1mysly ruskeho IL
du? Jakkoli vlada Spoienych StatG
neni ma nestesti nynf posici, by
mohla poskytnouti prfmou a 1cin-
nou pomoc. kterou by 81 pfala po-
skytnouti. dovoluji 81 ujistiti ru-
sky lid prostfednictvim kongresu,
ze (americka vlada) pouzije kazde
pfflezitosti, aby zajistilo opetne
pro Rusko 6plnou svrchovanost a
neodvislost v jeho vlastnich zalezi-
tostech a 1plne obnoveni jeho veli-
ke 6lohy zivot6 Evropy moder-
nfho sveta. Cele srdce lidu Spoje-
nych Statd jest s ruskym lidem v
ieho snaze, osvoboditi Sc navzdycky
cd autokraticke vlady a stSti Sc pa
nem sveho vlastnfho zivota. Wood
row Wilson," - Wilsonovo posel-
stvi povazuje Sc zde "a nejsmelejsi
a nejvice dalekosahly krok We sve-
tove valce. Vyklada Sc zde jako pod
pora onech bolsevickych zivlG 0 ji-
nych radikal6, jiz jsou proti Leni-
novu miru; "a druhe, jako vystra-
ha Japonsku, ze Spojene Staty nix
dy nevyslovi souhlas k jeho inter-
venci ma Sibffi proti pTani ruskeho
lidu; "a tfetf, jake slib uznani pr
vnf pevne vlad6, iez snad vzeide z
kongresu; "a ctvrte, jake uvedome-
nj teutonskym mocnostem, ze jejich
n1frove podminky. vnucene Rusku,
sbudou z dy uznany AmerikoS. a
konecne, lako informovani spoien-
c6. re Amerika pridrzi Sc pevne po-
litiky prava sebeurceni pro vseclly
narody. Depese byla zaslana kon-
gresu sovetI prostrednictyim Mad
dena Summerse, americkeho gene
ralnfho konsula v Moskve.
DOSaYadni naSe ztraty.
Vzdor tomu. ze dosud 1cast' arma-
dy nasi v bojich We Francii omeze-
ma jest jenom ma mensi srazky, utr-
peli jsne vetsf ztraty ma mulch
nezli b6hem cele americko Spaniel
ske valky. Citaje s obetmi Tusca-
ME pobito bylo nasich vojakG 348,
kdezto We spanelske valce pablo jich
ienom 280. Sto tficet devet muz6
pablo dosud We Francii, ma Tuscanii
znicene n9meckou submarinou, ztra-
ceno jich bylo 2O9. NejtezSi do
sud ztraty utrpeli jsme l. bfezna,
kdy We srazce s Nemci padli 80 mu-
ri.
AZ Pride do opravdy, ztraty bu.
dou ovsem daleko tezsi. TemitO
vsak nepfemoEitelny duch Spojen
Mych StAtu zdolan nabude. ale mao.
pak VEmuken ku jeSte vetsim ob6-
TEN, jimiz svehoda svetu za5istena
bude!
s'RaiuboW" dfvise 0drazila ne
illeeky atok.
Dne 5. bfezna odrazen byl neme-
cky itok Rainbow diYisi. Ve-
lfteli divlse doStall sc blahopranl "a
hrdinne chovAni Sc muzstva. V di-
visi slouzl hmozdyfska baterie sko-
rem celia slozena z Baltimofand.
Ctyfi fady nemeckych vrhac1 otra-
vn5ch plyn0 rozdrceny byly ameri-
exon d6lostTelbOu. SpOlu Znicena
byla hromada streliva.
SpOjencIm dOStane Sc vice maSa.
Vyvoz masa ze Spojenych StatG
Spojenc1m zvysen bude SO pro-
cent a snad ieste jednou tolik.
Ucelem vyvozu postarati Sc jest 9
zasobu pro Anglii, Francii a Italii.
Ably zamezeno bylo hladu We Spo.
ien1ch 1zemich, Amerika must w.
vazeti dalSi zasoby psenicnf. Do
maciE Espotreba zkracena byti musi
O 12O. 900. 900 busl6 psenice. An