davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1918-01-28

served in Indian campaigns in the
southwest. He was awarded a medal
of honor for gallantry in action at that
time. During the Spanish war he COM
manded the Rough Riders, with Lieut..
Col Roosevelt as his chief assistant.
and was made Il brigadier general for
meritoriouS services.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Odgovor je neizogiben, in odgovor Sc glasi:
I'd image centralnih sill, pa maj sc doseze ia zma-
ga ma bojiscu ali pa "a zeleno MILO mirovnih me-
~setarjev.
o pravilnosti tega odgovora je Glovek lahko
dvomi, dOkler ga nj Nemeija sama jasno potr-
dila. Danes je vsak TAX dyom nemogoe, zakaj
Nemcija sc je do dobrega razkrinkala ma Ruskem.
Njeni prOtisOcialni in protirevolucionarni name
nj so sedaj popolnoma O6itni. Ruski mir ie mir
S pogajanjem. In Ia mir je najokrutneiSi udnrec
"a sociallzem, XII 81 ga je moci miSliti. Vsak mir.
XII hi Sc 2 Nem6iiO sklepal, dokler il dale njena
voJaska sila nado V zmago, hi bill V jedru enak
ruskemu miru; vsak hi bill protidemokratiGen.
protisOcialen, protirevolucionaren
TOda recimO, da bi bila NemGija ma zapadu
bolj "milostiva", nego JIG bila ma vzhodu: da ne
bi Avstrija V Srbiji in Crni Gori tako ropala.
kakor ropa ma Ruhmunskem recimo, da bi ropar.
ska EVER pozabila ma svojO zversko nature i'm 10
z~atajila. Recimo to, cetudi ne verjamemo in cetu-
di je proved izjav IL NemGije, XII kazeio, da hoceio
eentralne sile tudi V Belgiji, ma Francoskem in
ma Balkanu nesramno krasti; recimo vendar opti-
mistom ma ljubo, da bi bilo kaj takega mogo6e.
Vprasanje, bas "a socialism velevazno
vprasanje ostane vendar: Kako mai Sc ra~zveljavi
brest-litOvski mir, XII je najkrutejSi udarec "a So
ciallzem prav takO kakor "a rusko revolucijo-
Socialism - tako smo Sc vedno uGili - ie
mednaroden. To ne pOmeni, ola ne pozna narodno-
sti, kakor civkajO prazni frazerji, Xxi nikdar nj.
so razumeli jedra sOcializma, ampak pomeni. da
ina prOletariat vseh narodov skupne interese. To
pomeni, da je uspeh socializma ma Ruskem prido-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
Rust in neIn$ki mir.

XII ga sklepa Rusija pod sio nemske militaristiene
masine, imeti nobene trajne vrednosti. Popolno-
ma ocitno je, da ga Rusi tudi MISC sklepali S TEN
namenom, ampak da so Sc lie vdali temu, kar Sc
Jim je zdelo neizogibno. Tudi to je %otitno, da 80
Sc Vdall skripaje z zObmi.
Polagoma je prislo nek6liko porocil o kongre-
su vojaskih in delavskih svetov V Moskvi, XII je
ratificiral mir. Predvsem j~avljajo ia p~orocila, da
Je bila prOti odobritvi miru ma kongresu samem
znatna opozicija, in STEER ne lie V vrstah socialnih
revolucionarjev in menjSevikov, ampak tudi med
DoiJsevlkl samlmi. No je vecina po LeninOvem
govoru vendar potrdila mirOvno pogodbo, je sest
lJudskih kOmisarjev - "ministri" hi Jim rekli V
drugih dezelah izstopilo IL Wade, med mimi
tudl sodruziea kalontajeva, XII so jo V A.meriki
smatrali "a brezpOgojno pacifistko, pa ic bila
vendar. kakOr sc vidi, "a nadalievanje vojne.
Ma k%ongresu sta bill dive struii Ena "a ma
dalJevanje vOjne brez obzira ma tezave, druga
Ia mir, maj bo re kakersenkoli. Ampak ) TEN nj
p%ovedano vse. Napa6no o~zna6uje p%olozaj, kdor
pravi, Ola sta 81 stall nasproti vojna in pacifistiGna
stranka. OdloGilna razlika med obema strujama
]e bila Ia, da je ena v~erjela V moznost nadalie-
vanja vojne, druga pa he.
Nalbrze Je druga res imela pray.
&c bi bila Russia tako oborozena in organi-
zirana, da hi Sc mogla brez odlaSanja postaviti v
bran infamni nemSki invaziji, hi bila nedvomno
ogromna vecina %kongresa zavrgla kajzerjev mir.
opreJela ga Je. Nameila, ia bl ga RuSlJa traJ-
no drzala, nj mogla imeti niti veGina in dovolj
je znamenj, da ga res nj imela.
Professionals kongresa je pozival delegate, mai
store cimprej vse "a e%nergiGen odpor, ker pride
napad pref, nego marsikdo miSli. To nj donelo
pacifistitno. Pc predsednikovih besedah Sc pa la
hko sodi, kaksno je bilo resnicno kongresovo raz-
polozenje.
Trockijeva prOsnja "a ameriSke oficirje o.
s~vetljuje polozaj. "Novo armada ie treba ustano-
viii" pravi Trockij. To pomeni, da ie Russia
danes res brez armada. Xxi hi mogla uspesno odbi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

zaseite Je danes tudi Ukrajina okupirana cd
hemsklh Get. Ako mine Ia Okupacija, XII vsaj DO
de1lnltlvnem miru ne bi mogla veGno trajati. dvi-
gne socialism V Ukrajini lahko glavo in nenado-
ma potrka ma vrata Hohenzollernov in HaLSburzo.
nov.
cato Sc NemGija ne zadovolji S "Puffersta-
all. Men 'cij BIO dosezen, ako sprawl Rustic DO
poihohia ia TIA In j lzpuh "Strupene zobe" soci
alizma.
TO MISC lie pesimistiGne misli, ampak de istva
potrJuJeJo te namene. Kdor ne verjame. mai DO.
gleda ma FinskO. Kaj imajo Nemci tam iskati,
husiJa Je sama priznala finsko neodvisnost. &c ie
blio ma F1nskem kaj bojev, so bill notranji. boil
med hnsklmi strankami. Pa vendar posilja Mem
clJa svoje v~ojastvo tia. Zakaj? Da pobije social
Zem.
kamorkoli prihajajo nemske Gete, v Litvi. ma
kurOnskem, Estonskem, p0vsod vpeljuieio proti-
revolucionaren red. In ma Ruskem ne hi porabili
vpliva, Xxi jim ga daie bresi-litovski mir, V enak
namen?
Vsemu temu sc pridruzuje se gospcdarsko-
poiiticni moment. Mice paG ne more dvomiti. da
so voini nameni Nemcije kapitalisticno-imperia-
lititni. Russia je zanjo d..>ela, XII omogoea sko-
raj brezmejno prOfitarsko iz;oriS6anje - tcda ne,
&c Je socialisticno organizirana. Razun tega pa
Je cez Rusijo kakor cez Balkan poi ma who'd.
Ampak zopet lie V TEN ~sluGaju, &c mi Russia Socia-
l~isticna.
Boljseviki so strmoglavili Kerenskijevo Via
do, ker nj bila "a socialno revolucijo pc njihovih
nazorih radikalna. Ako bi Sc trajno uklonili men,
skemu miru, hi zatajili vse svoje dosedanje delo,
kaJti cd r~evolucije he bi Rusiji ostal niti majhen
del tega, kar je re zivelo V casu Kerenskega.
Ruske revolucije nj mogoGe resiti drugaGe.
kakor 2 razveliavljenjem brest -litovskega miru;
tega pa Russia ne more doseci drugaGe. kakor 2
nOvim bojem.
Ako so boljseviki revolutionary in mi
mislimo, ola so - tedai Sc bodo zopet bojevali,
da reSijo revolucijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
~Prvomajski strajk v Nemciji.

liz Haaga prihaja p~oroGilo, da pripravliaio
delavski agitatorji in radikalni socialist DO wei
Nemeiji velike stavke ma dan l. maja. Take vesti
so prisle v HOlandijo cez nemSko mejo.
VelikO nj, kar pripoveduje ia telegram, a bilo
bi lahko veliko, &c bi nemski proletariat incl tisto
moe, katero ocividno nina.
Predvsem sc liz prociIa ne spozna, ali ore IN
proslavo 1. maja, XII je bila pc Evropi pred voino
veeinoma spojena 3 praznovanjem DO tovarnah.
ali pa Sc namerava veGje stavkarsko gibanie. XII
hi imelO pelitiGen cilj.
Nemski vladi gotovo tudi encdnevna stavka
ne bi bila prijetna. Praznovanje /. majnika ie te-
kom voJne v Nemciji popolnoma odpadlo, in &c
bi Sc sedaj ~izvrsilo, hi to pred zNnaniim svetom
popolnoma razdrlo pravliico o popolni slogi vseh
razredov in strank v Nemciji. Steer ie re davno
znano, da ne veruje xiv krst ne ma Nemskcm nc
kje drugod v to slogo. Sc V zacetku voine. ko ie
nekaJ casa izgledalo, kakor da je res vse 2 nav
dusenJem zlezlo pod kajzerievo pikelhavbo, mi
bilo to resnieno. Sedaj, ko Sc je socialistiGna mani
sina lotila cd vecine, ko je velika ~skupina Mood
visnih socialistov v kajzerskih zaporih. ko so So
raJhstagu javno ~pokazala nasprotja med stranka-
mi in med velikim delom strank ma eni in vladi M
drugi strani, sedaj, ko sno dozivel, revolte Y NOR.
narici, strajke pc municiiskih tovarnah i. I. d.. hi
mogel lie Sc popoln idiot v%erjeti V to slogo.
Ampak nekatere Wade imajo cuden nacin
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

jati hence. Tako je treba razumeti ratifikaciio
miru.
Ali tudi ce ne bi imela sedanja vlada resnega
namena, da organizira upor proti kajzerju, bi
morale priti do tega, ce ne druga6e, pa "a ceno
padca Leninove Wade. Izstop ljudskih kOmisar-
jew IL Wade je protest proti miru; Ia protest mi
prisel lie cd socialnih revolucionarjev, ampak tu-
di cd Dol jsevikov. Verjetno je, ola ostane ia opo-
zicija mirna, ako spozna, da sc pripravlja vlada
"a boz. &c Sc to he hi zgodilo, mora priti vlada,
zapuscena cd svOjih lastnih pristaSev. V tako
m~anjsino, da postane MEN padec nezogiben. Kaj-
II tudi Lenin sc ne hi mOgel trajno drzati prot
wolff velike vecine. Zdi Sc pa, da ra6una Lenin
sam resno 2 novim bojem, kadar pride cas-. Mnoeo
njegovih izjav p~otrjuje to.
Sploh pa nj pricakovati mic druzega, ako Sc
veriame, da so boljseviki REVOLUTIONARY in da
JemlJejo resno svoj socialni program. Treba je
vendar imeti pred ocmi, Ola u~grozava nemSki mir
vse pridobitve revolucije.
NaglaSali smO re veGkrat, da ne more avto.
kratiGna NemGija trpeti socialistiGne Rustic "a
svoJlm hrbtom, ker je popolnoma naravno, da hi
prihajal "rdeci strup" prelahko cez rusko mejo v
kaJzerjeve dezele. $ TEN, Ola je brest- litovski mir
odtrgal ogrOmne kOse zemlje cd Rustic in da mis-
Ii Nemtija liz njih napraviti nekoliko ~pritlikav.
skin 'neodvisnih" drzavic, XII bi pa V resnici sta
lie pod nemsko hegemOnijo, sc je STEER nemska av-
tokracija nekoliko zavarOvala. Oddaljla lie rdcGo
Rustic cd sebe.
Bio hi pa vendar skrajno kratkovidno misli-
ii, da Sc zadovolji Nemcija $ TEN. Daliave MISC V
naslh casih wee 10, kar SO bile pred sto lett. Rusiji
uropane dezele so same tia "a socialism. Pc vseh
teh pokraiinah je bila socialistiGna organizaci-
ia mocha. Ne litvinski ne ljetski socialist ne ma
raio NemGije. Niti V Ukrajini he hi bilo tistega
prijateljstva do kaizerjeve bande, &c se ne hi bilo
tam burzvaziji posre6ilo, da je dobila vajeti V
kremplje in Sc sedaj pc paste v blastu valia pred
~Niljemovimi pozla6enimi tolovaji. Pod imenom
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

bitev "a delavstvo vsega sveta; in prav tako, da
Je poraz socializma ma Ruskem udaree "a YES
proletariat.
q no so Rusi nastavljali svoie psi V boju "a
svobodo in strmOglavili carizem, so doneli slavo-
spevi po vsem svetu. To je bio pc cent. Hvaliti
'fense Je bilo gotovo ioze, kakor sprejemati udaf-
&c carskih sabeli. Danes je ruska revolucija po-
hita. Ali SINE biti proletariatu ostalih narodov
To vseeno?
&c je socializem mednaroden, tedaj lie ME-
gova dolznOst pc drugih dezelah, da pomaga ru-
skemu socializmu V njegovi stiski. Pomoc pa mo-
ra bih dejanska: 2 resOlucijami i'm telegram nj
mic opravlieno.
Ce Sc hoce pomagati, je pa zopet vpraSanje:
kdo ~ugrOzava rusko revolucijo in socializem ma
Ruskem ~najbOlj?
Odgovor Sc glasi: NemSki militarizem.
To dejstvo sc he more %utajiti. Fakt ie, in "a
to ga je treba priznati.
Poznamo ugovor, Is katerim sc branijo tisti,
III nocejo videti jasne resnice. Pravijo, da lie mai
vecJ sovraznik proletariata kapitalizem njegove
iastne deZele. Toda ma Ruskem je kapitalizem da-
mes breZ mocl napram sovjetOm in vladi ljud-
skin komisarjev. Ia kapitalizem je V dust proti-
tlrevolucionaren ampak TO, kar nosi v dust, ie
brez pomona, te nina moGi. Upanje ruskega kapi-
tallzma je Nemcija, XII sc ie pokazala kot proti.
revolucionarna sila, kamorkoli je priSla vsled
tega Je dejanskO n~ajve6ja sovraznica ruskega So
clallzma Nemcija, kakOr je nastopila kot brezob-
zirna sovraznica socializma v Ukrajini in ma
Finskem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

mislJenJa. Tako postopajo, kakor bankrotni ari-
stokratJe. Cetudi We YES svet, da ~graS6ina re dav-
no III wee grofova lastnina, ker je zidu ve6 dolAan,
kakor je vredna, sc vendar vozi V kociji 2 grbom,
sc obdaja z livriranimi lakaji, prireja gostije -
lie da hi Sc zdelo, kakor da je &c tax gospod, ka-
krsni so bill njegovi pradedje.
Tudi Nem6ija hoce, da bi sc zdelo. kakor da
J G v njeni domaciji vse V redu. Res da sc nikomur
nc zdi tako. Res ola ne more nikogar prevariti.
Ampak rada bi videla, da hi sc tako zdelo, in DO
lei zelJr uravnava svoje postopanje.
Materijalno bi NemGija menda se ~pretrpela
cnodneven strajk, dasi bi bila izguba velika in
obcttna. Ampak moralna skOda hi bila veliko veG-
Ia cd materijalne lin zaradi tega je zelo neveriet-
no, da DO dovolila ia strajk, tudi ce hi Sc izvrsil
pod pretvezo majniSkega praznovanja. Seveda ne
misiimo, ola pojdejo delavci prosit "a dovoljenje.
Ampak vlada tudi ne DO Gakala ma to. temvee BIO
Storlla svoje kOrake, elm DO vedela, kaj Sc pri-
pravlja. Da pa We to re danes, ie wee kakor gotovo.
Vest, XII je mogla priti Gez nemsko meio v Haag,
ne more osiati skrita vladimir spionom donna. Kaj-
zerstvo, XII ina svoj vohunski sistem urejen in raz-
sirJen po vsem svetu, nj s TEN donna mic slabse
oskrbljen.
Toda recimo, ola hi Sc Viljemova vlada hotela
pokazati liberalno in dovoliti svobodno praznova-
me prvega majnika. Sal hi lahko prera6unala,
koiko della hi bilo izgubljeno V enem dnew in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
Brzoiav il Moskve pravi:

"Lev Trockij ie prosil amerisko voiasko No.
slanstvo "a deset 6astnikov, da bi mn pomaaaI;
pri organiziranju in izvezbanju move prostoyoline
armade. Prosil je tudi "a ameriske zelezniske in.
ienirje in "a Transporting izvedence, ola hi pomapali
pi reorganizaciji zeleznic, in nadalie IN ameriSke
locomotive in zelezniSke vozove."
Malo besed. Ampak ia kratki brzoiav INN IN.
ko bogato vsebino, did Sc je vredno poelobiti
yanjO.
Razlegala sc je pesem, da SO bolseviki brez.
pogo]ni pacifisti ,pOdObni nekaterim pridigariem
v Amerikl. LJudJe, Xxi ne poznajo nobenega dru.
zega ideala in nimajo nobene druge ideje V pla-
Vi, kakor mir, mir "a vsako ceno," so 81 last;li
bOljsevike, kakor ola so oni njih najpopolneisi So
miSjeniki. 10 so bill boljseviki po krivem dolzeni.
da namenoma prepuseajo RUSTIC Nem6iji, so TAXI
Evangelist direktno ali indirektno potrjevali te
gOvorice in Jill odobravali, eeS boljseviki izvaia.
10 S tenn lie nauk. da nj nobene razike med q.
brambno in napadalno vojno in da so nasprotni
vsaki vojni.
Nikdar ne bi bill 6lovek mogel priti do takib
zaklju6kov, te hi bill ocenjeval politiko boliseyi-
kov kot celoto. Ampak S politiko je tako kakor
S knJigo ali s clankOm; iztrgaj liz spisa posa-
mezen stavek, pa dokazeS z MIN lahko ravno TO.
cesar nj ~pisateli nikdar hotel. Presojaj politiko lie
pc nekaterih %posameznih deianjih ali epizcdah,
pa lahko napravis noe il dneva.
Tako Sc Je godilo tudi S politiko boljsevikov.
Nth ~najveGji sovrazniki in tisti, XII so Sc izdajali
"a Nth ~najboljse prijatelje, so V TEN oziru enako
gresili. V resnici MISC boljseviki nikdar mislli
ma to, da prepuste RUSTIC NemGiji, Sc mani pa mi
sliio ma to, da bi sedanje stanje spreieli "a de-
finitivno. In ce priGakujejo izpremembo, Sc pri
tenn ne ~zanasajO ma nobene Gudeze, temveG ra-
tunajo S trdnimi fakti, pri katerih igra puska
Sc vedno najodlocnejso vlogo.
NaglaSali smo re veGkrat, da ne more mir.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Nemcija nj lie n~ajveGja, ampak tudi najnevar.
nejSa sovraznica socializma. Zakaj ona ina moe,
ola ~uveljavi svoje sovraStvo 2 ObOrozeno roko. In
da ina tudi voljo "a to, je dokazala s svojimi
dejanji.
Ruski revoluciji nj mogo6e pomagati druga-
&c, kakof da Sc skrusi moe njenega najnevarnej-
sega sovraznika: Nemskega militarizma.
Izrekati ruskim socialistom simpatije, pripo-
vedovati Jim lepe reel o solidarnosti, pi tenn pa
mirno gledati, kako dosega njih sovraznik svoje
ellie in Jh tepta s svojO peto, ali pa cello zahte-
vati, maj sc ola temu sovrazniku svoboda "a ME
govo pocetje, je farizajstvo.
BOZ mora biti naperjen prot tistemu sovraz-
niku, XII je najboli nevaren. Tia sovraznik je oSi-
vidnO nemska avtokracija. Vsi interest socializ-
ma zahtevajo, ola Sc uni6i ia sila. In ker je ia
cilj nedosezen brez vojne ,je vojna roper nem-
sko avtokraciiO V interesu socializma.
To so deistva, XII Jill nj mogoGe zanikati. Ker
Ie polozaj tax, pa nj p~acifizem V sedanjem Gasu
lie meglena ideologija, ampak &c hi sc mogel uve-
lJaviti, dokler stOji nemSki militarizem kot zelez-
ma sila roper vsako demOkraciio, hi bill tudi IL
dajstvo socializma.
AkO bi vse zavezniSke armada 2 ameriSko
vred odlozile orozje, ne hi Nemcija IL tega iva
jaia nobenih drugih posledic, kakor da bi 2 vse-
mi drzavami sklenila brest-litovski mir. Kakor
Rusijo hi spravila YES svet pod svojo pest. Kako
bi Sc tedaj gcdilo socialistom, hi pa lahko pove-
dial Liebknecht.
BOZ roper nemsko avtokracijo je Viva potreba
socializma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Ali je socialisticna stranka ideoloska sekta
ali praktiGna bOjevna Organizacijae
To vprasanje Sc ~vsiljuje Gloveku v danasnjih
dheh z ozirom ma taktiko, XII 10 zahtevajo cd So
eializma razmere in cas-.
Ako bi bill socialism lie moralna ideologija,
ne bi incl nobene -prayice nastnpati kot -osvobo-
dheij zatiranih razredov; kajti zatiranje Sc ne
yrsi v ideji, temvee je vseskozi materijalno. 20
per materijalno slo pa more uspevati lie materi
iana moe.
Soeialisticne stranke so cd vsega zaeetka sta.
lie ma tenn ~stalisGu; bile so realne in izpolnjevale
so p%raktiene naloge. Tudi V sedanjem 6asu more
10 lie tako sluziti svojim ciljem.
Ia taktikO z OzirOm ma vojno morajo biti
sOeialisticni stranki merodajni interest socializ-
ma. POstavljati ma njihovo mjesto pacifizem, Sc
pravi zatajevati socializem. Pacifizem more biti
dober lie tedaj, re koristi socializmu in ga pOspe-
suje; kadar ga Ovira, je nesocialisti6en, in kdor
zagovarja v TAKEN sluGaju mir "a vsako ceno,
le = hOte ali nehOte, vedoma ali nevedoma -
~izdajalec socializma.
PRAY v sedanji vojni je polozaj TAX, da ne
moreta socialism in pacifizem hcditi vzpOred,
ampak sta 81 direktnc nasprotna. Najvnetejsi Ia
govorniki miru so lahko veliki idealisti, svetni-
Xxi, ampak socializmu ne sluziiO.
Vprasanje, ma katero je treba odgovarjati, Sc
glasi: Odkod preti socializmu v sedanji vojni
~hajveeja nevarnost?
Okrog tega vprasanja sc ne more hOditi pc
ovlnkih lie more Sc poriniti ma stranski tir; ne
more sc maskirati s pOsameznimi liz socialistic-
NH naukOv htrganimi stavki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

kolikO hi sc morale delati Gez cas-, da bi Sc izguba
nadomestila, pa bi re pred prvim majem lahko
ukazala toliko cezurnega della.
To hi slo, ce ne bi bilo enega pomisleka, ma
katerega tudi Hertlingovi ljudje ne ~pozabijo. kdo
namrec garantira, da bi Sc delavci, XII zapuste pr
vega maja tovarno, drugega maja vrnili ma delo?
Zacetek takega strajka je tezji, kakor nadalje-
vanje; cato lie DO vlada ~olajsala zacetka.
Ako bodO neodvisni socialist hoteli prvomai-
ski strajk, ga morajO prOvocirati proti wolff VIA
de, in to pomeni upor. Ali medtem, kO je %verjet-
no, da ina socialisticna m%anjsina voliO "a tax
upor, je neverjetno, da ina nemsko delavstvo do
wolf moGi zanj. Vlada - o TEN nj dvoma - Sc lie
BIO niti trenotek pomisljala, da zatre wsak veGji
strajk z vojasko silo in magic sodbo. In dokler nj
sOlidarnosti med vojastvom in delavstvom, bodo
vsi napori nemskega proletariata zaman.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Neki porocevalec, XII je incl priliko goyoriti
s sodrugOm Camille Huysmansem, pise:
"Scdrug Huysmans je dusevni vodja dele
CACHE socialistov, XII odide v kratkem v Zedinjene
drzave. V deputaciji BIO Sc wee znanih soeialistov
n zavezniskih dezel. Huysmans pravi, da je po-
glavitna naloga deputacije obiskati predsednika
Wilsona, S cigar vojnimi cilji Sc je londonska so
cialistiena kOnferenca pOpolnoma s~trinjala. Pc
Huysmansovih besedah Sc ne SINE socialisticna de-
putacija nikakor smatrati "a pacifistieno OdpO-
%slanstvO. Huysmans je z velikim navdusenjem 60
voril o zvezi narodOv, XII jo propagira predsednik
Wilson in o pravici vsakega naroda, maj BIO velik
ali majhen, da odlOGa sam o svoji usodi. Hugs
mans pravi, Ola je predsednik Wilson tisti izmed
vseh drzavnikov, XII je najjasneje izrazil naloge
demokracije v tel vojni. Deputacija zeli, da raz-
loA predsedniku nazore socialistov il zavezniskih
dezel, ker je videti, ola doslej nj dobil zanesljivih
lnformacij o TEN vprasanju. Huysmans je prepri-
can, da Sc Wibonovi Maori popolnoma vjemajo z
Maori socialistov in upa, da Sc mu posreGi prepri-
eati predsednika, da ~najloze doseze svoje demo-
Kraticne namene v sOdelovanju S socialist liz "a
vezniskih dezel. KakOr Wilson, tako della tudi
h%uysmans razlikO med nemskO Waldo in nemskim
narodom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Kadar DO kralje spocenjal sveti duh, bono o
Nth drugace sodili, kakor o navadnih Linden.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

AkO hoce biti kralj resniGno demokratieen,
ina "a to lie emo sred,tvo: Da odloM krone in pO.
stane navaden drzavljan repubiike.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Razni velekapitalisti so sedai zelo nezadovolj-
nj s predsednikOm WilsonOm, vojnim tajnikom
Bakerjem, Hooveriem j. t.. d. - To nam je vsec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

IL Londona p~orocsjo: V kratkem Sc odpelic
deputacija socialistov IL zavezniSkih dezel odtod
V Zedinjene drzave. u deputacijo odde tudi so
drug Camille Huysmams, tajnik socialisticne In
ternacionale. Glavni namen deputacije je, da OBJ
iSce predsednika Wilsona in mu razlozi nazore ev-
rOpskih socialistov glede ma vojno ter ga naprosi
"a nadaljno pOdporo demokraticnih interesOv. De
putacija gre V Zedinjene drzave pc sklepu socia-
listiene conference, XII je bila meseca februarja v
Londonu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Naglasali smo re veGkrat, da ne more mir,
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-10-28

The maintenance and operation Of
the Food Administration for the past
year cost each person in the United
States two cents
DID you get your moneys worth?
Hasn't It been worth while TO see
the show Mr. Hoover's ideas Of food
control we're something new IN his
tory They were daring, and ideal
istic Hasn't il been worth two cents
TO see them work out 20 wen7 The
United States Food Administration
was an adventure in democracy,
and 1t has been q success.
Has il been q success2
Well, after last years harvest we
had a surplus OF only 10000, 900 bush
els Of wheat TO send to our allies. but,
someway. we have sent l5o. 600. 600
And we used to snip only 100000
pounds CT pork a month. Now we are
sending about 500. 000, 800 We used
20 chip about 5000. 600 pounds Of beef
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-10-28

FOR SALE - Unredeemed
Diamonds an Railroad
Watcses. Lesser's Reliable
Loan Bank, 90 State Street,
Hammond. Open Saturday
evenings.
4-1s-tf
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-10-28
BY Don tieroid

a month. Now we are shipping 130,-
600 900 pounds a month From the
standpoint Of furnishing food to our
stricken allies. your two cents have
done good work.
Let's look at 1t q little more selfish.
" Experts say that II It had not been
for the food administration, sugar
would be ar least thirty cents a
pound 6o--you get your two cents
back about ten times EVERY TIME
YOU BUY A POUND OF SUGAR.
When the food administration
started, -four was $3.50 a barrel at
Minneapolis Now 1t is nea- $40 And
this reduction came in the face Of the
greatest world wheat shortage since
the days of Jacob and Joseph.
IN Petrograd. hams are $500. Bat.
ter is $40 pound. Eggs are rs cents
each
Yes everything considered. II
looks as II you had got your two
cents worth.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-10-28
LEGAL NOTICES.

STATE OF INDIANA. COUNTY OF
LAKE SIS. ~ TIE LAKE SUPER
IOB COURT IN THE MATTER OF
THE PETITION OF FRANK KALI
WAssER no CHANGE NAME
Notice is hereby given that I have APP
piled to the Lake Superior Court in said
County and State. to have my name
changed from Frank Raitwasser 70
Frank T. Hickson, and that said petit
ton and application VIII be presented
to. and heard by said Court on the 49rd
judicial day Of tho November term or
said Court, the same being the 29rd DAY
of December. f91S
Dated this 2sth day OF October 1918.
FRANK KALTWASsER.
I0-2S-f1-4-11
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-10-28

gMore property is sold
through classified adver-
tising every year than is
sold through agents.
81 Compare the cost of
a want ad with the
customary commission
CHARGED.
81 &c agent has many
properties among which
10 ditqde his selling
efforts
81 A want ad finds the
party who wants your
property in a few days.