Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

moti. P%oliticna moe omogO6uje,
da Sc vodijo in informirajo po-
stavne zadeve GloveSke druzbe i'm
doloca razmerje med tloveskimi
bitji, bodiSi med posamezniki ali
med mimi in druzbo. Brezpravna
.zcna je prepuScena ma milost "a
konom, katerih nj nikdar skleni-
ma. OSebni oziri lahko vplivajo ma
gotove moe, da so GlOvekoljubni
napram gotovim zenam, toda pc
takih mozeh sprejeti zakoni ne
prepreGijo, da hi drugi mozje ne
bill zenskam nenaklonjeni in kri-
viGni. POSten i'll plemenit MOI DO
vedno pravicen Svojem ravna
nju do zensk, neoziraje sc ma po-
stavo. Toda MOI, XII nj praviGen
i'll plemenit, DO V svojem avna-
nju do zenSk vedno oStajal V me-
iah Zakonov. Y nekaterih drza-
yah, kier 81 zenSke politicno brez-
pravne, je oGc edini laStnik otro-
ka. On da lahko odStraniti nero
jenega otroka. Same matere V IA
konSki zvezi rojenih otrok imajo
pravico do Svojih potomcev in 81
c ako Jill oGe ne zahteva. V ne
katerih drzavah zenSke Sploh ne
Smejo imeti poSeStva; zenina pla-
ca spada pc zakonu oGetu, OH
roma S0progu. Iakoni dovolje-
vanju StaroSti so STEER mutaSti, Il
Sc obenem tezka obtozba pc mo-
zeh Sprejctih zakonov. Xene maj
Sc udeleZujeio Socialnih zadev V
zivlienju. One Sedaj STEER MISC
OSamljene in locene cd oStalega
Sveta, toda kier molce napram Ia
konom vladajote druzbe, so zako-
nj napram MIN nepraviGni in ne
o%praviGeni. Delavca naSe postave
malO yarujeio, a to pc n|jegovi
laStni krivdi, Sc mani pa branijo
politiGno brezpravni razred Glove
Ske druzbe. he zdavnaj preden
81 Sc pokazali zaSuznjevalni po-
jaw naSih zakonodaj, 50 ienSke
trpele velike krivice pod poSta-
vami, katcre so Sprejeli mozie.
Spolno naSprotStvo odseva IL dr.
zavnih zakonov in meSinih ordi-
name V naSih kakor tudi V dru-
9Th drzavah. kier vladajo mozie.
Izvor teh pojavov sega daleG ma
zai V zgodovino GloveStva. NajSi
Sc bill vzroki ii ali oni, vemo,
da je 10 necedno dejstvo, katero
.je treba odpraviti.
Zena je socialno bite. Prvotno
in naravnO je to socialnO bite
vetje veljave kot pa MOI. Pc ma
ravi ina matt V svoji primitivno-
Sti Skrb in prvi intereS "a svojega
otroka. Primitivni MOI je indivi-
dualiSt in njegovi interest so osrc-
dotoceni prvi vrsti ma samem
sebi. kakrSnokoli Socialno zavest
MOI re ina, 81 jo .je pridobil po-
tom izkuSenj. ker imajo zene ne
kolikO prcdnoSti pred mozmi "a
radi spolnih o%zirov, ne BIO tezko
razumeti, zakaj kazejo zene V svo-
Jill organizacijah moGnO socialno
zavest. 10 so Svoj cas- V New Or
leansu mozje propadli pri VOLT
yah "a napeljavo nOvega vodovo-
da, so bile zenske tisti faktor. XII
.%jedoSegel razpis nOyih v%olitev ter
je tudi zmagal. Sedanii mestni vo-
dovod je nekakSen spomenik zen
ske zaveSti on zmanjsuje umrlji-
voSt liudi "a wee sto odstotk0v.
Iene, matere, vedo koliko sta
ne clovesko zivljenje, in tega ne
more noben MOI dovol.j visOko ce-
niti. Velevazna vprasanja o
zdravstvenem stanju ljudstva, o
varnosti zensk pri njih delu in o
pravicah otrok vzbuja.jo poor
most vedno vecjega Stevila zen.
Socialna ZaveSt zene nj kakrSel
produkt domiSljije, ampak je We
levazno de.istvo.
Poleg vsega tega je Sc druga,
vaznejSa faza tega vpraSanja.
Prehod cd priprostega rokodel-
silva k mOdernim strojem je pri-
sill delavce, da so sledili temu
prehodu V nov sistem proizvaja-
MIA in razpecavanja (produkcije
in distribucije). Zene so vedno IL
vrSevale svoj delez svetovnega de-