Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

IJcH ihoL poseuuJe klaNnlcO, We
like kakor srednje mesto - i'm j.
ma IN par tisoG dolarjev cunj ma
sebi drage SO in dragocene, am
pax ma lesenem modelu hi ma
pravile boljSi vtiSk kakor ma ba-
ronitni poStavi, zakaj Z mozevi-
mi miljoni Sc lahko kupuje svila
in kozuh, ne pa okus; V drugi
"bakSi' Scdi gospa meSetarjeva {:
diamanli in smaragdi ma njemem
racjem vraiu 50 vredni $4,000 do
larjev in V gledaliSce ie priSla,
ola Jill pokaze, kajti o TEN, kar sc
godi ma odru, nina wee pojma
kakor pajk o botaniki. Kadar ,je
"Stylish" imeti domace opice,
potroSi bankirjeva hGerka IA ia
ko iivalico wee kakor tri DELAY
Ske druline Skupaj. Psom, mae.
kan, opicam Sc poStavljajo ma
poSebnih pokopaliScih Spomeniki
"a tezke tiSoGake. Neki multimi-
lijonar je priredil svojim prija-
telJem V kupciji banket, pri kate
rem je bila ogromna dvorana ~
premenJena umetno jeZero IN
pc tenn je bila urejena VISA gosti-
ia. kajzer Niljem je enem dne-
va oblekel Sest raZliGnih uniform.
Neki bogatin je oblaCil vSak dan
novo ne oprano, ampak popol-
noma novo srajco.
kdO bi naStel vse naGine beda.
ste ali hudodelske potrate, XII j.
TEN bolj provokatoricna, elm vel
j Je kontrast med MO in po-
manjkanjem mnozic?
Ptitu ~zadostuje, ola ina enc
gnezdo. Marsikateri denarni mo.
gotec ina pc pet, Sest, deset bi.
valisc. Marsikatero Glovesko hi
tJe nina niti borne bajne, niti sta
novanja ne. PtiGu nj treba pla.
cati "a prostor med vejami; clio.
vek ne dobi niGesar zaston.j.
Proti nepopisni bedi Sc kaze
nezasllsana potrata. Ampak zdrav
stveni urad je 5 svojimi zgledi IL
zivalstva ne ustavi. Kajti tudi Ia
zapravlJivost je V glavnem posle.
dica kapitalisticnega sistema
Mogote je V TEN sistemu, da ma.
bere posameznik Sto, dvesto mi.
iJonov dolarjev in wee; seved;
Je to mogoCe lie ma skodo celih
mnozic. Ampak mogoce je. Kaj
pa maj tax magnat poGenja, ka.
dar ina svoje miljone? Ali mora
biti zapravljivec ali pa skopuh
Provokatoricno je pa oboje Y
druzbi, V kateri je vetina obsoje.
ma ma delo.
Nauk IL zoologije ne DO niG
zalegel, ker je n%epotrebna pa.
trata druzabno zlo. Kurirati ga
Je mogoce lie $ Socialnim zdravi.
lom.
Ampak pti@ji in pasii zgled tn.
Oh zaradi tega nj mnogo vreden,
ker smo ljudje; mas cil.j nj V Ii.
valstvu. ampak viSjem cloves,
tvu; iskati nam nj pot nazaj, tenn.
vec naprej.
Socialism nina Skoraj mic o.
praviti 5 pridigami O skromnosti,
ker nj njegov namen, da potlaci
cloveSko druzbo nizdol ma stop.
MO lisic in veveric, marvec da 10
povzdigne mad Sedanjo. Y mnogo
manJSim trudom, nego ga mora
sedaj delavski razred vlagati V
kapitalisticnO delo, Sc V social
no pametnem in pravicnem 81
Stemu lahko producira mnogo
wee nego dandanes. Produkcija
Sc lahko metodicno uredi, tako,
GA no IA vSe dovolJ he lie prakti-
emo koristnega, ampak tudi le-
lepega i'll dobrega. Dveh palaG
ne potrebuje nihce; ampak vsak
kulturni clovek ina pravico, da
lahko spi v drugem prostoru, ka-
kor V MEM della in ola lahko V
drugem obeduje, kakor V MEM
spi; in pravico ina ola vidi ma.
10 wee sveta, kakor svojo domaGo
! vas in dobi pristreS.ie, kamor pri-
de. Pravico ina, da uziva prirod-
ne lepote in plodove znanosti in
umetnosti.
Socialism ne odganja ljudi
cd tega V skromnost, ampak no.