davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28
DALEY

Nase soiS'Vo nam ne more vZgajati prave i'm.
~teligenee. Ia sc rodi izven Sole i'm kliub niei Ma
Sc solsiVo odteguJe : pretiranim Gislanjem pre-
tekiosti mladino od sedanjosti i'm obraGa interes
harasraJa X stvaren, XII nimaio nikakega pomona
"a splosno blagostanje. Nase solstyo yzyoio no
kak nov inteligencni aristokratizem. XII ii hoeo
laSti, pravice do raznih privilegiiev in monono.
low nlescaiSke druzbe. Men vpliv sc kaze pri liu-
den, katerlm Je ZnanStveni Studij nekak Sport. v
katerelh Hocelo ~urelJaviti svoj ekscentriGni midi
vlduallzenl, katerega gibna sila je slavohlepnost.
NaSe solStvo nam vzgaia diplomirane pigme jc.
lurlS'e 4 neverJetno obseznimi reservoarii IA pa
ragra1e, pa bez pravnega Guta, vzgaja nam man
darlnSke ucenJake, XII nimai0 smisla "a realno xiv
IJenJe, vZgaJa nam umetnike, XII sc drae ekscen-
~tritnega gesla L. art pour l. art. kar SO pravi 2
drugimi bcSedami uzitek radi uzitka. skratka Sc
danIa sola vzgaja enostranske Judi in antisocial-
ne individualiste.
ker je zgrajen yes pouk ma nesocialnih prin-
ciplh prctekih dob, ker Solstvo nj korakalo para
lelno : kulturnlm raZvOJem naSe dobe i'm ker soda
MA sofa NH cd dalec ne pokaze Svojim uGencem
Sodobho cioveSko druzbo III Meme tendence, zato
Je clSto umljivo, da je najti pri intelligence. XII Sc
omenJuJe ma oficielno Solsko uGenost, filistrsko
IN nalvno neumevanje SOdobnega zivljenskega to-
ka, sodobnih druzabnih stremljeni i'm politike
Sploh. Radi neumevanja Sc ogiblje tax Glovek
poii'itncga aivljenja: boji sc idej, principov in
nazorov. ker nj V stanu najti pravih vzrokov dru-
zabnim nedoStatkom in krivicam. tudi ne more
priti do nikakih idej in naGrtov, kako hi Sc zbolj-
sale ali pa predrugaGile razmere. Da pa more
delovati tlovek uSpeSno IA predrugatenje in
2boljSanje Socialnih razmer, mora imeti trdno
prep"itanja V konGno zmago idej, nazorov in ide-
allow in V uresniGenie ~naGrtov; kjer nj takega
trdnega prepritanja, tam zavlada pesimizem,
fatalizem in blaziranost. "Clovek, XII iSce
prepricanie, Sc mnog6krat utrudi tako, da nina
sile in odloGnosti priti do prepricania in IL utru-
jenoSti postane indiferenten. Indiferentni liudje
pa SO ~najvetii sovraaniki miSljenja in ljudskega
napredka Sploh.' Masaryk). V TEN ~slucaju tudi
naiveGja natitanost in strokovnjaSka uGenoSt mic
ne pomaga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

raz. naravnost ma oGi. Udaril je in nato ie bill "a
mahoval je enakOmerno in z vso silo, sopel ie tez-
ko, kolena so Sc mu tresla Ali bratov obraz
sc je smejal neprestano, Sirok je bill i'm debel in H.
ga so kipela cd smeha.
Utrudil Sc je in je izpustil pablo je zamol-
ko ma tia in je lezalo mirno, toda ofi so Sc sve-
tile in obraz Sc je smejal.
Smeial s eje, ali oh istem hipu sc je razlegel
po tlsini ~stokajot glas, zajokalo ie, kakOr da hi
blla ~ZaJokala noe sama. I'm zastokal ie tudi To-
ne, zakrital. Zgrabil je telo, XII je lezalo mirno,
zasadil je nohtove vanj, vzdignil visoko i'm zaluGil.
betelo je pc Zraku V velikem kOlobariu, pablo,
zakOtalilo Sc malo pc klancu in oblezalo. Stal je
i'll gledal i'm ko je gledal. so sc mu smejale ma.
proti velike svetle oGi. Zakrital je od strahu, cd
zlobe, skOtil je doll in ie suval z nogami, sklonil
Sc je in je bill, neprestano ncusmil ieno, dokler nj
so omahniie roke. Nato je zgrabil telo 2 obema
rokama, vzdignil je in je zamahnil okrogla glava
Je bila oh kamen in pc kamenu Je c~urljalo, te-
mex curek krvi je curljal pc klancu, napravil 81
je strugo in je curljal V cudnih ovinkih V doll
no, V temO :.
ugledal je Ia crni potok, XII Sc ie vii med
kamenjem, in sc ie p~restraSil in je izpustil rabbi
to telo; pablo je V krvi in zabrizgnilo je naoko-
Ii. Potok pa je rastel, re so Sc bocili majhni valo-
vi, kri je padala preko kamenja in kamenje Sc
Je premikalo, kotalilo Sc je po klancu. Cd groze
Ill mogei premekniti nog, nj mogel kricati :.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28
Intelligence in pOl1t1ka.

bolJsega kruha, XII Jill caka. TAX dijak navadno
tudi "a samoizObrazbo in politiGna vprasanja nj
ma nikakega smisla. Y tretjo, ma jmanjs $50 skupino,
spadaJo dljaki, XII Sc he omejujejO samo ma SOlsko
IN strokovno utenost, temveG skuSajo ~spopOlniti
IN dopolniti, kar sola uci, oziroma he uGi in sku.
saJo priti do jasnih p~oliticnih nazorov. Da Sc Ia.
klh dlJakov navadno ne Gajde med ''odliGnjaki"
iii "zelo dobrimi' ucenci, lei pri naSem Solskem
siStemu ma dlani.
Akoravno Je vecina dijastva ma prvi pogled
pCiltlcno mdiferentna, je vendar p~oliticnO popol-
mona brezbarvno dijaStvO V man jsini, kar velja
"a intelligence Sploh. Necina pripada re DO roi-
stvu, vzgoii ali pc okolici, de re ne kaki stranki,
vSaJ kaki politiGni smeri, vGasih ne Ola hi Sc do
hcnik zavedal. To pripadanje Sc omejuje lahko
Sahlo ma naSprotovanje, kakor so antiklerikaii-
zem it'd. proti gotovim politiGnim smerem. In dc
eni izmed danih politiGnih smeri vedno prizanasa-
20. Sc lahko $ precejSnjo Sigumostjo trdi, ola ic
prlpadnlk doticne Smeri, akOravno hi morebiti 20
taJl, ali pa Sc tega sploh ne zaveda. To je zelo
dobr2 videti pri onih, Xxi trde, da u~ganjajo 'vse-
narodno", neodvisno", nadstransko" politiko
ali pa pri tistih, XII Sc navdusuiejo "a "neodv:S-
ne polititne stranke. Med intelligence pa Sc do
he tudi element, XII ~obraGajo phase pc vetru in XII
rezcJo ma wee Strani ma enkrat.
kakor je nujno in koristno, ola Sc peGa mlad
clovek re kot dijak 5 politiko pasivno, je treba
' Interest," dijaStva samega in V Interest," strank
odlocno odklanjati in grajati, ako Sc dijastvo IL
delezuJe politike aktivno ali pa ako della skupina
diJaSiva SvoJo lastno pOlitiko. Grajati pasivno u
delezevanje diiastva V politiGnem zivljenju pa hi
bllo ravno tako nesmiselno kot grajati ~politiGno
udeiStyovanje Judi sploh: Ia aktivno politiko pa
Je povprecen dijak Sc nezrel. Treba je pomisliti
pred vSem ma to, da Sc V viSokosolskih letih Sc ne
more govoriti o popolni konsolidaciji, kajti raz-
voJni process tel dobi navadno Sc nj konGan. In
mdi Stranki TAX ''socialni embrio' Sc ne more
mnogo koristH. Tudi cas- mu ne dopuSGa, da hi
deloval V kaki stranki, kajti viSoka Sola, Tween
81 par visokoSolSkih strok, kakor ma pr. juridi6ni
StudlJ zahteva proved ma enkrat, kot pa prenese
normalen tlovek. DoCim della moderni delavec
''em ar ma dan, mora precepeti povprecen Stu
dent vecinoma tez - ur pri knjigah, ako hoce ma
pravitl vSe V dciotenem tasu, kar pusti ma mia
DIM veckrat Slahe poSledice. cato je "a dijaka, ki
je p .';c) % Ia casa : ad;i ma ii ali oni nacim 90
pohi own l"'nrov, ~naiboljc, da zaslcduje polite
no z~ivljenje Same pasivno kot vesten opazovalec,
da prepus6a aktivno politiko zrelim in odraslim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

Dezelna meia Sc obrne od prehcda cree Bel
co oh glavnem grebenu proti jugovzhodu do Ro-
zcice in jo znaGita Plevnica ali Baba ali Kralje-
vic 1884 m) in 1867 m visoka Rozcica ali Hru-
Ski Vrh. Med Plevnico la RozGico je sedlo Ia
Scion, Xxi drai liz Fuzin pc GradiSkem Jarku ma
Jesenice in HruSicO. Tudi Grez 1895 m visoko sed-
10 RozCico med Roacico in Petelinkom Q754 M
je prehod mad Karavanskim Predorom IL Podroz-
cice ma Jescnicc.
Cd RozGice do Golice Sc zavije glavni gre
ben proti sevcrovzhOdu. Golica nalikuje po OBJ
Tiki (1S36 M Babi in Rozcici ter prepada kakOr
vsi vrhumci V glavncm grebenu do Ljubelja str
mo ma KoroSko, dotim so ma kranjski strani po-
rastli z ruSjem in travo do vrha. Zahodno cd Go
lice je sedlo Jekelj, Xxi drzi cd Kadilnikove KoGe
ma RozGico in dale ma Dovje ali pa tudi V Roz.
Velicasten in razsezen je razgled Z GOlice po ko-
rotanu, Kranjskem, Kamniskih Plaminah, Julij-
skin Alpah, Dolomitih, visokih Turah in drugih
delhi Centralnih in Seventh Apneniskih Alp. Pri
ugodni razsvetljavi vidis lahko razlikO v barvi
vCda. Drava Sc nam zdi silva, Sava zelena, Basko
Jezero svetlomodro, Vrbsko temno-modro, Blej-
sko pa jeklenosivo.
Vzhodno cd Golice drzi 1442 m visOko Pod
gorsko ali PodgorjanskO Sedlo oh Veliki Subj IL
Podgorii V Rozu ma Jesenice oziroma ma JavOr-
nix ali pa ma KOrosko Belo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28
k0rO$kO gOr0Vje.

Nedalec cd Sedla je 1918 m visoko sedlo
kocna, pc katerem prides IL SeeG OBJ Mali subj
tudi ma JeSenice ali Javornik. Tri panoge Sc raz-
tezajo tn cd glavnega grebena proti severn: pr
va med liudo Dolino in potokom Radio $ Suhim
NrhOm O2S9 M in kladijem 1121 M, drugl
med Radio in Neliko Suho $ Kapelo l2OO m
in tretja severno cd Lepega Nrha 0166 M med
Neliko in Malo Suho 2 MuGenikom QO95 M.
Pzhodno cd Lepega Nrha postaia gorovje
vednO boil divje i'll strmo ter vrhuje V koGni
(l964 ny, pc svojem razgledu V K%orotanu znani
korencici QS00 M, Lepi Dolini GS2O m in H.
javkah $3.50 ny. Med koroSkim in kraniskim
Medvedjim Dolom drzi zlozna steza IL Bistriee
Oziroma Svec cree SeGe 16S4 M ma Javomik.
GorSka gmota med Kocno in Medvedjem Dolom sc
zOve Svecica. Nzhodno cd Medvedjega Dola
do Stella je BelScica, XII tvori mnogo-
vejnato, lezicavo gorsko gmoto, katere Odrastleki
sc raztezajo z gozdnatimi grebeni do brave, glav-
nj greben pa OznaGujejo strmine, goliave in viSi-
ne. Belscica sc vzdiguje strmo mad Sc6ami in pre-
haja ma vzhodu V 2103 M visOki VainaS. Malo
sedlO loci NajnaS cd Stola (2293 ny, kjer Sc obr-
ne glavni greben zopet proti vzhodu. Stol ina
y KakOr kaze ime Svecica, je bila ia planina
nekdaj last SvecanOv, docim ie dandanes last
obcine KoroSka Bella ma Gorenjskem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

Ivan Cankar:

Tone ie cakal, da hi prislO blize takal ie in
je posluSal napeto, s sklOnjeno glavO in velikimi
Svetlimi OGmi. Cd one strani Sc je pac blizal glas,
tam IL doline, kjer Sc je pogrezal kameniti kla-
nee V temi. In palolnilnvkeilimiaz shrdlu etaoin
nee v temo. In napotil Sc je s hriba doll. Lezel
je poca,i in varno, ker je bill klanec zelo strm in
%posluSal, toda glej, zdaj sc ie oglasilo cd nasprot-
YES posejan z ostrim kamenjem. DOlga je bila pot
V temo, truden je bill in zalosten. Postal je, da hi
ne strani, prav cd omega kraja, odkCder je bill pri-
Sci. In vraGal Sc je trudoma, dihal je tezko, zakaj
tako da so mu noge krvavele. Plezal ie in je pri-
plezal do vrha. Stal je ma hribu, odkoder sc le vi
strma je bila pot in VISA posuta z ostrim kamenjem,
delo dalec naokoli po neizmerno pusti pokrajini.
Same kamenje, kamenie, mixer drevesa, ne zelene
trave, niti samotnega osata. POkrajina, XII 10 Je
bill Bog proklel. In ma nebu je bila tudna tema,
niti zvezde MISC svetile, tudi meseca nj bio - te-
ma ie bila, in .vendar je videl vse naokoli, kakor
da hi bile dvOje svetlih luGi njegOve Oti.
PosluSal je in oglasilo Sc je ma oni strani, pod
klancem, zastokalo je, zaprosilo izgubilo sc je
bio i'm ie blodilo pc neizmerni pokrajini sredi
noel in kamenja.
Treslo Sc mu je vse telo cd strahu, cd zlo-
be. Napotil Sc je in je plezal navzdol, stopal Je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

htitni smeri oziroma SINE biti pristaS kake politi-
enc stranke, precej vaznega pomona.
Nekateri vpraSanju pritrjujejo, drugi pa "a
n~ikujejo. kdor dobro pozna bistvo politike in ma
men strankarstva in We, da Sc pc sedanjem stanJu
vede he da navesti nCbena meia glede starosti
ali pa znanja, pri kateri ie mlad clovek zrel IA
politiko, mora reel, da sta oba odgovora ekstrema
in ola je odviSnO vse od individualnih laStnosti. Ia
losicno misletega cloveka je samo ma sebi unlji-
Vo, da Je mladi Student ravno tako lahko pristaS
kake %polititne smeri ali Stranke, kakor vsak Glo-
vek, ako pride IL lastnega prepriGanja k smeri ali
pa V stranko. &c pa doticno smer ne pozna ali pa
ne pozna strankin program, tedaj ravno tako he
spada tJa kakor sploh vsak Chovek, XII ne We, "a
kaj gre.
Cd poStenega cloveka Sc mora zahtevati; la
pride IL prepricanja V Stranko, ne pa radi mode
ali pa Acknowledgment kdor ne pride IL prepri-
tanja, od tega je vSak hip priGakovati, da Sc IL
neVeri. Preprlcanje pa ne pade IL neba; treba 81
IA je pridobiti. DO reSni6nega politiGnega prepri-
tanjo pa pride intelligent lie, ako Sc V dijaSkih le-
tin nj Omejil Samo ma Solsko uGenoSt, temvec pO-
gleddl tudi nekOlikO okoli Sebe, odprl oGi, Studiral
polticno ~zivlienje, in Sc oricntiral V glavnih ten
doncah Sodobnih SociaLnih Skupin. &c diiak ne
Studira SamO IL kruhohorStv va, radi golega, brez-
%ciljnega zanimanja, radi zabavc ali pa IL Sporta,
posledice navadno ne izoStanejo. &c 81 oSvoji
giavne pojme filoZofije, Sociologiie in gospodar-
silva, Je pot do jaSnega polititnega prepridanja
lahka. Ako pa Sc dijak poSebno koi viSokoSolec
izven svojega strokovnega Studija "a mic ne
briga, poSedeva V z~akajenih kavarnah, zatohlih
goStilniSkih brlogih pri alkoholu in kartah, koke-
ira k vcclemu z umctnoStjo ali pa Sc zanima sa-
mo "a Sport ali telovadbO it'd, potem mi govoriti
o kaki politi6ni izobradbi, Sc mani pa o jasnem
polititnem prepriGanju. Tu igrata svojo vlo<p
siepa vera in mOda. NaiveG takih elementov ina
10 siranke, XII ne temelje ma znarSt venih hipote-
zah IN t%eorlJah. temVcc lie ma bleStecih fraZah,
ideologiji in slepem navduSenju, ker tu nj beba
nikake poSebne p%oliticne izobrazbc.
Sedanje diiaStvo Sc da razdcliti ma 3 karak-
t~eriStitne Skupme. Y prvi Skupmi so oni, XII Sc
brigajo radi vcSelja in velikega zanimanja do
Svoje stroke samo "a Solo. Nsled pomanjkanja ca
sa sc ne morejo brigati "a druge Stvari, kakor so
ma pr. polititna v%praSanja in Sc tudi ne smejo,
ako hotejo dovrSiti svoje Studije V dolocenih ter
minih in z dobrim u%Spehom. Drugo skupino two
RHO oni, Xxi nimajo ~nikakega zanimania "a Solo.
Studirajo lie radi dobrih redov, ~spriGeval in radi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

varno, da hi sc ne ranil, ker je bila pot strma in
visa posuta z ostrim kamenjem. Ali kakor je pie
zal navzdol, ie bill glaS zmerOm tiSji, komaj Sc
ga Je razlocil IL tisine. In glas Sc mu je zdel znan,
Sisal ga je bill re nekOc proseG. ~stokajoc glas
bolnega otroka, XII je laGen in izgubljen in cigar
misli so brebz upanja, kakOr misli starca
Stal ie globoko pod klancem, legel hi in Sc
:kljutil in zatisnil oGi. Ctihnil je bill rezki glas,
ali tiSina sama je bila glasna, donelo je zamolklo,
kakor doni bron, ko je bilo kladivo re davno uda-
rilo mani.
Ozrl Sc ie, kakor da hi ga bio poklicalo. in
glej, ma hribu Sc je zasvetilo in hrib ie bill hipo-
ma tisto pred MIN, ~iztegnil bi roko in posegel
tia. Svetilo sc je dvoje velikih oGi in oGi so gle
dale naravnOst mani. Sklonil Sc je nize - strah
ga je bio, cd zlobe sc mu je trcIo telo.
"Idi, idi, vrag!"
Toda Oti so strmele mani, velike in svetle. Me
gov brat je sedel pred MIN, dcbel in neroden,
in njegove oGi so Sc svetile V Gdni luGi.
"Idi, vragH'
Ali elej, oGi so priccle .mezikati hudobno,
razlezel Sc je obraz in Sc ie smejal preSerno, vSc
tclo ic trepctalo cd komai pridrzanega smeha.
Tone Sc ie sklonil, zgrabil ie IA mehki think,
polno pest mehke koze, in je udaril z desnico V OBJ
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

diva vrha: Veliki Stol (2239 M in Mali Stol (2lS7
M. Pc netezavni pr;stopnosti, pc bogati flori in
vehkanskem razgledu pripada Stol goram, XII so
Y AIpah najbolj vredne poseta. Cudoviti razgled
$ Stola obSega n~ajvecje ravnine V KOrotanu in
ma kranjskem z jezeri in z glavnima mestoma Ce-
lovcem in Ljubliano. Dalet ma severn vidis Ture
Z Neikim klekom in Nenedigerjem, ma zahodu
strme Dolomite, karnijske, Beneske in Julijske
Alpe, ma vzhodu kamniske Alpe, ma jugu pa ia
dransko Morie.
OBJ StOlu Sc deijo Karavanke razlocno V diva
malone vzporedna %grebena. Severni V divje razo-
ranih stcnah proti Korotam prepadaio Gi greben
Sc do Ljubelia zove Zelenica, XII ina samo COLE vr-
he, kakor: Vrtaca (19G1 my, Koziak z Ov6jim Vr-
HON (2O21 ny, MaGanska Planina 07l5 ny, Ze-
lenica (2lI9 M i. dr.. Cd Zelenice Sc odcepi COR
ska panoga prot severn med Podnom in Lube
lem ali Brodmi ter Sc ~znizuje V Rjavici 0792 my,
kamnu 16l5 M in Sveti Peel GAIA M p~olagoma
proti Slovenskemu Plajberku.
Juzni vzporedni greben je BeguniSica 2 2O63
IN 2OOl m visokima kopama in je pretrgana ma
zahodu pc 1909 m globoki ZavrSniski Dolini, ma
vzhodu jO pa loci dolina Sv. Ane cd gorske gmo-
tie kosutc. IL Slovenskega Plajberka drzi pc Pod
nu lep prehod crez planino Zelenico oh Z~avrSnici
crez BreZniSke Peel ma BreznicO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

u nekdaj v kupGijskem oziru vaznim prela-
zom Ljubeljem (1370 my Sc zaeenja vzhodni del
karavank. Cree Ljubelj je v mnogih ovinkih IL
Podljubolja zgrajena costa ma Kranjsko. Ia Rim
ljane je bill ia prelaz zelo vazen in so ga rabbi
mnogo, ko SO posnjali svoje 6cte V Virun in dale
proti severn. kar nam dokazujejo rimski kameni
oh cesti Sc dandanes; V srednjem veku je pre-
laz izgubil svoj pravi pomen; do prave veljave
je prisel Sele leta 1928, ko so zgradili tedaj no
vo, umetnO izvedenO cesto $ Kraniskega V Koro-
tan. Vrh Ljubelja so prevrtali in izvedli cesto
skozi predor cd leta l67O-16S0. ia predor Sc
je porusil in sedaj drzi costa skozi 100 m dolso
in 3D. m sirokO skalnato preseko.
Ma vzhodu cd Ljubelja Sc razteza V dolzini Is
KIN velikanska gmota KoSuta, cd katere Sc odce-
pi proti severn in jugu mnogo razrastlekov. Ne
daet cd Babe ali Korosice Sc odcepi proti seve-
ru ZerjavOva Planina (1615 my S Praprotnikovo
Planino in seldom Oslico Q502 my, vzporedno
S to gorsko panogo je mali Grintavec NSOS m)
in Petrov Rob GAPS ny V Kosuti so poleg Ba-
be vazni: Veiki Vrh (2OS5 ny, Hanjzev Turn
(2O95 my, Skrbina (1S60 my, Mecesen (21OO my
in kosutnik (2135 my, XII Sc vzdiguje kakor stop
mad skalnatim grebenom in Sc kon6uje ma vzhodu
= TOstO KoSutO (2058 ny.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

mozem in da stopi med polititne delavce sele, ko
ina dijasko dobo "a seboj, ako misli pomagati v
politienem bOju.
S tega stalisca je tudi obsojati VISA dijaska
stremljenja, ustvarjati lastne politicne struje,
lastne politicne programe $ posebnimi ~politi6ni-
mi Maori i'll Mejami. ker je dijaStvo nitro fluk-
tuJoc element, cato sc oh enem z voditelii menja-
10 navadno tudi Maori in ideje, takO da je struja
ma enkrat tisto druga kakor je bila v zaGetku.
Praksa je pokazala, da take specielno dijaSke po-
liticne struje navadno ne t~rajajo dolgO in da pref
ali sleJ zaniknejo, kOt pOnesreceni poskusi ne
potrpezlJivlh III neiZkuSenih mOzganOv. Vtasih
zavozijo kake skupine ma kako dano ~politiGno
Smer ali pa Sc ~razkrope ma razne p0liticne smeri.
Nastane vpraSanje, kakSne maj bodo organi-
zacijc akadenIicne mladine V viSokoSolskih me-
stih. Jasno je, da prideta ia dive obliki V postev;
straHkai ska ali nestrankarska, politiGna ali ne
politicna. Ako ina organizacija namen zbira;i
SomiSljenike kake stranke ali pa, ako tvori lastno
politicno strujo z lastnimi politiGnimi toGkami V
Sv0Jem programu ,je struja strankarska in poll
iicna. Ce pa organizacija ne predpisuje nikakih
p%olititnih nazOrov, niti ACCOMPLISHMENT niti kle-
rikalnih, ne liberalnih, ne socialistiGnih j.. t. d.,
potem je Organizacija nestrankarska in nepolitiG-
ma. ' program vzame v TEN sluGaju lahko lie Ia
kO politiGno zahttvo, XII je skupna vsem polite
MIN strankam naroda.
Ker prinese lie malo kdo trdno ~politiGno pro-
'' 'a W. III Y j. Z
Gina akademikOv navadno do gotOve meje poll
ntno indiferentna, cato bi bile najbolj umestne v
prvi vrsti nepOlitfne in neStrankarske organi-
tactic. Posebne, "nadstrankarske" dijaske orga-
nizacije in struje z lastniIni poliiiGnimi programi,
je treba V Interest," dijastva odlo6no odklanjati,
ker rode navadno judi, XII samo govore, meGeio
visokodonece fraze ok0li sebe, zabavljajo Gez po-
liticne stranke, Sc ~izrazajo z~aniGljivo o strankar-
stvu, ribarijo V kalnem in u~ganjajo kritikaster-
Stvo, Xxi obstoji V TEN, da Sc kritizira brez stalis6a
i'll ne da hi Sc povedal svoj MAJOR.
Ako je organizacija nepoliticna in nestran-
karSka, ne SINE imeti V svojem programu nobene
p~ozitivne ali pa negativne polit6ne to6ke. Ma
pram vsem politicnim strankam mora biti ne
vtralna in tOlerantna. Trditi, da je kaka organi-
zacija, institucija ali pa druStvo nepoliticno in ne
strankarsko, OBJ enem pa nasprotovati kaki poll
''@ni stranki in izkljucevati njene pristaSe, je We
hkanska nedoS."dnost, Xxi Sc ponavlja veGkrat pri
lJudeh, XII imajo zclo nerazvit cut "a logiko.
(DaE-b
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

Da hi skocil preko crnega potoka, ubezall 49,.
A tam, glej, Sc je zgenilo telo, vzdignila Sc je
glava in zasmejaie so Sc mu V obraz vesele brato-
We oei. Opotekel Sc j, gail je pc krvi - xii
cal EXC ga straSne svetle oci, vabile. Nj Sc ozrl in
nj videl, tOda roke so nasla desko, siroko in de-
hello, hlodu podobno. Vzdignil je, zamahnil in
Ostri rob je padel z vso mocjo naravnost ma cello,
med oti, in bratove oGi so ugasnile.
Evil Sc je kirk IL tiSine, prosec in oGtajoe;
Tonetu so Sc zasibiIe noge, vzkriknil je in Sc je po-
greznil V potok =.
"Zakaj he spiS. Tone?"
Tone je pogledal materi v obraz in je "a
jokal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28
Ill.

Ker je diiaSka doba odloGilnega pomona "a
nastopaioco intelligence, cato je vpraSanje, ali
SINE obStojati mladi clovek kot dijak ma kaki po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28
(Dalje ~prihodnjic.)

IL Pekinga p%orocajo: Japonska in Kitajska
sta podpisali pogodbo "a skupne militaristiGne o.
peracije V Sibriji. Podrobnosti MISC znane, TO-
da refeno je, da ie pogodba sklenjena lie v co
brambne svrhe proti sovrazniku ma severnovzhod-
nth mejah."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

liz Moskve p~orocajo, ola ie soviet naslovil
novo in ostro prOtestno noto ma nemSko Waldo "a
radi zaplembe ruske Jasmine in o~kupacije for
~:ifikarij v Helsingforsu. Komisar CiGerin, XII ie
podpisal noto, Sc sklicuie ma brest-litovsko mi
rovno pogodbo, v kateri stoji, da ostane ruski
'oini material ma Finskem, XII Sc cent ma $50
m%iljonov rubljev, pod kOntrolo Rustic.
Evening journal., 1918-09-12
MOVIES AND THE TOBACCO u-Np

NNE Of the most recent and substantial contributions
~ to The Evening Journals Our Boys in France To-
bacco Fund 5000 from the management Of the Victoria
Theatre, in this city It represents the patriotism and
goodness Of heart Of Benjamin J. Schwartz, the man
ager Of that popular centre and the
practical evidence OF his interest In the comfort and
welfare OF fighters in France and Flanders.
It will be recalled by those who have watched the
development Of the fund that about ten months ago
Schwartz voluntarily turned to the fund $50 as a
percentage Of the receipts OF the previous weeks busi-
ness in the Victoria.
We gladly accepted that contribution and gave 10 the
incident the publicity it deserved. Mr. Schwartz re-
celyed many postal cards from the 800 soldiers who
received his cartons Of tobacco and was impressed so
profoundly by the gratitude Of the boys over There that
he to and asked II he might hold at the Victoria
Theatre a Soldiers Smoke Week, he agreeing to turn
over 10 the Tobacco Fund portion Of the receipts
once more we accepted his and patriotic pro-
posal and the 500 addition to the Tobacco Fund resulted
In all Mr. Schwartz has given ii2O cartons Of tobacco
TO the fund Think what it would mean 10 our fighters
overseas if every in Delaware would respond as
nobly to the appeal Of American soldiers and sailors for
American smokes while they are lighting Americas
battles