Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-01
HAGIJA SOFIA.

Leta 326. pc Kristovem rojstvu je sezidal
konstantin Veliki Sveti Modrosti lepo svetiSGe V
Carigradu, Oni konstantin, XII mu je kriz oznanjal
zmago mad poganskim orozjem. Dvakrat je sve-
tisee p%ogorelo, dvakrat SO ga zopet sezidali, dru-
gc cesar Justinijan, eden najve6jih vladarjev,
grskih ali bizantinskih. Hotel je ustaviti delo,
kl hi mu ga ne bio enakega ma svetu, vse mai bi
Sc skrilo pred MIN. Sveta Modrost QHagija So
fila maj bi dobila primeren prostor. Use obla-
sti prostranega cesarstvo SO morale pomagati, mo-
rale donasati tvarinO "a novo stavbo. Oropal
so stara svetiSca V Efezu, Atenah, Kiziku, ma
Defu, V Egiptu, V daljnem Balbehu. NajveGji
stavbenik tedanjega casa Antemij il Trala, je
prevzel tezavno nalogo, ustvariti podobo nebes
ma zemlji; pomagal mu je slavni Izidor IL Mileta.
Leta 532. so zaceli, dokoncali so pa veliko delo re
cez pet iet. Ma dan ~. Stefana !. 537. so cerkev
blagOslovili. Velicastna stavba sc ne da ~popisati.
Use je bio poseiano 4 dragimi kamni in odeto
z zlatom, 81. oltar so slavili kot Guido sveta. Mad
Oltarjem sc je dvigala kupola, STRIFE stebri so 10
nosili, IL zlata so bill in srebra, polni biserov in de-
mantOv. POdrl Sc je sicer del stavbe, a kmalu
so jo zopet ~pozidali lepSa je bila nego pref bla-
goslovili so jo dan pred Bozicem leta 563. Po-
slusajmo pripovedovalca Sven Hedina!
V letu 500. pc kristovem rOjstvu smO. Raw
nokar so dOvrsili Maloazijci, najslavnejSi stavbe-
Mkt tedanje dobe, emo najvelicastnejSh cerkva
krscanstva. Mad trideset let je trajalo delo in
.pri tenn je &Ia-zaposlenih neprenehoma deset I'll
soc delavcev. Zdaj pa je kolosalna stavba do
gotovljena in danes Sc ina vrsiti posyecenje GER
kve Svete Modrosti.
Veliki vladar bizantinskega cesarstva, Justi-
milan, Sc pripelje v Getverovpreznem vozu in sto-
pi v spremstvu carigrajskega patriarha v cerkev.
Njena notranjost je obSirna in v visOGini So me-
trov Sc dviga kakor nebesni Obok kupola. Justi-
milan Sc ozira in veseli svojega della. ObGuduje
pisani marmor OBJ stenah, umetnosti pOlni mozaik
v Zlatem dnu kupole, stotere stebre liz rdecega
porfija in Zelenega marmOrja, Xxi nosiJO kupOlo
in galerije. Neizmerno je bogastvo cesarjevo!
Sedem zlatih krizev je podaril novozgrajeni GER
xvi. tea vsakega je slot! V zakrstiji Sc naha-
ia 10000 kelihovih ~plaSckov, vsi pa SO prepleteni
z biseri in dragocenimi kamencki, dale "a biblij
Z zlatom Okovanih platnic, katerih vsaka tehta
diva stota! Okraski treh portalnih vrat so lite
SAM IL lesa Noetove barke in vrata glavnega Who
da so liz samega srebra V druga so pa vdelani
levi IL cedrovine, crnega lesa in jantarja. Med
II srebrnimi strebri Sc bleSci podoba Krizanega,
ravnotakO il kOvanega srebra, toda pozlaeena,
Najsvetejse tega ~svetisca, resnicna podoba omega
kriza, XII so ga rimski barbara pred wee kot 500 le-
ii p0stavili V Jeruzalemu.
Obok Sc koplje v luci. Srebrni lestenci mad
c%esarjevO glavo tvoriio mOgocnO obliko kriza,
simbol zmagovitega sijaja nebeske svetlobe mad
zemeljsko temo. V mozaiku kupole Sc s~vetijO v
vsej milobi oblicaja svetnikov, XII kle6ijo v tihi
pOboznosti pred Bogom; pod obokom plavajO Stir
Jt htTHDnDI III CcodT sc SpoHril uluSc huJlSC
Mojzesove: "Kerubini so razprostrli zgoraj svo-
ia krila in z mimi krili prestol milosti, in njih OBJ
licja so bila obrnjena nasproti in zrla ma prestol
milosti." Ali pa nj bilO v tenn novem svetiscu
ravnotako? Ginjen skromnosti pred Najsvetej-
sim, pa obenem poln eloveskega ponosa, pade Ju-
stinijan ma kolena in vzklikne: ''Cescen bodi
Bog, XII me je smatral verdnega, ola dOkoncam
to delO. Prekosil sem tie, Salomon"
In novi rodovi, nova ~stoletja hOdijo pc sledu
prejsnjih. V cerkvi Svete Modrosti Sc vedno OBJ
hajajo kristjani Shame vsakoletne sveGanosti,
patriarhi in cerkveni ocetje pa Sc snidejo tn ma
zborovanjih. he so skoro tisoc let sijale zvezde
mad to mogocno hiSo bozjo, kar so ugasnile V ju-
tru dine 90. maja 1883. leta.
Turski sultan ie naskocil S svojimi brezste-
vilnimi Getami Obzidje Carigrada. V groznem
strahu beze tisoci MOI, zen in otrok v Hagijo So
flo in prepuste ostalo mesto opustosenju. Una
govalec sc ne DO drznil oskruniti svetega kraja.
V uri stiske - take Sc glasi prerokovanje - DO
prisel angel bozji 2 neba ter resil cerkev in me-
stO.
he brne mogoGne trobente mohamedancev 2
bliznjih gricev. Strahovito, srce razdirajoGe vpi-
tie odmeva pod obokom, matere pritiskajo svoje
otroke ma prsi, mozje in zene Sc objemajo, sunni
galei roke vklenjene se v verge, pribeze v te-
mo "a stebri. GrmeSe butajo sekire %mohamedan.