Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-15
DEMOKRACIJA.

Dolgotrajna krvava kriza sveta ie V marsikate-
rem oziru visoka sola cloveStva; tudi sola sociaGzma
je. Ljudje, ki imajo o prehodu V socializem utopicne
pojme, misle6i, da Sc izvrsi mahoma. nekako tako ka-
kor sc preoblece suknja. bodo majali z glavami in
krepko oklanjali misel, da bi mogla biti vojna sploh
V kaksni zvezi s socializmom. Kdor Sc je pa liz res
nicnosti toliko nau6il, da veruje V zakon razvoja. ma
Jde prav lahko take zveze in pride tudi do spoznanja.
da je vojna velika pospesevalka socializma. cetudi MISC
imei tisti, ki so je zaceli, nti V sanjah namena. da hi
z MO posluzili takim ciljem.
Danes je izkljuGen vsak dvom, da hi bila morala
vojna po idejah njenih zacetnikov predvsem utrditi
polticno avtokraciio. Vladajoca nemSka dinastija lie
PR tenn apelirala ma instinkte kapita!izma; besedo,
da zahteva NemGija 'svoj prostor ma solncu". je bio
tako razumeti. NemSkim profitom maj hi Sc odprl
sirsi svet - to je ba vaba "a kapitaliste. Vendar Sc
pa ne more izvajati liz tega, da so nemski kapitalisti
provocirali vOjno, ali pa da so jo sploh zeleli. Gotov
del izemd Nth je pac liz vsega srca podpiral kaizeria
in mOgocno militaristicno kasto, ker mu je morala
vojna ma vsak nacin prinesti dobicka. Sem spadajo
v prvi vrsti tisti, XII producirajo direktno "a vojno.
S Kruppom ma celu. MIN je bilo naposled !ahko vse-
emo, kako Sc vojna zasuce; nikdar Sc o miru ne more
porabiti toliko njihovega blaga kolikor V dobi klania.
NJihovlm interesom sluzi vojna TEN bolje. elm raz-
s~eznejsa je in elm dale traje. Min Sc pridruzuiejo
izdelovalci drugega vojnega blaga in vsakovrstni spe-
kulanti.
Kar Sc tice zadnjih, Sc tudi oni pray lahko izpre-
meme v gorace pacifiste, ako Jim Una drzava po$teno
stopiti ma kurja ocesa, da izgine moznost velikih pro-
iitoV, mine kaJ lanko tudl naNdusenJe "a vojno.
Kapitalisticni razred pa ne steje lie tie vrste liudi,
ampak mnogo takih, Xxi jim nj prines!a vojna nobene
koristi, pac pa znatno skodo in V mnogih slucajih
polom. To velja zlasti Ia Nemcijo in Avstrijo, XII sta
bill dolgo dobo tako odrezani cd sveta, da je sa niiju
zunanja trgovina vecinoma rakom zvizgati. IZvzemsi
nekaj malega V blznji ~sosescini je bill uvoz In izvoz
popolnoma p%rekinjen in velik del industrije nj mogel
rreboleti tega udarca. B.
Ma vsak naGin je bila vojna velika hazardna ipra
"a nemski kapitalizem, XII je sam najbrze ne hi bill
sprozil. Ko so 10 drugi element priceli, Sc ii seveda
nj uprl, ker je pri igri naposled vendar tudi dobicek
mogoc in ker so dejansko vladajoci faktorji V Nemciji
znali naslikovati polozaj tako, kakor da je vsak drug
rezuhat kakor nemSka Zmaga izkljucen in je bilo v ia
KEN slucaju priGakovati, da prinese doba pc vojni
tako bogate profile, da bodo vse zrtve mnogokratno
nadomescene.
avtokracija pa nj mi
silla V prvi vrsti ma to. Kajzer, XII je V Nemciji do
danasnjega dine absolutni "obester Kriegsherr". XII
pc ustavi sam odlocuje o vojni in miru, in XII nj jemal
sVetov - kolikor Jill je V svoji domisjavosti sploh je-
NAL, - cd politicarjev ali cd Representative gospo-
darskega sveta, temvec cd nadutih generalov, niti ne
razume ustroJa modernega sveta, ampak zivi Sc vedno
V preteklosti in pozna Zgodovino tako, kakor so ga
ucili princovski profesorji. XII so mu kazali vladarje
kot edine odlocilne faktorje v zgodovine. slikali Hohen
zollerne kot posebno, cd Boga poklicano familijo, V ME
ga samega pa pumpali v prevzetnost prchajajoco sa.
mozvanost.
Cezarizem je bill gonilna sila, XII je napeljala Vile
ma ma vojno; njegova svetovna vlada mu je bila glavni
CHI; avtokraticna ustava NemGije mu je dala sredstva
IN moznost "a to. Same pc sebi Sc razume, da mai
bi bia tudi njegova raz$irjena vlada utemeljena ma
avtokraciji.
Da je postala nevarnost take organizacije skoraj
vsemu svetu jasna, je eden najznamenitejsih rezulta-
tov vojne.
Brez pridrzka Sc mora priznati. da je imela avto-
kracija V ten letih velikanske uspehe. Nj malenkost.
Ga Sc JIG posrecilo liz Nem6ije, Avstrije, Bolgarske in
Turcije napraviti enoto, XII je kakor sklenjen organizem
sluzla eni wolff, deala pc enem nacrtu, cutila emo re
iezno roko. stopia ve svoje raznovrstne interese v emo
odvisnost, skoraj bi sc lahko reklo V emo SUBMISSIVE.
lgodovina ma bojisGih do letoSnjega leta je pri6a uspe-
nov, Xxi jih je omogocila masinerija avtokracije.
Prav njeni groze6i uspehi so pa moral zbuditi
odpor demokracije, XII je obcutila nevarnost, ia uteene
bti popolnoma pomandrana. Cd casa. ko je postala
Ia zavest dovolj mocha, je dobivala vojna boljinboli
obhko boja med demokracijo in avtokracijo.