Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

III moderni NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
druzbi nikakrSnih razredov. ne
more spraviti ; Sveta d~ejstva, ka-
tcro tutiio vSi, da gre MANFRED
skOzi moderno druzbo ostra loGil-
ma Grta in da obstoja velika We
Gina, XII ne gleda in tudi ne more
gleda,i ma stvari ma enak naGin.
;akor gre mamie maujSina.
Mad skoro vsakim delavccm vi
81 tekom vSega njegovega zivlje-
MIA trojno ~StraSilo, MANFRED neza-
poSlenost, bolezen in Starost. Pri
TEN ne pride Y poStev, kako do
bro je placano doticno delo, ko-
like je p%rihranil ter nalozil Y
maJhnem poscStvu. Delavcc sc
namret nikoli ne more iznebiti
Strahu, da hi zelo dolga doba ne
zapoSlenoSti, zelo dolga bolezen
pozrIa one majhnc ~prihranke ter
ga p%oStavila pred lakoto. Ncdno
Sc boji. da DO ma Svoia >tara leta
Y revni hiSi ali pa brcme Svojih
IaStnih Sorodnikov.
To toini strah jc tisto, kar
loci veCino cd manjSine ter della
prvo nezadovoljno z vsem ustro-
jem Sedanje GloveSke druzbe. To
je kopito peklenStka sedanje ig-
dividualiStitne dobe, 'to jc
vrag, XII prime "a vrat zadnjega
V vrSti.'
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. druzba nj "a
jamtila in zagotovila pravice do
zivljenja "a VISA GlovcSka bitja il
vSi oni, Iii jutijo. da hi ST lahip
~nahajaIi nckega dine Y zadnji VI
Sti ter hi Jill prijcl vrag, seve-
ia ne FRO ma naSo druzbo 5 pose
bno %prijaznim oGeSom ter tudi lie
najdeio nobenega povoda, da b;
jo branili.
V TEN oziru nj individualiStic-
ma doba zadostila maSam naro-
da ter jim nj dala tega, kar so pc
pravici zahtevali, MANFRED druzab-
no in industrijalno varnoSt.
To jc veliki problem, kateregl
mora prijeti Y roke ter reiiti mo-
induStrijalna druzba. To ic
ona gonilna sila. XII Sc nahaia y
ozadju "socialnih Ginitel.jev," in
to je pritela spoznavati tudi mo-
derna korporacija.
Delo v moderni industriji.
Uspeh industrijalnega kapi-
re temelji na produkciji V
masah Z veliko razdelitvijo della.
Il vcdno nGraSjajoto delitviiu
della, pa sc jc znacai de
la izprcmenil ter ludi stali;ce de
layca napram delu. IL della je IL
g,uil u>tyarjajoci element.
Nsled tcga Sc je delo izpremc-
milo Y navadno, mehaniGno delo,
V %garanje, in zanimanje, XII ga
jc nasel delavec p~rejSnjih dni y
Svojcm delu, iSCc delavec sedaj
izyen della. PoSlcdica tega .je.
da je zahteva pc krajscm DELAY
mem ta>u vcduo veGja.
liz kapitana industriie, vodite-
iia in managerial ie pogosto zelo
iezko razumeti, zakaj zahtevajo
usluzbenri oSemurni delavnik,
doGim delajo oni Sami dvanajSc
ali ~Stirina.jst ur, ne da hi sc pri-
tozevali. Pomislimo pa lie ma raz-
ike. Xxi obStaja med nstvarjajo-
iim dclom ter enoiicnim, mcha-
nicnim dclom in stvar nam pc
Stane takoi nekoliko jasnejSa.
V dvanajStih urah ravnatelie-
vega ali managerjevcga della JIG
morda najti dive uri, Xxi sta emo
liCni, rutinSki in mchaniCni. De
set W. pa je p%oSveGenih nadzor-
Stvu. administraciii, vodstvu de
la in sploh Il emo beSedo ustvar-
jajocemH delu. V primer Z de-
lavcem cd kosa pa Sto.ji blanca
dive uri proti osmim.
Vslcd |neprcStanih zahtev, da
sc zmaniSa Stcvilo delovnih w,
Sc je to zmanjSanje V resnici IT,
III V mnogih Slucaiih izvrSilo in
priblizujcmo Sc sedaj S-urncmu
pravilu. V Stevilnih indu>triiah
smo ga re doSegli in gotova stvar
ic. da Sc uvcliavi S-urni dclavnil,
po vScm induStrijalnem Svctu.
Proti oScmurnemu delavniku
ne more biti nikakrSnih reSnih