America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-12-05
.E, III
KAIsERUL 81 0ERMANIr.

Strife sosite acum de curfnd 81
confirmate de toate guvernele ne
spune despre Kaiserul ca a abdi.
cat saptamfna trecuta. MOI stim.
dupa cum a vestit guvernnl. ger
man, att eel socialist, citssiAra-
masitele gcyernului ithperial ca
Kaiserul si-a dat abtlicarea a.
Iiunci cfnd spalat putins diu
Germania. Sc spunea ca Kaiscr,l,
lu;. printul de coroana 81 illtrea,
ga dinastie a renuntat la ,lreptu-
;le tronului german. Acsastli iii.
sd s'a doyedit ca minciuna, ali
atii in nenumarate rinduri si-au
exprimat parereaNca Kaiserul Isl
are mendrsle in jocul din interio-
lrul Germaniei; nu arare orr S "a
spus ca 7nsusi revoltele din Ger
mania sunt numai de comanda.
kAn1 spVs-o 81 moi la aceste rinduri
aratind' uncle motive pc care orr
ce ON GU judecata lie poate vedea.
Deosebirea de revoltele din Ru-
sia de revoltele orr simularea de
revolte din Garmenia e prea ba-
tatoare la ochi. in ,Rusia toti eel
din jurul Tarului, fnsusi Tarul
nevasta lui, copilul lor 81 ficele
lor, au fost masacrate de revol-
tanti, in Germania din contra re-
volutionarii au luat sub protectia
Tor pc -clica ce este responsabila
pentru marele macel uman ce a
avut loc. Germanul tot german.
81 drept a avut Goethe cind a zis
ca: ,Prusiacul este o bestie'.
Firea germanilor foarte pc
culiara, fndopati GU 0 edlrcatie
gresita eli au ajuns sa alba o idee
fixa, eli Sc cred un popor ales a
.carni destin este, dupa cum spu-
ne marele lor filosof Hegel, ca sa
duca pc celelalte popoare la lu-
nina cea adevarata a crestinismu-
lui. Germanii nu au renuntat la
Kaiser 81 nici nu vor renunta de
buna vote, eli stunt un fel de sclavi
pc care numai prin preutea fortei
ii poti face liberi. Vasile Alexan-
dri, marele nostru poet a deserts
foarte bine acest jcaz curios, Ella
arafat cit de putin intelege un
rob ce este obicinuit, ca boul, ca
isa fie stapinit de altii, Sc pretuia-
sea libertatea. De sigur nV va SUI
para pc nimeni daca voiu repeta,
pc scurt descriptive astoria. Sc
site ca in Rominia era pc timpuri
stoti tiganii robi, Alexandri pa
truns de sentimental de mila pen
tru acesti neporociti, inca inainte
de a Fl desrobiti legal, el a elihe-
rat pc teti tiganii. Le-a' dat la fie-
care o oare care suma de bani, la
sind pc fiecare liber de a-si face
rostul lui.. Tiganii, pc data ce au
fost lSsati in libertate s'au infun-
dat imediat in circiuma ;. doar
asia este libertate - lar dupa ce
si-au papat banii au vazut cit de
rau este ,,liber'' Astfel ca s'au
intors Gu totii fndarat, rug1ndu-se
ca sa fie reprimiti in robie. Asa
este 81 Gu poporul german, ell nu
|intelege ce c libertatea, ell s'a In
vatat ca sd fie calcat in picioare
81 maltratat de clica militarista,
81 de acest object Sc pot despartl
Gu mare greutate. Eli tin la Kai
ser, fie eli socialist germalf, fie
bolsevichist german; fie diferinta
de idei intre eli cit de mare asu-
pra unnisspunct Sc inteleg la per-
fectiune: Toti tin cu .Kaiserul.
Tarile aliate All mare datorie
de a scoate gargaunii acestor ger
mani, Ell trebue sd 1nteleaga ca lu-
mea nu poate Fl linistita cfnd un
Kaiser este in fruntea unei tari
orr altuI dim familia hui, 81 mai a.
les in fruntea unui popor care a
PRINT o educatie att de gresita.
Datoria aliatilor este ca sa tina
din scurt pc german, Ia fel cum
tin din scurt pc un copil rau in
care MI al incfedere. Aliatii tre-
bue sa alba un control absolut a.
supra germanilor astfel ca sd lie
poata da o directiva sanatoasa
ori spre al sill ca sd apuce pc o
Gale mai buna. Aceasta trebue ia
cut pentru binele popoarelor ala
te, cit 81 pedtrq eliminarea ele-
mentelor &c pot capza o alta ca
tastroa Ia fel co cea petrecnta a.
cum de curind.
- --- - n ), s
--. =.