Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
%Prekm0rska trgovina in Slovenci.* y

tenivee so V razli6pih dobah in V
razli6nih krajih razlicne. Y do
brinami zadovoljuiemo svoje po-
;rebe. TIE dobrine pa MISC pc vsei
zemlji enakomerno razdeljene.
temvec SD poliedelski, gozdarski,
lovSki. ribiSki in rudniSki pridel-
XII, Iadalje ohrtni izdelki pc zem-
ijepiSni legi. pc geoloSki sestav-
va zemlje in pc visOkoSti civili-
zacije V razlitnih krajih pray ra.
znotere.
TIA raznoteroSt je povod trgov-
skemu prometu, XII maj posreduie
med inomi kraji, kjer Sc nahaia
zadoStna mno,ina gOtovih pridei-
kov in izdelkov, in med onimi,
koder je pomanjkanie ma gotovih
dobrinah.
vi Jugoslovani zivimo oh ia
dranski obali cd izliva SOGe pro-
ii iugu V skoro 600 KIN dolgi IRA
Gni crti ter Y D%imarSkem eorov-
ju 2 vsem Posavjem preko ORA
We
.Jadransko morje reze globokO
V evropsko celinO in tam, kier Sc
ga najseverneSe V Suho 2emlio.
sc nahajata diva krasna zaliva. In
zaSki in reSki. Oboe .je znano. ola
je prevazanie bIaga po ladjah
STEER ~pOGaSneje ali izdatno Gene
ie cd ~prevazanja pc zeleznicah.
NSled tega Sc osebe raje vozij0
pc zeleznicah in Sc istOtako vrSi
pc zeleznicah piScmSki promet in
promet s nitro kvarljivim blagom
tudi tam, kjer sega morie globo-
ko V celino. Zaradi tega prone
ia tetejo elavne zelezniSke proge
tudi do one locke, koder sega
zemlja najglobje V morie. Bla-
gown promet 81 pa izbere ona
pristanisGa, kjer Sc morje NADIA
lie zajeda V suho zemljo. TrSt in
Reka imata takSno lego. Tia lcga
je II glavnih podlag pomorski
trgovini omenjenih dveh LUX.
vendar pa to nj edini razlog "a
gOspodarski procvit Trsta in Re
Ike. Trgovski prOmet zahteva Sc
mnogo drugih lastnosti cd takih
zalivov, STEER Sc promet ne more
zadostno razviiati
Take Zahteve so:
l.. FristaniScce ne sme biti pre-
rlitvo. ker rezejo prekomorski
parniki globokO V vodO, nuditi
mora varno zavetisce pred vihar-
il ter imeti priprave "a naklada-
ME in razkladanje blaga, Nasa
diva zaliva sta tako globoka, da
Sc OBJ MUM obali morejO zasidra-
ii tudi najvecje ladje Valolomi
.iih o~bvarujeiO viharjev, pomoli
pa o~lajSajo vkrcenje in izkrca-
ME.
=. Nadalje je velike vaznosti
pripraven dOhod liz Zaledja k pri-
staniscu, cemur opomOrejO V pr
vi vrsti zeleznice. Juzna zeleznica
skozi Karavanke in Ture ter zele-
mica Z Reke proti Zagrebu in
Budimpesti spajajO Trst in RekO
Z njumim gospodarskim zaledjem.
Treba pa BIO nedvomno, da Sc re
lezniska proga Dunaj-Trst skraj-
Sa. da Sc bakrsko p%ristanisce V
reSkem zalivu zveze 4 zclezni-
Skim omrezjem in da Sc zelezni-
Ske tarife izboliSajo
3. Gospodarsko zaledje dotic-
mega pristaniSca mora dOvolj pro-
ducirati in dovolj konsumirati.
Umljivo ie, ola sc trgovski promet
ne more vrsiti, ako zaledjc ne
proizviji dovoli blaga, Xxi Sc IL "a
Iedia v luke in 5 pOmocjo pomor-
ske trgOyine V prekmOrskc pO-
krajine prevail in ako Sc V teh
krajih %omenjenO blago ne izme-
MIA Z nOvim blagom, XII ga rabijo
V domaGem zaledju. Zaledie ime-
nujemo ono ozemlje V Ozadju ka-
Ike luke, XII nase vlece gospodar-
ski promet. Velikost %privlacnega
ali trakcijskega ozemlja .ie pac
odvisna Y prvi vrsti cd oddalie-
nOsti "a pristaniScem lezecih po-
krajin od drugih %pripravnih pri-
staniSC. X priylacnemu zaledju
Trsta in Reke n. pr. velikega de-
la Ceske ne moreno p~riStevati,
ker 10 cnnniSo uvazo IL caSko ~