Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11

Vsakdo JIG re incl priliko opa =
zati, da veGja podjetja, katera
imajo svoj notranji sestav ma mo-
derni podlagi, delaio 2 veliko wee
Jim pazniSkim, kontrolnim in pis-
menim materijalom. To ic umev-
no. kajti, ako hoce to podjet.je GO
tovo delo "a (absolutno) cene.jSo
svoto prevzeti in pri TEN (relativ-
no. wee zasluziti oziroma profit
rati kot konkurencno podjetje,
mora vse delo V svojih najman.j =
Sih detajlih natancno presOditi in
"a vsako poedino dclo upotrebiti
lie naiboljSe in najprikladneise de-
lavne moci. Ma ia na6in doseze, da
/. hrani ma cloveSkem delavuem
materiialu; ne absolutno, ampak
V primeri z obSegom i~zvrSenega
della;
2. hrani ma pokvari surovin in
ekonomicno izrabl.ja gradient ma
terijal in
3. hrani ia delavnem caSu.
NajviSjo prosperiteto doSeze to-
rel narodno goSpodarStvo tedai,
ako najbolj ekonomicno izrabi
delavni material, to je, ako z mai
viSiim uGinSkim faktorjem izrab-
! liza z~aposlcno delavStvo. I'm to ie
mogoce lie = najobSirnejso porabo
Strojne sile.
Ravno z Ozirom ma vedno Silnej-
so konkurenco je industrial kakor
tudi SploSno podjetniStvo primo
rano nuditi vedno viSje kvalifici.
ranc izdelke, vedno boljse delo.
Interest delavStva pa so kar mai
ozje Sklenjeni Z ugodnim razvit-
kom domace industriie in domace.
ga podjetniStva. IL tega Sledi,
da ie tudi V interesu delavstva sa,
mega, da vedno bolji izpopolnju-
.ie delavne proizvede, da dviga IL
cinski faktor Svojega della.
NerazumljivejSa je navadnemu
delavcu druga ugodna Stran stroll,
mega della, XII, kakor sem omenil,
znizuje cloveSki delavni napor in
olajSuje eksistencni BOZ delavstva
a tudi TO je takoi razumljivO, axe
Sc postavi v~praSanje ma Sirs0 ped.
lago medsebojnega vpliva teles.
mega napora in eksistencnega boja
delavca.
Vsak clOvek ina vendar v sebi
gotovo mnozino epergeticne sile
katero lahko izrablja ma ia ali oni
nacin. Izraba tie sile je tenn yecja
elm die je V gotovo delo v%prezena
Torej je izmucenost delavca di
rektno funkcija delavnega casa.
Znano je pa, da Sc avn z 1--WE.
deniem stroinega della vednO boil
krajSa delavni cas-. Ia naSo preso.
io je pac vseeno, ako to ~skrajsanje
delavnega casa delavstvO samO IL
sill cd podjetnika ali ako pOdjet
mix skrajSa delavni cas- Z ozirom
ma dclavni process. Merodajno je
lie dejstvo, katero je n~eovrgljivo.
da sc delavni dan Il razSirjenjem
stroinega obrata vedno boil krci
in ola sc prosti cas- delavca stalno,
ako tudi pocasi, razSirja.
Ako torej zahteva danes delav-
nj dan cd delavca manjSo izrabo
njegove energeticne Sile kakor
v~6eraj,je jasno,da ostane temu de
lavcu nekaj energeticne sile pro
ste. katero lahko izrabi pc svoji
wolff. In gotovo bode to storil ma
katerikoli nacin, ako Seveda nj la
ko nedelaven, da hi mislil v pro .
stem casu edino ma JEST in spati.
SkuSal 81 bo pridobiti TEN
prostcm casu ojacenja svojih du-
sevnih zmoznOsti in novih strokov-
nth izkusenj.
To je gotovo njegov osebni do
biGek, kaieri mu pomaga izbOljSati
njegov materijelni polozaj. S TEN
utrjuie svojo pozicijo v podjetju
$ tenn izboljSuje svojo odporno 81
10 in ojaci ma NIGGA odpadaioci
del bojne sposobnosti organizira-
mega delavstva prot izrabljanju
kapitalizma.
Tako tOrej V sploSnem ~strojno
delo he nasprotujc interesom de.
~iavstva, ampak nasprotno. StrOj =
no delo dviga delavstvo duScvno
in telesno.