Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13
o. sss JUcosovANsKE

jo sedaj neopazeni, kajti veii svet izpreminjao
dogodki 81 slede tako naglico, da Jim Govek ko-
maj sledi, in segajo tako globoko strukturo vse
IA sye,a, da ie komaj mogoGe presodit n iih dale
koSezn pomen.
Odiar Je Bolgarska zStOpila IL yoinc, so So
odgravali cudovit prizor zgodovinske drame 4
naraseajOto naglico in rapidno stopnievano IL
cinkoviostiO Prisle avstriiske proSnje za mir
nemSke note premirju, Wisonove deklaracje
znacaju nemSke Wade in potreb da spozna Av-
striia CehoSovakih in Jugoslovanih narode XII
odocijo Sami svoj usodi; sledil ie razglas ceSo-
slovaSlle republike, talorekoG IA petami ie prisa
revolta hrvaSkega voiaStva in zavzetje Rele pro-
klamacija ogrske SamGStalnosti. revoluciia ma Du-
naju, razglaS ncodviSnosti hrvaSkem saboru i'm
ustanovitev Wade JugOslovanskcga Narodnega
Sveta in avstrijsko premirje. Cesar Karl ie izgi-
mi in nihce sc pravzaprav ne briga, dc ie tud for
malno odrekel prestolu ali ne: narodi nelidanje
Avstro Ogrske morali republiGansko konsti-
tuirati, ker je njh ''dednega vla,laria" otitno
zapustila ''miloSt bOzja'
i Medtem ko odigravah ii senzacionalni
hogodlsi, katerim je pridruzila sc lapiulaciia
PTur6ije. prisli Berlinu do jasnega spoznanja
da vodi Nemeija 'bOj brez upa image. ZaGel
Sc je boj med naprednei isim clement parlamen-
ttu in kajzerievo oblastjO. Nastop AIaksa baden
skeea ie bill dober zafetck Kakor je bila niegova
tvlada nezadostna dovrstcv naloge je bia ven
fdar spOsobna da povede nemSko poiko na nova
pota PriSe bo cas-. ko bono natancnejc izvedeli
kaksni boji odigrali med mrovnmi sran-
kam rajhstagu in kajzerjem njegovimi pri-
stasi preden ie IIertling podal ostavSo. Nedvomno
socalisti pri tenn ierali yeliko najbrzc vodilno
yIogo. Lahko Sc Viljem Hohenzollern gotos6 nj
s VIDAL, toda novi vladi danes ahlo prizna, da ie
prccej natancnO Spoznala svoio naogo i'm jo vISila
dokaj spretno in dosledno kratkem Gasu ie bill
kajzcr taken polozaju, da ie postala njegova
dotlej absolutno veljavna beseda brez pomona. Bi-
Ia ie senzacija, kO ie prime Maks, ozroma niegov
drzavni tajnik DIR. Solf telegrafira, da izyrSuic
parliament tiSte pravice. Xxi dotlej pripadale
kaizerju.
5 Da so mora nasprotniki Nemciie kliub temu
ostati previdni. je druga rec kO ie Wilson dobi-
val nemske note. tiGoGc premirja. ie bilo vpra-
sanie V Gem so garanciie, da ne bi bo tako pre-
mirie lie priprava napad. In taliih garancii
res nj bilO. Zato mOrali Zaveznik napravi po-
soie "a premirje take. da jc obnovitev vojne IL
kliucena.
Medtem ko so Sc izmenjavae note je pa sla
ma Nemskem prakticna potika svOjO pot. KO je
kajzer videl, da taia njeeOva absOutiStcna
oblast, ie upa da resi- nekaterim pOliiGnimi
konceSijam SvOjo in SvOje dinasije ekSistenc0.
POnOs vsega njegOvega prevzetnega zivljcnja je
skopncl vpreo odlocnosti, XII je jela kazati med
judstvom. VISA desetletja. odkar ie bill pOsajen
ma tron svOjega ''velikega starega oteta', Xxi je
bill resnici dusevno prav majhna prikazen. je bill
Viliem IT, vajen smatrati samega sebe "a vtelese-
ME vse oblast in "a vir vseh pravic. NjegovO wee
no naglasanje BOga zvezi samim seboj le della
10 ma demokratGno mislefega cloveka vtisl sme-
snosti: ali vsmisu avtokracije je bio popolnoma
iogiGno &c ina cesar vso moe 0d Boga tedaj je
niegovO mestO till pOleg Boga samega; njcgOva
moe je tedaj bOzanslia. in kdor io posedujc. mora
'b avtokrat Nedosledno hi bilo. -fe hi primal
ljudstvu pravcO ola deli lie najmanjsi delez oblasti
MIN. Ge mu je to ljudstvo Od BOga samcga pod
,vraeno. Prava. cista deja mOnarhiZma je avto-
,kraticna In TEN ie bill Viliem III. dosleden.
Svojo vlogo je slazil sele takrat. ko 81 je
,liudstvo vzelo delez Tsti hip. ko ie Maks baden
ski zjav da ii bO nemSko liudstvO poscj samo
potem svojih pOObascencev rajhstagu delalo po-
save. e incl Viljem &c je hotel Osiati zveSt svoJi
vlogi le emo alternative: Razpustiti DRAWN zbor
razgnati ga eventualno vOjaki in gromom i'll
treskom pOkazat da je on gospodar. ali pa po-
nosom V d,ls i'm & prezirom za ljudstvo oditi
pozornice.
Kajzer pa je izgub samega sebc. Stor'l nj ne
prvega ne drrgega ampak ic .,kuSal resiti neko
liko ostankov svoje mogocne oblasti Fidel ic, ka-
ko mu iemljejo pravico napovedovaii vojno IN
skIepati mir; gledal e, kakO prehaja kancelarJeva
odgovornost od MEGA parliament ;opazal je,
kako 81 drzavni zbor pOlagoma prilasca njegove
zkjucne pravice. Kakor da mu slacio ccsarsko
oblekO, so jema bozansvO Od mega; in on
ie trpel da so ga izpremnjai umrjotega Glove
ka, pa jecjaje pros, da mai mu vendar puste
me in ornamente. cetud vzamejO vso oblast.
hnZa sl.n nnH IIp in