Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20
GREH AvsTRIJsKE BURzvAzIJE.

GREH AVSTRIJSKE BURZVAZIJE.
Ma svetu je nj drzave, katero hi socialist :
svojega staliSGa mogli in smell brezpogojno hva-
liti. Nobena nj tako urejena, da bi delavci V njej
uzivali pravicnost. Doslej je bio to nemogoGe,
kcr ra2voj mixer nj dosegel take stopnje. kljub
temu ne moreno pometati vseh drzav V en- kos,
temvec moramo reSnici ma ljubo priznati, da So
poSamezne drzave neenako razvite. Y nobeni Sc
nj reSnitne svobode, tOda V enih je hlapcevanjc
in potlatevanje veGje, V drugih je maniSe.
Y Evropi spada Avstrija ia vsak naGin med
najreakcionarneiSe drzave. Kljub temu, da Sc je
kapitaizem tudi V AyStriji mocno razvil, kljub
Iemu, da je burzvazija po stevilu silno narastla,
ina vendar %politicno moe V DRAW mala peStica
brezveStnih nazadnjakov V svojih rokah.
TO je ~posledice ~politicne nesposobnoSti av-
strijSke buravazije. Zakaj razliGni Berchtoldi in
BilinSki, Bienerthi in Stuergki, Thuni in Scwar-
ii res MISC take zenialne glave, da hi monli : Svo-
10 ~Veleumnostjo uganjati vse V kozji rog
Med mimi SO take duSevne nicle, da bi V takih
dezelah, kJer ne velja grofovStvo IN knezevStvo,
Sc V podrejene sluzbe tezko prisli. In Ge hi bilo
mestanstvo V Avstriji ~politicno zrelo in ce hi
Sc zavedalo Svoje moci, bi Sc gloria teh puhlogla-
viii domisljaveev razblinila kakor pena IL mila.
giGni moment V zgodovini avstrijskih
narodOv je nesposobnost njihovega mescanstva,
XII nj spoznalo svOje naloge. Povsod opazujemo,
da sc z moGjo burzvazije razvija liberalizem. V
AvstriJi pa vlada metternichovsko nazadnjaStvo
SpojenO Z najcrnejsim klerikalizmom Cd leta
1861. ina AyStriJa ustavo. ali parlamentarizem
JIG V drzavi degenerirane habsburske familije
prazna beseda. Taxa frazerska Sleva kakor grof
S%tuergkh, cigar ~politiGni znaCaj je tako pobarvan
kakor kameleOn, ina dovolj moci, da poSilja par
lament ma Sest, sedem, osem meSecev ma poGit-
nice, meScanske stranke, IL katerih ie sestavlje-
ia vocina dunajskega drzavnega zbora, pa mir
no trpe, da Sc brez Nth ma podlagi absolutistic-
mega paragrafa II izdajajo cesarske naredbe ma
mcStO ZakonOv, da Sc $ cesarskini haredbami
ljudstvu nakladajo dolgovi in uveljavljajo drzav-
nj prOracuni.
Tudi sedanja vojna je dokaz meScanSke Sla,
hosA. Proti Srbiji jc takozvana skupna vlada :
tretinskim grofom Berchtoldom ma telu re dav-
no ~hujskala. Sploh je postala Avstrija e%vropske-
mu miru re z aneksijo Bosne in Herzegovina ne
varna cd leta 1905. dale pa je bila Europa ne
prcnehoma zaradi avstrijskih provokacij ma tr-
nju. Vojna stranka, XII je imela svoje glavne o.
prOdc med viSjimi oficirji, med onimi kap:talisti,
Xxi 1--WE cd vojne industrije, in med emo izmcd raz-
lenih dvorskih klik ,je neprenehoma iskala prili-
ko, da hi mir postal "nemogoc."
Najbolj je tista brezvestna koterija, ki VIA
da V Avstriji, molila rogove proti Srbiji. Ia to nj
bio treba posebnega %junastva, zakaj tolko so
tudi gospoduioci tepci razumeli, ola je soseda on
kraj Donave majhna in Ola je a~vstrijski militia
rizem mocnejsi cd njenega. Povrh tega so sc vol
nj ropotaci Sc zanaSali ma NemGijo, svojo zavez-
nico in naibolj militaristitno drzavo Europe.
Oficiclna politika Avstrije zadnjega deset-
letja Sc lahko imenujc ira ina provOkacija Srbi-
ie. In 20 pravici Sc lahko pravi, da je Avstrija
boil kakor vsaka druga drzava trajno ugroza-
vala evropsEi mir.