Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

Med delom in kapitalom JIG BOZ, X
Sc izraza v razlicnih oblikah. Ena
teh oblik je stavka. CHM vec je kapi.
talizma, TEN wee je tudi stavk. Pod
jetniki radi govore o ''zapeljanih de-
lavcih", kadar sc zahteva cd Min
koseek ~pravice; mi ne verjamemo v
to zapeljanost, ker mora delavec v
sedanjih razmerah pac sam cutiti,
kako krvavo je izkoriscan.
liz objesti ne hodijo delavci v boj.
Stavka vendar nj TAXA zabava, kakor
10 opisujejo kapitalisticni %podrepni-
Xxi, pripovedujoci, da zapuscajo de-
lavci tovarne lie liz lenobe. V casu
strajka nj rednega zasluzka; podpora,
XII jo more dajati organizacija, ga ne
nadomesti; ljudje morajo biti pri-
pravljeni ma vsakovrstne nerodnosti
in sitnosti, ma tezave in cello ma ne
zgode. Kapitalisti6ni izziva6i skrbc,
kolikor lie morejo. da bi zavedli de-
lavce v kaksno nesreco. In tudi le-
noba sc ne more pasti v casu stavke;
m~arsikatero opravilo JIG Sc neprijct-
nejSe cd della V tovarni.
u ozirom ma to JIG nezmiselno go
WORTH. da sc daio delavci kar meni
mic tebi mic zapeljati V strajkanje.
&c nj tax korak dobro in zrclo pre-
misljen, JIG pa pritisk razmer tako
mocan, da ga enostavno izsili.
Tudi slovenski delavci, XII so ude-
lezeni pri ten stavkah, Sc gotovo MISC
dali kakor back pognati ma ccsto.
Premislili so, kaj da store.
Ali treba bi bio, da bi razmislili
Sc malo wee.
NaSa a leila je, da hi zma-
gall delavci v vseh bojih, v katerc
so %zapleteni, in sicer, da hi zmagali
elm hitreje in s elm manjsimi zrtvami.
Toda vsi skupaj. kar mas JIG 5 pre-
pricanjcm V tenn %gibanju, nismo sa-
nJaci. Same naSe zelje ne odlocujejo,
in delavci sami V boju lahko opazu-
jejo, da sc z zeljami mic ne opravi.
Vsak uspeh, tudi &c je lie majhen, Sc
pridobi lie tczko in vsaka zmaga je
dvomljiva do zadnjega trenotka.
Dokler MISC kapitalisti tako ugnani v
koZji rog, da Jim ne ostanc mic dru-
zega, kakor podpisati mir, ga ne pod
pisejo, ampak izmiSljajo vedno move
zvijace in nova nasilstva.
Ia prilika, oh kateri delavci sami
vidijo. $ kaksnimi nasprotniki Sc mo-
rajo boriti, je pa zelo primcrna. da
hi Jill navedla ma razmisljanjc. Sedaj
je ravno pravi cas-, da Sc resno vpra-
sajo:
"Ali mora biti vsak BOZ "a vsak
cent in "a vsako minute tako teak?
Ali SC ne hi DIAL vsaj nekoliko OLAF
Sati?"
In &C prcmislijo delavci to vpra-
SAME brez predsokov in temeljito,
tedaj morajo spoznati, da je to, kar
zclc, mogoce, in da JIG ~pravzaprav lie
cd Min odvisno.
Sredstvo, Xxi sc jc miljonkrat pri-
p~oro@alo, JIG zclo e~nostavno, in Sc
imcnuje organizacija. Verjamemo.
da postaja pescm d~olgocasna, &C Sc
dolgo pole. Toda klic pc organizaciji
ne more utihniti, dokler Sc ne izvrsi.
In delavci Sc reSiio "dolgocasnega
pctja" tenn pref, cimprej izpopolnijo
organizacijo tako, kakor je treba.
V %premnogih slu6ajih vidimo de-
lavce popolnoma neorganiziranc sto-
patti v stavko. Podjetniki tudi MISC
nepouceni. &c Sc niti dobro organi-
ziranim delavccm ne vdajo takoi,
imajo pred neorganiziranimi Sc mani
respckta. N~eStctokrat smo re videli
take neorganizirane stavke ma zalo-
stem nacin propasti, lie cato, ker so
k~apitalisti ~racunali $ tenn, da je treba
lie dovolj casa, pa sc TAXA stavka DO
ncsreci.
FeGinoma ina taxa stavka res lie
tcdaj uspeh, &C SC izvrsi n~aravnost
clcmentarno. &c %prescneti podjetnika
IN &C ga zgrabi V TAKEN trenotku, ko
mu gre vsaka ura iz~gubljenega della
IN kozo. Srecne okolscine morajo ia.
kim delavcem pomagati. da zmagajo;
ma svojo moe sc brez organizacije ne
morejo dosti zanaSati.
k%apitalisti dobro vedo, kaj pomeni
organizacija "a delavce. Znano Jim
Je, da podpira o~rganizacija svoje cla-
ne v boju. Kdo maj podpira neorga.
nizirane delavce? Nekaj casa bodo
nemara vztrajali brez podpofe. Ali
&c mine teden "a tednom, morda me-
sec "a mesecem, pa sc izcrpajo kre.
! dit, pa pride COLA lakota, pa nj pod.