Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

mnoga pitanja. Narcotic ie iuooslayensko MIN.
hJe postalo pitanjcm prvoga reda. Austrol' gar
SKA boluJe cd toga casa ma akutnoj iuuoslayen-
NNoJ po'eStl II sNoJoJ nutarnjoj politici. dok lie II ~
N~ahJSkoJ polltici zapravo tim Svoiim dielom zada-
la smrtm udarac poStoiecem status quo ma Balka-
nu. JugoSlavensko pitanje nile maine somo Mia
nJe AuStro-C garSke, nego i piianie balkansko. a
aliekSlJom BoSne i Herzegovina potyrdie len ic bio
prlncip ravnotcze, koliko u pogledu naciionalno-
drzavnog zivota iugoSlavenSkog elemental, toliko
| gledom ma opel polozaj ma Balkanu. Aneksiia
BoSne i Herzegovina morala ie daklc neminovno
lzazvati svakojake promjene.
Drzavnici AuStro-U garske bill su drugopa
mhlJenJa. Oni Su drzali, Ola je aneksiiom Bosne
Herzegovina cijela stvar ~riieScna, pax nikomu nj
sta mirna Bosnia. Niti je Austro-Ug arska izvela
lkakove p%romiene II Svojoj nutraSnjoi politici, a
NH u lZNanJSkoJ. SVe le oStalo pri starom.
| jakovoJ Situaciji zatekao je Austro-U gar.
Sku baltanSki rat, balkam,ko- iugoslayensko bur.
zoaSka revolucija. l jugoslavensko pitanie pocelo
Sc rJesavati vlastitom snagom be- Austro-Ugar.
ske 1 protiv Austro-Ugarske. = fcudalnom i reak-
clJonarnom TurSkOm porazena ie uicdno austro-
ugarSka politika konzerviranja odnoSaja na iu-
goiStoku Europe. AuStro-j garska doziv leila je da-
ke balkanSkim ration poraz, koji je mediutim
danas jos Il toliko d%ielomitan, jer je buducnosti
ostaNlJtno, da riieSi jugoSlavenSko pitanje, IL
koliko ono 2ahvatd mutar Austro-U garSke. Ka-
kvo &c to ~riieSenjc Bit, danaS je wee ivan svake
dvojbe. RijeSenje &c biti II znaku demokracije i
uJedInjenJa JugoSIavena, samo ie JOS pitanje, ka.
ko &c kraj toga proCi AuStro-I' garSka. PoGetak
rJeSavanja iugoSlavenSkog problema ma nacin, ka.
ko Sc 10 dogodilo balkanskim ration. pokazuje.
da Su sc SanSe AuStro-U garSke znatno pogorSale.
Aneksija BoSne i Herzegovina iZazvala ie II
SocijaliStickom ueoSlavenSkom pokretu move ori,
jentacije. Bio je otito, da jc zapoGelo razdoblje
Sudbonosno pc mas narodni bitak pc ciielu naSn
naclJonalnu buducnoSt. 10 jc jednako vrijedilo
IA JugosIavene u AutSro-C garSkoj, kao IA .Ju-
goslavene ivan Austro-I' garSke ma Balkamu. Lo-
giGna posi- jedica bila je. da je u. i -. novembra
1909. ohdrzavana prva jugoSlaven>ka SociialiStiG-
ka konferenca Il L.jubl JAM, a =, :. 9. januara
1910. da Je obdrzavana prva Socijalno demokrat-
ska baltanSka konferenca u Bcogradu. Owe dvije
conference utvrdilc Su SociialEstiGko StajaliSle
prema iugoSlavenSkom balkanskom problemu.
Ponajprije pozabavimo Sc iugOSlavenskom So
ciJalistickom konferencom u Ljubljani. tn je me-
dju ostalim zakl iuGeno slijedece:
|. JugoSlaveni Austro-U garske smatraiu "a
svoj konacni eli narodno-p olitickih svoiim tez-
MA potpuno naciionalno ujedinjenje Svih .Jugo-
slavena be- obzira ma raZliGnost imena, We're, naci-
ma pravopiSania i d~ialekta, odnosno iezika.
2.kao diielovi jcdnog velikog jedinst venog
naroda .ezimo, da Sc konStituiramo kao jedinstve-
hi narod bez obZirl ma Svc umjctnO naGinjene dr.
zavopravne i nolitickc Ogradc, imajuci zclju III "a
jedniGkim naciionano autonomnim zivotom, kao
Slobodna cjelina mutar potpunoma dcmokratske
konfederaciie naroda.
3. Put do toga konaGnoga ella jest neumorni
rad bo'ha ma osnovu poStoiecih rcalnih politiGkih
odnoSaja uredaba d~anaSnjc dualistiGke Austro-
Ugarske "a menu potpunu demokratizaciju IL
swim njenim narodno-p olitiGkim i drzavnim tile
lima. Narcotic ie od zivotne vaZnoSti borba "a
opce, ieInako, izravno i tajno pravo elaSa "a
ugarSki, hrvaiSki, boSanSkO hercegovacki IA sve
auStrijSEc pOkra jinSke Saborc, tc Sc Stoga Sve
politiGko naStojanje i konccntriranje Sviju Snaga
II tom pravcu, a II prirodnom objamu diclovanja
proglaSuje niihovim najpreGim najvaaniiim "a
datkom.
Osim toga zakliuceno je JOS ~SliJcdecc:
Juzni Slaveni pociiepani ne samo politiGki ma
oSam drzavnih odnoSno upravnih teritorija. nego
kulturno II Getiri diiela, nazivajuci Sc narodima,
oSlabljeni su iako, da Five tex fiktivno SamoStal-
MIN narodnim Ziv0tom, n%cnajuci IL SadanJoj stu
aciji potrebnih uslova IA stvaranie takovih kul-
turnih prilika pozicija, c hi Sc mogli kaO narod
iii narodi povoljno r~azvijaii w estate kuIturne ma
rode.
Istina je, da Su pojedini dijelovi Juznog Sla-
venstva uSli jed politickc pocijepanosti, uslijed do
dira sa raznim tudjim narodima, usliied vi iecaja
raznih ekonomskih sierra, II mnogomc pogledu veo-
ma diferencirali Ali opct jc istina, da sve tiiekom
vremena nasiale razlikc pc Svojoj naravi pc Svo-
jj veliGini nijesu takove, @ hi opravdavale Sepa-
ratizam poiedinih diielova ~cijepanja II tetiri ma
roda. Pogotovo ie Stefan TAI Separatizam, dok nj
--. 80