Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16
Karl i Zita "izdajalca'?

V Avstriji Sc godi nekaj zagonetnega in ker
prihajajo vse vesti o bankrotni monarhiji lie IL
drugc in tretje roke, nj lukaj "a enkrat mogo;e
dobiti kljuGa do ten ugank.
Da MISC nenemSki narOdi mic zaljubljeni V
SvDJega "presvetleea cesarja" in ola dosledno tu-
iii "a njegovo 'boljso pOlovico'' ne morejo imeti
posebnih simpatij, je re dolgO znano. Cehf streme
pc ustanovitvi neodvisne teSko-slovaSke republi.
ke i'll %smatrajo re sedai Masaryka IA njenega pr
vega predSednika; Poljaki upajo V zedinjenjc
Pojske, in ker so socialist V Galiciii kakor V
prejSnji ruski Poljski vodilni element V TEN oi-
oanjn, je naravno, ola gredo tudi oni "a republi-
ko; ~ltalijani bi Sc radi zdruzili 2 Italijo, ogrski
Rusini sc zee pridruziti Cehom in Slovakom; Jul
gos!ovani pa imajo svoi neodvisni jugoslovanski
eli. V nObenem teh programov nj prostora "a ce-
Saria. ~najmanje "a Hahsburzana, in cato je raz-
umljivo, da Jim je karlova oseba Hekuba.
Mani so pa vesti, XII govorc o mi
intrieah proti ceSarski
dvojici. Kakor je sploh VISA poroGila raznovrstnih
casnikarskih agentur in posameznih korespon-
dentov treba jemati Z najveGjo rezervo, tako Sc
Judi Ia kupGek telegramOv ne more Smatrati IA
bozie r~azodetje. kar je pri teh poroGilih naiboli
S"mlJivo, je sklicevanje ma razne avstrijSke, zlaSti
dunajske casopise, O katerih vedo porocevalci
pray dobro, da ne morejo priti zunanjemu svetu
dolgo V roke, de Sc zgodi to sploh tekom voine.
Napadi ma karla in Zito - bill baje V ultra
klerikalni "Reichspost" in ' drugih dunaj>kih
iiStih. To pa mora zbujati sum, Zakai dc hi bila
ia vest r~esnicna, hi Sc bila V AvStriji vdomaGilA
SvOboda tiska, kakrSne nj bilo tekom vse voine
in kakrsna je bila V blazeni. 6rnorumeni monar-
hiji cello V mirnih cash neznana.
Y Avstriji je cenZur1 StarG instituciia. Po
zakofiu 10 yrsi drzavno praydniStyo, ' restiei pi
tudi drzavna policija. Odkar ic voina, imajo pa
tudi vOjaSka pOveljniStva cenzurno oblast. Ia
cenzura je cd Zacetku vojne preventivna: to ~
pravi: List mora biti cenZurnemu uradu predlo-
zen, preden izide. Dokler he dobi dovolienja od
tega, sc ne SINE tiskati in razpecavati. Ako pre-
povc cenzor kakSen clanek, Sc mora iz5acniti Il
stavka, prOstOr pa ne SINE ostati prazen, ampak Sc
mora nadomestiti 2 dru9im gradivom in list Sc
enkrdt predloziti cenzuri.
Nikdar nj bio p%orOcano, da je bila ia ma
redba odpravljena ali omiljena. Il ozirom ma to
renzurnO metodo je pa res skrajno neverjetno, da
hi mogli prihajati napadi Ma "~njegovo velican-
s.vo" sploh V casopisje.
Pravimo neverjetno, he absolutno nemOgoGc.
-Anpak neverjetnost je takO velika ,da ie skraj-
nj skepticizem opravi6en.
&c je vendar kaj ma stvari, hi bio eventual
no moeoGe, da ne imenujejo mapadi cesarja in
~njegove gospe, ampak da je Gitatel jem vendar
%razumljivo, kOga misli Gasopis. Tako je n. pr. svoi
Gas vsak Ceh, &c je cital ime pan Prochazka,'
vede', da Sc skriva "a MIN Franc Jozef. lie ma
ksksen pOdoben na6in bi Sc dalo razlagati, da pri-
ha iajo tudi napadi ma Karla in Tito V javnoSt.
V Avstriji spada "zalitev velicaHstva' med
nainevarnejSe "zlocine" in marsikdo je presedel
zaradi takega greha po deset in wee let V kateri
izmed najgrsih avstrijskih jeG. Pri TEN pa je BIZ
IA zalitev veliGanstva" lahkO vsaka beseda, Xxi
nj izrazala obozavanja cesarja. Pisee teh vrstic je
Ill nekOG tozen zaradi tega "hudodelstva," ker
ie dejal, da pride cesar ma svet in umrje tako ka-
kor navaden 6lOvek.
POvrh tega je 'crimeu laesac maiestatis" e.
den tistih zlo6inov, OBJ katerih Sc strebrski drzav-
nj pravdniki, policiiski nadkomisarji in vojaski
cenzorji kaj radi odlikujejo.' cato so bill prOce-
$ zaradi uzaljenega velicanstva tako pogosti ka-
kor hroSci V meju vsakesa cetrtega leta. Vsled
tcga je torej resniGno dvomljivo, ola bi Sc poda.
jail a~vstrijske uredniki IA tax tenak led.
ker so pa porocila tukaj. in STEER IL Rima
pray tako kakor IL Amsterdama, je treba vendar
racunati tudi z moznostjo.