Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-01

NO Je mdividuum priSel ma svcl, ic princsel
dedscino neSteiih rodov 5 seboj. Ne kot absolu-
ten "Jaz', ampak kot sintcza prctc6cnih tisoc-
letij Sc ic porodil.
' hipu, ko je postal individuum, pa re zaGne
sedanJost vpiivati mani Z vso moGjo. Rodbinske,
nigiehske, klimaticne razmerc, vzgoja, pouk, oko-
nca, VSe VIVA V posodo "JaZ" Svojo vsebino.
>eprehehoma sc mcsata V MEM preteklost in Sc
danJost ter ga neprenehoma preustvarjata. Sprico
tega deJstva Je teorija absolutnega individualizma
navadna baharija, V katcri je veliko wee slabosti,
kakor pa moGi.
Nam IN sploh Easel ponoSni ''JaZ" $ svoiim
ponosom, &c hi poskusil preneSti svoic teorije V
prakso! Da In oStal dOsloden, hi moral suveren-
Sko odKioml lSako zvezo Z drugimi liudmi in 5
SNetom Sploh. Gin specimen karkoli cd drugcga.
priznam tetudi pc THEM in morda nczavedno -
da sem odviSen cd NIGGA. A bahavi imdividuum
Jc "preJcl ze Svoj obStanek od drugih. In svoie
~%iNllenJe 81 Jc mogel ohraniti samo $ pomoGio dru-
glh, Bake o v%olticah, Iii so doiilc IA slavna della
hamenJenc otrokc, so peSniSkO zclo lepc, ampak
ekziStenco imaio lahko lie kot bake. CloveSki in
d%ividuum, hi hi bill pc rojstvu prepuscen same
mu Sebi, hi kaj kmalu klavrno izdihnil svojo We
lcccnjeno individualnost.
TG ne Nclja Same IA otroSki ".JaZ''. Cimboli
doraSca, TEN boil potrcbuic tujc pomoGi da, pray
&c hocc ~raZvijati, kar jc res MENU Iastnega, fla
Sl &c sc Sinatra individualnoSt duScvno, mu ic
wanna tuia moo. ''.Iaz" umctniSkc individuaIuo.
'i III moral zaloSino ~pokopali vsc, kar ic povscm
hJcgoNo, cc hi 81 moral sam napraviti stanovanie.
sam zlaSati %kurjavo. sam izdclovati hIaCc. klobu.
Ne' reviJc, sam pratt Srajcc in nogavicc. sam Sc
jati, yeti, mlcti, kuhati in peel, dc mu nihGc nc
hi kazal potov po hribih in dolinah i'm DO duSey.
mem zivljenju.
Ia rccimo, da hi hilo tako alSolutno indiyi-
dllalno ~zivlJenlc Sploh mogoGc. Tcdai hi liudic
bill in morali biti in osiati barbara ma vccnc ease
lndlv'duum ne hi Smcl niccSar dajati. niccsar ie
matt. NSaka gencracija hi morala zaGeniati tam
kJer jc zaGela, ne kicr JIG koncala ~prcisnia. Raj
Vol III napredek hi bil ncmogoc. Da hi bill, TAXA
podlaga ugodnejSa indiyidualnoSti. pa menda I'm.
iii najbolj cksklu2iyni "Jaz' ne more trditi.
Use to zveni prccci neumno. Priznam. Toda
kriv hi razi>kovalcr, Xxi pride do Sc boil absurdnib
Sklcpov, &c p~reiskuic ma Use Strani in do zadniib
konsckyenr. kriv jc precinct sam. Nczmisclna ic
teoriia o abSolutni indiyidualnosti
Cm pa priznamo, da JIG vSaka indiyidualnos,
Samo rclativna - in drugaGna scvcda ne more biti
Je nujna posledica Scvoda la, da priznamo ono.
kar dopoljnjujc 10 relativncst. Osebnost, Xxi zahtc-
va pravicc Ease, Jill mora priznati tudi drugim.
prfziiati 1iif mora tudi ccloti. Ia TO nj treba mic
moralizlranja Sc etike nc. PRAY V intercsu ind
vidualncsti mora osebnost iskati. zaslcdovati in
pospesevati skupnc ellie in namene.
lndividualizem in socialism Sc ne izkliucuie-
Ia, temvet Sc izpopolniuieta. Celota nj zanikanic
dclov. del nj z%anikanje celote. Menenius Agrippa
Je bll velik zofist. ko ic rimskim plebejcem raz.
kladal naloge posameznih dclov GloveSkeea telesa
in njcgov namen .ie bill, kakor hi sc danes rcklo.
jczuiticcn. Ampak kar Sc ticc potrebc solidarnosti.
jc MOI incl pray.