Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13
POtreba aVStrijSkega raZpada.

jena n~asprotja v furijo. Tako so spletkarije dose
gle ~sijajen uspeh : podziganjem antagonizma
med Srbi in IIrvati, katerega nekdaj sploh nj BIZ
10 in XII nina nobene podlage, ker govore oboji
resnicno EN- jerk : komaj sp0znanO dialekticno
razlikO. Ali vera - ma hrvaski strani rimsko ali
grsko katOliSka, ma srbski pravoslavna (grSko
~vzhodna) - Jill loci in to je dalo intrigantom
dovolj podlage, da so r~azpihali ~nasprotia marsi-
kJe v neviolazlllvo sOvraStvo. Ma SlovenSkem
80 Sc V nfraku ustanavljale 'kranjske", '~staier-
Ske" stranke pc provincialnih imenih. Teoretic-
no je bill fabriciran 'ilirski" narod, katerega re
liza rimskih daSOv mixer nj. PRAY tako je Az
strija izumila "moravski" narOd, Ola bi bila raz-
cepila Cehe. Yeast je bio pri TEN malo srece,
ytaSi je pa ia zvijatnoSt povzroGila nepopiSno
Skodo.
Da so Sc $ TEN b|oljinbolj odmhala fla pa
mctni in praviGni rcSitvi narodnega vpraSanja,
je umevno. Toda arzenal habsburSkc vladnc mo-
droSti nj bill : TEN izcrpan. Drugo zelo vazno
srodStvo njcnc politike je bilo navidezno pro-
teiiranje zdaj enega zdaj drugega naroda. V re-
>nici Sc je Y ozjem nacionalnem pomenu Sc mai
bolje godilo Ncmcem Y Avstriii in Madjarom
ma Ogr.kcm. Njiju jerk asia veljala pri uradih.
ma SodlScih, pri vojSki mad jarSki vSaj pri ogr-
skem domObranStvu prOtezirana sta bila v SOL
Ntvu it'd. Ali Use 10 je Sho "a ceno politicnega raz-
voja, XII So je oviral pray ) Stalnim provocira-
MEM narodnih bojcv. Kar je bill "a Nemce in
Madjare priyilegii, .ie bilo "a oStale narode "a
pOStaVJenje.
NGasi Sc je pa vladi zazdelo pametno polka
zati tudi kakSni drugi narodnusti meziner. V
ministrStvo je bill ma primer imenovan kakSen
Ceh. \avidezni mali koSGek enakopravnoSti pa ii
incl druzega namena kakor korumpirati kakSno
Stranko dotitne narodnoSti, ali pa provocirati ia
he Sporc, da hi Sc pokazala ''nezmOznoSt parla-
menta "a delo.' Potcm je bilo lahko zopet vladati
: ''ceSarSkimi naredbami."
NeStctokrat so poSamezne Wade ''resevale"
narodna vpraSanja Y omejenem okviriu. nikdar
niso ho,clc tcga snloSno. Tako parcielno reSeva-
nJe ma primer poljSko-ruSinskega Spora, pri ce-
mer Je vlada vedno igraa vlogo meSetarja, ie
onOgotalo, da Sc je eni ali drugi stranki poskr-
belo nckoliko predpravic in so Sc S TEN. vsaj "a
nekaJ casa, kupili njeni GLASGOW. Obenem Sc ie pa
: TEN dosegla nezadovoljnoSt druge stranke; ma
meSto da bi Sc bill spor resil, Sc je poostril. &c
Je enkrat protezirana Stranka postala nezado-
NoiJna, Je mela vlada odprta vrata, da je drugi
kaj obljubila.
Y kakSni drugi draw hi bilo mogoce. da hi
sc parlamen; sam naveliGal ve6nega slepomise-
MA IN ~varanja, pa wei resitev takega ~problema
sam V svoJe roke. ' Avstriji je TO izkljuceno.
Indicative "a ureditev narodnih razmer so prisle
nekollkokrai IL parlamenta, zlaSti cd Socialnih
domokratov. Use so Sc razblinile kakor dim ma
vetru. : TEN, da SO ma eni Strani privilegirani ma
'lrugi zapoStavljeni narodi, in da je stvar Sc malo
bolJ komplcirana, da SO p%osamezni narodi ma emo
stran privilegirani, ma drugo zapoStavljeni, ina
vlada SituacijO, kakrSno 81 zeli. POljaki ma pri-
mer u%zivajo Y Galiciji predpravice napram Ru-
simon, toda zapoStavlj eni so "a Nemci ma Primor-
ken so l~talijani favorizirani napram Sloven-
Gem. ali Nemci uzivaio gotove privilegije ma Sko-
do ltalijanov. Svojih predpravic pa ne mara nj
hoe zrtvoVati, kar hi bio Seveda neizogibno, de
ma hi povSod zavladale enake pravice. cato 90
goSpOduJoCa klika vedno lahko zanaSa ma veci-
no. ki sc BIO Z vSemi stirimi upirala sploSni re-
Slivi probIcma ma enaki podlagi.
Narodno vpraSanie je centralni problem Av-
STRIFE. q politiCnem napredku ne more biti eovo.
ra, dokIcr nj reSeno. Gin Sc prikaze nevarnost, da
III parliament izSilil kakSno reSnejSo demokraticno
reformo, ina vlada moznOSt, da yrze narodno
bakllo med Stranke, in V ognju, Xxi vzplamti, Ego
ri YES napredek. y reSitev narodnega v~praSania
V zmislu praviCnosti in ma tax nacin. XII hi moyel
zadovoljiti narode, je postala nemogoGa. Avstrii-
ski SiStem je ne dovoljuie. In Ia sistem je spoien
= eIsistenco AvStrije same.
Pogoj reSitve narodnega vpraSanja, brcz
katerega ne DO nikdar zdrave politike, demokra.
cije in socialnega raZvoja V srcu Europe. je raz-
pad Avstriie. To nj kaprica, ampak kruta zgodo-
vinska potreba.