Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11

zagovarjati gospodarski pomen
strojnega della, sen vendar pre-
prican, da je potrebno tako nasc-
mu delavstvu, kakor tudi naSim
s%trokovnim organizacijam.
Pri presoji rocnega della smo ma
sli = %nasprotni znacilnosti, XII sta
najvaznejSega pomona tako "a ma
rodno gOspodarski razvitek, kakor
"a delavske stanovske Organiza =
cije. Jasno Sc izlusci IL ocenjeva =
MIA rocnega della naravni zakl.ju-
eek, da stvarni interest narodnega
gospodarstva nasprotujejo oSeb =
MIN interesom delavstva.
Pri ocenjevanju strojnega della
pride povrsni in nepoglobljeni
razum do istega zakljucka in 81 .
Ger, ola strojno delo lie dviga pro
izvajanje blaga kvalitativno in
kvantitativno V korist kapitaliz =
mu, a %nasprotno, da unicuje delaN
ske existence. To je pa lie navi =
dezen, popolnoma krivicen in ma
pacen zakljucek.
V reSnici strojno delo zaStopa
sploSno neutrality-suspicious. KID =
kor tudi .Specielno delav6eve ko-
risti. Stroino delo:
/. spopolnjuje delavne proiz-
vode,
,. znizuie delavni cloveSki ma
por in olajSuje eksistencni boz de
lavStva.
Tia zakljucek ie naravnoSt ia .
sproten onemu, katerega smo naSli
pri ocenjevauju rocnega della.
V tenn slucaju MANFRED stvarna
korist sploSnega narodnega gG,po-
darstva podpira osebne intercsc
delavstva.
Ia prvo trditev, da strojno de
10 izpopolnjuje delavne proizvodc,
pac lahko pricakuiem tudi cd maj
boil nevednega delavstva prizna =
MIA in to radi tega, ker 81 ono do.
misljuje, Ola nina "a to okolnoSt
nobenega %interesa, da ic MENU
vseeno, kakSni so ~proizvodi. Sanio
da to izpopolnjenje delavnih pro
iZvodov ne kolidira DELAYS. mczd-
mega ~vprasanja. Akoravno .je We
Gina naSega delavstva V dnu svo.Je
duSe Sc reakcionarno prepricano,
da nadkriljuje finost rocnega della
bodisi katerekoli stroke ma dalec
strojno delo, vendar je toliko kom-
promisno, da formelno priznava
to MENU nerazumliivo nadkrilje.
Pravi: dobro, je boljse - magari,
da dosezes $ strojnim delom take
finosti, katere neobrazeno oko niti
opaziti ne more, zadovoljen sem
tudi s to resnico, samo, in sedaj
pride konjskO kopito, Skodis 5
strojnim delom mojim materijel =
MIN zivljenskim intercsom.
In TO je ravno najvecja napaka
nerazsodnega razumevanja stroll
mega della pri naSem delavStvu.
Ono ne spregleda V vsej .jasnoSti,
kako velikega pomona JIG tudi "a
njegovo eksistencno ~vpraSanje
kvaliteta izvrSenega della. DELAY =
stvo mora imeti vedno pred ocmi,
da ie tudi njegovem na.iglobo =
kejsem Interest,", da proizvaja IL =
delke vedno boljse, vedno popol 70
nejSe.
Delavca ne SINE motif okOlnost.
da prihaja ia zahteva vedno lie cd
delcdajalca. Napredno delavstvo
maj atremi samo k temu ciliu in
ma ia nacin lahko izklopi deloda .
ja!cevo pritiskanje. V tenn sluca-
jusO interest delavstva sorodni in
teresom delodajalca.
DaleG smo Sc cd omega ella, ko
fakticno preneha VISA konkurenca,
temelJeca ma proizva.jalni predno-
sti razlicnih blagovnih vrednosti.
TO nesoglasje v temeljnem ocenie
vanju blagovne vrednosti lei lie V
neenakOsti razvitka delavnega
prOblema razlicnih proizvajalnih
podjetij. Vsak delavec 81 mai stavi
lie sledece v~praSanje: kako .je mo-
gOce, da polcg vseh v~arstvenih col
min prihaJajO V naSe kraje stroll
IL Nemcije, Francijc, Anglije ce-
neje kakor IL nasih najbliznjih
krajev? Kako je to mogoce, da