Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-06

v tel vojni usoda narodov avstro-ogrske monar-
hije.
Rusko revolucijo je ~pozdravil yes socialistic-
III Ill resnicno demokraticni svet. A neOvrzeno
dejstvo je, da je bila Ia revolucija mogoca lie vsled
vojne, zlasti pa jo je lie vojna mogla napraviti
~uspeSno.
Treba sc je $ socialisticnega stalisca vprasa-
II: haJ bi bio bolJe da nj bio ne vojne, he re-
volucije, ali da je bila revoluciia in vojna?
Zaradi revolucije in njenega uSpeha je bio
treba vojno V yeti ma racun.
Ia Rusijo pa prihaja Avstrija. Njeni narodi
noccJo nicesar Slisati o polovicarskem k%onpromisu
o umetnem prezivljanju telesa, XII je obsojeno ma
smrt. Namen revolucije V poliglotni monarhiji jc
radikalen kOncc habsburske avtokraciie. Ma ME
no meSto mai Stopijo demokratiGno organizirani,
ncodvisni narodi, sposobni "a vstop v mednarod-
no zvezo.
To jc rcvoluciia, XII nina mic m~anisega po-
mena kakor odStranitev carizma. TIA revoluciia
Sc ne tiCc lie pcdjarml jenih narodov V Avstro
ogrSkl, temvec vSc SvetOvne demokracije, torei
tudl SocialiSticnc lnternacionale in posameznin
SocialiStitnih Strank. Sele ce sc izvrSi ia revoluci-
IA, dObi sorializem V srednji Evroji in ma Balka-
nu podlago IN uSpesen razvoj.
AvstrljSka revolucija je pa brez vojne pray
tako ali Sc boil nemOgoca kakor ruska. Me ne de.
da Je ogromna veGina prebivalstva V monarltii
protiavStrijska in protihabsburska Mnogonarod-
ma Sestava lie groteskne politicne tvorbe, XII ovira
re $ svoJim obStankom V srcu Europe YES razvoj
IN napredek. Ie doslej omogo6ila vladaioGim, da
so lzlgravall narod prot narodu, in il DO TO omo-
gocala, dokler BIO AvStriia zivela. Avstrijska re-
voIuclJa ne more biti uSpeSna brez zunanie pomn-
ci M To popoG il dale voina, XII ina premagati
habSburSko avtokraciio. Cd aktivnega sodelova-
MA AInerlke Je pa Ia uSpeh najboli odvisen.
AmeriSka SocialiStiGna stranka sc ne more
poStaviti proti ncOdvisnoSti narodov. Ona ne more
biti mani demokraticna Cd predsednika Wilsona,
III iziavlja, da ne SINE nobcn narod biti prisilien
pod Waldo, kGtere ne mara sam. Nsaka socialistic-
ma Stranka mora p~odpirati vsa.; napredek demo-
kraciJc : tistimi Sredstvi, XII so pac ma razpola-
90. ' Sedanji dobi je vojna tisto sredstvo in 81
Ger edino SrcdstvO.
Logi6ni z~akljucek ie ia, da mora vsaka, to-
rel tudi amclca Socialisticna Stranka V soda
MEM caSu ~podpirati tisto vojno, XII omogoci DO
rz avtokraciie in razsirjanje demokracije.
Socialisticna stranka V Ameriki mora torci
oznaclti svoje stahSce ma tax nacin, da DO absolut-
no vsak dvom nemogoG. S ST. louiSko resolucijo SO
he more ME zaceti. Prakticno je pravzaprav re
davno mrtva, anipak treba 10 je tudi formalno
pokopatl, Ola tudi o polnOci ne DO mogla ~straSiti.
Oznacitcv strankinega staliSGa pa mora biti TAXA.
da Sc ne more tolmaciti ma diva ali Fri naGine in da
ne puSca nobenih stranskih vratic, sIozi katerc
hi Sc mogle vtihotapiti kajzerske simpatije.
Tia naloga Sc mora izvrSiti sedai. &c je stran-
kino vodStvo ne bi i~zvrSilo ali Ge hi opravilo kai
polovicarSkega, hi bilo odgovorno IA posledicc.
HI hi bile V Stranki neizogihne. Zakai zavedni ella
nj morao imeti priliko, da spravijo svoje ravna-
ME V SoglaSic 5 svojo vestjo.