davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Glenwood post., 1918-02-16
IMITATION PATRIOTISM

stated of the restaurants down
German that particular item
the fried potatoes and substituted the
potato under other name will be
ndgestbc and the kind Of patriotism
In act all this kind OF bust
good imitation patriotism Those who indulge IN
indignation words bills of fare
the language street. alarms Usually the who
German fried potatoes will
way when the Red Cross solicitor approaches
expect radicalism and doesn't do to for
America and that she has planted
sedion all of clssedness There
abroad But these to be set
tied power but and patriot
lie sacrifice. -Leadville Herald Democrat.
The Glenwood post., 1918-02-16
SENATOR sHAFRoTH's RECORD

E(HT Bakausen the Denver Democrat busy
these days defending. friends of Senator
Item
contrary Laube the easies. job tackled There
Democratic the state that have so far
that should returned to the United States
those is that he staye Pes
Wilson V Democrat denies this because Senator Shaot
lodged amson eight hour law the measure that
railroad strike before the last national
the Democratic party from defeat Senator Shat
roth voted against taxing profits from rs per
down The only thing far that he stayed with
Wilson his Shall the people of Colorado send
Honest john Washington misrepresen state for
because the only thing he did to vote for warDenver
Democrat.
The Glenwood post., 1918-02-16

= VERY farmer in Garfield county who desos knowing
about so construction and the preparation ensage
and it's value stock dairy feed should attend so demon
sraton and meeting Rife today We behind that sub
ect Garfield county and have able to
obtain the best results in preparation and ensage Some Of
the farmers of the Rife section advance of their negbo
other portions of the county, at least this subject and the
meeting today to enable those contemplating
uction to examine the already done this county
those who have made growing preserving
sage Let's down
indispensable adjunct of almost every
states and there probably why equally
valuable in this country.
The Glenwood post., 1918-02-16
SOME REASONS WHY


- Some people make themselves worthy of favorable mention and
wonder how they work the editor They don't work
him They treat him decent and he the rest The who
makes of his
ing public project undertaking almost instance
newspaper people
though they this
for convey impression that
publicity without which legitimate hope
be purchased with complimentary the back patron
izng smile But human nature in the office not
much unlike human nature the store the counting house on the
city recently
tain organization engaged undertaking
the community attracting settlers
attractive pamphlet descriptive couy setting forth
its advantages point of location We suggest that that
enterprise ought to have been productive of much good Doubtless
it but much good resulted from
from the effort under other management.
What do by Simply this newspapers
community made mention of aforesaid
mittee who expect the copies
them their friends and relatives
quy away the committee foolish
expeced them to do And why imagine
secured the publication of the aforesaid attractive advertising book
let ignored the print shops connected with local
sent out of through
ordered their booklet printed in job shop in far away
And what the result? Just what might expected
Editors least
instance, they allowed the committee publicity
their free publicity where they their printing
they might just well have asked the kaiser for all the good
it did them Not only did the sadly publicity
kindly mention which they would otherwise have had without
If they had been disposed treat the valuable
the wheel of community Development
sight and local pride they antagized the
they needed their undertaking a
The result is always
merchants send to foreign for their job printing
order their briefs from that
build the local community and who could would
would if they could of the
lec undertakings calculated contribute
the local community.
In this great crisis which facing the newspapers
are doing than other make possible
OF the plan
cessful termination.
vi all lines OF business the the newspaper
the least sordid If don't believe the helpful
factor in bringing the things
other ask the people worthy
trusted with public charge responsibility
dspenbe they consider the Ask Postmaster Smith
ask Supervisors French and a ask the Red Cross people
y NJ C. people to the of their
of the people who when public
the almost the breaking have
OF their for which they expect pay
their work job printer who could possibly
good, else auction it
they afraid they would be robbed otherwise and vet
they would not think of running all
OF liver they might want for breakfast of
dry goods stores if they wanted to purchase
mark does not refer to the people specifically Gosh
this is funny old world
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

Club, dar copila sastisita de-atita
lume straina Ia apucat de pulpana
jachetei 81, 'gata sa plinga, Ia ru-
gat so duca la pension. In scoalk,
invata numai ce'i placea eli, 81 in
ira in clasa cind voia. Une-ori a.
puca tpane de rautate; tipa, spu-
nea mici obrasHicii guvernantelor
81 char directoarei; alta. data Sc
ducea GO cutie pliHA de bomboane
n gradina, fetele Sc stringeau in ju
rul Ell, cele mici intindeau mfnuta.
inchizind din ochi, ca pisicele; ca
deschidea eutiea, 81 lufnd cite-o bonn
boana, 9 ridica in sus, Sc facea co
da O Scapa jos, unde o strivea ime-
diat Gu piciorul, s'o amesteca bine
Gu tarna, ca 81 cind s s'ar Fl temut
sa nu adune cine-va frimiturile; du
pa ce le chirfosia asa pc toate, fnvi-
netind de rautate 81 de pofta. .distru
gerii, rupe9 cutiea 81 aruncind bu-
cattle, apucata de un hohot jumata-
te ris jumatate plins, fugia in odaie
avea odaia ei unde Sc incuia
cu cheia 81 nu esia pima seara. Ci-
te-va zile MI mai vorbea Gu nimeni.
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

de la pensionat Ana Raclis. 81, orr
cum, placere sa te uiti la 0 ia
ia frumoasa. Daca pc strada = 81
'ntorci capul dupa ca, 81 par'ca ii
pare rau ca trece, asa, inconstienta
de ce flor iii lasa dar c1nd poti cea-
surf intregi sa stai de-o parte 81 70
privesti cum umbla, cum ride, cum
Isl ridica bratele, cum Isl mladie
trupul. >. Gel putin, aceasta tre-
bue sa Sc petreaca in gindul Domni
sorilor de pc delaturi, carl de-o O.
ra nu gasesc alta-ceva mai bun de
facut de cit sa Sc ute la un Joe, des
pre- care sunt de acord Gu totii ca c
cit Sc poate anost, 81 la care ar fl
foarte fericiti sa ia 81 Ell parte.
Ana, co palarie mare de pae da-
ia cam pc ceafa, intro roche de fla
nela alba Gu dungi albastre, umbla
leganindu-si capul 81 trupul ca un
copil rasfatat, vorbea tare, ridea de
toate cele. Privirea, gesturile, toata
fifnta eli avea un aer strengaresc, ca
REQ prindea de IMMUNE. I'm Otter
din rosiori, lar Isl ciocni tocurile 81,
drept ca n fata unui superior, nu
stu ce'i mai spuse, - ceva de haz,
probabil, ca en- incepu sd rida Gu no.
hot, 81 ridic7ndu 'si capul, ca vra-
bic care ,bea apa, odata content din
ris 81 facu ochi mari, ca de ceva ne
asteptat.
A, Domnn Dan, buna dimi-
neata, ~ cfnd al veniti Date jos,
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07
DAN.
ROMAN de A. VLAHUTA.
(Urmare).

Pc albia'i neregulata, Pra-
hova, verzue, pastrInd inca saba
ticia 81 racoarea muntilor din ca
re-aesit, aci parca Sc leneveste, Sc
'ntinde molatic, ca bratul ostenit
al unei cadine frumoase, aci spu-
megfnd Sc repede Gu furie 81 striga
parca de frica stfncilor este din
pam1nt, ca niste mini schiloade ce
vor so cuprinda. De o-data vezi
1naintea trenului ca drumul sc in
chide, un munte narlit astupa va
lea de-a curmezisul; dar gura nea-
gra sc casca in masa vfnata de pia-
ira, toti Sc reped la geamuri sa lie
fnchida, intri n intuneric. r pri-
1nul tunnel, apoi altul, 81 valea sc
largeste, codrii intunecati imbraca
inaltimele, Sc intind, Sc scoboara
tot mai aproape, valea Sc ingustea-
"a lar, in dreapta un parete verde
inchis 80 te mir cum stau copacn,
dar in stfnga fncepe sd s'aseze
,,in platou la poalele bradisnlui, din
hare ese gol masivul Bucegiului.
Sns pc platou spar vile, din balcoa-
he eopi 81 bone saluta tren1fl Gu sta
r1sitoare {laturAri dc batista. 81 &c
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

greu rasuna pe-aci, repercutat, hu-
ruitul rotilor 81 gifiitul greu, puter-
mic al masinei. Tn suer lung, spe-
riat aproape jalnic, trezeste somnul
codrilor, toata valea aueste de-un
ecou, frumos muzical. sinaia. =.
49,. ..... -.
E dimineata; apele aburesc, SOM
noroase, vilele incep a'si deschide
ferestrele, tarani Gu cal pregatiti de
escursiune asteapta pc la porti; ci-
te-un domn Gu ochii impainjiniti,
Gu camase de noapte, ese in balloon,
81 scarpinindu-si coastele sta cit-va
buimac, Gu privirea dusa, uitita, =
copacii par osteniti, asudati; clopo-
tul din deal de la minastire rasuna,
ca n padure, clar, tremurator, du-
los. Piscurile muntilor Sc auresc. ST.
naia in umbra. Copii veseli, adjust
la gradina de bone ce fac pc. melan-
colicele, Sc joaca, alearga, sub pi-
ciorusele lor slna prundul de pc a.
leele disphse in amfiteatru, intre
cele doua-oteluri principale. Incepe
lumea sa iasa la primblare. JOS in
parcul de sub ferestrele hotelului
,,Caraiman" s'a fnfiintat obicinui-
ia partida de crochet. Multi tineri
Sc opresc in loc sa priveasca, nu
ca jocnl in sine ar. presinta vre un
interes pentru spectator, dar
intre parteneri sum. .cfte-va Domni-
SCARE dragute, 81 intre acestea, in.
primul r4nd, e cuHostinta noastra
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

G am sa ii spun ceva. 81 toti Sc ui-
tara in sus, sd vada Gu cine vorbe-
ste; dar nu vazura mimic.
Dan Sc sculase pima nu Sc lu-
nina bine de ziua. In otel dormiau
toti. Sc 'mbraca mai multi pc 'ntu-
neric 81 deschizfnd fereastra, care
dadea n gradinA, fncepu sa pri-
veasca cum Sc desvalesc incet din
umbra 81 parca cresc in desisuri ne
gre de copaci, vilele ,cochete ale ace
stui osasel de munte, eingurul ada
post racoros mai aproape de Capt.
tala; 81 fantazia lui, pururea dar-
MICA, i spuse sd 'si aleaga una, care
10 placea; 81 el ISL alese una micu-
ia - de-abia Sc zarea intr 'un bo-
schet de brazi, pc dealul din fata !;
dar n 'apuca sd Sc instaleze bine, 81
ii veneau 0 multime de prieteni, 81
nu 'ncapeau toti, atunci Isl alegea
una mai mare s.. s'adeca de ce nu
STAR lua pc ANAL bogata 81 mai
incapatoare? 3. ssa-si alba fie-care
odaia lui, mobil6t. frumos; pc lin
ga asta avea, bine fnteles, 0 biblio-
teca frumoasa, Nm VENT. ca sa
poata trai 81 ispa, sd lucreze, sa'
scrie, Gu priete1h sa-fie 0 intre-
cere intre eli; fiSscare sa scrie in Sc
icret de ceil-al} d cfnd va ispravi,
sa j adune pc t ii Sd le citeasca.
Sc gindea Il eg isfnsemnate ta-
lente ale Hal III: poetul Ste
lian, cars litersturs;i
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

mea v'o jur pe cinste, pc lege,
pc Republica, ma lovit die pre-
sedinte. 81 cum ell il prinsesem
de guler, ell da sa scoata revolve-
rul din buzunar.
Mi-s'a facut negru inaintea o.
chilor, nu imi mai dadeam seama
ce faceam, compasul imi era in
buzunar; Lam lovit, Lam palit
din toate plterile.
Ea prinde a, striga: ,,Ajutor
ucigas!'' zmulgindu-ma de bar.
ba.
Mise pare ca am rapus-o 81 pc
dinsa. Mai stu ce am facut in
momentul acela? Cind lam va
zut doboriti la pamint, fara sd
ma mai gindesc, m m'apuc del a.
rune in Sena, in stufarie.
Alta a fost. = Acum, judeca-
ti-ma.
Impricinatul Sc lasa pc banca.
dupa toate acestea destuinuiri,
dezbaterea procesului fost ami
nata.
Ce am face moi GU acest pari-
cid, daca am fl jurati?
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

1nconjurata de orbori seculari, AGO.
10 scriau capodopere, mosia lor de-
venea centrul Intellectual 81 artistic
al tarei, vara plecau Gu totii in strai
natate. Unde era ell, - cind gala
gia de sub fereastra il destepta. Sc
uita JOS de o cam data nu cunoscu
pc Ana, dar glasul 81 risul ci i ash
gura imediat, ca sub palaria aceea
marc era ca.
De-un ceas o privia cum Sc joa-
ca, sglobie, yesela, ametita, ca de I'm
vim tare, de propria eli tinereta, 81
sanatate< 81 toate gindurile lui Sc
abatura asupra acestei, vieti curatc,
pentru care lymea nu era inca de
cit Wis 81 lnminas.
Ramasa fara mama, la virsta de
houaeani, Ana crescuse pima la 16
ami In pensionuli Doamnei Raspal.
Familia ei .facea parte din vechia
aristocratie a Capitalei. Sora eli mai
mare, era maritata Gu Nicu Lam
brino, ministru de cutie pc vremea
aceea; tata-sau, un ON fara multa
fnyatatura, dar bun 81 plMut la vor
ba, venia mai in fie-care Dumini-
Cd co cutie mare de bomboane; A
ma astepta gatita ca de bal ! avea
rochii multe, de ehganta 81 ae 0
scslmPete, &c nu Sc potrjvea de loc
Gu virsta eli.
TatAssn sducea IA Sosea, Ia
'capsa, II tsdfrn, o-datK . dals'o Ia
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

romine un volnm de poezii de cea
mai mare originalitate, ca adincime
de gindiri 81 ca taetura de vers, 81
care era 9evoit sa cheltueasca tot
focul, toata splendoarea inteligen-
tia lui ,scriind articole politice la
un ziar de partid, umplindu-si SUI
fletul lui delicat 81 visator de proza
amara a unei vieti de intrigi 81 de
lupte viclene 81 meschine, din carl
el, in ori-ce caz, va esi inNins 81 ne
norocit; dar bietul Graur, unul din
Gel mai buni nuvelisti romini, lu-
Grind seapte ceasufi pc ii la contabi
litatea ministerului de inferno, un-
de toti sefii de birou Sc cred multi
mai destepti de cit el, 81 81 fac sem
pc cfnd il fntreaba cite ceya, 81 glu-
mesc pc socoteala hainelor lui cam
vechia umbletului, pieptanaturei
81 a tot ce Ii Sc pare caraghios, find
ca ese din sierra asteptarei 81 price
perez lor; dar Petroni, scriitorul
dramatic, care a dat teatrului romi
nesc primele piese pline de vieata 81
de talent, 81 care Sc sbuciuma de a.
titia ami in fntreprinderi comercia-
le, pentru caror reusitx Sc cere spi
rit practic 81 0 multime de alte ins,l
siri, pc carl el nu vrea Sd Sc convin-
ga ca nu le are. 81 Dan ii lua pc
toti 81 j dncea Gu el departe. 3. a.
cum nu mai vroia II Sinaia ii
ducea Gu el Ia . snosie nlare, unde
fie-oare III aVsa wild Jul ecparat6,
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

ASItpCdH luUE " SCdId olliSu
s'arata din nou, veshic intovara-
sita de fatal meu. In zia aceea,
nu stu de ce, dar parea tare mi
scata. Cind fost sa piece, ca
imi zise: iii vreau binele, find
ca te vad baiat cinstit 81 munci-
tor; fara indoiala, te gindesti la
insuratoare ti-as da tot spriji-
nul, sa-ti alegi dupa vote, femeia
care ti-ar placea.
Eu am fost maritata fara voia
mea 81 stu cite induri de pc ur-
ma acestui pas gresit. N'ap CO.
phi, sunt bogata, stapina pc bu-
null meu. Iaca zestrea d-tale. Ea
imi intinse un pachet mare pc
cetluit. Eu ma nit la dinsa tinta
si-apoi il zic:
,,Tu esti mama mea?"
Ea da citiva pasi indarat si-si
ascunse fata in mini, ca sa nu
mai vada. Barbatul sau, fatal
meu = prinde in .brate 81 stri-
ga la mine: M te face nebun !.
Lam raspuns: Nici de cum. Stiu
eu tare bine ca vol imi stlnteti
parinti. M ma insala nimeni pc
mine asa Gu una Gu doua. Mar
turisiti-o 81 ell va fagaduiesc ca
am sa pastrez taina; n am nevoie
de sprijinul vostru; am sa ramIn
ceea ce sunt, un simplu stoleriu"
Ell da tot 1napoi catre ieSire,
sprijinind intr una pc femeia sa,
care prinse Sc boci. Ma reped
de inchid usa, pun cheia in bu-
lunar Sill zic ,,Priveste-o pc din
sa mai intii 81 apoi tagaduieste
ca nu-i mama mea, daca poti".
Ell Sc MIME, devine galben,
! speriat de gindul ca scandalul
inlaturat pima acuma, ar putea
sd zbucneasca deodata: ca pozi-
tia lor, faima, cinstea lor, ar Fl
perdute toate. Aprins de ciuda
de-abia poate ingina: ,,Esti an
derbedeu ce cauta sa ne buzuna-
reasca. Mai IA bine de acum po-
porului acestor mojici, sprijines-
tel dale ajutor!''
Maica-mea, tulburata peste ma
sura, repeta 1ntr una: ,,Haidem,
hail"
Cum usa insa era incuiata ell
striga la mine: ,,Daca nu-mi des-
chizi pc data, am sa te fac sa
| infunzi puscaria, al cautat ca
prin putere sa ma furi.'
Tot mai cram stapin pc mine /:
le deschid usa, 81 ma uit pc urma
lor, cum s'afundau in fntuneric.
Mi-s'a parut atunci cam fost
orfan, parasit, aruncat pc dru-
muri. Ma coprins deodata iris
teta spaimint&tOare, amestecata
Gu mimic, Gu ura, Gu dezgust. In
treaga mea fiinta s'a> razvratit,
o razvratire de cinste, de drep-
tate, de dragoste inlaturata. Dau
fuga pe urma lor, in lungul Sc
nei, = pc unde trebuia sa NEAR
ga pentru a iesi drept la CARA
Chatou, Gu puternica dorinta
de al 1ntilni din nou.
ii ajung. Noaptea era intune-
coasa Mergeam tiptil prin -iarba,
asa ca eli sa nu ma simta. Maica-
mea plingea intr una, 0 auziam.
Tata ii zicea:
,Toata gresala ta. De ce al
tinut sal vezi numai decit! A
fost nebunie sa vi la ell puteai
sal faci bine pc ascuns- fara sd
te dai numai decit pc fata. Oda-
ia ce nu puteam sal recunoas-
TEN de fecior, Ia ce ar mai folosi
vizitele acestea att de pericu-
loase".
Ma arunc atunci inaintea lor,
rugator, inginind de abba cuvin-
tele: ,,Vedeti, acum stu, bine ca
imi sunteti parinti. Matt inde-
partial odata ma /respingeti 81
acum?'' &
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

dind la moarte pc partizanii Ell;
astazi insa tot acea Republica il
primeste Gu bratele deschise. o
grupare daunatoare pentru care
focul este un principiu lar cri-
ma un mijloc foarte simplu.
Aceste invataturi periculoase,
ridicate in slava prin toate a
dunarile publice, au perdut pc
omul acesta. Ell auzit pc repu-
blicani, ba char 81 pc femei, da
pc femei cerind capul lui revy,
a lui Gambeta, cerind singele a.
cestor oameni mari: mintea lui
bolnava s'a aprins 81 atunci ell a
dorit SINCE, -singe de burghez!
NJ domnilor, nu-i Gu Gale sa
fie osindit ell, ci comuna.
Din toate partile s'au ridicat
soapte de aprobare. Avocatul a.
yea tot sortul sd cistige procesul
GU de buna seama. Reprezentan-
tul ministrului nu raspunse nj
mic.
Presedintelui pune atunci i'm
pricinatului intrebarea obicinui-
ia:
Acuzatule nu mai al mimic
de zis pentru apararea ta?
Celia sa ridica:
Era maruntel la trup, balan
ca lima cea alba, avea Ochi ca
prii, atintiti 81 limpezi. Baietanul
acesta slabut, delicat, avea gla-
sui tare, deschis 81 sonor.
De la cele intii vorbe, schim-
ba Gu totul parerea ce Sc facuse
asupra faptei lui.
Vorbea tare, Gu ton declarator,
dar asa de Impede, ca cuvintul
lui, s'auzea tocmai din fundul
incapatoarei sail:
- Domnule presedinte, nam
de loc pofta sa flu dus la bala-
muc, tin sd flu mai bine ghiloti-
nat 81 de aceea am sd marturi-
sesc totul:
Am rapus pc oamenii acestla
fiindca erau parintii mel.
Acum ascultati-ma 81 pc urma
sd ma judecati:
O femeie face un copil 81 apol
il da la doica, departe. Nu site
nici macar locul unde complicea
sa ii tine micutul nevinovat, dar
osindit la o pacatosie vesnica,
slit sa poarte rusinea unei mas
teri nelegiuite, mai multi decit a.
tita, osindit char la moarte pen
tru ca doica neprimind plata
lunara ar Fl putut, - dupa cum
fac adese uncle, sa null mai
ingrijasca, sal lase nemincat sa
moara de slabiciune 81 nemln-
gaiere.
Femeia care ma alaptat, fost
mai cinstita. mai marlnimoasa,
mai femeie, mai mama, declt cea
care ma facut. - M era numal
decit Gu drept sa-si faca datoria.
Gu multi mai bine sd lasi sd
piara pc toti acesti nenorociti,
aruncati in mahalalele oraselor,
cum al arunca ceva murdar afa-
ra la ripa.
Nam ridicat mare, Gu impre-
siunea nehotarita inca bine, ca
port un pacat asupra capulul
meu. Ceialalti copii intro bnna
ri, m 'au poreclit ,,bastardul". Ei
nu pricepeau ce inseamna acest
cuvint, auzit poate de la parinti,
de unnl din eli. Nici eu null inte-
legeam, dar il simteam. Eram,
as putea-o spune, unul din cei
mai intelligent copii din scoala.
AS fl fost un ON superior, daca
parintii mel mar fl facut crima
de-a ma lapada, caci fata de mi
ne all faptuit crima.
Eu am fost victima, dinsii vi
novatii.
Eu am fost fara ocrotire, Ell
fSrS p,iIS nipc;i +rnhuia ca ma
America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-07

+, iubeasca: eli insa m 'au aruncat
pc drumuri. Viata leo dato-
resc lor = dar oare viata este un
dar? A mea orr cum, n'a fost
nenorocire. Dupa rusinoasa lor
parasire, nu le mai datoream de-
cit razbunarea.
Ell au faptuit impotriva mea
actul eel mai neomenos, eel mai
scirbos, eel mai groaznic ce poa-
te cineva faptui impotriva tunei
finite.
Tn ON jbatjocorit loveste; un
ON furat, Isl ca bunul sau inapoi
prin putere. Un ON inselat, alta
cat orr chinuit, ueide; un ON pal
mutt ucide; un ON defaimat rci-
de. Eu am fost GU mutt mai chi
mutt, mai furat, mai inselat, mai
palmuit ca moral, mai defaimat
deceit toti acei carora vol lie ier-
tati furia.
Eu m 'am razbunat: am ucis.
Era dreptul meu legitim. Am pus
capat fericitului lor trai, in
schimbul ticaloasei vieti GU care
m 'au impovarat.
Ayeti sd ziceti ca fost un pa
ricid. Oar oare parinti imi erau
oamenii acestia, niste oameni
pentru care am fost o povara, o
groaza, pata de necinste; pen
tru care nasterea mea fost un
blastam, lar viata mea anne
nintare de rusine?
Ri au cautat placere egoista !;
copilul a VENT ca ceva neastep-
tat. Dinsii au facut sa Sc scape
de mine. Acum mia VENT rindul
sd fac tot asa 81 eu Gu dinsii.
Gu toate acestea, char acum
in urma, cram gaia sal iubesc.
Sc implinesc dol ami, dupa cum
yam mai spus-o, de cind omul a.
cesta - fatal meu intra, in casa
la mine pentru intiias data. Nu
banuiam mimic. M am 1mpacat
sal fac doua mobile. Da ell luaSe
stire despre mine de la preot, BIZ
he inteles in taina, dupa cum am
aflat mai incoace. Pc urma a
mai VENT ell la mine; imi ida de
lucru 81 ma platea bine. Cite o.
data STAN de vorba, graind de
una 81 de alta. Simteam multa
dragoste pentru ell.
Pc la inceputul acestui an, We
nj la mine Gu nevasta-sa Z ma
ma mea. Cind intrat, dinsa tre-
mura asa de tare, cam crezut
ca apucat-o nervii. Mia cerut
un scaun 81 un pahar de apa.
Nu zicea mimic. Cata speriata la
mobilize mele 81 nu raspundea,
la intrebarile ce lie punea dinsul
,decit da orr nu, asa in bobote.
Dupa luna ca vine iarasi la
mine. Era linistita, stapina pe
sine. In ziua aceea stat mai
multi, vorbit de toate 81 la ur-
ma mia facut comanda mare.
Am mai vazut o inca de vre-o 3
orr, fara sd ghicesc mimic. Intro
ri ca s'a pus sa-mi vorbeasca de
trecutul meu, de copilaria mea,
de parintii mel. Eu lam raspuns !:
,,Doamna, parintii mel au fost
niste nemernici, m'au lapadat"
Atunci 'ea Isl duse nina la inima
81 cazu fara cunostinta. Pc data
mi-am zis: ,,Asta-i maica mea"
NJ am stapinit multi, ca sd nu dau
mimic de banuit.
1 Pc de alta parte am cautat 81
eu sd iau stire despre trecutul
lor. Am aflat ca nu erau luati
decit prin luna Iulie trecut; mai
ca-mea ramasese vaduva de trei
ami, Lmea soptea ca dinsii s'au
iubit inca de pc cind traia intliul
Ell barbat, dar lumea 'avea Q do
vada de asta.
Dovada insa cram eu, dovada
pe care eli au dosit-o deocamdata,
mad eiduind ca mai in urma so
| naardS on fOtu1