Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12

CcN jim hdpitdi Hc III udJdi ouiC-
sti brez delavcev he bi bio pro-
fita, brez profita pa he hi imeli
nobene moci. Cd delavcev je cd
visno, ali stroll sploh delajo in
kakor delajo. &c oni ne bi delali,
ne bi'bilo ne hrane, ne obleke, ne
stanovanj, ne vsega tistega lu-
ksusa, Xxi ga samo bogatini uziva-
jo. Jasno je torej, da so pravza-
prav delavci boil gospodarji, ka-
kor pa kapitalisti. Ali delavci We
Ginoma tega ne spoznavajo, cato
pa sluzijo kapitalistom M svojo
lastno Skodo. &c bi delavci to raz-
umeli, bi tudi vedeli, da JIG V e.
dinstvu njih moo, S katero lahko
vse dosezejo.
To Steer nj mic noyega; Ell del
delavcev, XII je incl wee prilozno-
sti misliti, je to re spoznal. Po-
sledice tega s~poznavanja so STAY
Ike. Delavci sc re pogostoma po-
sluzujejo tega orozja, ali prizna-
ii moramo, da ne konca vsaka
stavka y zmago delavcev in stu
caji MISC redki, da Sc polozaj de-
l%avcev pc taken poskusu cesto
pohujsa. Ako iscemo vzroke Ia
kin izgub, moramo priti do pre-
priGanja, da Skoduje delavcem
najvec p%remajhna gospodarska
moe in pa pomanjkanje sloge. tt
sti trenotek, ko delavci sklepajo
Strajk, so navadno vsi navduse-
nj "a BOZ, in &c sc more tax boj
kratkem odlociti, je do
bro. AkO pa trajajo stavke da-
JIG casa, JIG slaba, kajti ce zmanj-
kajo sredstva IA podpore, izginc
pri mnogih prvi pogum. Skrb "a
zivljenje "a druzino, postane moe
nejsa cd prvotnega namena, "a
puste svOje t~ovarise, gredo ma de
10, potegnejo Sc nekoliko delav-
cev "a seboj, in kakor nitro je
crsta veriga delavcev pretrgana,
je pogostoma strajk re tudi izgub-
lien. Nesloga paine delavce V
slabSi polozaj. Ali tudi ce hi BIZ
Ii delavci enega podjetja slozni
in dosti pogumni, da vztrajajo do
konca, Sc nimajo gotovosti, da
zmagajo, ker sc lahko zgodi, da
pridejo delavci cd drugod i'll pre-
vzamejo delo. Sloga mora tore.j
obsegati Sirsc kroge; ne samo
delavci enega podietja, encga
kraja, enc stroke, temvec delav-
ci IL vseh dezel morajo biti zdru-
zeni slozni, zedinjeni, ce hoGejo
kaj velikega dose6i.
Strajk jc zadnje sredstva de-
l%avcev "a dosego boljSih zivljen-
skin ~pogojev. Ali kakor "a vsak
BOZ, JIG treba tudi "a strajk te-
meljite %priprave, tembolj, ker sc
nahaja g~ospodarska moe vecino-
ma V rokah nasprotnikov. A kdo
maj izvede lie pravice =?
Posameznik ne more iZvesti
nobenega boja, cato tudi ne more
izvrsiti vseh priprav. Ker pa SC
gre V boju delavcev "a korist vse-
ga delavnega ljudstva, je jasno,
da SO "a boz in "a priprave pokli-
cani vsi delavci. Treba je tore.j
organizacije, dobre organizacije.
Pa Sc zanjo je treba della, mnogo
della, zavednega della, in kar ie
posebno vazno: vztrajnega della.
Namen organizazaciji pa mora
biti delavski boj.
kapital JIG znak naSe dobe.
kapital SO proizvajalna sredstva
V zasebni posesti in kar je s TEN
V Zvezi II. pr. nadvrednost. To
hlstoricno kategorijo hoGe socia-
lizem premagati in STEER ma Ia
nacm, ola pOdruzabi produkcij-
skas proizvajalna sredstva in $
TEN onemogoci izkoriSGanje ljud-
silva po posameznih kapitalistih.
To izkoriscanje .ie vsled razvitc
'blagovne produkcije veliko in
povzroca "a delavni sloj druzab-
no bedo. Nikakor nj $ TEN rece-
no, ola hoce socializem odpravi-
II bogastvO. Nasprotno je res, da
sc v socialisticnem sistemu boga-
stvo zelo pomnozi, in STEER v ko-
rist vsemu ljudstvu. Bogastvo
torcj nikakor ne izgine, tudi bo-