Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-01
IN oGRsKA.
Industrijalizem in agrarizem.

Dualisticna mOnarhija sredi Ev-l
rope nj lie politicno razdeljena vi
dive drzavi, Avstrijo in Ogrsko,
temveG ina tudi V gospodarskem
zivljenju dive lici. Razlicni gospo-|
dal:,ki razvoj obeh drzavnih DO !
LOWE rodi tudi razlicne p~osledice
v gospodarski politiki skupne mo-
narhije in cisto naravno je, Ola lie
Ia he o zadovoljiti celokupnim
9ospodarskim interesom. Avstrijal
zivi danes Y izkljuGno agrarri po-
litiki, XII je pa ne more zadovOlje-
vati, ker je avstrijska drzavna po-
lovica re zelo industrializirana in
10 sedanji agrarni politiki prijazni
colninski .,istem V njenem industi.
Jalnem razvOju zelO ovira. To no
tranje gOspodasko nasprotje je a
hteva ogrske drzavne polovice, XII
je preteznO agrarna dezela i'm ma
katere interese Sc mora Avstrija V
svojo laStno Skodo ozirati.
Poleg poljedelske produkcijc
imajo Y Avstriji danes re razvito
industrijsko ~produkcijo. Indmstri-
ia Sc je Avstriji zadnje desetletje
Silno razvila. Ljudstvo, XII izdelu-
je tie industrijske proizvode in cd
njih zivi, ina cisto druge z~ivljen-
ske mterese, kot pa ljudstvo, XII
zivi cd prOduktov zemlje, pole =
delstva. Pa ce tudi je bill razvoj in
duStrializma V A%vstriji V zadnjem
d~eSetletju naravnost mogoGen, Sc
drzavna gOspodarska politika ma
TO nj zadoStnO Ozirala. Nedno so
imeli ozire ma ogrsko drzavno po-
lovico monarhije, XII je dezela a.
grarnih pridelkov in ina torej 6i-
Sto druge gospodarske interese in
ellie kot pa Avstrija. Tudi Ogrska
ina danes re mnOog industrije
ampak Ia industrija gospodarsko
Sc dalec z~aostaja IN pOljedelsko
produkcijo ogrske drzave. Tntere-
som te ogrske p~oljedelske produk-
cije Sc je morala ukloniti celokup-
ma monarhija in tisti trenutek, kO
so postal ogrski latifundisti GO
"podarii in diktatorji drzavne 60
s~pcdarske pOlitike avstro-ogrske
monarhije, so postal ogrski baro.
nj in grofje tudi pOlitiGni powell
Mkt V monarhiji. In tako imamo
danes opraviti 2 ogrsko plemenita-
Sko Waldo, cd katere je zavisen po.
liticni in gospOdarski razvOj Av
STRIFE. Zakaj politicno in gospo.
darsko so danes Ogri pravi gospo.
darji monarhije, XII jim avstrijsko
lJudstvo PLAGUE trd davek.
Gospodarski razvoj Avstrije je
hitreJsi cd razvOja Ogrske draw :
ne polovice. Avstrija postane kma.
In industrijska drzava, medten,
ko no Ogrska Sc dolgo izrazito DO.
lJedelSka dezela. V Avstriji Sc lju.
stvo vednO boil sell v mesta, ker
naJde tam boljSe pridobitne in xiv.
lJenske pogoje kot ma dezeli V DO.
lIedelski produkciji. Razvoj bega
z dezele V mesta in industrijske
kraje je razviden liz naslednie sta.
tistike.
Cd 100 oseb skupnega prebi-
valstva pade ma kraje, XII stejejo
5000 %prebivalcev:
Leta 1916. 100
Leta 1880 1874
Ma Ogrskem pa odpade cd 100
oseb celokupnega prebivalstva ma
mestnO prebivalstvo:
Leta 1869 ........l28
Leta 1910 .........1S9
IL tie stevilk je posneti, da Sc
V Avstriji prebivalstvo vedno
boil mnozi V mestih in industrij-
skin krajih, kar dokazuje, da Sc
prtbivalstvo boil in bolt peGa z
mdustrijsko in obrtno produkci.
10, medtem ko je ia razvoj ma O.
grskem Sc V pOcetku.
Aka preiscemo, s elm Sc peGa
in cd tesa zivi prebivalstvo Av-
stro-Ogrske m%onarhi.ie, Sc nam
pOkaze tale slika.
Cd 1000 pridobivajocih Jill je
bio
Leta Leta