Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24
FLIP Godina, ta.inik


Ia Slov. Sckcijo j. 81
John Trcelj, predsednik. FLIP Godina, tajnik.
Po daljSi debati, katerc ,e jc udelezilo mnogu
delegatov. XII so vsi eovorili V priIog prcdlogu, je
bila resolucija %sogIasno sprejeta.
znanostjo. Frvi poeoi "a TO pa ie, da Sc zruSi 81
stem, Xxi preprecuje c~loveStvu mirnO delo.
Sloven>ka godba ie ~zaigrala dive sklidbi, ma
kar je nastopil polkovnik p. Il. Iiolp, XII je $ svoiin
govorom vzbujal med navzoGimi mnogo veselosti
ia ratun kajzerja III kronanih glav. Povedal jc
tudi, da je cital Y nedeljskih listih vest, da ie Az
s.rija zaprosila "a mir. In dobila DO mir, Xxi DO
TAX, q kakrSnem hi nikdar %sanjala. Burno odobra-
NapJe le sledilo tenn besedam. Dejal je tudi, ola ne
veriamc V geslo, ola mora biti Glovek ,voio drza-
20, najsibo Memo stalisce pravo ali nepravo. Jaz
sem 2 drzavo lie toliko casa, dokler smatram, da jc
na pravem stalistu. Gin zaide $ tega ~staliSca, sem
prot nJej. Jaz sem "a Ameriko, JIG dejal, kcr jc
memo s~talisce V tel borbi pravo, in mojega mnenia
jc 100000 njenih prebivalcev. Mi re vcrjamc-
mo V vladarje pO bozji wolff, nego V liudske Wade
IL naroda "a narod. To je veckrat povdaril in liz
tega Sc iasno zrcali cut "ljubczni,' Amerikaucev
do kraljev in cesarjev".
Ia Mr.. Holpom ie nastopil Etbin kristan,
eden neumornih delavcev "a konstruktivno demo
kraciio med Jugoslovani. Govoril ie o ideii svobo-
de, Iii je zdruzila vSe demokraticne frakcije naSe-
ga HdFtud. NuOf 1c MOTEL SNODOuO, III Sele pc 0SNO-
boditvi povedal, kakSna bod svoboda. Tcda med
MANI so ljudje, Iii zahtevaio, mai vzamemo kralja,
pa sc bono re potem Z MIN pobotali, kaksna mai
80 naSa svoboda. Malo pref Sc je tu angleski GO
vornik izrazil. da Americana ne marajo vladarjcv
"po bozji wolff. Ali maj bono mi V TEN oziru
alabSi cd Americanov? Silno sc siri idcja svobode
in rama porocila nam pripovedujeio, da cello Skof-
Jc III visoki gospodje ~zahtevajo svobodo IA svoi
nar,d. To jc dobro namenje, ker dokazujc, kako
slim -. ..~,..- l.. "
narodom III kako vpliva zaradi tega tudi na We
Jake. Men mogocni glas je moral najti odziv tudi
PR tiStih, cd katerih vcauih nismo niti najmanj
pricakovali ,akih zahtev. NaSe ljudstvo Sc hoGe
oSvobodtl one krone toda ma memo meSto ne DO
postavljalo nobcne druec krone.
Jaz ne drzim Il AnIeriko zaradi tcga, kcr III
VIM V Anlerlki, neeo radi tcga, ker hi imela Sc mix
dar nobena dezela tako pray. kakor Amcrika V
tcJ roJni. Sa je V BOZ IA nacelo svobode ter sa-
Inoodlocevanja malih in vclikih narodov. Xaradi
'ega zellm, ola hi bia Amerika pri reinforcement
mizi mocha III odlocevalna. In republika, XII vodi Ia
boJ, BIO sotovo pomagala vsakcmu narodu, hi zcli
pravo svobodo. BrzOiav porOCa, Ola je AvStriia ma-
proslla "a mir. JAZZ hi jo bill pripravljcn V tel zelji
p~odpirati pod cnem samim pogojem, namreG da hi
HfekIa A~NStrlla: Meme hi wee. (BurnO in dolgO-
traJno ploskanJe). Ma mirOvno konferenco pa maj
poSljc zastopnike vseh tistih narodov. XII Tive "
nleJah meme monarhije. LetO 1S4S je pokazalo, da
ID Diia AvstrlJa lahko srce Europe, &c hi bila po-
sillsala takratni glaS ljudstva ter Sc preustrojila V
fcderacijo narodov. Toda Avstrija nj razumela
zgodovinske naloge in vsled tega je prezivela svo-
20 dobo. Adler ie mexico dejal, da mai Avstrija erik
lie ma shoJiscu Svetovne zgodovine, &c ne more po-
Slatl zveza svobodnih narodov. Tega mi znala, nj
hoteia, zadela jo DO torej njena usoda. Tudi mi
% polagamo ma to g~nojiSte, ma ka;erem mai izpusii
Svoj zadnji zdih. Razpad Avstrijc je potreben. da
preldcmo do cncga eliza k n~adaljnim ELLEN ia G.
nakoSt, bratStvo III svobodo."
Hborovanjc je zakliutil br. joe Ambrozic IL
'ahonsburga, Pa. 'Neli;o idej Sc ic zc rodilo med
ias'm n%arodom, je dejal govonik, toda med mimi
J" ollo mnogo kaihclconskih Ttda idcin osvobo-
drNc nasega naroda je priSla IL naroda samcga in
/" ldcJa zdruzuje razne frakcijc IA en- skupen cilj:
"HNobodlti mas nartd. Trdna ic zc naSa organiza-
'lJa' toda naSc organizacijSko dclo Sc ne SINE usta-
Nnl, doklcr he DO zadnii kialjevaS Y naSem tabo-
M.
= tcm je bila doStojno koncana najsijajncjSa
maniiestacija rhicaSkih Slovemccv. In .edaj: Ma
pref ma delo!