Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-01
SOCIALIZEM IN ZNANJE.


vanja vrednega moza, visoo izo-
brazenega in , strokovnja-
ka v njegovi vedi, Xxi mi je dejal;
V Ameriki je dandanes vsak inte-
ligenten clovek socialist.
On sam, dasi zelo inteligenten,
= nj bill socialist. Bill ie pa prepri-
CAM da je, Priznaval .je, tia Sc go
de delavstvu, ali kakor .ie on de-.
jail, "siromasne.jSim razredom,"
krivice; zelel je, da hi Sc to ma ne
kaksen nacin popravilo, da he hi
bila tudi delavskim otrokom ONO
goeena boljsa vzgoja. In mislil ie.
da le TO sOcializem.
Pri volitvah .ie glasoval "a IT,
stO mes6ansko stranko, XII Sc mu
je zdela naprednejsa. Tupatam 81
je izbral kakSno simpaticno ime
tudi izmed nasprotnih kandida-
toy. &c Sc mu ie zdelo, da ina po-
Samezen socialist upar;o ma zma-
go, mu je dial svoj glas.
Prepritan je bill, Ola je to Soci-
alisti6no.
Zal mi je bio, zameriti mu pa
niSem mogel mnogo. Njegova We
da je bila zanj skoraj vse zivlje,
ME. Tako ie bill zakopan vanjo,
da mu nj ostalo casa IA kaksen
drug studij. Razumel sem, da mu
nj mogoGe drugace. &c hoGe dose.
ci svoje znanstvene ellie, Jim mo-
IA posvetiti yes Svoj cas- i nvse
svoje mOGi.
Ampak TO je bill vzrok, da tudi
socializem nj mogel Studirati. tn.
patam je pobral nekOliko drob.
tin o MEM, to je sprawl V zvezC
$ svojo prirojeno SrGno dobroto
in to mu ie bill socializem. Zdelc
sc mu je popolnoma naravno. Ola
je clOvek V vsaki stranki lahko so.
cialist in ola "a dosego socialistic,
nih ciljev sploh nj treba posebne
stranke.
' tenn zmislu je gotovo V Anne
riki mnogo socialistov. Toda "a
SocialisticnO gibanje, "a socialist
cni cilj, "a osvoboditev delavse
ga razreda so pray toll okvredni
kolikor tisti, XII preklinjajo socia
lizem in Sc odprto bojujejo prot
MENU.
Dobro m Sc davnO nj social
zem in s samo ljubeznijo 81 DELAY
ski razred prav mic ne opomore
&c Sc pravi, da je moderni social
zem znanstven, pomeni TO V PRIV
vrsti, da ie "a socialism treb;
znanja. kjer nj tega, tam ne NOR,
biti trdnih, prepricanih, zanesl.ji
viii SOcialistov; tam ne more bit
zdravega SOcialisticnega gibania
tam napOsled ne more biti social
stiene image.
PriznajmO odkritosrcno, da j,
takega socializma Sc vse premalo
posebno pa V Ameriki, kjer spada
povrsnOst med najnavadne.iSe la
stnosti. Ia to Sc tudi Sc iako la
hkO zgOdi, da najdemo vGerajsnje
ga scdruga nenadoma V drug
Stranki, morda tudi ma drugi kan
didatni listini. Gotovo je, ola n
bill tax MOI nikdar socialist, tud
takrat ne, ko sc je tako imenova
in kO je morda agitiral "a social
Zem.
kdor ie e socialist, .je prepri
can, da nj "a delavski narod resi-
i've, raZun sOcializmu. To niego
vo p%reprieanje ne izvira lie IL ne.
aksnega veri podobnega miSlje.
MIA, temvec IL znan.ja. Ia to pre-.
prieanje ina neizpodbitne doka.
re. In &c je spoznal, ola nj reSitve
dokler he pade kapitalisticni 81.
stem, je nemogoGe, da bi sam so.
deloval pri ohranitvi tega siste.
ma.
Toda mnogo Jill JIG XII 81 2 vpra.
sanji druzabnega reda in gospo.
~darsekga sistema sploh ne belijo
glave, pa 81 vendar domisljajo, da
so socialist. Marsikdo Sc sc poba-
ha "Jaz ne poznam teorije: am
pax IL prakse sen socialist" In
vecinOma je ia "praksa' prazna
beseda brez pomona.
liz take "prakse' Sc je porodil
ameriski unionizem taxa praksa
je bila matt zmedenega sindika.