Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

III oN HioSNI u"oANdIili pldN 1i'iiN
gOspodarske podlage, ker ga je pr
TEN wee stoletij ovirala borba z
%zunanjimi sovrazniki. Premagal j.
tc Sovraznike ali vsaj ubranil sc
Jill je. Medtem so ga pa tujci '
njegovi sredi zaGeli izkorisGati.
In zdaj sc bori $ tent. ker 81 ne
SINE pustiti welt polja, na kate
rem 81 z delom vzdrzu.ie Svoj OBJ
stanek. I'll tujci pa so sinovi wee
jega naroda, XII Jill V TEN boju
podpira.
NaGin narodnostnega boja da-
naSnjih dni je pa tax, da yeGji ma
rod manjsemu narodu zanikava
zmoznosti "a z~ivljenje. ker la ne
'govori istega jezika kot ON sam.
In V TEN lei velika laz, kajti je
xix i'll zmoznoSt niSta emo i'm lSto.
I'm to zmoznoSt zanikavaio ma Ia
nacp. da ma odloGilnih meStih. ka-
terra 81 ii tujci zaSedli, Siliio oni
manjSi narod, da hi ali puStili svoj
jerk, ali pa svojo zemljo, svo.io
domovino; brez podpore pa hi 81
tax manjSi narod lie mogcl opo.
moGi, ker je proved oslabel V
ju Z onimi zunanjimi soyrazniki.
Tu vidimo, da je bill boj lie boil
"a gospodarSki obStanek. nego ~
jerk. lie pod pretvezo jezika IL
podrine veGii narod m~aniSega.
Tako spoznamo, da hi bio bol.j
pravicno soditi ali ceniti narodc,
oziroma Gloveka pc njeeovih zmoz
noStih.
BOZ po zmoznOStih hi bill res cd
k%ritOsrcen in mnogo naravncjSi.
In vsakdo bo p(nal da ina V res
nici lie tiSti narod, Oziroma clo-
vek pravico do obStanka, da .jc l.
ttSti vreden podpore, kdor ina =
boju "a obstanek zmoznost III =
10. lzjemo tvoriio lie brez laStno
krivde bolni liudje.
&c hi Sc tcdaj tako cenili l.iu-
die in narodi, hi bilo vcasih mar
sikaj drugace. Toliko oh kratkem
o narodnostnem boiu.
NihGe pa ne hi smell sklepati.
ceS, IL tega sledi, da Sc mora ma
Ia nacin zatreti liubezen do svo-
jega jezika, da ga lahko zane
marianne. jerk hi lie ostal pri V
%praSanju gospodarske podlage
mani odlocilen. Vprasan.ie pa, &c
hi mogel kdaj nastati skupen sve-
town. jerk, obdelamo oh drug
priliki. Nsak zdravo miSleci in bla-
gotuteci clovek 81 pa zeli, da pri-
demo V sploSno do tega, da bono
cenili cloveka pc njegovi zmoa
nosti, pc njegovi izomiki, a iezik
njegov pustili nedotaknien.
X spoznanju, da hi imeli ceniti
tloveka pc njegovih zmoznostih,
Sc pridruzuje samoposcbi novo V.
~praSanje, kakSen clovek pa ina
res pravo Zmoznost "a zivljcnje,
torej ne samo T. ozirom ma n.jegoN
gOspOdarski obstanek, nePo T. OH
rom ma doStojanstvo Gloveka kot
bitja, XII ina pc svojem razumu
najbolj razvito in najlepSe zivlje-
ME. - Jasno je, ola smo zadeli ma
n~ajvaznejso toxic naSega zivljc-
MIA, IA vprasanje, kai je znaGa.j
most, kdO je znacajen in zakaj il
treba znaca %jnosti, da more biz
Glovek kot najviSje sto.iece biti {
res tudi vreden svojcga zivl.icnia
Tezko je V par besedah oznaci.
ii pOjem znacajnosti; kaJti znatat
clOveka je najvazne.jSa Stran ME
COVE oSebnosti (individualnosti)
PrilicnO lahkO recemo: Znaca.
Gloveka je podan V naGinu, ka.
kO sc strinia njegovo misljenie in
Hustvovanje z njegovimi deianj
in besedami. Misljenje in tustvo
vanje sta Ease lie duSevni kakovo
sti, Xxi dobita Sele tedai svojc
vrednost, ako Sc ude.jstvita. t. j
akO Sc izrazata tudi V besedah il
dejanjih. Ako sc teda.i strin.jai;
z besedO in dejanjem, potem je tC
Soglasje glavni znak znacaja. To.
daj je bistvO znacaja V TEN, d;
tlovek svoje miSljenjc in Gustvo
vanje v besedi in deianju portdi
Ali Sc krajse: ZnaGaj .ie ona du
Sevna moe Gloveka, $ katero svoj.
miSljenje i'm Svoja clE;tya vdei