America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-06-28
: Pareri litere.

SuAAPol un IOCdl uuuC sd lie
stabilit pentru todeauna oficiul
Uniunei, 0 gasesc de foarte bu-
ma. Archiva. Uniunei s'a mafft
considerable, si lnu Sc mai poate
muta din un loc in altul .fara a
primejdui pastrarea eli in intre-
gime. "A awea unl local popriu
produce 0 impresie favorabila a.
supra americanilor, lar alta, Sc
va stabili un loc pc care il vom
avea pentru totdeauna, fara ca
! sa mai finn siliti sta Gu casa
in spate ca melcul.
Afacerile Uniunei s'au inmul-
tit, 81 sd cere ca actele sd fie bine
pastrate 81 pnse la un loo sigur.
Trebue avut 81 aceia in vedere
ca localurile pentru oficiuri sunt
foarte scumpe, 81 cind al socoti
platirea unei sumo att de mari
ca rent, nu ar fl mai bine daca
acest rent Lam plati drept valoa-
re proprietatii? Daca moi am
1 avea casa noastra, am mai inla-
tura 81 cerintele ce Mise fac din
partea secretarului de al mari
salarul. Toate sunt teribil de
scumpe In Zilele de All, 81 trebue
/ sa recunOaStem ca nimeni nu
poate munci pc mimic. Pc linga
Intretinere omua trebue sa mai
81 agOniseasca, asa cum facem
toti. Avind casa Uniunei, n de ST.
CUR ca am putea sal dam sd To-
cuiasca in parte casei soco-
tind pc linga salarul eel capata
81 rentul, deci nu suntem, din
aceasta parte amenitati de pla-
/ ii in numerar, lar suma aceasta
ee ne rdmine putem plasa in
platirea easel
| De sigur ca oficiul Uniunei,
precum 81 camerele de locuit ale
secretarului pot fl in etajul al
doilea. raminind partea de jos
pc care o putem renta. In acest
! scop e de dOrit ca casa pc care
I Uniunea va cumpara sa fie in
un loo preferable pentru afaceri.
adeca sd fie in coltul unei strait
mai principale.
I Din venitele ce lear aduce in
chiriarea partei de JOS, prin pu-
nerea la parte a banilor pc ca
/ re trebpe sal platim drept rent
/ acnm, cit 81 diferinta din scade-
! rea salar,lluLla secretar ce ca
pata in schimb, locuinta es-
te suma Gu care sd plateste casa.
De sigur ca Sc vor ridica O.
biectii ca in prezent proprietatile
sunt foarte scumpe, 81 ca dupa
razboi probabil ca Sc vor ieftlni.
Aceasta e numai 0 probabilitatc,
insa nu mimic sigur. Pc faptul
ca multi straini Sc vor intoarce
la vetrele lor. nu putem presupu-
he ca pretul porprietatllor vor
scadea considerable. Stunt numai
10 mica parte din Rominii nos
tri 81 alte natiuni, dar in mica
|-proportie, ce asteapta ca sa pie
ce in tara. Restul vor ramlnea
aci pentru totdeauna. Sa nll ne
facem iluzii desarte. Fie care sa
poate uita la populatia din ora
sui sau, va putea deuce cam cltl
de al nostri'' sunt in ell, de 81
CUR ca va vedea ca al nostrl GU
prind abba un spatiu de doua
strade in lugimea de doua trei
| colturi. Alta tot. Mai trebue lu-
at in vedere ca 81 aceste case un-
de locuiesc al nostri nu sunt ca
utate de Amcricani, find ca sunt
asa cum sunt. Casele mai rele
sunt locuite de cei veniti din afa-
ra. Americana, ori cit de saracl
ar fl eli, cauta case higienlce 81
bune. Daca al nostri vOr parasl
aceste case spre a Sc intoarce IN
patrie, de sigur ca proprletarl'
lor vor fl siliti lie reconstrnl
ori a lie lasa in parasire. Decl ce
ne face sd credem in scaderea
Ipretulni in proprietati.
Sa adnitem ca repatriarea stra-
linilor va aduce o scadere in nu-
marul populated, aceasta, adeca
ar efecta industriile, ce ar fl lip.
site de .brate e de necrezut ca
marii industriasi 81 char guver
nul sd MI Sc fl gindit la aceasta
Eli stu foarte bine ace gind are
tpopulatia straina, 81 nu putem
zice ca Americartii nu sunt prac.
tici 81 prevazatori, de sigur cd
s'au gindit ei 81 la acest lucru -
mai ales Cd ei stu foarte bint ci