Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

napolnjene z arzenali, artilerijskimi park, skladi-
Sci orozja in municije. Bile so navadna civilistiG-
ma dezela, IA Nemcijo torej tako brezpomembna,
ola so smatraG izjavo vojnega stania V Berlinu IA
prazno formalnost, XII je imela edini namen vpli-
watt ma jaVno mnenje V Ameriki.
Danes pa stoji V Franciji ameriSka vojska
take moti, ia je njen nastop obrnil vojno usodo
In ola spoznava ponosna vojaSka NemGija svoj po-
rae. IL tai je zrastla dvamiljonska armada; liz
ME sc je pOrodila ogromna mornarica, orozje, mu-
nlclJa, transporting sredstva, sanitetni aparat -
NSe Je ma mestu, III ia armada nagloma nabranih
in V kratkem caSu izvezbanih civilistov jc spo-
Sobna i'll %uSpeSna, da premaguje ponosno kaizer-
ieyo voiSko!
20 vSeh militaristitnih pravilih hi morale TO
Bit nemogoGe. Dalo hi Sc Sc nekako razumeti. da
sc napravi IL rekrutov armada IA kanonsko krmo.
To mora delati tudi NemGiia sauna. Ko Sc JIG polka
zalo, da ne bC voina tako nitro konGana, kakor SO
bill izratumali Ludendorff, llindenburg in tova-
rlSl, so moral rckrutirati move letnike in Jill posi-
lJati ma bojiSte, ne da hi bill dovrSili vsak pc tri
leta Y %vojaSnici. Ali TO so bile reZerve. katerimi
So sc dopolnjcvale lie vrSte Starih vojakov in priha-
Jale 50 pod poveljniStvo oficirjcv in generalov po
poklicu. NemGija je imela zbor reaervnih Gastni-
kov, ki so Y dobi miru ziveli kot civiisti; toda ra-
zun encga leta aktivne sluibc 50 Sc moral maj
mamie vSako drugo leto po osem tednov udeleze-
vati N~ojaSkih Val. vcdno 6itati vSe move Ncrord-
nungc, o@laSati Sc V,ako leto pri lIauptrapportu
IN o~Stajati 'rajno y Stiku z ~vojaSkim zivljenjem.
Povrh tcga 50 jim bile namenicne lie subalterne
Sluzbc, in zc poveliniStvo stotniie ic moglo lie V
zelo iziemncm ~Slucaju priti Y take roke.
Amerika je Y mani kot dveh letih popolnila
VISA meSta Y armada $ potrebuimi GaStniki, in We
Gina t"h Sluzb ic priSla Y rok" civilistov. Lju-
die. HI so Sc pred nodavnim sedeli "a kakSno pi-
Salno mizo ali o~pravljali Svoi posel V kakSni tovar-
nj, vodijo danes b~ataljone in poke in - vodijo
Jill uSpeSno.
Pc priStni militariSticni icoriji ie To absolut-
no ncmogoce. Y praksi ic Amerika dokazaIa, da
jc mogoGc.
Modcrno voiSkovanje zahteva ogromno mno-
limo organizatoriCnega della. Amcrika ga je izvr-
Sila V razmcrah, Iii so Sc zdele nezasliSane. Treba
je bilo poStaviti vojSko ma noge IN io urcditi tako,
da 81 bill vsi uieni raznovrStni oddelki V pravi
proporciii. CiviliSti so izvrSili vsc TO. Treba 10 ic
bio ohle6i in pravilno ohoroziti in zgodilo Sc ie.
PolaVil g je problem, : kakrSnim Sc nobcna Vol
skujoca sc Sila nj imela opraviti: Vojna sc yodi V
tuli dczei onkraj morja in VISA ogromna armada Sc
je morala p~rcpeliati cez ocean, posut 5 sovraznimi
Suhmarinkami In civilistitna Ancrika ic uresni-
cila tudi TO neverietnost tako dovrScno, da ie Mem
eiia.-ki sc je z~anicljivo rogala eksperimentu. OBJ
strmcla. ko ic obGutila uGinek.
vsci izkuSeni in prcsencGenj bogati vojni je
naui tcga podjetia eden naivazncjSih rezultatov
i'll mora imcti IN bodocnost naircsnejSc posledice.
Gorie nemilitariStiGnemu GloveStvu. &c hi bila
zmagala Nemcija! Neizogibuo hi bila 2 MO zma-