Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

pfolzVaJaJanJa v malem Je ZaSeb-
ma delavceva last mad izdelaval-
mimi sredstvi. Gospodarski raw
vol odvzema delavcu izdelovalna
proizvajalna) sredstva in u
stvarja IL MEGA brezposestnega
proletarca. asproti temu pa po-
stajajo izdelovalna sredstva mo-
nopOl razmeroma malaga Stevila
kapitalistov in veleposestnikov.
Obenem S TEN monopolizira-
MEM proizvajalnih sredstev uni
eujejo maloobrtna podjetja vele-
obrtna. Orodje se ~razvija V stroj,
in 6loveSko elo proizvaja vse ma
ebelo.
Use koristi teh izprememb mo-
nopolizirajo pa Ease kapitalisti in
veleposestniki. Ia proZletariat
in "a propadajoce srednje razre-
de "a male obrtnike in kmete
- pomenijo lie ~naraSGajoGo nego-
tovost existence, bedo uniGeva-
ME, zasuznjevanje, p~onizanje in
izkoriScanje.
Vedno vecje in vecje je Stevilo
proletarcev, vcdno vecja in o.
g%romnejSa je armada nadpotreb-
Nth delavcev, vedno ostreje po-
staja naSprotje med izkoriscani-
mi in izkoriSGevalci in vedno o.
gorcenejsi je razredni boz med
hurzvoazijo in proletariatom, XII
deli moderno druzbo v diva Sovra-
Una tabora, in XII je skupni znak
yseh industrijalnih ezela.
asprotStva med posedujo6imi
in neposedujocimi pa Sc razSir-
jajo krize, katere pro vzroGa ka-
pitalisticni naGin proizvajanja {;
tie krize so vedno obseznejsc, de-
lujejo vedno boil unicuioce ter
ustvarjajo splosno negotovost
kot normalno stanje druz6e. s
TEN dokazujeio jaSno, da so pro
izvajalne moci preraslc danaSnji
druzbi cez glavo in da zasebnc la
sti proizvajalnih SredStev ne mo-
reno smotreno uporabliati in po-
polnoma razviiati.'
Tako citamo V naGelnih delhi
socialisticnih programov.
.Takoj prvem stavku src6amo
pomenljivo besedo: "gospodar-
ski %razvoj'. Tia beseda mas vodi
takoj k jedru socialnodemokra-
tienega nacina misljenja.
Marsikdo meni, da je. izrekel
nekaj prav zelo modrega, no je
progiasil napram nam: mic nj
novega pod solncem. Tako kot
danes, je bio vedno in DO we'd
no. Pa nj bolj nepravilne in bolj
neumne trditve! ovejSa veda nam
%pokazuje, da nj mixer miru in da
je, kakOr V druzhi, tako V naravi
opaziti neprestano razvijanje.
Mi vemo danes, da je clovek
prvotnO zivel kot EVER, zbirajoG
to, kar mu .ie narava prostovolj-
on dala. Ali iznasel je emo orozje
"a drugim, emo orodje "a dru-
GIN, vedno dovrsenejSe in dovr-
senejeSe. Postal ie ribic, lovec,
pastir in koncnO stalno naseljeni
kmet in obrtnik. Razvoj je bill We
dino naglejsi, hitrejsi, in danes V
stoletju pare in elektrike sc .ie ia
ko znaglil, ola ga lahko zasledu-
jemo s svojimi lastnimi ocmi. Kar
primerjati sc ne da q nekdanjo
dobo. In Sc vedno Sc nahajajo
l.judje, Xxi 4 ucenim obrazom raz-
lagajo, da nj mic novega pod soln-
Gem!
acin, ma kakrsen pridobivajO
liudje z~ivljenske potrebScine ter
kakor izdelujejo V ia anne po-
trebno imetje, je odvisen cd nil
hovega orodja, cd njihovih suro-
vim, s kratka cd sredstev. XII Jill
imajo "a proizvajanje, tOrej cd
izdelovalnih sredstev. Ljudje pa
MISC nikoli proizvajali vsak Ease,
ampak vedno V vecjih ali mani
Sih druzbah, katerih tedanja o.
blika je bila vedno odvisna cd
nacina izdelovanja.
Razvoju proizva janja odgovar-
ia torej razvoj druzbe.
Oblike druzbe in vzajemne raz-
mere njenih clanov so ozko zdru-
zene z oblikami lastniStva, kakr-
sne priznava dru1ba in vzdrzuje.
" razyniam proizvaiapio co raz-