America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-10-03

Traducem dupa Plain Dealer"
din Cleveland, urmatoarea telegra-
ma Preset Associate:
PARIS, Oct. 1. = Acum fiindca
s'a semnat armistitiul intre bulgari
81 aliati 81 armata della sSalonic este
la departare numai de 60 mile de-
la Sofia, Franta este foarte intere-
sata sa site ce are sd faca Rominia
in viitorul apropiat.
Daca armatelor aliate are sa lie
fie Gu putinta sd ajunga la Marea
Neagra, probabil pima la Odessa, IL
bavirea Rominici 81 reintrarea eli in
razboi, pc partea aliatilor poate Fl
privita ca un fapt implinit.
Natural, atirna multi della situa-
tia presenta din Rom1nia, din
punct de vederc militr. In virtutea
umilitornlui tratat della Bucuresti,
germanii all pus nina pc aproape
fntregul material de razboi care sd
tine de Rominia. Acesta a fost de-
pus imediat sub paza trupelor ger
name in depositele din Oltenia.
Gu toate ca aceste deposite all ca
parte din personalul lor un numar
de ofiteri rom1ni, este foarte GU pu-
tinta ca germanii vor Fl aranjat asa
Cd lor sd lie fie Gu pntinta distruge-
rea acestuiSmaterial de razboi pen
is ff6 "a - "a previnas fofosinta 1ui din
partea Rominiei in caz cfnd aceasta
ar gindi sd lupte de nou pc partea
aliatilor.
in partea Rominiei ocupata Gle
germani nu sunt sOldati romini de
loc. Tratatul della Bucuresti pres
erie cd in Doldova. Rom1nia nu poa-
te tinea 0 armata mai mare de 25.-
600 soldati.
Oar sub acelasi tratat, Germania
a permis Rominiei sa poata avea o
armata de 100000 ca forta pentru
ocuparea Basarabiei. Acuma sd ma
ste intrebarea daca germanii, ese-
cutind tratatul della Bucuresti, au
redus orr ba numarul efectiv al ar
mattel romfne.
Sa site insa ca in tot casul foarte
putini dintra cei ce al formal ar
mata de mai nainte a Rominiei, au
fost ingaduiti sa treaca in teritorul
ocupat de germani al Rominiei. Ar
mata r0mfna, atunci c1nd s'a pus
pacea, numara $4,000. Dintra a.
cestia abba de au trecut 300 in Ro-
minia ocupata. Ceilalti sd afla in
Moldova orr in Basarabia, desarma-
ii orr sub arme.
Spiritul armatei romfne, della de-
mobilizare incoace; sd poate consta-
ia din faptul ca ofiterii romini au
refuzat totdeauna sd salute pc Gel
germani. Din aceasta au resultat
mai multe incidente, carl au facut
pc ofiterii comandanti germani din
Rominia sd staruiasca ca ofiterilor
romini sd lie fie oprit de a Sc arata
prin orase in uniforma.
Raspunsul romin la aceasta ma
sura a fost de asa ca ofiterii germa-
nj in uniforme. nu mai sunt in sta
re sa Sc arate pc strazile Iasilor de-
cit Gu risicul de a provoca demon
strait dujmanoase din partea pu
blicului.
Gel mai populari general de a
stazi al Rominiei sunt aceia car
s'au arafat dusmanii Gel mai ne
1mpacati al pacii ce s'a facut.
Starea dinlauntru a tarii sd poa
te constata din fmprejurarea ca, re
chizitiile Germanilor au trecut d.
multi limitele prescrisc in tratatu
de pace, deci a devenit mai rea de
cit cum fusese 1nainte de aceea, sui
durata raxb0iului.
Cele de pc urrna stiri sosite dir
Romfnia, arata ca taranii s'au re
voltat pc mai multe locuri contr'
ocupatorilor germani.
, Din cele noua diviziuni germane
carl constituiau armatA lui Mack
ensen cfnd asocupat Romfnia g
10000 baionete pc cit sd site
trei au fost deja cheltuite pc from
tal bulgar. Reseul Dc 60, GOO sun