davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22
THE WAR AT A GLANCE

~ HE Bolshevik government
again has changed its tao
tics and ordered that op-
position tie given to the German
army now sweeping eastward into
the heart Of great Russia. All
Russians are summoned TO the
defence Of their country in a
proclamation signed by premier
Lenine and ensign Krylenko, COM
mander in chief Of the Bolshevik
armies. Petrograd has been de-
clared to be in a state of siege.
As the German army advances.
the German navy is aiding in the
campaign against Esthonia and
Petrograd by investing Reval. the
second in Importance Of the naval
bases on the southern coast of
the gulf Of Finland. German
troops have been landed there and
IS German warships are nearing
the harbor. The Russian navy.
however, probably will offer little
resistance. It is reported as be-
ing completely disorganized. both
as 10 equipment ana morale Re-
moval of Russian warships at
Reval and Helsingfors to Kron-
stadt is considered unlikely be-
cause they have been idle so long.
In taking Ninsk and Rovno and
in pushing their campaign swiftly
on other sections of the long front
the Germans had captured large
quantities OF war material. in
GLIDING more than 1900 guns, 5000
prisoners. and between 1000 and
5000 motor vehicles.
TrOtzky May Resign
Weight is given to reports that
foreign minister Trotzlky viii re-
sign by the fact that his name is
missing from the proclamation or
dering that the German advance
be resisted. While this may not
be significant. all previous orders
in the present crisis have been
signed ty Trotzky and Lenine.
Trotzky is reported to have cast
the deciding vote in accepting q
German peace. Written confirma-
ton of the acceptance Of German
peace terms has passed the Ger
man lines. according to Berlin.
which ADDS that this disposes oe
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22
AIRNAN GARR0S
MAKES ESCAPE
French Aviator, Who Flew
in FL Paso, Gets Out Of
GERMANY Into Holland.

Amsterdam, Holland, Feb. %
Having survived their experience n
German prisons, Lieut.. Roland Garros,
famous French aviator and Lieut. An
tome Marchal. who flew over Berlin
In the summer Of 1916 and was
forced 10 descend near the Russian
line. have reached Holland. They are
said TO have escaped from Germany
Roland Garros IS Eeu remembered
in Z Paso. having made exhibition
flights here. In 1910 and 1911 he made
tour OF this country, Mexico and
Cuba with a party OF aviators
gathered by John B. Moissant who
was killed in New Orleans shortly
after the tour started. Garros. when
he came 10 FL Paso. about Christmas
time IN 1910. had a head injury which
he sustained when flying in Memphis.
Garros later gave Mexico City its
first view Of an airplane in flight
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22

rumors that the Lenine-TrOtzzy
government had fallen.
Heavy Fire On Whole Front
In France and Italy there has
been no change in the general
situation on the fighting fronts,
but Paris reports heavy firing on
the whole front. Small raids and
artillery duels continue, as does
the aerial activity.
American Guns Busy
On the American sector the in
tense artillery firing continues,
with the American gunners doing
the most damage.
Political Crisis in Ausfrfa-
Demands Of Austrian Socialists
that the government begin peace
negotiations on the basis Of presi-
dent Wilson's recent message has
brought the threat from the en-
peror that he will dismiss parlia-
ment II the budget which the So
cialists have IL in their power to
pass or defeat. is not given a ma
Jortty- Not only are the Socialists
dissatisfied. but the Czech, Slav
and Polish deputies in the Aus
trian reichsrath are openly hostile
to the government in its war and
peace policies. The socialists
have called mass meetings to
support a demand for the open
ing Of peace negotiations with
the United States.
americans In New Sector
American troops were revealed
by today's dispatches as in action
on new front-the famous
Chemin des Danes sector-where
In a patrol fight they accounted
for one German killed and
brought another back to their
lines a prisoner. One American
was slightly wounded.
Previously It was known that
American forces were holding a
section OF the front in French Lor-
raine east Of St Mihiel and last
weeks report showed American
batteries in active service in the
Champagne. The Chemin des
Danes where they have not ap-
peared is on the Aisne front. the
furthest point west at which
American troops have been re-
ported.
This sector is well toward the
left flank OF the French line. the
British having been reported re-
Gently to have taken over an adj
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22
GERMANS LAND IN FINLAND
TO TAKE 1T For GERMANY

Haparanda, Sweden, Feb. 22.-FouI
steamships containing German-Fin-
nish soldiers have arrived from Ger
many at Vasa, Finland. and viii IN
dertake a campaign against TANNER
fors and Viborg.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22

ditional sector Of the front south
OF St Quentin, probably as far as
La Fere, where the line Is crossed
by the Disc. the French front now
starting In the district between
the Disc and the Aisne northwest
Of Laon.
British Take JerehO-
The British in their onward
march IN Palestine have entered
Jericho, IA miles northwest OF
Jerusalem and have further ex-
tended their advance northwest OF
the latter city.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22
CTo Be Continued)

Mrs. Herbert Shipman, a Washing
ton society belle, has entered the ser
vice as a nurse with the American
forces in France.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22

MiltOnite keeps up IMITATION, gives 100
percent more mileage and positively
stops punctures.-Adv.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22
Mail Orders

Our out-of-town business by
mail is constantly increasing
All orders sent in are filled by
careful, experienced shoppers
Get 1t at the Globe promptly
by mail
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22
American Guns Busy

On the American sector the in
tense artillery firing continues,
with the American gunners doing
the most damage.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1918-02-22

rumors that the Lenine- Trotzzy
government had fallen.
Heavy Fire On Whole Erouf-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
mad Washingtonovim grobom.

Nasproti temu stOji brez prijateljev osamlje-
ma skupina vlad, gospodarji mnogih armad, Xxi ne
govore "a sposen namen, ampak gOvore samo
svoJe sebicne ambicije, cd katerih nihGe
= drugi kaj pridobti kOt OH sam katerih ljudstva
so lie kurivo njih rokah; Wade, XII sc boje svo
Jesa ljudstva in sedaj njih suveren lord iz
crpajoti jih naGine tenn, da razpolagajo
z njih zivljenji in premozenji po svoj wolff, raw
no tako tudi zivljenjem in premozenjem vsakega
ludstva, ki pride pod moe - pobarvano vlado
tujega lepoicja in primitivne avtoritete IL do
be- Xxi nam je tuja in sovrazna.
Preteklost in sedanjos sta V smrtnem spo-
padu in ljudstva ma svetu umirajo med NINA
Tu je samo en- izhod. Poravnava mora biti
koncna. Tn emore biti kompromisa PoIovicna
odlocba ne DO priznana. Napol odlocba nj mogoca
To 80 ciji, za katere zdruzena ljudsva ma svetu
bojuiejo in XII moraio biti priznana. preden bo
mir
|. Cnitenje vsake poganjalne se kjerkoli,
ki !ahko Separatno tajno in po svoj wolff kali sve
town. mir: ali &c uniGiti, tedaj mai SIC
zniza do prave nezmoznosti
2 izravnava vsakega vprasanja teriorija.
suverenosti, gospodarskega dogovora ali polite
nih zvez ma temelju svobodnega sprejetja izravna-
We po ljudstvu, Xxi ie direktno prizadeto in ne ma
temellu materijanega interesa ali pridobtve ka-
terega drugega naroda ali ljudstva. Xxi zei dru-
gacno zravnavo interesu njegOvega vpiva ali
gospodstva inozemstvu.
). Priznanje vseh narodov, da sc vladajo
V obcevanju drug drugim po ravnoistih naGelih
spostovapja in casti do postave civilizirane dru-
zbe, ki vlada posameznega drzavljana vseh mo-
dernih drzavah stku drugimi; konGno, da 80
vse obljube in dOgovori sveGano izpomjujejo, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

predmarcno dobo in danes izgeda, kakor da so
sla vsa leta liza revolucije lie kakor sanje mimo
:e srednjeveske monarhje Politika Metterncho-
We dobe isce novO podlago; FrancOva in Ferdi-
nandova nesposobnost ponavlia Karu; Hay
nau,fedivivus pa obhaja svoje beStijalne orqije
pod raznimi imeni. Nslice zopet simbo avstrj-
ske konkurzne mase.
Toda "Cehi sami krivi bodo deklamirai
Jude, Xxi Seejo izgovore "a vsako hubsbursko pod
lost. Klicali 81 bodo spomin avstrijske "kriegs-
artikle", pravii da je "a 'Desertion vor dem
Feinde' dOlocena smrtna kazen i'm filozofrali da
so Cehi sam ytekn gavo zanko, ko so dvignili
orozje proui Avstriji.
Tako bodo seveda tudi avstrijska voina So
disca opraviceyaa svoje divjaSke sodbe. Vendar
Je pa utemeDtev hapacna, kajti mad avstrijskim
VoJaskim zakOnom stOji mednarodno pravo
Avstrij je dObro znano, da ne gre "a par
avstrjskih ''dezererjev' XII so Sc 'izda jalsko''
prldruzili sovrazni armad ZnanO il je da ma
siopajo Cehi kot organizirana armada; stanje XII
rezultra iz tega, je cvna vojna in cesko-slovaski
armadi pripadajo vsled tega pravice, XII gredo
po mcdnarodnem pravu katerkoli voiskujoGi Sc
sill. Clani te armade MISC ices. kr. dezerterji'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
UTnOr QrOfa Mirbacha.

Moskvi je bill umorJen grof Mirbach, XII ie
liza brest esttovskega miru zastopal kOt veleposla-
mix Nemcijo pri riski vladi. Porocio TEN do
godku pravi:
FIavasova agentura je dobila IL Baza vest,
da je bill grof Mirbach, nemsh posanik Rusiji,
umorjen Moskvi. Poro6ilo ie prislo Svico liz
Berlina III opEsuje atentat takO:
Diva neznana moza sta pod sleparskO pretvezO
dobila petek zjutraj vstop nemSko poslanistvo
in sta prosila, da bi smela govorti Mirbachom,
kar jima je bilo dovojeno. Komaj sta stopila pred
poslanika, sta ga napada revolverjem in roeno
granato Poslanik je umrl ma mestu Napadalca
sta potem usla in izgina.
Grof Mirbach je bill star 70 let Enkrat je bill
nemSki poslanik ma Grskem Moskvo ie prisel
zadnjem aprilu in od tistega casa ie vedno do
stavljal bojseviski vladi note IL Berlina neste-
vinm zahtevami nemske Wade, ma katere je SO
Wet navadno odgovarjal profession. V maju ga
je Nemcija menovaa posredovalca pri mirOv-
mem pogaianju med sovjetsko republiko in Ukra-
jino in pozneje med Finsko. Zadnja depesa liz
Moskve, datirana 5. julia, pravi, da je Mirbach
uspehom izposloval cd sovjetske Wade osvobo-
ditev sestih burzovaznih Fincev IL vjetnistva Ru
sij zameno je pa Nemaja izpustila Leona Ka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
GLAsLo JUcosLov. socIALlsrIcNE zvEzE.
GOvOr predsednika WilsOna

"iospode clani dpomati6nega zbora i'm moi
tovarisi sodrzavljan! Sre6en sem, da sem cdsel 2
Nami ma ia mirni prostor starega posvetovanja
ia izpregovorim nekOliko TEN, kaj pomeni ia
dan nase narodne neOdvisnOsti. Prostor Sc zdi
zelo miren lii oddaljen. Velicanstveno miren lie
in nedotaknjen od pOsvetnega vrtinca. kakor ie
biI onih velikih casih, ko je bill tukaj general
Washington in je obdrzaval mrne konference
mozmi, XII imeli zdruziti MIN OBJ roistyu
naroda.
teh krasnih gri6ev so gledal svet in videli
so ga vsega, videl so ga luc bodoenosti, gledali
so ga novodobnimi ocmi, XII so Sc obrnile cd pre-
teklosti, katere MISC mogl mozje liberalnega duha
nadalje prenaSati
Radi tega ne moreno tukaj, V neposredni bli-
zni tega svetega groba, obeutiti, da je to pro-
stor smrti To je bill prostor veikega della Velika
objuba, XII e veliaa "a vse eloveStvo. ie ba izre.
Gena tukaj jasno in iskreno
Spomini, Xxi mas Obdaiajo tukaj so ozyliaioGi
spomini ma pemenito smrt, XII je lie slaven zakliu-
eek. hmozni moramo biti, da vidimo tega zele-
mega grica umevajoGimi oGmi svet okoi sebe
in razumemo novi namen, Xxi mora osvobodti
ljudi
Znacilno je znacino radi njih lastnega
znacaJa III namena in ucinkujoGih vplivov - da so
Washington in njegOvi tOvariSi govorili in delali
kakor baroni Runnymedu, ne lie "a en- razred,
ampak "a ljudstvo. In prepusceno je bilo nam,
ola spOznamo i'll razumemo, da MISC govorili in de-
ali lie "a en narod, ampak clovestvo.
Mislili MISC nase in materijalne interese ma
lih skupin zemljscnh posestnikov in kupGevalcev,
$ katerimi bill vajeni delati Virginiji in ko-
ionijah, Cdtod prot severn in jugu, ampak mi
sill so ma 5udstyo, Xxi je zelelo, ola odpravijo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

razredi in posebni interest in avtorea moz ki jih
MISC sami izvOi da jih vladajo.
Imeli MISC zasebnih namenov in zeleli MISC
pOsebnih privilegijev. Zavedno so zacrtai, Ola po-
stanejO mozje vseh razredov svobcdni in je Ameri-
ka pribezalisee moze IL vseh narodov ki ze-
leli, da uzivajo mimi pravce in privilegje Svo-
bodnih MOI.
Ali Sc oddaljujemo od njh smeri ali della
mo talSO! Mi namerav amo kar so oni nameravali.
Mi tukaj Ameriki, smo prepridani, da je naSe So
delovanje sedanji vojni lie sad tega, kar so
vsadili oni.
Nasa stvar sc loci cd njih stvari lie tenn, da
je mas neprecenljivi privilegij da soglasamo moz
mi vsakega naroda TEN, kar zavaruje le
boscine Amerike, ampak ravnotako zasigura ud
svobodScine drugega ljudstva. Mi smo srecni oh
misli, da nam je dovoljeno storiti, kar hi oni so-
rili, Ge bi bill nasem mestu.
Zdaj Sc mora odlociti enkrat za vse, kar je bi-
10 odloteno "a Ameriko in vek dobi, iz katere
duha danes 6rpamo. To je gotovo prav proSior
katerega lahka mirno gledamO ma svoio nalogO
da utrdimO mas duh memo izveditev. In TO je
prmeren prostor, ma katerem priznamo prijate
ljem, Xxi gledajo ma mas, in priiateiem. katermi
smo sreco zdrrlzeni akciji, vero in namen, za
katera delamo.
TAX je mas MAJOR o vekem boju, katerega
smo zapleteni. Nacrt je zapisan jasno vsakem
prizoru in vsakem dejanju najveGje tragedie
Ma eni strani stole narodi vsega sveta ne sa-
mo aktualno prizadet narodi temvec mnogo
drugih, Xxi trpe pod gospodstvOm, pa he morejo
stopiti akcijo; ljudstva mnogih plemen in VISA
KEN delu sveta - ljudstvo prizadete Rusije je Sc
vedno med Mimi dasi ie TEN trenotku neorga-
niZirano i'm brez mOci
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

sc ne goje privatne intrige in zarote ne sebiGne
krivice skovane nekaznivostjo jo i'm da Sc ustanovi
medseboJno zaupanje ma pravem temeju medse-
boJnega sposovanja do pravice.
4. Cstanovitev mirovne organizacije, XII "a
gotOvi, da zdruzena moe oSvobodenih narodov pre-
preei vsak vpad praviee, in da sluzi miru in pra
Wei, ola sc doseze definitiven tribunal "a mnemje,
kateremu sc morajo vs podvreci nkatero sank
cionira vsako mednarodno vpostavljenie, o kate
rem sc MISC mogli direktno prizadct narodi
prijateisko sporazumeti
III velki predmeti gredo lahko V en- ,tavek
kar iscemo, je, da vlada postava vtemeJena ma
dovoljeniu vladanh- in vzdrzavana DO organizira-
mem mnenju covestva
Teh velikih ell jev Sc ne doseze razpravlia
mem IN iskanjem pObotania in akomodiraniem
kar drzavniki mOrda zee $ svojimi proiekti
ravnovesju sill in narodne oportunitete re la
hko realZramo lie p0 OdOcbi kaj misleca ljud
stva ma svetu zee, niihovimi stremecimi upi po
pravici, socani svobCd in ugodnosti
Lahko mislim, da nosi tn zrak glasove teh
principov posebno uliudnostjo Tukaj so Sc raz-
vile mo6i, katere je velik narod prot kateremu
bile najprvo dolo6ene najprvo smatral "a re-
volto proti njegovi opraviGeni avtoriteti XII je pa
zc davno spoznal, da je bill korak "a osvoboditev
njegovega judstva ko ljudstva Zdruzenih drzav.
In zdaJ stojim tu, ola govorim - govOrim ponosno
in zaupno nadO razsrjenju revolte te osvo-
bodiine borbe vsem velikem svetovnem odru.
Slept vadarji Prlsije so zbudil moci XII so
jih mao poznali - moci k enkrat vzbujene
he morejo biti nikdar veG pobite ma tia; kajti
V nlih srcu je navduSenje in namen XII sta ne
umrjota in pravO bistvo triumfa,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

sodba, b bilo predvsem treba vedeti, kdo sta ba
napadalca. Tedaj bi morda moglo spoznati,
kaksen je bill pravi mOtiv atentata.
Motivi atentata namreG lahkO zelo raz!iE.
nj cetudi je najbolj verjetno ,da je bill umor re-
volucionarno dejanje, porojeno IL odpora proti
presornosti, katero postopa NemGija napram
Rusii. Ali tud kar ie verietno, mora biti see do.
kazano da sprejeti kot resnicno, in do
kler nj takh dokazov, Sc ne morejo druge moznc-
st enostavnO odklOnti.
Taxa mOznost je ma primer ia, da stole nen,-
ske sile same atentatom. Mic pOsebno novegd
ne ii bilo, ola bi avtokracija zrtvovala svojega
coveka, zato da doseze po ovinkih namen po
katerem noce IL kakrsnihkoli vzrokov iavno pc.
seti Tako je sarajevski atentat Franca Fe,-
dmanda Sc danes misteriozen, in samO, da so bill
nacrti zanj izdelani DuEaju ali Berlinu, ie
mocnejsi kakor verjetnOst vseh tistih baik, XII so
Jih razsiriali habsburSki mogotci veesrbsk "a
roti
Nemeija nj zadOvoljna 2 razmerami Rusiji
To JIG stara stvar in zelo razumliiva stvar, kajti
Nemciia je pricakOvala od miru Rusijo tsoG
koristi, cd kaerih Jill je 900 izostalo. NemSija o.
oazuJe, kako raste ma Ruskem sovrastvo, XII ga Je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

ampak teski vojak; &c prideio avstrijsko Wet
nistvo imajo Avstrijci mimi ravno tako pOsto-
patti kakor francoskim italijanskmi ali srbski-
mi vietniki.
kakor kazejo habsburske vislice, ne pozna
Avstrja pravice revolucije Lipovim bogovom
XII predstavljajo vojaske sodnke, je zgodovna
prav tako neZnana kakor mednarodne tradciie i'm
nacea. Nojaski kazensk zakon je yes njih koran
Formula Tod durch den Strang'' Jim je najbolj
priljubljena, ker je tako 'enostavna' in ces kr
znacaju simpatcna.
LIE emo so pri TEN pozabili bagodrlsni uni
forme Oblecen in 'EXerzier Reglement" 4" DIRE
sirani paragraf: Ce so obesii tristo ceskih voja-
kov, MISC obesili revolucije. lie memo seme zem-
lJi so pomnozili in pognOji njivo, da bo boil
rodovna. Semena morda MISC poznali; toda ka-
kor more liz psenGnega zrnja vzkliti lie psenica,
porodi revolucnO seme lie rcvolucijO.
Sc je treba bojev, tezkih, pozrtvovalnh. ener-
gienih bOjev ,ali bza cas-, ko ne bo svet wee
vprasal, ce prizna k. k. Avstrija pravieo revolu-
cije ali ne. Kajti revolucja pojde brez vprasania
preko ces. kr. lasulj in uniformiranh paragrafov
da pokoplje, kar je mrtvega in napravi prostor
novemu zivljenju, resnicncmu zivljenjh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Clovek eta, in kakor je strasno. kakor Sc vse
dust upira, vendar verjame. Zakaj justiGni
umor je Avstriji tradcionaen in rabelj je tako-
rekoc posvecena habsburska nstitucija. Odkar
je vOjna, je postalo ime Arad omnozno. tenn
Ogrskem mestu je je6a katero posiljali po-
litiene "zOcince" ne lie liz ogrskih krajev ampak
tudi IL Bosne in Herzegovina in IL avstrijskih de-
EEL posebnO liz eeskih. Drzavnopravni pomiseki
so Sc razblinili; niti Madjari MISC vprasa po
kaksni pravici Sc posuzuje avstrijska vojaska
oblast njihove iece. Ampak Arad nj postal prvc
tako famOzen. Leta 1S49., ko je po Gorgeyevi ka-
pitulaciji EVER Haynau divjal ma Ogrskem, je bo
Aradu trinajst ogrskh revolucionarnih gene
ralov obesenih - ne glede ma nizje oficirje in
vojake.
Seveda sc letOs ne pise leto 1S49 ampak
1918. Toda Avstriji ziv Sc vedno duh reakcje
XII je sledila 'divjemu letu' in vse konstituco-
maine oblike, XII so bile pozneje uvedene pod pri-
tiskOm razmer bile namenjene Ie "a presc-
ptev zunanjega sveta, nikakor pa dejansko
uresnicenje kaksne demokracije Avsrija Sc jc
nekolikOkrat zaletela da bi bila prisa vsai med
zadnjo strazo modernih, civiliziranih drzav Ali
svojo absolustiGno tradicijo je tako obreme--
njena, da jo je ia teza .vselej potegnila nazaj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

sama sejala, in je prepriGana, da nina pricako.
rati mic dobrega od Rustic, ce pride zopet ma no.
ge. Ia nemske ellie bi bilo veliko bolje, ce ne hi
Russia nikdar vec okrevala; to sc pravi, da ic
nova vojna med Rusijo in Nemcijo prejalislej GO
tova in da bi bio Nemciji jubse, ce pride do tega,
preden je Rusija pripravljena.
Umor njenega poslanka da NemGiji lahk6
pretveza "a napad ma Rusijo, in ker hi bila Mem
ciji TAXA pretveza nedvomno dObro doSla, sc ne
more meni mic tebi mic odklonit mnenje, da so
Berinu vedeli atenat, preden je bill izvrsen
porocili, Xxi Sc ticejo moskovskega atentata
in okolscin. V katerih je bill izvrsen, ter posedic,
le takO kakor z-vsemi drugimi poroGili Rusiii
Clovek ne pozna pravega vira skoraj nobeneg3
telegrama i'll cato tudi ne We kaj se'more verieti
in kaj pc. Skorai vsi brzojavi, XII tieejo Rusie
pridejo nekje skozi nemSke roke; lie redko kak-
Sen telegram najde pot do svojega ella brez nem-
IKE kOntrole
Freba bo torej nekoliko casa preden bodo
okostine moskovskega atentata tako znane, da
dobi clovek jasno sko. Dotlei je treba seveda
spreJeti tista pOroGila, Xxi so ma razpolago pa
osta'i pri tenn skeptiGen.
(Konec ma g. strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

menova, boljseviskega poslanika Avstrijo, XII
je bill nemski vjetnik ma Finsken.
Po drugem poroeilu IL Baza je Nikolaj Lenin
takoj, ko je izvedel dogodku, postal ruskemu po-
slaniku Bernu Jofeju sledeci telegram:
"Dva neznanca sta danes (v soboto) oh 3
popoldne vstopa nemsko posaniStvo doku
menti nekega specialnega odbora. V uradu gro
ia Mirbacha sta vrgla bombo in ga tako tezko ra-
Mia ,da je umrl.
Zastopniki Wade takoj obiskali poslaniSlvo
in izrazili svoje ogorcenje mad dogodkom, XII ga
-smatrajo "a politicen manever, da bi sc izzvae
stnosti.
StOrjen so kOraki varstvo nemskega posa-
nistva in nemskih podanikOv"
VpricO nezadostnh vest dogodku je pac
povsem nemogoce izreci kaj definitivnega o stvari
kajti dokler Sc mic druzega, kakor da sta
prisla diva moza poslanistvo in ubila Mirbacha
je sicer lahko marsikaj ugibati, ampak zaneslii-
vega Sc liz tega more izvajati mic
londonskih in pariskih listh so izrecena
rama mnenja atentatu in mnenje 81 seveda la
hko vsakdo napravi po svoji wolff in po syojem
razpolozenju. Toda preden se more izreGi kakSna
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Pred kratkim je prislo IL Berna poroeilo da
Avstrijei obesili 800 ceskoslOvaskih prostovolj
cev XII Jim prisli bojih ma italijanski 'front.'
kot vjetniki roke. Bernski correspondent pravi
da je imela to poro6ilo dunajska Neue Freie
Presse''
Ce bi telegram tikal katerekol dezele ma
svetu bi clovek desetkrat obrnil casOpis, kate
rem ga je eital, preden b verjel, da ie res tako
naisnjeno casih zivimo kO je Glovesko zivlje-
ME zelo pablo pod svojo normalno vrednost ma
bojseih oblezi tisoce mrtvih, vcas ma stotsoce
v eni sami bitki. Ampak tako vendar more bit
nobeno zivo zakrknjeno, da ne bi vsega telesa
izpreletel mraz OBJ misli tristo krvniskih ekse-
kucij ma en- NAH,
Porocilo tice Avstrije in = clovek opuscA
svoj dvOm. Kajti Karlovi monarhij je obesanje
postalo drzavna Industrial IL govora poslanca
Daszynskega pred dvema letoma vemo, da
Avstriici in Nemc obesili 10000 oseb ma Poll
skem. IL poroGil ''Neues Wiener Tagblatta'' We
mo, da je bilo prvih dveh letih vOjne ceskih
in jugoslovanskih dezelah eksekutiranh, deloma
ObeSenih deloma ustreljenih, nekaj mad 10000
oseb. Nemski jerk sc je obogati znacilno be-
sedo "Schnegalgen'