America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-09-14
CrOj'n|iCa|l ilIllleI!!,diCala n
Gu SUBJECT DE MEDICINA
POPULAR4 81 HIGIENA.
De Doctorul A. Lappner,
DETROIT. MICH.
Aceste 0rtsc0le vov 0pGre de 8
orr pc sdptdmsnd: Mcrt;o, Joio 81
NSmbdt0.
MENINGITA CEREBRO SPI
NALA.

Il
81 earl Sc chiama Meninge. Me
ningele are de scop ca sd dea
,protectie acestor organe 1,bile
ale corpului. Asemenea creerul
81 maduva spinarei inoata fntr r'un
fel de apa 81 care Sc chiama IL
chidul cerebro-spinal. Dupa ce
v'ati formal ideie asupra inve-
liSurilor creerului, acuma o sa
puteti intelege boala care init
tulata: ,,Meningita cerebro spi-
nala". Cind invelisurile creerului
Sc aprind da boala mentionata
mai sus. 81 aceasta boala ca 81
celelalte este datorita unui mi
crob special. Acest microb, fost
botezat de: :,,Meningococul lm
Weichselbaum." Aceasta boala
este molipsitoare. fnsa microbul
nu pluteste in aer, ci vietuieste
in mas, atlt la persoane bolnave,
cit 81 la persoane, carl ingrijesc
de Gel bolnavi. Gu alte cuvinte,
inchipuiti-va ca Ell as avea in ma
sui meu microbii lui Weichsel-
baum, 81 stergindu-mi nasul, mi
ma 'mea s'ar umplea de acesti mi
crobi, 81 eu pc urma dind nina
GU cineva las preda aceluia mi
crobii, GU carl ell s'ar infecta la
mas 81 pc urma acestui microb
din mas, prin SINCE s'ar duce la
Greer, 81 ar da Meningita. De a
celia aceasta boala Sc observa in
localuri pline de multi oameni,
ca 81 cazarmele militare. Vedeti
dar ca multi oameni poate sd
alba in nasul lor meningococii,
insa nu atoti vor capata meningi-
ia. ORR 81 cum aceasta boala este
foarte rea, 81 i'm timpurile vechi
80 la suta mureau de aceasta boa
Ia. Cum sd manifesto aceasta
boal&? Aceasta boala care Sc OBJ
serva mai Gu seama la copii, vine
Gu durere de cap, friguri 81
varsaturi Muschii cefei Sc inta-
resc indoind capul indarat. O.
chi nu pot suferi lumina zilei
sau, aolampei., Mai tirziu, bolna-.
vult cade in necunostinta, Gu O.
chill inchisi, nu-si da seama de
loc de ceea ce Sc petrece in ju-
rul lui.
Cum sc poate vindeca boala
aceasta? Primul lucru ce trebue
facut, ca sa Sc scoata din madu-
va spinarei putin lichid, care sd
'fie examinat intr 'un laboratoriu
medical. Daca Sc gaseste menin-
gococul lui Weichselbaum va pro-
ceda imediat la un tratament e.
nergic. In ultimii ami un institut
de medicina experimental tot
Rockefeller, a dat profesiunei
medievale un ser nou, care, daca
e, dat la inceput poate saliva via
ia bOlnavului. Onoarea aceasta
Sc cuvine marelui medic Simon
Flexner. Mortalitatea care la in
ceput era peste 80 la suta, astazi
Gu serul lui Flexner mortalitatea
s'a redus la Is la suta. Pentru
aceasta sa cere ca acest trata-
ment sa Sc dea la inceputul ce-
lor 3 zile de cind boala s'a de-
clarat. Serul este injectat de-a-
dreptul in ma'duva spinarei.
Cum sd Sc previe ca boala sa
nu Sc intinda la alti oameni?
Att vazut ca nu numai bolnavii
de meningita au microbii lui
Weichselbaum, dar 81 oamenii sa-
natosi carl au ingrijit pc cei boil
navi pot cara Gu Ell acesti mi
crobi 81 sal predea altor oameni
sanatosi. ST ca daca unii nu Sc
lmbolnavesc, altii pot capata a.
ceasta boala fatala la invelisurile
creerului 81 a maduvei spinarei.
fngrijitorii sa poarte un fel de
masca la mas 81 gura, ca sa oprea-
sea mai multi sau mai putin in
trarea microbilor. Dulpa ce bolna-
ynl s a 'facut bine, att ell, cit 81
ingrijitorii, sa fie tinuti ca nu
iasa afara citeva saptamini. In a.
cest restimp att gura, cit 81 ma
sui sd fie examinati, penru a Sc
vedea daca mai au microbii lui
Weichselbaum. Trina bolnavului
81 scaunele lui sd fie perfect de-
sinfectate, caci acolo sd gasesc
microbii. Patul pc care a dormit
pernele, cearsafurile 81 ori ce a
atins 9bolnavul sd fie arse. In O.
daia bolnavului sd nu fie multe
mobile.
In numarltl viitor voiu scrie
.despre Pneumonia.
34a = ~ = 3D.