Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

clNlllZaclJe Sploh mogIo govOriti o narodu Bill hi
IA ScdanjoSt in njene pOtrebc tudi izeublien cas-
ce hi Sc preiskava vSi viri, IL katerih ie prSlo
vSe TO, kar jc danes slovansko ali jugoslovansko:
nepotrebno dclo hi bilo zaSlcdovati VISA pota DO
katerih so hod SO krzali med sabo in drupi
mi pridobvali in izgubljali. Nobenc9a pralltiG-
mega pomona nina tarnanje, da jc bill ogromcn
del tiStih, XII danes Grki. nekdaj jugoslovan-
ski. ali da danes nemSki Prllsi nekdai bill Slo
vani; i'll "a danaSnje Gin jence ne prihaja Y po-
S;eV, te 80 bill del danasnjih Bolgarov nekdai la
tarsko ali mongolsko plemc XII ie sprejclo so-
vanski jerk in 2 MIN spojeno kuturo Tudi "a
danaSnjc italiiane ne veia zgodovina Starih Rim
iianov kot podlaga njh politCnih a>piracij in
80 Sc uStvarjali IL nic, dckamacic so mogoGmo do
rclc Stvarnc zapreke so bile oznanievalccln move
dobe ;olikO kolikor pcne IL mile. Bila ic doba ku
80 Sic tudi ma polju Socialncga vtudija in Spellu-
laciJe utopiie bujno klasie ko so deaiSti sim.
patizirali z oSvoboditviio Grkov zaradi kuture
starih llelenov 10 ic najumazancjSi Orient
degeneracije in lenobe venGal in odcva ncven-
jivim cvct lem.
Pod iugoSovanSkc romantke ie bill iiriaenl
Spomin mani ie oStal ma zagrebSkem pokopaliScu
Mirogoi kjer lczc "Ilirci", " >kupni rakvi. in
zbrki literature
Jedro ilirske ideje je bilo zdravo. njcna me-
toda je bila diletanticna. Wade so stale na potu
istemu zednjenju Jugoslovanov XII SO ga Iir-
ci opeva; toda idealizem, XII nj vpoSteval raz-
mer. k mu ie bilo ceio premalenkostno uvazeyd-
ME. da 80 l. izpoSoj jcnim, nerealnim imenom lrije
Sanu idell prtiska pecat nereainOsti, je pref
ranjem Zaprck boil onemogocil uresniGenje ideje
kakor zapreke same.
Eresern kot pesnik mas najvecji romantik,
resatdanjeia zivijeaia ps .reainejsi spoznassalee
razmer, je krzal me6 z mehkm, ljubeznivinl a
boli zvezde kakor zemljo opazuio6m Stankonl
Nrazom, in slOvenstvo je premagao ilirizem. Ma
rod ic moral tisti jezik k ca je pozna in raz-
lmei dobit psayo in knjigo. orodje svoiega kul-
turnega razvOja. ker hi bila opustitev podedova-
mega jezika ahko ljudstvo rrgla prazno-
TO, kateri hi bila germanizaciia lahko mela ma j.
lazjc delo.
observation-disclosures cmancipacij podlagi
Slovenstva ie ia petami sledila analogna poliitna
deia druzitev Slovencev, Zedinjena Siovenija.
Pravinost Presernovesa miSljenja ic po-
kazaa, elm je prceo praktiGno deo in je
objavilo koiko teZav je bilo zc uresnicenju ega
eliza ma po;i Naponiti Slovoncc vseh pokraii-
nah zavestjo. da Slovcnc da ne pomeniio
mena kranjec. Staierec, Primorec narodne raz-
like. ie bilo deo, katerega tezavah 81 MISC bill
rSki pesnik napravi pojmOv.
Tudi med Hrvati in Srbi so nujnost praktic-
mega zvlienja pokazale nestetc tezave, katerih
nj saniala romantika Povsod je pokazala po-
treba della ozjih krogih, doseganje bliznjih ci-
jev, bOja najelementarnejSinri zaprekami.
Ilirizem je ostal literarno poglavje. Ali zdra-
ideja, XII je bila obsezena njegovem jedru,
je ostala ziva; Zedinjenje Jugoslovanov jc oStal
cilj, XII Sc mora zarad veikih nteresov doseci.
Getudi po drugih potih in drug nacin.
Vsak smoter postane dosegliiv Sele tedaj.
kadar izpolnjen pOgoj Kakor ie Ia zedinje
ME vSeh na-odov svetovni zvezi potrebno kon-
,olidirsnje vsakeea narcda, je bilo IA zedinJenJe
.u2osovanov pOtrebno da dosezcio njih poSa-
mezn deli svoie prve ellie.
Ko Sc je to zgodilo, ie pokazala vista idcja
Svojo elementarno moe. kakSno politicno brez-
moGnost je obsojen evropski jugovzhod vsled
raZdrob jenOst njegovih seSavin kakSna gospo-
darska neplodnost zija IL kaosa drobcev! kako
mucno bori vsako kultumo sremljenle teS-
nih meiah dezelic in dezelGc Kako zaprav-
ljajo duSevne sile, prsiljene, da sluzijo najmanj
Sim skupinicanl, medtem ko hi lahko plodonoS-
no. deale "a narod mnogih mi jonov
Potreba koncentracije sill. XII energiCno
uveiavlja naSi dobi ma vsakem poliu, zahtcv1
rudi od .JugoslovanOv zdruzitev he lie zaradi bolJ
Sega varstva niih posebnih neresov, ampak tu
iii zato, da postaneio uspeSen faktor svetovn
zvez narodov Iedinienje iugosovanstva spada
med probleme, katerih resitev lez ravni crfi
tlOveskega napredka in neodvratnih zgodovin
skin zahev. Zato jc morala dcja ozivcti gla-
yah ijudstva samega.
Da ie ozivela, pokazuje najboic solidarro
delo vseh jugoslovanskih socialistov Evropi,
Stranke delavnega ljudstva, XII hi ba ncmogo@l
brez najtesnejsih stikov ljudsvom samim in hi
sc razsula kak0r pevc veru, &c ne hi uvazcva-
ia ljudskih idei i'll zahtev PRAY za;0. ker je in
ternacionalna, ina sOcalisiCna stranka nalOgo
napraVit IL syoie noro1ne tvariup silo ki in la