davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Miller press. [volume] (Miller, S.D.) 190?-current, 1918-08-08

liam David, as the sole heirs of Christ
David, Jr., deceased. and the unknown
heirs, devisees or legatees and the
executor or administrator Of Christ
David, Jr., deceased, and the creditors
Of Christ David, Jr., deceased, and
Bertha David, Agnes l.. Mathison, Ida
B. Hardy, Ben A David. Lilly M.
David, Hilda David and Walter David,
as the sole heirs of William David,
deceased. and the unknown heirs, de-
visees or legatees Of the william
David, deceased. and the executor or
administrator and the creditors of
William David, deceased, and all per-
sons unknown who have, or claim to
have any estate or interest I'm. Or lien
or encumbrance upon the premises
described In the complaint, defen-
dants.
The State of South Dakota to the
Above Named Defendants:
You are hereby Summoned and Re-
quired to answer the complaint of the
plaintiff which was filed In the office
OF the Clerk OF this Court at Miller,
in Hand County, South Dakota, on the
30th day Of January. 1918; and which
prays for a judgment quieting the
title to, and the determination of all
adverse claims against the premises
described In the complaint situated In
said County. as follows, to-wit: The
northeast quarter of section ten, In
township one hundred sixteen, north,
range seventy, west Of the 9Th p. NJ,
in Hand County, South Dakota, and
to serve q cODy OF yOur answer tn the
said complaint ON the undersigned at
his Office in the Bushfleld Block, In
the City of Miller, Hand County, South
Dakota. within thirty days after the
completed service of this summons
upon you. exclusive Of the day of such
service; and II you fail to answer said
complaint within that time, the plain
till will apply to the Court for the
relief demanded in the complaint.
Dated this 18th day of January. 1918
Harlan j. Bushfield,
Attorney for Plaintiff.
The Miller press. [volume] (Miller, S.D.) 190?-current, 1918-08-08

August lite
SUMMONS
State of South Dakota, county of
Hand IS. In Circuit Court. Sixth
judicial Circuit.
Chris Enrich, Plaintiff,
vs.
The Western Loan & Trust Com
pany, q Corporation, Carl Planow, de-
ceased. and Bertha Kuehl, Marie
Planow Ernst, William Planow, Harry
Planow, Clara Planow Leinweber,
heirs at law OF Carl Planow, deceas-
cd. and the unknown heirs. deyisees.
legatees. and the executor or admin
istrator Of Carl Planow, deceased, and
the creditors of Carl Planow, deceased
and all persons unknown who have
or claim to have any estate or inter-
est, or lien, or encumbrance upon the
premises described In the complaint,
Defendants.
The State OF South Dakota to the
above named Defendants:
You are hereby summoned and re-
CURED to answer the complaint OF the
Plaintiff which was filed in the Office
of the clerk Of this Court at Miller, In
Hand County. South Dakota, ON the
3rd day OF July. 1918: and which pres
ents for q Judgment qufeting the title
to and In determination OF all adverse
claims against the premises described
in the complaint and situated in said
county: as follows. towit: The North
west Quarter Of Section twenty In
Township one hundred sixteen North,
Range sixty-six. West Of the nth r.
The Miller press. [volume] (Miller, S.D.) 190?-current, 1918-08-08
Two Killed by Lightning

Yankton, Aug. 6.-P. J. Hejna, a
prominent farmer near Janousek.
Yankton county, and his son were in
stantly killed late yesterday when
struck by lightning while stacking
wheat.
The Miller press. [volume] (Miller, S.D.) 190?-current, 1918-08-08
G. {. HiIsinger, Owner
SabuIa, Iowa

At Vanderbilt Hotel, Miller. South
Dakota for few days.
The Miller press. [volume] (Miller, S.D.) 190?-current, 1918-08-08
July 1914
NOTICE TO CREDITORS

July 1874
NOTICE TO CREDITORS
Estate OF John l.. Fawcett, deceas-
ed.
Notice is hereby given by the un-
dersigned administrator of the estate
OF John l.. Fawcett. deceased, to the
creditors OF and all persons having
claims against the said deceased: to
exhibit them, with the necessary
vouchers, within six months after the
first publication of this notice, to the
said administrator at the office of
Hsaiai J. Dushfeid In Miller IN tho
County of Hand.
Dated July Is, 1918.
John Fawcett,
Administrator of the estate of
John l.. Fawcett. deceased.
Harlan J. Bushfeld. Atty.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
Razredni b0j in agrarno ~vpraSanje v Bosni in herzegovina,
SIR. JAKSIC:

Y sedanjem casu Sc vodi V modernih dezelah,
y kaierih je re davno zavladal kapitali>tiGni natin
proizvajanja, boz med burzvazlim in proletarskim
razredom, in nekatere dezele stole pred socialno
"evolucijo, V kateri DO proletariat poruSil kapita-
listiGni druzabni red. Docim je V kulturnih dezc-
lah polozaj tax, Sc V BOsni in Herzegovina da-
mes vodi pretezno boz med fevdalnim in buzvaz-
MIN r~azredom, bOj, XII je bill ia Francoskem V
osemnajstem stoletju, V Nemciji, Avstriji in dru-
9Th drzavah V devetnajstem s~toletju zavrScn 4
zmago burzvaZije. TO dejstvo predocuje, koliko
Odzad sta Bosnia in Herzegovina V primeri Z dru-
gimi drzavami. MnogO je vzrokov tcga zaostaja-
MIA. Bosnia in Herzegovina sta imeli V preteklo-
sti ono sreGo, da so Sc "a nju veliko pulili razni
mogocnezi, med ljudstvom pa so vedno vladali
razni vplivi, Xxi so mu Onemogotali uspesno in Una
govitO akcijo prot tlacitel jem. Do 1878. leta sta
ii dezeli spadali pod Tursko, katera je tudi dd-
mes zaostala in nekulturnd kot takrat, ko sta bill
Bosnia in Herzegovina pod memo oblastlo. Turcija
nj bila zmozna resevati socialne %probleme, Xxi so
"vstajali med ljudstvom, katerim je vladala, ter nj
imela wolfe, da sama cd sebe ustreze zeljam pod
jarmljenih nar0dOv.
V Bosni in Herzegovina je obstajal in OBJ
staja vazen socialni problem: agovsko in begov-
sko lastniStvo zemlje, katero obdelujejo kmetje.
Kmetie Obdelujejo zemljo, in cello t~retjino (pone-
kje retrtino ali pctina) cistega %pridelka morajo
dajati lastnikom zemlje, agOm in begom. Dalec
hi mas ZavedIO, ako bl raZpraVl1al, ma KakSci III"
Gin lie doslO do takSnih agrarnih odnoSajev: todn
vsekakor Sc TO da n~ajkrajse in najlazie razlozili
ma ia nacin, da so age in begi, katcri so skoro
vsi muslimani, priSli da l~astnistva zemlie $ pamp"
10 n~asilja, XII so ga mogli izvrSevati, ker so Turk
imeli oblast V svojih r0kah. Dandanes je nckai az
in begov pravoslavne in katoliSke we're. toda We
Gina so postal takSni Sele iva okupaciic. Proti
y TIA clanek ie bill steer spisan dokGj fosa
pred yojno. Za Spo2ranjc ra2mer V Bosni in Her
ceeovini lie pa tudi danes enako poucen.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

TakSni oduoSaji so bill in so danes Sc ovira
FrdEr"a 'Non"mSEcga, kulturnega in politicnegl
noprcd"a. III tlpclo Sc jc, doklcr Sc je moglo. Raj
Njaijr domacc hurzyazijc in proletariata, pojav.
lj2lJr Hahicv pc p|oliticnih SvoboScinah in mnogi
NAau!i dogodEi 50 povZroGili uvajanje Znane L.
slave. II yNch narodn;h krogov SO ie naglaSala tu-
II zahtcNa po rcSitvi agrarncga vpraSanja. Tudi
mcrodaini faktorji 80 sc moral zaceti peGati 2 mis-
I'Jo. IA rcSiJo 10 vpraSanjc, in so ga ~prepustili Sa-
''"rH, dn "a resi-. ' Saboru so predStavi1elji mia
Il" h&"IvaZIjc IN fcvdalcev. In takScn SAILOR, Sc
Ntav'aci " ten dvch razrcdov, maj resi- TO popolno-
ma razrcdno vpraSanie! BOZ Sc je za zaGel. Bur
laNz:ia otc ~ob!ieaini odkup kmetov z naietjem
1o>oiHa pri privilcgirani banki (torej, da Spra-
WHO dobicck hurzvazni denarni zavodD, vlada sta
sc N"h"ru prcdlog o fakultativnem (prostovoli-
mem. ob soGlaSiu kmcta in age odkupovaniu kmc-
toy, q fcvdalri povdariaio, da agrarno v%praSanjc
IN nohcno Javnopravno vpraSanie, ampak privat-
nopr%yno ypraSaHjc zascbnih odnoSaicv med ago
IN tmcii. pa vendar SoglaSai 10 T. vladimir pred
logon. ki Jim ueaia.
S-ija.i, kmotjc, pa ne m~irujcjo. Kazejo Sc INA
m'aia da noccio wee trpcti scdanjcga Stanja. am
rak Ia 81 horcio r. vendar osvoboditi kmetskega
i"imr Minol"ea lcia Smo bill priGa kmetskih ne
''ro'. vi 50 % poiavili V banialuSkcm ~okrozju,
ltr' ace q y TEN. da sc nj odrajiaval hak ttrr-
'in'' ~ a. j." miruo dcminSiriralc r:Socc demon
,''autov. Goypo,ka, zaScitnica 'svcte zasebne la
>ii.' ic takoi ukrcnila najStrozie korake proti
'om "bmiovuikom. Dali hi te odredbc gospo-
>tc n%rcprcGic ucmirc. .ic dvomljivo. ker so Sc
liaki, koi 50 zdi. pripravlieni ma odloGen boj: TO-
dn d"iNtvo iG, da so So scliaki umirili in da da-
jcjo hak zgoli vslcd Svcta Svoiih poSlancev, Xxi co
i'm "Lc'ali, da SAILOR So tc ieSeni resi- vpraSanio
o obhpatncm odkupu. &c Sc TO ne zgodi, smo pre-
prit?ni, da SO bodo nemiri Sc V tenn letu ponovili
~ oS'rci&i obliki. To ie pOpolnoma poimliivo, ker
- Scl&nic atanic ne da Voc prenaSati.
Roscn.ko- hcrce"ovSki SAILOR ie sedai zbran.
ka'"r vse kaZe. Sc bo q V tenn zasedanju bavil 2
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

svOjemu neznosncmu polozaju so Sc kmctic "a tur-
Ske dobe veckrat Spuntali. PRAY knetstvo je bilo
povod vSem vstajam, Xxi so Sc dogalalc. Budal
"zastitnica' zatiranih narodov, Europa, Sc j. bri-
gala, kako hi boSensko -hercegovSki narod rcSita
IL neznosnega polozaja in kako hi preStrcgla vzro.
Ike nemirOv! AvstrO-OgrSka, Iii Y drugih dc:.
Sveta nina Svoiih kolonij, je re davno SkiIila ua
Bosno in Herzegovina. Ona Sc je Smatrala poklira-
no, Ia kOt mandator Europe resi- narod Y tch de.
zelah. SeSel Sc je berlinski kongres in la IT, y rcs-
nici dial Avstro-Ogrski pooblastilo, da okupira
Bosno in Herzegovina. Delegat OgrSkS.
grof Andrasi, je govoril ma kongrcsu, kako DO
prva naloga njene uprave V novo zaScdcnih de
zelah resitev agrarnega vpraSanja.
Ali je AvtsOr-Ogrska izpolnila svojc o%bctanjo'
To vidimo danes pc okupaciii in aneksiji, po diva
intridesetih letih njenega vladanja. Agrarni cd
nosaii Sc dandanes nahaiaio v istem stanju kakor
pred okupacijo. Avstro-Ogrski nj bilo mar, da rcii
narod neZnosnega Stanja, i'll da odStrani knct-
stvo; ona jc cez nekai set onemogoGila uporc. IL
ne 2 odStranltvlJo vzrokOv, marvel Z brutaIno 81.
10, Ona je doSla V Bosno in Herzegovina zoro1i
svoj'h kapitalisiiCnih interesov, zaradi uvazapia
proizvodov ma bosansko -hercegovskc trpc i'm iva
zania surOvin IL prirodnih bogastcv dcaclc. Iii M.
so bia ekSploatirana .Xaradi Svojih kapitalistiGn;h
in agrarnih interesov jc puSGala kmet,io vpr.Ss
ME ~ncrcSeno.
ri interest ob%stoiaio V sledecem. Ako hi Sc re-
Silo agrarno vpraSanjr, hi bila dana mozno,t ~
povzdigo domaGe industrije, kar hi Skodilo into
reSom avsiro-ogrskih kapitaliStov: agrarna pro
duk"ija hi Sc p%Ovetala, kar bi Skodilo irtcrc~om
avStro-ogrskih agrarccv; narod hi Sc kulturno po.
vzd'gnil in zahteval hi p~oliticnih svoboSGin. Ear SO
zopet ne vienna z raGunom onih gori. kcr hi So
vsled tega zmanjSaa njihova moe in ne hi imcli la
ko "~2odnega terena in mosta "a prodiranjc dale
ma Balkan, in konGno hi Sc 2 ~reSi'viio agrarncca
vpra$anja gospoda zamcrila boScnsko-hcrce"ov,ki
musiimanski fevdalni aristokraciji. Iii il kot hou.
serva;ivni element lahko sluzi "a njene naGrte
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
EKSTREMI.

\iiakor m $ fem reCeno, da mora SocialiZem
pa,ii IL cuc"a ekStrcma V drugo Skrajno,t. &c nj
paciiIIcm nicgoyo naGclo. ne Slcdi IL tega. da mo-
ra en ip>o odobrava'i v>ako voino. NemSki socia.
iiStit1i vcjini sc po pravici oGita, da Sc ie dala
dine J. av%uSta 1914. prc>lcpiti in da So ie Skorai
hrczpo@oiuo pootaviIa ma Stran kaizerieve Wade.
Sc boil po prayici Sc il pa lahko ofita. da ie
v~2iraiala mn tenn S~'aliS6u. ko nj moglo biti nobe-
mega d'oma wee. da jc NemGija provocirala to
Folno. IN steer ne y obrambne namene, temveG 2
ccl'Hp mpcriai&tiGnimi SmOtri.
= wSiicnie odobravajo STEER veGinoma vSi 50.
cial>ti V Ameriki, izvzemSi nckatere, Xxi so pravza-
pray V >tranki ma napaGnem meStu, ker hi pc Svo-
lih >rcnih ~impatijah spadali vSe kan drugam.
Mi IL pravilne premise ~prihaiajo pacifiStifno raz-
pnioIcni Scdru"i zopet do napaGncga Sklepa. Vsak
dan lahko SliSimo ali Gitamo frazo: "Kar oGitamo
Nemcem. tega ne smemO sami storiti, sicer izgubi-
mo pravico. da jim SplOh kaj oGitamo. Ako Steje-
mo HemSkim >ocia!istom V greh. da so Sc izrekli IN
voln", moramo Sami dosledno biti proti %voini.'
Napak" ic Y tenn sklepaniu pray lahko naiti.
\cmNklm SocialiSt0m ne oGitamo. da so Sc izrekli
N voino sploh, temvec da so odobrili vojno "a
''>tc namcnc, Hi Jill ina nemSka vlada. &c hi bila
Ncmclja res V nujni obrambi. pa hi bill socialist
odohrHi SredStVa IN opraviceno defenzivo, hi bilo
+" ciNto pray. cato Sc ie tudi V zatetku lahko mi
lcir Nodilo q niihovi taktiki, ker ie Bethmann
lloliwcg SkuSal napraviti vtiSk, da ie Nemcija
res napadena.
Scrcda nj 10 popolno opraviGenje njihovega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

stvu popolnoma tuja in ma noben naGin Sc ne more
emo pOstavljati namesto druzega.
Seveda 81 vsak Glovek lahko razlaga social
zem pc svoje in lahko vlozi vanj vse, kar Sc mu
po %nJegovih lastnih idejah zdi pray. Toda kar ie
mogote, nj zaradi tega re pravilno. Da ic TAXA
metoda praktitno neSprejemljiva, SpoZnamo maj
bolje IL jeze, XII io cutimo vSi, kadar zaGno na@l
kapitalistitni nasprotniki r~azlagati socialism pc
svoje in mu podtikaio tiSoG reel, XII Jill MISC socia-
listi nikdar hoteli.
&c hi Sc postavii ma StaliSGe, da 81 res vSakdo
lahko konstruira svoj socializem, po svojih idc-
jah, hi zabredli V AMARILLO in Sc tako rckoG htc-
lektualno obglavili.
Gotovo je tudi socialism ped vrien cvoluciji
IN ne more okameneti V dogmah, sc noce po"initi
V dogmatiki, Sc predem pride niegov cas-. Ali da
more imeti praktiGen pomen. ia ga ic mogoGc To-
titi cd drugih struj in da more zdruzevati Syoic
pristaSe IA skupno delo, morajo gotove haraktc-
rh'titne poteze biti znane in priznane ko, social
stitne in izkliuGene od tega, da 81 Jill vsakdo pri-
kroii pc svoie.
SocialistiGna naGela izrekajo program Socia-
hstitnih strank in pri TEN je naravno. da 50 "a
glavne ~probleme vaznejSi sklepi vcGjih skupin.
kakor izjave m%aniSih reSolucije internacionalnih
kongreSov gredo torej pc svojem pomcnu pred
platformami poSameznih nacionalnih strank.
Resoluciie mednarodnih zborov MISC bile nj
kdar pacifiSticne Y TEN zmiSlu, da hi prcdpostav-
ljale p~acifizem Socializmu.
Naravno pa tudi program ne izrekaio vScca.
Da so socialiSticui, nj dovolj. da jill sklcnc Sku-
pima ljudi, Xxi Sc imenujeio SocialiStc, ampak temc-
ljiti Sc morajo ma socialism,, XII ie pc Syoicm Una
Gaju del znanosti. cato MISC bill n. pr. takozvaui
krScanski socialist in raznovrStni nacionalui
socialist V Avsiriii, Y NemGiji j.. I. d. nikdar pri-
znani IN SocialiSte, ker so : socialistitnim imcnu"
lie zakrivali nesocialisticnc nGmcnc. Tudi oui OBJ
imeli naGela in programc. sprcicic mn kougrosih.
pa vendar ne prihaia nikomur ma miScl, dn hi ~
radi tcga imenoval njih idejc in Sklopc social
StiGne.
&c Sc nocemO poStavi,i ma ahsurdno >lalis,c.
da lahko ekSistira tiSoG razlicnih Socializmov ina da
sc vendar lahko vSi skupaj imcnujcio ''>ociali-
zem', vslod cesar hi Y MEM Samcn morala M
staff ~najbolj kriteGa nasprot ia. moramo poistati
momente, ki ga doloGno oznaGujcjo i'm prcprcGijo
p0liubno tolmaGcnic. Nzeti moramo torej znar-
Stveni temelj socializma. TIA jc ohseicn Y social
sticni literature.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

LIMA tisti abSolutni pacifizem, XII Sc sedaj cd raz-
nh Strani zanaSa V socialisticnO stranko in socia-
liStiGno ~politiko?
TO Sc mora ma vSak naGin zanikati. Ne lie da
so prvaki modernega socializma V nekaterih slu-
caIlh opraviGevali vOjno, ampak vGasi so narav-
most zahtcvajoGe n~aStopali zanjo. Tako ie Marx
zagovarjai krimsko vojno: angleSkim DRAWN
kom ic otital, da Sc boje evropske vojne, XII hi BIZ
la potrcbna "a rcSitcv balkam,kega vpraSanja.
kdor Sc ic kolickaj bavil Z zgodovino socia-
lima, najde Stevilne take primere. Ia Ameriko
jc pac majbolj z%animivo, kako Sc ie Marx vedel
V GaSu t~ukajSnjc civilne vojne. Y njegovcm delu
mi bio tukrat nil SIcdu kakSnega pacifizma. PRAY
naSprotno! Mcdtcm ko SO je angleSki kapiiali-
zcm trudil, da hi Sc bila vojna cimprej konGala,
jc MarN med angleSkim delavstvom naravnost agi-
I"a', maj yztraja in ZANE naSe trpljenje, XII mu
- p%ri2adcVa vojna. \iegova agitacija jc poma-
gala, da Sc jc yujna podaljSala, ampak tudi da So
jc koncala u zmago Scvcra. Lincoln pa ie dobil maj
prisrvuciSc ccstitkc od Socialistov, ko je bill zopet
izvoiicn "a prcdscdnika, dasi Sc je posluzeval vol
ne in da>i nj bill socialist.
&c hi bio priznavanje voine res nesocialiStit-
nn. hakor ra2glaSajo dandanes razni sentimental
IiSti. hi Sc torcj prcdvSem moral odreCi MarXa. z
niim yrcd pa v>ch ti>tih, XII so V socialiStiGni lite
raturi po zaSiugi priSli do priznanega imena.
pacifizcm sam ma sebi torei nikakor nj Socia.
li>titen. Mirovna ideia ina lie toliko opraviti $
N~ocialImom, da Sc cd zadniega po pravici pri6a-
kuio GdNtranitcv tislih nasprotii, IL katerih izvi-
rHio y Scdanii drUibi voinc. To pa pomeni, da je
Sociaiizcm pred poStavka Svetovnega miru, ne pa
p~acitizom prcdpoStavka socializma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

ZaE'n"Ho oSnovo o fakultivnem odkupu kmetov.
f".I"Jmo. kako je Sestavlien SAILOR, Xxi DO reSeval
10 vpraSAnjc. Y prvi vrsti je 20 virilistov. Xxi. ker
Jlm SAILOR nj naIozil, da moraio zahajati ma seie.
nlti ?"avicc dobivati dnevnmo, tudi ne zaha in 10
ma s"Jc, IN ako pridcio, bodo gotovo glasoyali y,
vla'in' %prcdlog. Il i2voljenimi poslanci je pa tako-
lie: SrbSka \arodna Organizaciia ina 81 poslan.
"cv. cd katerih vclika vecina, okoli Stiri pe,ine
/aSiopa bulzvazno StaliSce in so privrzenci obli-
"atnc@a odkupa. Ia organizacija Sc ma vnanie
prcdNtavlja kot jedinstvena. Hrvaska Mar. "a
Jednlra, III Stejc IL poslancev, zastopa tudi burr.
Nazno StaliScc III della soglasno s srbskimi narod-
mimi poSianci. Muslimanska Narodna Organiza-
eva ma "A poSlancev in vsi so fevdalci, veGinoma
hogai' age III besi (nekateri nepismeni in drusi
r~oIplHmen) III nekaj inteligentov; vsi pOslanci te
organi%ariJe bodo "a fakultativni odkup. Preosta-
ia Sc llrvatSka katoliSka Udruga, klerikalna
>iranla, ki ina 4 mandate in BIO glasovala brzeas
IA viadin %predlog. Po TEN racunu bi moral biti
SpTcici Sklep o obligatnem odkupu, a razume Sc.
ia IL V tenn SIutaju, ako sc vladi ne posreGi pri-
dobi;i "a svoi p"edlog nekaterih poslancev in ako
Sc =" najdc nekaksna ''sporazumna" reSitev.
kma'u nam bodoGnost pokaze, kaksno odloci.
tev princSe SAILOR. Ia odloGitev DO velike vazno.
III, 'cr DO odloGcvala o TEN, ali Sc kmetstvo od-
pravi legalnim ali revolucionarnim potion; kaiti
' halkra lScm caSu mora biti odStranjeno.
Nide!i Smo, V kaksnem stanju Sc nahajata
dive S:ranki: fcvdalni in burzvazni razred: videli
Naio. Eako Sc napram tel borbi vede inozemski ka.
DltA'izcm. predstavljan cd avstrijske, ogrske in
boSen>ko-hercegovSkc Wade: sedai pa poglejmo,
kakI sc napram lei borbi postavlja socialna de-
moNracija in prolctarski razred. V teh dezelah
je Z" veliko Stevilo modernaga proletariata, ne
kai l%omafega, nekaj tujega, katerega ustvaria
IN pTivlaci domaci in osobitO tuji kapital, in je
;u'ci. tudi njegova beseda jake vazna.
(Konec prih.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
ZAHTEvA

"a vseh strani Sc oglaSajo socialist Y Zeoi.
hJenlh drzavah, XII zahtevajo, da mai stranka re.
Vidlra svoJe stalisce glede ma voino, oznaGeno p
zhaho vecinsko resolucijo ST. louiSke konvenciie.
"iav"i ouDor Stranke Je pozval organizacije, da
Aa] potrpe, teS da bo seja novega nacionolneyo
odbora, XII je pc vecini sestavlien IL drIavniL
taJnikov, ukrepala in sklenila, kar DO pot rebno.
obenem Je izvrsevalni odbor apeliral ma tolerance
z oZirom ma nasprotja, XII Sc kazejo V stranki
Ia apel Je zbudil re mnogo opoziciie. Opla.
SaJo sc Sodrugl, kl povdarlajo, da ne more odbor,
zlasti kakor je sedaj sestavljen, V tako vazni IN.
devi govoriti V imenu vse stranke. Nekoter; "a
htevaJo zaradi tega nOvo konvencijo. nekateri pri-
porocajo referendum.
har Sc mas tice, bono Sc %potrpeli, dokler ne
PRIDE stranklna eksekutiva do definitivnega skle-
pa. Zdi sc nam pa vendar, ola prihaja glavni cd
Dor $ svoJim apelom ma tolerance nekam pozno.
IN zee bl apeli V takih reteh sploh kai zaleeli. hi
bil re davno moral biti izrecen. Ia mas On STEER
he bl bio treba. kajti ma naSi strani je bilo vedno
tolerance d0volJ. Svobodo miSljenja smO vedno
priznavall, tudi te so bila mnenja, Xxi so SO IRE
kala, naSim diametralno naSprotna. V diskusiji SO
bistrijo Maori in lie &c Sc ogleda stvar cd yseh
strani, je mogote priti do pravega sklepa. Sc ko
le prlSla lniciativa "a iZkljuCitev Bergeria zaradi
nJegovih takozvanih militaristiGnih nazorov. IRA
zemh V mlIwauSkem "Leaderju'', Smo nastopili
proti izkljutitvi, dasi Sc nismo pray mic striniali
NJ"'"' NVhudi pa NHlo UOle1 Y
stranki Svobodo besede zanj kakor IN druge.
Tolerance je manjkalo lie V listen taboru. XII
Sc rad imenuje radikalen, Getudi je njegov radi-
kalizcm 20 vetini fantaStiten, utopiGen. L. omega
tabora so letele psOvke ma mas, tam so zahtevali
naSo izkljutitev, tam so mas dolzli zatajevanja in
cello ida jstva socialistiGnih nafel. Ako hi bill
glavni odbor nekoliko pref apelirGl ma tiste pre-
napeteze in jim sugeriral tolerance. in Seveda
ce hi Sc bill kaj ozirali ma 20, vsaj ne hi bilo
priSio do tako bridkih Guvstev V Stranki. i'm ma.
sprotja, maj bi bila V stvari kolikorkoli osira. Sc
he bi bila tako zaStrupila. kakor so Sc.
Ia sodaj bono torej poGakali, kaj ukrcne ma
'ion'lni odbOr,daSi SO tudi nam SestavSa te instan.
ce ne zdl poSebno srecna nse ne vdajamo preve.
iikemu Optimizmu. Vendar pa Sc ne maramo po-
kopati upanja, da Sc sklene, kar zahtevajo cas- in
Interest delavskega razreda in demokracije.
&c je mogoce poGakati ma o~dloGitev, Sc pm IA
noben nacin ne more odlaSati diknSija o glavni
stvari, XII je ma dnevnem redu. Treba je jasno po-
vedati. ola je revizija strankinega s"taliSGa glede
ma vojno neizogibno potrebna, in premotriti je
treba razloge, zakaj Ola je neizogibna.
Takih razlogov ie wee. Ia enkrat Sc pobavimo
z nekaterimi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
SoCIALIZEM IN PACIFIZEM.

Brez vsakega nadcloveskega obozavanja ayto-
ritet in ne da hi IL Marksovega ''Kapitala" m
pravili novo 'sveto piSmo". moramo vendar pri-
znati, da so med pomembnoStio Sociali>tiGnih pi-
Satelicv razlike. Kakor II. pr. nj mogocc Ncwtoua
lotiti cd zakona teze, daSi hi zakon sam tudi bro
NIGGA v~elial, tako nj mogoGe ioGiti MarXa od
modernega socializma.
Nepotrebno jc tukaj naStcvati, kdo da lima
poleg MarXa Sc znanstvcno utemeljcn pomen "a
socialism. Ali da moreno pray razmcti tcndcncc
tiste struje, XII ina pravico do "Reminiscences
imena, Sc moramo oziraii ma argumcntc tiStih. ii
so socializmu podai njeeov znanstveni z%naGai.
Ali naidemo pri MarXu, pri EngelSu in pri
drugih priznanih matadorjih znaStvenega Socia-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
ZNACAJ

Glavna predpostavka st. louiSke resolucije je Ia,
da je socializem absolutno pacifistiten in da mora
socialistiGna stranka vsled tega brezpogojno opo-
nirati vsaki vojni. &c hi Sc to mnenie vjemalo 2
resnico, hi bila lOgiGna posledica, da hi Sc TAXA
opOzicija morala p~osluziti vseh sredstev - cd
opOzicijoname besede do negativnega glasovanja,
cd Obstrukcije do revolucije.
Ali ia predpostavka je sama pc sebi napatna.
Socialism in brezpogojni p~acifizem sta 81 V biv-