Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02
Ill.

Clovck brez samozavesAi je klavrno bite. Ne
le, da izvira liz tega pomanjkanje nesamostoinosti
in V zvczl z MIN poniznost, XII SC kaj rada prelevi
v servilnost, V hlapcevstvo, vslod cesar ostane ME.
govo ~zivljenjc brez dostojanstva, on sam pa In.
lostna figura, ampak njegova eksistenca lie tudi
brez pravega prida "a 6loveSko druzbo. Cd takepa
sloveka nj prieakovati nobenc ideje. nobene inici.
alive, XII bi mogla lie kolickaj oploditi pole ljud-
skega napredka.
Clovek S prevelko samoZavestio ie lahko enn-
ko smesen, ali pa postane, &c ga je usoda po,ta-
villa ma kakSno vaznejSe mesto, lahko resnieno ne.
warren. Gin wee oblasti po6iva V. ~njegovih rokah.
tenn vec1a lahko poStane ~njegova nevarnost.
Nj dvoma, ola je IA razvoj p~retirane samoza-
vesti najvee prilike V vladarskih druzinah, XII uzi-
vaio eisto izjemno privilegiran polozai V cloveski
druzbi in XII so jim dodge dobe vladania superira.
lc misel, da Jill je usoda ali bozanstvo zaradi Nth
posebne vzviSenosti izbralo Timed ostalega Glove
Stva in povzdignilo visoko mad vso druzbo. Poklic
monarha sam izziva domisljavost. Suzenjski duh
okoice, prilizovanje trabantov, kleGeplazenie
streberjev jo Sc poveSa.
Cyrenski filozof Carneades JIG re deial, da Sc
pod dotiko knezjih sinov vse krivi in priklania
kakor trstike, pa Jill lie konji brezobzirno meGeio
$ hrbta, in da sc vslcd tega niGesar tako tcmeliito
ne nance, kakor jahanja. Trdi Montaignc je ia.
redil tako opazko. konj ne della razlike med veil.
eanstvom in visocanitvom in med princevim stu
go, pa sc cato ne more prilizovati visokorodncmu
fanticu. lie kdOr Una dobro ravnati z vajeti in
bedri, MEGA uboga. cato ne pomaga ma konjskcm
hrbtu ME stanovska samozavest, ampak jahati Sc
mora znati. Ljudje sc V TEN oziru razlikujejo cd
konJ. kot mteligentna bitia poznajo socialne raz-
like in Jill vpostevajo. &c hi bila clovcSka INTEL.
%gentnost boil razvita, hi jih mani vpoStevali. Do.
kler pa vidi vsak prime pred sabo neprenehoma
vpognjene hrbte in sliSi Samo laskanje, hi mo.
raj sam imeti nenavadno vboko dusevno kultu.
ro,da ga ne bi to povzdigovanje opajalo kakor pre-
mocno vino. Nekatere glave pa to lahko trajno
zmede In nJh domiSljava samoZvest postane te-
dag prava manila. Monarh sc tedaj smatra "a BIZ
te povsem druge vrste, nego so ostali ljudje, in
vcasi doseze tako stopnjo, da 81 pripisuje pravi
bozanski z%nacaj. Cimbolj neomejena ie vladarjeva
moe, TEN loze SC razvije TAXA duSevna abnor-
malnost.
Azija ie zibclka monarhizma i'll despotizma.
In AziJa Jc ta;ti kontinent, na katerem sc ie Via
darstvO najprej zamenialo z bozanstvom, kjer ie
vzcvetclo prilizovanje in kleceplazcnje oprod l. in Sc
jc do grozne stopnje razvila okrutnost in krvolo-
stro vladarjev. Toda TO, kar imenujemo cezarsko
blaznost, je naslo svoj najznacilnejsi izraz V sta
rem Rimu V dobi cesarjev, ko so rimske image in
%osvojitve ma Nzhodu pripeljale ne lie veliko bo-
gastvo, ampak tudi vsakovrstne orientalne Sege V
Rim. u mimi Sc ie naselila korupcija, Xxi dale IL
ranstvu vedno ugodna tia.
&c gledamO ma cezaIsko blaznost kot ma pa
%tologicen poiav, seveda ne zadOstujejo lie zunanje
razmere. Vsaka bolezen ina svoje fizicne vzroke.
A tudi "a tie so V mOnarhicnih krogih posebno pO-
goji Splosno je znano, da sc slabi pleme vsled "a
konov v sorodstvu ali.v tesnem krogu. V knezev-
skin druzinah so pa TAXI zakoni neizogibni ker sc
smejo njih elani lie s "sebi enakimi" zeniti in mo-
ziti, kar .pOvzroci Seasonal neizogibno dekadenco.