Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-06

ANNo
prijema in stiSka V celoti. Tudi
vojna ne napravi IL delavca ka-
pitalista. Bedo vsega delavstva
p%oveeava. Materijalne zrtve in IL
CUBE vail ma njegova pleca. xiv
ljenske potrebScme mu podrazu-
je, he lie "a danaSnji dan, ampaE
tudi "a bodoGnost. Priliko "a delo
mu omejuje. Re sedaj Sc razsirja
zensko delo; izkuSnje ma TEN po-
lju DO k~apitalizem porabil pc vol
nj in konkurenca med spoloma,
HI Sc sedaj ne cuti, dokler ST
moSki V zakopih, Sc pc njihovem
povratku poOstri do skrajnosti.
Tcmu Sc pridruzi konkurcnca
pol;nvalidnih delvcev, Xxi bodo v
prico silno izpopolniene strojne
tehnike popolnoma porab4i, "a
dovoljevati sc bodo moral pa
vendar Z nepopolno place, ker ne
bodo mogli skriti svojih ~telesnih,
"a domovino prineSenih zrtev.
Koncentracija kapitala, Xxi 10
pospeSuje vojna, pove6a odvis-
most delavstva cd podjetnikov,
Chm mamie je de~lodajalcev, TEN
boil so delavci navezani mamie in
TEN absolutneje lahko diktirajo
pogoje. Use teze je tedaj delavcu
reel: Pri tebi mi ne ugaja; poi
dem drugam. Posebno "a neiz-
u6ene delavce, XII S6ejo della V
svoji stroki, Sc poslabSajo razme-
re, kadar postajaio posamezni
kapitalisti kralji celih industrij.
Povecana moe kapitalizma ma
eni, pomnozena beda delavstva
ma drugi strani - to je posledi-
ca, Xxi jo porodi vojna.
Razmerje med razredoma Sc
neizogibno poostri. Vsled tega Sc
pa tudi nujno poostri razredni
BOZ.
Pred vojno je bill razredni boi,
med vojno Sc nadaljuje, pc vojni
Sc poostri.
To je najve6ji, najobseznejSi,
najnepopustljivejsi in neprizanes-
ljivejsi BOZ, kar Jill pozna Glove
stvo.
Piano osabnosti pc n~ezaslisa-
neim ~povecanju bogastva .lahko
podjetnistvo "a nekai casa pri-
tegne vajeti, da sc zdi vsak cd
por nemogoc. Vrzeno v dotlej ne
znano bedo lahko izgubi delav-
stvo "a nekaj casa upanje in po-
gum, da Sc topo vida crnemu SUI
zenjstvu.
Ali lie "a nekaj casa je to mo-
go6e in lie kratek more biti ia
cas-.
Kakor IL CORA tekoea voda,
pred katero Sc nenadoma umak'
nejo jezovi, pa zabobni z vso ST.
10 v dolino in poplavi vso nizino,
tako izrabi kapitalizem, &c izgi-
nejo njegove ovire, breobzirno,
brez pomisleka in premisleka vSo
svo.jo moe in Sc posluzi prilike
izkoriseanja. Pritisk d%enarnega
gospodstva V takih zanj ugodnih
razmerah ne pozna meje. Nohena
vest. nobeni obziri ma clove6rost,
nobeni verski zakoni mu iih ne
pokazejo; Sc razum govori 7aman,
te mu pripovedujejo da ugonab-
liza delavske moei, XII so potreb
ne "a njegovo u~spevanie.
Enrichissez vous, QhOgatiie
Sc! je naivis,ji zakon, &adar Sc
pokaze prilika "a TO; in ma Use
pomisleke O skodljivih poslcdi-
cab odgovaria profitarstvo sko-
mizgovaje: Aprez nous lie deluge!
Maj pride "a mani potop.
V TAKEN polozaju pripravlja
kapitalizem sam pogoie elemen-
tornega odpora.
Gin vecja je p%otlacenost de
lavstva, elm boil je bedi OTTO
pelo, elm Sc je zacasno pogrez-
milo v memo vdano, mucenisko
prenasanje vsega gorja, ten wee
ia je nevarnost, da pride reiz-
ogibni upor kakor divji, unicu-
joel vihar, XII rusi in podira in
pomandra stokrat wee, nego bi
bilo treba, Najvecji pritisk ne
more prepreciti protitlaka dose
ci ne more mic druzega, kakOr da
odgodi BOZ "a nekaj casa, ampak
,o+ -o oIy,na al ,-ea