davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Omaha daily bee., 1918-05-12
Touring Speeds.

This is the beginning of the tour
ing season and the wise driver will
chalk up mentally the proved fact
that the most economical touring
speed is from twenty TO twenty-five
miles per hour. Not only does fast
Omaha daily bee., 1918-05-12
Government to Encourage
Wide Use of Motor Trucks

There has been a considerable dis
cussion as to the attitude of the gov
ernment toward motor truck produc-
ton. The resolution passed by the
Council of National Defense, SAYS
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

je sloga mogoca in kdaj nj, kdaj ie koristna in
kdaj je Skodljiva In predvSem Sc ie treba sponl-
nti, da je 'sloga" pogostoma lie "camouflage,"
Ia katero skriva - dikatura.
Sloga je mogoca, kjer je enakost interesov,
enakost misjenia, enakost ciev. kjer so pa
ten receh biStvena naSprotla, tam nj Sloga ME
druzega kakor hinavScina, ali pa podloznosi
ga della.
To je tiSto, har hi tudi advokat ie krfske de-
karacije radi od mas Oni imajo bas V tel dekla-
raciii obveZcn program; Wi -~.s.Esjesn.
Drug Sc razlikuje cd druzega fundamentalnih
nacelh ne malenkoS,ih. Obeh nj mogoGe Spra-
viii pod en- klobuk. kako maj gredo organizaci-
je, XII zastopaio Ia razlifna programa, en- ko-
tel?
Gospodjc vedo, da TO ne gre Ampak kadar
pravijo "soga'. pricakuiejo cd mas, da mai Sc
Jim podvrzemo Geslo rabiio torei popolnoma M
pax. Emo besedO izrekajo, drugo pa mSliio
SLOW. Rep Idruzenje ne ugania nobene fax
ciZne politike njegove organizacije in njego-
vi tlani MISC opozicionaci zaradi opozicije Am
pax S. r. u. je povedalo, zakaj je - Sloga'. ne
mogoca. "Krfska deklaracija" jo je razdejala
Sisali smo re vse advokatske trikc, kate
rimi so hoteli deklaracijo tako zabeiti, da hi 10
tudi demokratie smatrai "a uzitno. NprGo DEF
stva, da je stvar Grna ma belem, da je podpisana
od PasiGa in od Trumbta, da ie londonSki od-
Dor zanjo zavezal, Sc pa z vsem preobracaniem
ne more resnca zprementi nereSnico. krfska
deklaracija je monarhicna in to onemogoGa repr-
biikancem sodelovanje.
/ Mic nismo hudi ia dria. VoSnjaka &c della
propaganda "a monarhijo. To ie niegova pravi-
Cd, ka<or 81 mi ne damo vzeti pravice da della
mo propaganda republiko. OdoGilo bo ma
posled ljudstvo; mi e mislimo, da bo boil demo
kraticnO Od drja VoSnjaka In Krfska deklara-
cija ne bo takrat pocenega groSa vredna kajti
Obveljalo bo Wilsonovo naGeo, da odota vsak
a ma da ocato hndo
Jugoslovanom Paste in Trumbic
Ce hi Slo lie Ia propaganda b bilo gotovem
Okvirju sodelovanje mogoGe Ia to nj treba oslo
ge'', tega pokrivala slabosti in zaostalosti Med
Slovenci, med lIrvati, med Srb so bile doslei
razlicne stranke, so danes, in bodo tud zanaprej
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Sal je dr.. VoSnjak sam lahko videl kakSna 'slo-
ga Je njegovem taboru, ko je Hoerberjev
dvorani grsko- katoliski Relic udrihal po rimsko
katoliskih duhovnikih in jh imenova avstrijske
spione, medtem ko je ma odru sedel rinlsko kao
liSki SOjer in poslusal te komplimente
kJer Sc zeli sodelovanje raznih skupn Sc
ne SINE zahtevati sloga Slov. Rep. Zdr he "a
hteva od nobenega svojega clana, da opusti svo-
Je posebno politicno ali velSko prepricanje in
deo, ker hi blo 10 duSevno nasilstvo; kar zahte-
.sa, sje ie prizasnjes tistega progrsma XII lahlxn
ndruzenje vse, prepusGajoc popOlno svobo-
do vseh reGeh, XII ne ovirajo tega programa
Socialist, iberalec, katolican, vSak je lahko re-
publikanec vsak je lahko nasproten AvSrij
vsak lahko ceni zdruzitev Jugosovanov In ven
dar yahko ostane socialist, liberaec, katoliGan
in kar re je; in tam, kjer ne gre "a skupni pro-
gram, lahko vsak nastopa IA svoja natela in Sc
bojuje.
Ma tel edno mOzni pOdlagi uSpeva =. Il. H.
in kaze, da bo uspevalo Sc bolje
Tako bi biO sodelovanje :. y. H. po-
navlJamo: SOdelovanje, ne pa "sloga'' mogo-
te, ako bi bilo vines krfske deklaracje ki
kratkomalo he pripuSca takega sodeovanja. DR.
NOsnjak je govoril sofstiGno ko je Svigal blisl
prokletstva proti nam, ces da mi peklenski tr-
mi nocemo ''nit sodeovanja." Ne, cas,iti gospod
doktor! Krfska deklaracija ga ne dovoli Kajri
ia deklaracija izkljucuje republiko. kako maj to-
rel republkanec sodeluje Z organizaciio, XII ma
brani republiko9 Ali ne bi bill hudodelski hina-
wee, &c bi Sc Vam pridruMl in tenn primal Vas
program. srcu pa incl drugega!
krtSta tdekaracija je in ostane zapreka.
Monarhisti vedo to prav dobro in zato neod-
kritosrcni, kadar octajo nam "Separatzem."
Pri vsem tenn je meodi deklarantov ne
kaj sa tezko razumljivega. Dasi dobro poznajo
mas program, XII je ugleda bell dan pred Pa
siG-Trumbicevo deklaracijo, das vedo, da ie za
neizOgibna, dasi vedo, da della 5. X. H., kar je le
mogOce, da bi amerska javnost spoznala pravo
Avstrijo, prihajajo vendar oh vsaki priliki pod
lin natolcevanjem, da je naSe delo Avstriji
prid. TIA insinuacija nj lie podla, ampak tudi ne
umna, ker je mas program prakicno veliko boli
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Noben Glovek, XII ljubi Ameriko, noben clo-
vek, ki mu je res ezeGe ma njcnem dobrem glaSu,
ma njeni Gasti i'll znaGaju, noben clovek XII e res
nicno lojalen napram H. jeuim inStucijam, ne mo-
re opravicevati akcj drhali, doklcr so sodnije
pravcnosi odprte i'll Wade drzav in naroda
pripravljene in SpoSobne, da npoliniujeio svojo
dolanoSt.
PRAY sedanjem trenotku Sc bojuemo proti
nezakoniti strasi Nemciia ie postavila izven
zakona, ki vel ja med narodi tem da Sc nj ozirala
ma poSvecene obveznosti naroda in je IL Svojih ar
mad napravia fncarje. Njih zaniknemu zgledu
Slede hncarji. kar meme tice, hi rad videl, da
bi sc vsaka ob6na Amcriki dyignila mad to viSi-
no, hrabro in trdno odocuoSl jo, katere 81
ben moz in nobcna zenSka ne bo upala omaovazi
PonoSno menuicmo hrambovce demokra-
cije &c Smo TO resnici in po duhu, tedaj glejmo,
da ne diSkreditramo Svoje laStne demokracije
OdkritosrGno pravim, da hi noben Amerika-
nee, Xxi sc udele2uje akcije drha ali pa il daje
kakrSnokOli pOdporo, pravi sin tie velike demolira
CHE temveG ME izdajaec in StOri samo to
lojalnostio napram dooGbam njenih zakonov in
napram pravic wee IA memo diSkrediiranje, nego
moreio beSede njenih drzavnikov in zrive njenh
iunaSkih Sinov Stori, da hi trpcci narodi
jeli, da je njih odreSenica
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
O1, DreSVeta SlOQa!

Preroki 'Krfske deklaracje" so naSli novo
geslo, katerm mislUo poraziti Slovenske repu-
blikance in jih pogrezniti ma dno pekla kjer je
jok in stok i'll skripanje zobmi Ne hi Jim niti
zamerili, da sc bojujejo proti nam, kajti tam,
kJer so nasprotja mislih in ciljih, ne more biti
mic druzega, kakor boj. kar Jim zamerimo, je lie
TO, da vodijo boz pravimi kajzerskmi sredstvi,
nepostenim metodami, lazmi, obrekovanjem
in podObnimi epim Instrument. Pa tudi tenn
oziru nj nase zameravanje preveikO, kajti vc-
cine siovenskega ijudstva tudi S TEN Ire otresejo
Demokraticni cut med Slovehei Zedinienih dr.
2avah je premocan, da hi sc dial frazami pa mai
bodo gromke kakor trobente sodnega dneva pre-
vrnit monarhiGno kle6eplazenje.
Geslo, s katerim poskuSajo sedai svojo sreco,
imenuje slOga. Mi pa tsti greSnk - da
mas usmilijo vsi bogovi - XII ruSimo slogol
Zjokal hi clovek OBJ tenn patosu! KakSni
krasn verz bi sc dali napisati slogi, k jaci, in
neslog, XII tlaci Toda kokorkoli liubimo verze,
ce so kaj vredni, ne damo ma politicnem polju
zava jati poeZijo. klc po sogi doni naivnim
poSluSalcem epo; toda velik zgodovini ina ia
hvaljena sloga relativno maj hnO vrednost. Ma
predka cloveSkega rodu nj vodila sloga, temvec
boj duhov
Gospod doktor VoSnjak ie tisti, Xxi ga
Zadnjega Chca gi Slisal grmeti proti neslOgi iE
"rusenju sloge" it'd Zelo Sc ie mucil, toda mic
mas nj ganil LIE toliko bi radi omenili ozrom
ma njegovo politiko Kliub temejni razliki ma
zorih smo. odkar je Ameriki, MIN lepO pO-
Stopali in &c ina kaj pravicnosti svojen srcu,
nam mora to priznat Ali tudi mi znamo sleci ro-
kavice in jih bono slekli, ce bo Sc kaj casa po-
navljal nfamne insinuaeije, XII jh je pobral pri
takih kapacitetah kakor frost, Pirc, Faletit
compagnia bella. Preden b smell gospod doktor
rditi, da pomaga SLOW Rep. Zdr Avstrj, hi
moral meti kaksne dokaze "a to- Tega, cesar nj,
pa ne najde in dokaze nihee, tudi DIR. NosnJak
IT, 70 nlypat
tolko asistentov, kot jih je incl topot sabo
Chicago Bojevati Sc proti Avstrij Sc SLOW Rep
Zdr. ne bo uGilo od drja Vosnjaka, ker je znalo
TO davno, preden je prisel v to dezelo.
Ampak da govorimo o slogi!
Beseda je lepa Treba sc je lie vprasati, kdaJ
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Wilson prOti lincanju i'm drhalni juStici.

Proti eni najzalostnejSih seq. XII Sc ie pac po
dedovala IL prejsnjih casov, XII pa je dobila pose
ben pomen vprito mednarodnega poozaia, ka.
terega je prsla Amerika vsed vojne, Sc ie oplasil
naJviSji uradnik Iedinjenih rrzav, predsednik
Wilson. lzdal je ia glas, katerem nastopa od
otnoStJo proti izgredom drhali, prilasGaioGe 81
pravice Sodnika, obenem pa tudi igrajoGe ekseku
torJa Ia nepraviGna praviGnost Sc izraza v sramo-
ienJu, mutenju zrtev, valjaniu DO smoli i'm
perJu, posameznih slucajih pa tudi V liGaniu.
Da je sam predsednik sklenil nastopiti proti
takim ekscesom, dokazuje, kako resna ie postala
Stvar.
PredSednikov razglaS ina sledeCo v,ebipo.
TovariSi rojakil
Obracam sc do Vas stvari Xxi Sc tako vital
no dotika narodne casti in samega znaGaia in DO
Stenosti nasih insitucii, da me boste, kakor upam
Smatrali IA opraviGenega, Ge govorim tenn DO
ponOma jasno.
Nislim ma drhalnega duha, ki ie zadnie case
pray pogostoma dvisal svojo glavo med Mani, he
kakSnem posameznem kraju, temvec ma mnogh
IN med sabo znatno oddaljeni mestih dezele Pri-
petio sc je mnOgo linGanj, in vsako izmed nih ie
hllo sunek srce rednega zakona in tloveGanske
praviGnosti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

protiavstrijski, kakor njihov. &c bi Sc H. pr DO
voJnl ohranila Srbija in ohranila Crna Cora, ka-
kof sc Je pogostoma ma merodaj jnh mestih - has
WaShingtonu! - naglasalo bi bile SAME
"kraljevini Srba Hrvata Slovenaca" pri kraiu.
20 programu 5. II. Il. hi pa Avstriia vendar iz-
gubia SvoJe Jugoslovane in Sc vedno hi ostala
moznost, da Sc Ii tedaj konstituiraio, pa napra.
riJo zvezo z zunanjimi jugosovanskimi dezela-
ml " katere hi Sc nedvomno seasonal razvila
enota.
roda mi nisnio Sc nikdar gospodom nasprot
nixon ofitali, da delajo "a Avstrijo Kaksen zmi
sci ina, ia sc posluzujejo oni akh lazi proti
hasllh orgnhi2acilam iii naSim Glanom? Ce hi bi-
II mahI Zatelebanl Svojo mOnarhicno fikcijo
Ill b malo bolj politiGno mslili bi morali spo-
znatl, da izkazujejo TEN najslabSo uslugo tisti
ideJl Ia katero pravijo da Sc bojujejo V prvi vr-
sil. ) tenn, da oznaGujejo veGino ameriSkih Slo-
venrev IN proavstrijsko, diskredtirajo ideio To-
tive od AvStrije; kajti tam, kjer pripovedujeio
take nezmisle, morajo napraviti vtisk, ola ne IL
haJa ldeJa IL naroda
Priznati, da imamo razlicne oziroma ma
sprotne nazore, nj mic slabega YES svet bo to
razumel lie tam, kjer nj nobenega razvoja nj
nobenih naSroij. Divje pleme zivi ma aiideanej
81 slogi, ker je krog njegovih misli tako tesan
da ne moreJo njih nastati globokejSe razlike
Ampak Sc tiSto, Cemer so misi enake utaieva-
ii L obrekovanjem, je najbrezumnejsa potika
\Sak otrok mora raZumeti, da je efekt druga-
cen, te povemo po pravici 'Vsi Sc strniamo v
TEN, ia ne maramo veG habsburSke avtokrac: vs
gremo "a konstituiranjem jugoslovanskega zdru
zenja; oblikah sozitja in poiGni ustavi Sc
pa Sc prepiramo!' - kakor pa letat okrog ka-
kor besni derviSi, pa kazati ma "avstrijake"
kjer jih nj.
Ce hoceJo uganjati tako brezumno poitiko
Jim seveda he moreno pomagat s. r. T. Jim
tenn ne bo sledilo. Enkrat je re imelo priliko
Washingtonu govorit obeh organizaciiah in
je povedalo, da sta ODE protiavstrijski Ampal
kadarkoi ma sbo kdo ko je zvedel negativn
del, vpraSal, kaksen da je mas pozitivni cilj bono
jasno in odkrito povedali, da je republika &c
bi Sc zvijali ali pa tajili, bi bill nepoSteni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

kako maj priporoGamO narodom, da sprej-
meJo demokracijO ce sramotimo svojo lasino, ka-
zoci, da nemara vendar ne SGiti slabihl
Nsako drhasko deianie prspeva nemSkim
lazem Zednjenih drzavah kolikor ne morejo
naJnadarnejsi laznivci Nemcije doseci obreko-
vanjem. Lahko vsaj pravijo, da Sc lie morejo
NemciJi zgoditi take reel dob revolucije,
kadar je zakon odstranjen
Prosim torej prav in slovesno governor
Je vseh drzav, uradnike zakona vseh obcinah
predvsem pa moSke in zenske vsake obtine Zedi-
njenih drzavah vse XII cenijo Ameriko in zele, da
bi memo ime ostalo brez madeza in oGtka, maj
Sodelujejo ne lie pasivno, ampak dejanSko in
pazno, da napravi kraj temu sramotnemu zlu
Pozival sem narod, mai vlozi vso svoio veko
energjo 10 voino, in odZval je odzval
mislijo III navdusenostio delo, XII ie pograbio
Svet.
Sedaj pa pozivam njegove mOSke i'm zen
ske, maj gedajo ma to, da osanejo niegovi zako-
nj nekrseni, njegovo dobro ime neomadezevano.
lzrazimo svoie skrajnje zaniGevanie "a reGi.
ki so napravile to voino grdo med vojnam in
pokazimo, da so tist, XII ljubijo svobodo, pravico
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

daJalski komediiant!' Tako poroca baje njegovo
lastno gasilo, ''Vorwaerts" Bernu
kadarkoli ie poizkusil govoriti, so socialist
kricali: "kaj je dr.. Liebknechtom! Kai ie
Dittmannom?'
Mnogo delavcev je pelo 'Tnternacionalo' in
ma Ia naGin ie bilo vzdrzevano toliko hrupa, da
nj Scheidemann priSel do besede Naposled je po-
lcija razgnala shod
Ia to nezgodo je pa Scheidemann vendar do
bil toazbo Odpeljal sc je Essen, kjer so znane
ogromne kruppove deavnice "a kanone in NUM-
ciJo, in tam so ga baje navduSeno sprejeli.
tenn shodu pripoveduje poroGilo:
'Filip Scheidemann. nemSli sociaistiGni vo-
dielj, je govoru ma Shodu Essenu upozarial
ma zadnjo iziavo kancelaria Herilinga, da je
(kOnec ma Osm strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
Scheidemann v Sreci i'm neSreci.

Vodja socialistiGne vecne nemskem raJhs-
tagu, Flip Scheidemann, Sc je zadnje dni podal ma
pot, da postavi svojo poitiko pravo lut in da bi
zel zasuzeno prznanje svojo parlamentarno
srategjo Zakaj nj tega storil pref je pac njegova
skrivnost dao hi sc pa ugibai, da sc mu cas- pref
nj zdel dovoi zrel. Scheidemann spada namrec
med tiste, XII sc &c tako privadili odobravanJa
in ploskanja, da mu posiane dusa nervozna, &c ne
vidi vseh znameni navdusenega priznanja. Adi Sc,
da 81 nj bill tega pref dovoj gotov. Ampak sodef
pc uspehu 81 tudi sedaj nj izbral pIaveea casa in
morda hi sc mu blo bolje gOdilo, te bi bill sci med
svoje volilce, dokler nj bio Nemciji Sc tako mra-
emo ,kakor je OBJ zacetku petega vojnega leta'
Kakor re bodi FLIP Schedemann Sc Je
Spomnil, da je Solngen nyegov volilni okraJ IN da
ie bila V socialisticni sranki nekdaj navada, ola
so Sc poslanci cd casa do casa prikazal med svo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

jimi voci, jim podai poroco dclu in pooza
iu ter Sc sploh kaj politicno pomeni mimi TO
je hotel Scheidemann sedaj Storiti, in kakor po
roGa londonski "Daily Express" IL Amsterdama
je zadnji cetrtek prisel Soingen.
Dnevni red njegov shod Sc ie CLASH "Mir
in socializem'. Ma vsal nacn zanimiv predmct,
katerem hi sc dalo pray veliko povedai Treba
bi bilo seveda specalzirat kaiti sploSno frazo.
da je socializem IA mir, hi danes mic povcdano.
Pri tel speciazaciji hi bila ma primer inieresan-
tocka: "Brest litovski mir in Socializem mem
Ske veGine" Mic mani zanimivo ne hi bilo, kakSen
mir zagovarja Scheidemann IA Ncmcijo: Ali hi
upiral preosnovanju Nemcijc V republiko? In
Sc wee takih ljnih vpraSani hi Sc naSlo ka-
terih bi clovck rad vedel, kai hi Scheidcmann od-
govOri mania.
Toda zgodo Sc jc, da nj Scheidemann priSel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

do tega, vsaj svoie mvolilnem okraju ne Sc
preden sc ie pripeljal, namrec neodvisni socia-
listi razdal etake, Xxi imeli sledeco prijazno
vsebno:
"Schedemanp prihaja. Naposled bono
imeli priliko, da obraGunamo ida ialcem.
Delavci, spomnite nase sodruge je-
ii! Pokazite Scheidemannu, da niste sunni.
svojo navadno nesramnosjo prihaja,
da hi Vas zaslepil. Toda TO Sc mu he SINE
posreciti PravOGasnO morate zasesti dvorano
in mu zabraniti, da hi izpregovoril lie emo
besedo Bia bi sramOta, ce bi bio Scheide-
mannu dovoienO, da govori lie Sc enlrat de-
lavcem SOlingenu'
Tia program Sc je, kakor pravi porosilo tocno
izvrsi. no Sc je Scheidemam prikaza ma odru,
so ga pozdravili kci cd vsepovsod "poberi Sc H.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

IN pravitnost in so pripravljeni zrtvovati zanio
svoJe zivljenje tujih tleh tudi pripravlieni DO
kaZati vsemu Svetu svOjo lojalnost napram svoiim
domacim recem, katerh 81 zee da bi Sc vpelia-
lie povSod kot blagOslov in zaSGita narodov XII MISC
mkdar poznai nacel svobode in upravliania sa-
mega sebe
Nikdar ne morem nobenega Gloveka prznati
kot brambovca svobode, ne "a mas, ne IA YES svet,
kdor ne ceni in ne spoStuie zakonov naSe lastne
lJublJene dezele, katere zakone smo delali sami
Tax tlovek Sc postavlja ma visino sovraznikov de-
zele, katerih pravi, da jh sovrazi
Woodrow Wilson.
Iredsednikov razglas ie iako pasen da mu nj
mceiar dodaJati in da ne potrebuje nobcnega ko-
mentarJa. NaSi Gnaeji bodo spominjali, da ie
" "Proletarec" oh prilik Praegericvega linGania
piSa popolnoma duhU tega razgasa DO "a
klJutkov, do katerih prihaja predsedniIl Wilson
SvoJi prokamacji, mora priti sploh vsakdo. ce
hoce, da smo Opraviceni vodti boj "a demokraci-
10, "a katero more bojevat lie tisti XII 10 sGiti
donna
IL Londona pOrocajo: $4,000 do $4,000 deav-
cev IN delavk V tovarnah "a streivo V Birming-
hamu in Coventry je zaStrajkao
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

This paper is devoted se
the interests Of the work.
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
The Topeka state journal. [volume] (Topeka, Kansas) 1892-1980, 1918-06-21

been interested in you and the State
Journal. So much newspaper work
is done with no indication from the
reader as to whether it is liked or no.,
that I am breaking over this time and
letting you know about it."
Charles Hopkins Clark of the Hart
ford Courant writes a second letter in
which he says: Some days 1 miss
your paper in our daily pile. We take
it regularly. 1 will risk it on another
chapter but send me. If you will your
Associated Press and other New York
experiences
Roscoe Peacock, circulation man
ager, The Curtis Publishing Company,
Philadelphia. writes: Your chapter
on 1.-The Revision of Cook Books is
very interesting. I am referring it to
the editorial department of the La
dies Home Journal
OF course, there has been a very
large number of personal statements
from readers who appeared to be
pleased. Now that the tale is told we
trust they will. continue to read their
favorite personal and family paper.
even If the Kansan has finally re-
turned from New York. altho It took
these XXXVI chapters TO describe part
of what happened on the trip.
F. P. NJ
THE END.
The Topeka state journal. [volume] (Topeka, Kansas) 1892-1980, 1918-06-21

old-time rah-rah college atmosphere
has wilted and blown away like, an
orchid in the breath of a blast fur
mace.
That traditional. college atmosphere
was not an indigenous product. any
way. With the exception of few in
the west. all of our colleges were imi-
tations. Many OF them sought tc cap
ture the atmosphere and ape the
methods of the great English vniver-
stiles: others were Ger man in method
and viewpoint. But the work they are
all doing now is American. being an
application of American practical eff
ficiency and directness to great
emergency.
American colleges will. never get
back to their old-tine and outworn
methods They. like so many other
American institutions. are being per-
manently made over by the wal
Names in the News.
Balance of Powers an expression
used in diplomacy, to denote a condi-
ton of affairs in which no one state
Is permitted to have such excess OF
power as to endanger the 1ndepen-
dence of Others The term is used
The Topeka state journal. [volume] (Topeka, Kansas) 1892-1980, 1918-06-21
HEART AND BEAUTY
PROBLEMS
BY MRS. ELIZABETH THOMPSON.

Dear Mrs. Thompson: I am a boy
of is and I have been going with a
girl in town a few times whom
thought a great deal of. Lately I
have asked her to go places with me
and she would always have some ex-
cuse. Do you think 1 should ask her
again. or do you think she is tired
of me? r. F.
Go with another girl for a while.
II the girl you like were very fond
of you she would find ways to see
you and would not turn down all of
your invitations. Perhaps after a
month or two she will be glad to go
with you again if she thinks you have
other girls. Probably you have made
the mistake of letting her know that
you like her too we'll
The Topeka state journal. [volume] (Topeka, Kansas) 1892-1980, 1918-06-21

The soldiers voting law, which SO
many of the states have adopted, will
materially add to the cost of this
years elections, if the figures which
Massachusetts adduces are significan.
for the whole county. In 1916, I'M
der the Massachusetts, statute. Bay
state soldiers. then on the Mexican
frontier. were permitted to vote.
Fifty-nine citizen-soldiers availed
themselves of the privilege at a total
cost to the state of SETTLES, or at the
rate of S114.S7 per vote. The entire
expense might be eliminated by sub
shutting a system of voting by proxy
The Topeka state journal. [volume] (Topeka, Kansas) 1892-1980, 1918-06-21

Prussian leaders undoubtedly know
that militarism is doomed; that the
superior resources of the allies, re-
inforced by the oncoming flood of
American soldiers. will, ere long de-
stroy II cir power for good, writes
Henry Clews In his Financial Review.
They are't intelligent really to be-
lieve that in their present condition
of decline they can accomplish their
worldwide ambitions But out of
sheer desperation they prefer the
chances of ruin rather than confess
defeat. They are taking the gam
bler's chances and plunging with
the utmost recklessness. hoping to Sc
cure all the advantages possible and
do all the injury possible before the
fateful peace parleys- begin The
greater their winnings now, the great
er the chance they hope of using those
winnings as an offset to the allied
terms.