Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19

delom IN kapltalom, po SpoZnaJo
delavci lahko, da imajo take do
brote Cisto drug namen; poveca :
vaio namreG delavsko odvisnost.
&c izbruhne stavka in pOsebno,
&c sc nekoliko zavle6e, zacno ka-
pitalisti odpovedovati delavcem
stanovania in dostikrat sc res Ego
di, da Jill pomecejo z druzinami
vred ma presto.
Stavka je pa tudi prilika, pr
kateri sc pokazc, kaj pomeni po-
litiGna moe. Delavcem, XII Sc STEER
"a mic ma svetu ne marajo brigati
IA politiko, GeS da to nj njihova
stvar, sc vtepa pri strajku S poll
cijsko goriaGo V glavo.
Nekatcri kraji - Zedinjenih
drzavah kakor drugih dezelah
i sc lahko %imenujejo kapitalistic-
ma kraljestva. Kapitalisticne dru-
zbe nimajo V takih krajih lie svo-
Jill podjetij, ampak so skoraj alb
solutni goSpodarji V vsakem OIL
ri. Lokalna uprava je V njihOvih
rokah, ker znajo pri volitvah pri-
tiskati ma volilce, da glasujejo "a
njihove candidate. Obcinski "a
stopi so tedaj lie izvrSevalne insti.
tuciie njihovih ukazov. DRAWN
pravdniki, sodniki i. t. d. so Two
Ilicni pc njihovi wolff, $ kapitali-
stiGno %pomocio, sc Gutijo vsled te-
ga odvisne cd kapitalistiGnih
druzb, in tedaj nj ME Gudnega, &c
Zakriva pravicnost svoje oblicje
in o~dlocujejo kapitalistiGni inte-
resi- namesto ME.
Tudi poscStna moe k~apitalistov
igra vcliko vlogo. Nekatere nasel-
binc,so do zadniega plota izkljuc-
ma last p~odjetniske druzbe. Sa-
luni, prodaialne. dvorane, gostil-
ne, vSc Stoji ma kompanijski zem-
!ji, vse je pod kompanijskimi sire
hami, in ma ia nacin postajajo GO
Stilnicarii, ~salunarji, branjevci,
trgovci i. t. d. %indirektni kapitali-
sticni ~usluzbenci in njih agentie.
KakSne posledice ina to, bodo
} 2nali povedati delavci, XII so V ia
kin kraJih preziveli vecii strajk in
I imeli nenadoma ne lie kompanijo
in meme uradnike, ampak tudi vse
| JAYNE funkcionarie in povrh Sc
, YES obrtniski in trgovski svet pro-
l ii sebi. Dvorane nj dobiti "a shod,
L V gostilni lie postrezejo stavkar-
I iu, pri branievcu nj dobiti krom-
piria = situacija postaia neznos-
~nejsa kakor V sredniem veku y
casu cerkvenega prokletstva.
Z Da sc more kljubovati vsem
Item razmeram, je treba junastve.
. Posebno V takih krajih n~astajajo
p. stavke lie tedai, &c goni polozai
delavce re V obup in sc jim mic.
/. kar hi sc moglo zgoditi, ne zdi
l hujSe cd tega, kar .je. Skrajno ne
} umno je torej kvasati, da strajka-
30 delavci IL objesti in cato, da
bi pasli lenobo.
Porocilo vladnega odbora "a
, preiskavo delavskih razmer obse-
ga med drugim tudi nekatere ste.
vilke in druge podatke, Xxi so zelo
zgovorni "a vzroke ~Strajkov. Cd
6. aprila do 6. septembra lanskega
leta izkazuje 1921 stavk, V kate
rih je bilo udelezenih 2S3,400 de-
lavcev. lzgubljenih je bilo 6,2SFN
$40 delovnih dni.
Nzroki stavk so bill: Draginja
zivljenskih potrebscin in zahteva
bolisih mezd, XII izvira IL ogrom-
ne razlike med delavskim zasluz-
, kOm i'll kapitalisticnim dobiGkom.
Kakor kaze preiskava razmer V
chicaSkih klavnicah, .je nezmisel-
no trditi, da stavkajo delavci ia
prctirane zahteve, kar radi pripo-
vedujejO kapitalisticni besedniki
i'll zurnalisti. Ampak &c spozna
vamo nepOsredne vzrokc Stra!jkov;
ne smcmo pozabiti, da nj ne y dra-
ginjo ne 4 vscmi podobnimi recmi
rescno glavno vprasanjc. Nobena
Stavka, tudi &c e.popolnoma una
govita, ne more trajno urediti de =
lavskih razmer. Dcsetica, XII sc da-
mes pridobi, izgubi kratkem Z
su lahko $ svojo vrednOst. Te-
daj je treba zopet novega strajka