Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-28

kavkazu. Turcija je bila nezadovoljna, ker ie
Bolgarska dobila velik kos ozemlja ma raGun
Rumunije, pa je zahtevala gotove koncesije cd
Bolgarske. NSled tega je nastalo ostro nasproi-
Stvo med BOlgarSko in Turtijo, XII je ugrozavalo
vse dosedanje razmerje med centralnimi silami
iiodrnjanje TurGiie nj bio nerazumljivo. Dopri-
naSati je morala V tel vojni velike zrtve, Xxi 50
il bile TEN tezje, ker Sc nj okrevala od balkan
Ske VOlne, kakor zlanO IA Turciio neSretne. Pri
lem Je bio vedno velikO vpraSanje, kako il bo-
do te lrtve naplaGane.
Ia Nemcijo to nj bila glavna skrb. Ona ie
potrebovala TurGijo, prvic ker 81 je precei opomo-
gla 4 %njenim mostvomz drugiG pa Sc boil il go
>podarsko-polititnih ozirov Po imenu je napravila
IL Turtiie Svojo zaveznico, V dejanju pa svojO
yazalko. To jc bilo NemGiji potrebno, da hi Sc
mogla trgovsko-vOiaSka Grta Berlin Ba gdad ureS-
ni6iti.
Ampak kljub nenSkemu vplivu, Xxi Sc je V
vladajocih turSkih krogih zelo utrdf, Sc nj mogla
rurcija zadovoljti = samO vlogo s~luZkinje. Toliko
egoizma je re Sc V njej, da hi bila sauna rada kaj
pridUbila. Njena glavna zelja je bila Ia, da -
j vrne kaj zemlje, Xxi jo je izgubila V balkanSki
rojni. Zakaj Sedaj ie Turtija, kljub temu, da ina
,vojc glavno mesto Carigrad ma evropski stra-
al, vcndar lie azijska drzava. To je pa huda mi
'el ~ tiste Turke, XII poznajo svoio zgodovino
IN So spominjajo, da je turSka oblast nekdaj OBJ
Segala voS Balkan in Skoraj vso OgrSko.
Tenn turSkim aSpiracijam so pa zelie kobur-
SGe dinastije ma poti. Dolgonosi Ferdinand kopr-
nj po Neliki Bolgarski, XII maj hi bila prva drza-
Va ~ Balkanu. Ia Niljema je to velika sitnost,
ker potrebuje ~bolgarske vojake pray tako kakor
tuiSke. Ferdinandu ne SINE welt dobre wolfe,
Turke, katerim sc ne godi ma bojiSGu mic kaj dob
70, mora pa tudi potolaziti. V tenn ~polozaju
80 obljube ma ratun Rustic najcenejse, Hohenzol-
lerni Smatraio pac Rusijo IA dezelo brez gOspodar
"a. : katero lahkO postopajo, kakOr hotejo. AM
pax ravno IA z radodarnostjo spojena pozreSnost
.e utegne Sc naibolj mastevati mad Kajzerlan-
dom. Russia je danes izmucena; toda elm predrz-
neje DO kajzerstvO nastopalo proti njei, TEN boil
no zbudilo memo odporno voljo in odporno Silo.
IL Pariza %por0cajo: Francoska vlada je Spo-
rocila Svici, da umakne svojo ponudbo o premO-
"a, ako odobre Svicarski delegate novo trgov-
>ko pogodbo Z Nencijo. Nacrt move pogodbe med
Nemtijo in Svico dolota, ia poSlje prva zadnJi
100000 ton premoga in $4,000 ton jekla in zeleza
ma mesec. Svica hi pa p~oSiljala \emciji vsak
meSec 10000 do 1000 glav klavne Irvine. Svica
mora regulirati posiljatve zaveznikom. Blago, XII
Sc proizvaja : pomOcio nemSkega premoga, sc ne
SINE izvazati V drzave, XII so V vojni Z NemGijo.
Francija stoji ma ~staliScu, da hi ia pogodba
Gmejila suvereniteto Svice. Nemcija hi lahko kon-
;rolirala zavezniska narocila V Svici in ~poljubno
ONE jevala. produkcijo materiiala, ker hi imela
kontrolo mad kurivom V svicarskih tovarnah.
Francoska vlada je obljubila Svici 81. 600 ton
premoga meSecnO, XII Sc ina pOrahiti "a proizva-
jamie materijala, narotenega IL zavezniSkih dr.
Zav.
"Neues Wiener Tagblatt", Z dine II. aprila
i%avlia Predsednik Jugoslovanskega kluba dr..
kOroSec je brZOjavnO naprosil minisira zunanjih
del III zahteval dov0ljenje "a oslOvanje Narodne
slovenske Oborozene straze, ker sc Slovenci ne
morejo dalje zanasati ma avstrijske oblasti, XII vi
morale skrbeti "a njihOvo zivljensko yarnost.
Poslanec koroSec je prejel velikO Stevilo pi-
sem V nemSkem jeziku, v katerih mu prete $
Smrtio zaradi ~njegove politike.
"SlOvenec" poroca, ola je vsenemSki posla-
nee Girmayer (tisti, XII je dobil pc Crib ma sho-
du = 81. Janzu) zatozil DIR. KOrosca namestniku
tlaryju. V tel obtozbi pravi Girstmejer:
"Nlhce Sc he SINE Zacuditi, akO bosta DIR.
korosec in NerstovSek, in 2 NINA tudi drugi
slovenski duhovni, XII delujejo prot miru in cas.i
drzave, ubiti. III Jude zele uniciti naSo drza-
vo III io p~ripeljati do a%narlije, kakrsna je V
Rush,
"Bcrliner Tageblatt" pise, da ie general
Mannerheim, vodja finskc bele garde, prisel M cc-
In svojih oct V HelsingforS. Mannerheim ie takoj
pose.iI zatasno finskO Waldo in izjavil, Ola ustano-
vi \emtija mOnarhijo ma Finskem.
IL Anncmasse ma FrancOskem imai0 liSti Sic
dete p%Orofilo, XII Ga podaiamo, kar Sc tice kani-
balstva ma Dunaju, s primerno rezcrvo: Pri6a,
XII je prisla pred kratkim IL Avsiriie, ie izpove-
dala dopisniku londonskega lista "Daily Mall
IL = =.