Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

Da nam DO 'Dialog'' razumljiv. moramo po-
DAFT pred ysem nekaj opazk u Aristipu in mic
govi Soil.
Aristip (okoli |. 353 is pr. Kr) ic bill roicn
V Cireni in ie postal utenec Sokratov, daSi IA Ari-
Stotel priStcva med SofiSte - pa norebiti lc Xato,
ker ST jc dial placati IN Svoj pouk. Go,ovo ie. da ic
bill oh smrti Sokrata Y Atenah in da So je Smatral
~ UGclr'a Sokratovera.
Toda AriStip 81 j. Sokratov nauk po sVoic
razlagal Zmernosti in vzdrznoSti nj priznaval
tako kakor Sokrat. XII je priporocal ii dive glavm
tednosti. Ne ksenofon omenia Aristipa ko, vesc-
lega lahkozivega Glovcka. .triStip jc pripadal to-
rel oni VeScli atenSki druzhi, katerc cvct je bill AL
cibijad. y Starem Neku je bila znana njegova xiv.
l~icnjska modroSt. : katerO So jc znal prilagoditi
razmeram in druzbi; sladek uzitck zivljemia mu
ie bill mad vSc svoie ~razmerie do z~ivljcnja, do dru.
zbc IN ljudij j. uraVnal tako, da ii je ohranil Svo-
bodo in da je uzil kolikor mogoGc sladkoSti in RI
doSti z~ivljenja. Njegova deviza ie nekako bila:
rzcmi od ~zivlienja radoSt - II puSti britkoSt. Iato
ic hotel. da 81 prilayodi ralmcre. ne da hi Sc prila-
godil onim razmeram.
obvladati ~zivljenie in ne DAFT obvladati Sc.
Zato ic II. pr. tudi pri uzivaniu rado,ti trcba po-
misIiti ali ne DO TO radoSt treba pozncje drago pla-
cati. Ako hi bila britkoSi veGja ne~o ra,os,, mo-
der ciovck ne bo uzil radoSti. To jc Dila AriSii-
pova mOdrost zivlienja. Iato ic bill prcvidcn V
obccvaniu in nj puStil niii da hi postal odviScm cd
hcicre. pri katcri Sc ie napil l%iubczni. nit od tira-
ma. hi j. ~Slucaino iakrat vladal. kcr JAYNE razmc-
re majbolj vezejo Glovcka. nj hotel mikakc driavne
taSti in je rad potoval. da nj bill V zvczi Z donna
timi pOliticnimi raZmerami. Take ii jc Aristip o.
hranil Svohodo, kot clovck in kot drzayljan: lie
take svobodcn clovck lahko nemoteno uziva RADIO.
Sti zivlienia. RadoSt zivlicmja mu ie torcj mcrilo
vScga dejanja in nehanja. Treba ic torcj >toriti
vSe. knr roli in mnozi rGdoSt in opustiti vSc. kar
rCdi i'll mnozi bolcst. V tel tocki izhaia AriStip IL
Sokrata. Sokratu jc bilo SpoZnanjc ~naiviSia ced-
most - plaGilo tc tcdnoSti pa je sreta. blaze
most tcudaimonia). TIA Sokratov nauk 81 je dial
iahko ~razlicno razlagati, trcba jc bilo >amo vpra-
Sati: kaj ic sreta, blazeuoSil Sofl,ti so ucili. dn
je ciovek merilo vSch Stvari. torci ina vsaka stvar
ono vrednost. Xxi il io prisodi clovck. Tako JIG ,udi
: Sreco. Sokrat sam ie dopustil, da ie dohro za vsa-
kega 10, kar je hanj koristmo. Torej Sc tudi sreta.
blazenost da razlagati , StaliSGa koriSii.
In tako imamo Pc Sokratovi >mrti tri filozof-
Nke sole. ki 81 razloGujeio med >cboj pray po tenn.
da 81 razlicno lazlagaju SrcGo. .AntiStencS jc II. pr.
rckcl. da ie naj>rctncjSi Ia. hi mjmamj potrcbujc
>rcta ic torei Y zadoyoljnoSii fzadovoljnoSt : TEN.
da clovek ~nicesar NINA i'll po nifcmer ne hrcpeni.
Iadovoljiti Sc y najmanjSim in ne DAFT sc premotiti
hrcpenenlu pc imetjn in uzivaniu, kajji hrepenc-
mic je nc,reGa. ker mott Srcni mir. XII ga daje "a
dovoljnost. Skrajni in vScm dobro znani filozof
re Sole ic hil Diogcn. Iii jc prcbival V sodu in jc
rabbi cello zadnJo crcpinjo. ko ic videI ctroka. Iii
je pill vodo IL p%criSfa. Filozofi tc vr>te 50 sevcda
Y z~ivljenju kazali Svojo SrcGo : TEN, da so ziveli
Skrajno Skromno. hGdili 80 ' samih plastih ; pa
leo Y roki, da 81 od"aniali psc. cato 80 Jim rekli
tudi pasji filozofi ali ciniki. Svojc zivlienic 50 ho-
tell Mycti pc v>em uaravno. po prirodi. Poznejc
Sc jc IL tc sole razvila stoiSka Sola, Hi io ic u>lamo-
vii Icnon. Icnon Sc jc vozil pc m---u in vihar
mu ]e unllll vSe premolcnic: namcSto da hi zalo-
val. Jc Sci iskat modrosti in ic rckel: Use i~z"ubivSi
sem vsc naScl in jc ustanovil stoiSko solo. Drugatc