Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Ike, da sc mnoge lzgube, preden
Sc ena dobi, da sc morajO vaditi
in uSiti kakor vojaki, pa zaGno
zopet zrtvovati i'm zbirati svoje
krvave vinarje, dobro vedoei, da
mora priti dan zadnje, dan njiho-
We image. S svojim trpinskim
denarjem 81 ustanove list, da j.
majo orozje proti arzenalu mas
protnikov. Sovrazna sila Jim ga
uniGi, a drugi dan Sc zaeno pri-
prave "a novo izdanje. Parla-
menti jim jemljejo pravico zdru-
zevanja in stavke, oni he obupu-
vajo, pa iscejo novih potov; kma-
lu stopajo mocnejsi, ~Odlocnejsi
ma plan.
In to da bi ne bill idealizem? In
so~cializem, XII poraja in vzgaja
tab h~eroizem, tako e~nergijo, tako
vero V bodocnost, da hi bill stra-
lilo "a prave ideale.. Kratkovi-
dni ali hudobni liudje lahkO tr-
'er!qod U!f eo!useI g 'ol of!p
&c je pa socialism re V sedanji
dobi, ko so njegovi pristaSi pOtla-
teni in ponizani, zmozen vstvar-
GU \ !pnfI nUfDSzA u! aIBap! !let
primernem idealizmu, je wee ka-
BAo59ru ~ os up 'ouABIvu ION
moe Sc poveca, ko Sc mt odpre ST.
roko pole, da DO lahkO brez o.
vir ~razvijal svoje blagodejne
lastnosti.
Socializiranje delavskih sred-
stew nj vazno samo "a gospodar-
sko, temve6 "a vse zivljenje. Ia
trditev nj pray mic pretirana in
Sc BIO zdela Gudna onemu, XII ne
koliko pomisli, kako 81 je vse, tu-
di dusevnO zivljenje i~zpremenilo,
ko sc je iznaSlo tiskarstvo, ko so
stroll jeli izpodrivati rocno de-
10, ko so Sc kmetje osvobodili
flake.
S tenn, da prevzema druzba dc
lavna sredstva, sc socializira de-
10. Pomen della sc popolnoma pre-
drugaci. Njegova naloga DO pot
lei, dajati vsem clanOm druzbe,
kar potrebujejo. V kapitalistic-
lei podjetju sc danes ne izde-
luje blago, cato, da hi ljudje do
bill, kar jim lahko ohrani, zbolj-
sa, olepSa in oplemeni ~zivljenje,
ampak cato, da 81 kapitalist s
prodajo poveca p%remozenje. L.
DELUXE sc brez pravega ella, ker
vsi kapitalisti6ni pripomocki he
morejo urediti izdelovanja tako,
da hi popolnoma sluzilo potre-
BAN in samo potrebam. Vsak O.
trok We, da sc ne proda vse, kar
Sc izdela, da pa ljudstvo tudi ne
more dobiti vsega, &ar potrebujc.
SocialistiGna druzba ne hi imela
nobenega povoda, izdelovati to
in ono blago tjavendan, lie da Sc
izdeluje, ampak hi p~reracunila,
koliko sc potrebuje in tolikO hi sc
izdelalo. Pripravila bi pa vsega,
kar je potrebno ljudstvu, tako
da he bi bilo po~manjkanja nj
k.jer. Ma milione delavnih ur, V
katerih sc izdeluje dandanes bla-
go samo "a Spekulacijo, bi tako
odpadlO.
Socialism ina urediti gospo-
darsko zivljenje. TakO ga ina u
rediti, da izgine gospodarska be-
ola in gospodarsko suzenstvo, to-
rel tudi gospodarsko gospodova-
ME,
Ekonomija ne izpolnjuje vse-
ga zivljenja. Ampak gospodar-
stvo je temclj, ma katerem stoji
in sc razvija Gloveska druzba &c
sc nina zemlje pod nogami, sc ne
more.io loviti idcali mad oblaki.
S socializiranjem delavnih sred-
stew, z zistematiGno ureditvijo
della in razdeljevanja Sc zagoto-
vi materialni Obstanek vsemu
ljudstvu. Tista, da hi morale
gmotno zivljcnje tedaj "a 8 po-
staff borno in siromasno, JIG bosa,
ker hi re s tistimi sredstvi, XII so
sedanji druzbi ma razpolago, vsi
ljudje lahko boije ziveli, &c hi S.
izdelovalo "a dejansko potrebo
in &c bi izdelki e prisli med lju-
di, ne pa eakali v skladiScih ma
profit ali pa ma strohnenje. Strah
pomanjkanja plasi v kapitalistiG-