Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04
drOslOvni OdlOmki liz v~sakdanjega zivljenja.

Ubde neposteni kaznovan, ker je
odgovoren IA svoje dejanje ali be
sedo; da bode moral skodo trpc
temu isto popraviti ali pa da bode
neposteni kaznovan, da sc na Ia
nacin vzdrzi zahtevana odgovor.
most zanaprej, oziroma, da Sc pre-
pre6i nepostenemu, da hi Sc sko-
doval svojim blizniim. s TEN cd.
gpvorOm hi bill obkratkem razlozil
bistvo zakonov, njih nastanek ma
pOdlagi morale ali nravoslovja,
tako hi pojasnil pomen zivljenja
Gloveka v socialni skupini $ poseb-
MIN ozirOm ma pravo.
Potion takih razmotrivanj dobi-
vamo vendar sploSnejSe ideje ali
misli, XII Jill potem nazivljamo ma
ravne zakone. In S pomo6jo tell
naravnih zakonov, XII ~obsegajo Y
sebi razmerje vzrokov in posledic,
Spoznamo pravo harmonic naSega
zivljenja in Ia filozofija " ozjem
pomenu besede), XII a pripelje
do tcga spoznanja, ina "a mas ma
vadne ljudi toliko pomona, kakol
ona globja "a uGenjake.
Navesti hoGem Sc par SluGajev IL
pray vsakdanjega ~zivljenja, da po-
kazem. da nj treba IA to modro-
vanje kdove kakih STUDIO. lie ma
10 misliti je treba. Da svoje eta
telje k temu obodrim. : tenn ma
menom sen napiSal te vrStice.
Emo najvaznejSih vpraSanj Y
danaSnjih dneh je narodnoStno V
~praSanje. Da so Sc narodi re V
Starem veku razlikovali med Sc
boj in ravno vsled razlik bojeva-
Ii, je zgodovinsko dejstvo. Tako
je Sc danes, Samo TO sc je izpreme-
milo, da Sc je Ia boz pc veGini re
prenesel V prvi vrStl ma gospodar-
sko pole, ne gre wee H.. pr. radi
we're.
Razlika med narodi pa ne oEsto-
il Samo V razlicnosti jezika, nego
tudi V raznovrstnosti plemena, o.
bicajev, zasebnih in javnih; in IL
teh razlik sledi, da je tudi gospo-
darsko, kulturno in politicno xiv;
ljenje pri enem narodu drugaCno
nego pri kakem drugem. Kratko
receno, narodi Sc razlikujejo Y
vsem socialnem z~ivlienju. Tako j.
ma kak narod mnogo obSirnejSe
slovstvo, bolj razvito trgovino in
Nsled tega tudi wee narodnega ka-
pitala, umstvenega kakor tudi re-
alnega, denarnega. Pri TEN razli-
kovanju pridemo do sporne toe
Ike, V kateri Sc pojasne vzroki ma.
rodnostnega boja. Seveda je pri
tenn vedno tudi vpostevati VISA
dejstva, $ predpogoje, XII so hi.
Ii "a kak vecji narod ugodnejSi,
nego "a manjSi' narod. tako ola
spoznamo, kako Sc je cesto naraS
no mogel oni pref razviti n"
drugi. A teh took ne bono Seda.i
razmotrivali. Spoznati nam .ie oil
ii priliki boil TO, da nj narodnost-
nj boz naSih dni naperjen Ia
ko zelo prot jeziku, marvec Ola
obstoja mnogo bOlj radi zadnjih
najglavnejSih deistev, t. j. V go.
spodarski ali kapitalisticni rail-
Xxi, kjer odlocuje to, 6egava be
zcmlja, Gegav sad, Xxi ga nosi, dc.
CAV zasluzek V industriji, Gegava
beseda bode odlocilna V vseh dru
9Th vpraSanjih zivljenja. A YES
Ia BOZ seveda bojujemo navideznC
lie pod zastavo jezika tega ali o
mega naroda.
GOtovO je tudi jerk vsakem,
narodu, XII ina re dovolj pleme
nitosti in ~zivljcnske moGi V sebi
- najdrazji biser. Ali Ia biser IL
gubi svoj sijaj, svOjO vrodnost, a
ko nimaS prstana, da ga daS vde.
lati vanj, in akO tega ne nosi'
ma prstu, da ga ne liquids, kjer t.
vclno spominja zemlje. V kater
81 ga naSel.
V Znamenju te Zastave Sc bod,
morda Sc dolgo borili narodi, do
kler ne bodO mOcnejsi OdlOzili te
ga Orozja; kajti dokler bodo wee
j narodi sodili manjse na.jprvo pr
Nth jeziku, a potem Sele pO zmoz
nosti "a delo, Xxi da gospodarsk'
I- ILL., " IL