davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The sun., 1918-08-10

Two bass hits Groh, Schneider. Cut shaw
Three base hits-s. Msgee. Grffiths Stolen
bases-Carey, Southworth. Sacrifice hits
Mollwitz. McKechnie Sacrifoe hy-Cue,o
Double plays-Carey and schmidt; Roush and
Wingo Left on bases-Cincinnsti 4; Pitts
burg 10. First base on error-P!ttsburg, 1
Hits-off Schneider, 1 in . inninss: on Miller.
I in 4; off HUI, in s. Struck out-By Hill, 3.
Passed balls-Winso. Schmidt Winning
pit cher-Hill. Losing pitchar-,Schneider.
The sun., 1918-08-10
JERSEY CITY HITS
GORDONIER FREELY
Rochester Loses Game by
Pitchers Indisposition.

ROCHESTER,, N. Y. Aug. 9.--Jersey City
hit Gordonier freely to-day, winning the
last game of the series s to I. Hungling
earned $50 by hitting an advertising
sign In left field The score:
The sun., 1918-08-10

TinA 7 '0S % Start styaeEIing. Won cas-.
lily Winner. b. f. bv Prooms' ict-Ieanor9
Owned by Cleveland Stable. Trained BY y.
The sun., 1918-08-10
National and American League Records.
RESULTS OF YESTERDAYS GAMES.
AMERICAN LEAGu

AMERICAN LEAGUE.
The Detroit'st. Louis and Chicago.
Cleveland games will be played to.mor.
row as part Of double headers.
other teams were not scheduled.
The sun., 1918-08-10
Results of Races at .
the Saratoga Track

Tme-l:lo start good Won easily
by r. n. Wilson. Trained by r j. Healsy'
Second Rsce-The saltwater steeplechase.
for'year -olds and upward Purse 500 added.
Fin. Horse. VT Jockey St Pi,
i. Robert Oliver. lte Allen .,... 10
IS Early Light. 40, Crawford :. 81 az
Time-S:t9 80. Start fair. Won caniering.
winner, Oh. g.. by Fatherless-Dia montins.
Garth.
The sun., 1918-08-10
of Lead
HIGH LIGHTS AND SHADOWS
in ALL SPHERES OF SPORT
BY DANIEL.

DAsmI"
ToHN K TENERs connection with National severed
If
joyful major body
will be better of for is
s @ for any once & hall and doing well to go back into
better T s % s V Mn I o n of n
" m n no. h. %. into s an.
the
Tener isdr likely to
' as john as
adviser. have been mentioned Neither land
hsn on 70 editor of THE
% s sy s9n Tssn ss Mr. % c ma
saS 10 @ t Marine a soes P and H S the
Of rsnn s who s
@ enlisted in the Avaon CORPSE ast week his jos
public system and wa @ o sranng oap
Never
man n him but liked him For twelve years he has been my pa, sD
record for youef DUCK '' anu '''" anu ''' you WI" N
Hermann Explain, stand on tho Worlds Series,
the stand s Are % @ i d ] OF p xhS the xoi
ai September The letter says:
Var that Baker, 4s Hs s sss subject s a s Ny
an ns s @ On s n s % ss u
the
putting Of July
sr.S that at wnn @ r who ss
doing they be by the amended sesetve service
in
Thsreupon finding
which appeal all of which
rcd and consequently delay
will
a hs s % % % POSSIBLE WHIP n watt tor they @
boards will employment
indicate that cooperating with the Government
why quite certain will ahead against their wishes
HERMANN"
the
dsregardng
Three Alike Handicapped
Brilliant the Saratoga Handicap of the
rihe high the
skill furnish dead fit
Iioamer ready everybody knows and record he looked
Khayyan capabilities mile
not likely that will the In the connection Jon
Poymeln a
the Champain for which he allotted JIG pounds oe which will
Delaware he occasion
Fairy Wand with sS pounds considered
Click charge of Camp Upton
following telegram:
be possible for him to appear me of show in Brooklyn AUGUST
indirectly advertise the biggest show
CAPT. FRANK CLICK"
evidently o of
the OF la
been moved forward
a contest Callahan exhibition
The sun., 1918-08-10

NhTIUNAL IFAUUEs
Chicago, 81 Brooklyn, 2.
Pittsburg, 4; Cincinnati, .. |
other teams were not scheduled.
The sun., 1918-08-10

Giants To-day with Boston, e games.
1 $50 p. NJ. Polo Grounds. Adm, Soc.--Adp,
The sun., 1918-08-10

baseball To-day. Ebbets Field. Brooklyn
70 Philadelphia, 2 games, 1880 p, M.-Adp.
The sun., 1918-08-10

New York in Boston.
Washington IN philadelphia.
Detroit In 81. Louis,
Chicago In Cleveland,
The sun., 1918-08-10
SARATOGA ENTRIES.

RS, Race-The Plattsourg Handicap;
e. year ,olds and upward; selling; seven
The sun., 1918-08-10

Winner, ch. G, by Fuslemsn- Sketches.
Owned ny Commander j. X. l. Ross, Trained
Fourth Rseo--one mile The Glens Falls
Handicap, For thres,year- olds and inward
purse 81 2i3 added
The sun., 1918-08-10
NEWARK AND HOYT
SQUELCH HAMILTON
Bears Take Final Game of
Series, Their Pitcher Yield
ing Only Two Hits.
INTERNATIONAL LEAGUE.
Reeults Of Yesterdays Cameo.

Jersey City 8, Rochester /.
Newark 4. Hamilton o.
Other teams were not scheduled
StandlnCa of tine Teama.
The sun., 1918-08-10
Totals. s2ssa 70 {:


Totals. 3l4sN so
.Raited for Rlackhurne in ninth inning.
tBatted for Miller in fourth inning,
The sun., 1918-08-10
sixth Rsce~Ftve furlonss, For iwo.year-

IIHtt-- ~ 90, SVHII FVUI' WON tdFIIN.
Winner Oh = nv GloriHer--Puritnn Girl
Owned by J. II. shreve. Trained by ". X.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
kOrO$kO gOroVje.

.jejo tako visoko, kakor velicastna osrednja ska
pima dalekozroeega Triglava. Ne V merilu oblik
in ne V razviti divjosti zgradbe Sc he morejo ko-
sati z zahodnim in srednjim oddelkom Julijskih
Alp, vendar pa Jill je - izvzemSi jezera obda-
rovala uStvarjajoca prirOda z vsemi krasotami.
$ katerimi Sc ~ponasajo Julijske in Benecanske
Alpe.
Tudi V Savinjskih Alpah najdes velike ma
vpicne pecine, Sirne mele, globoke jarke i'm doll
ne $ Sumliajotimi bi>trimi potoki. V srednjih vi
sinah jih preprezajo bujni travniki, njih poboc-
ia pa pokrivajo temni gozdi do drevesne meje, XII
Je zacrtana povpreCno V viSini 1600-17OO IN. Tu-
di kamniske Planine imajo svoje pripovedke in
pravllce; nahaja sc tam baje bella koza z zlati-
mi parklji.
Savinjske Alpe so V svoji 0srednji skupini G.
notno In izcela z~grajena gorSka gmota in ne nu-
diJo stevllnih %prehodov preko glavnega grebena.
' zacetku, blizu karavank, je edini veGji pre-
hod, Xxi ga je povzrocila priroda s tako velikan-
skim deiom, ola strmimo pred MIN. Tia prehod two
RI gloDmska crta IL BcSke Doline preko Jezer-
skega Nrha V KOkrsko Dolino. Preko te promet-
ne crte 81 podajata roko koro$ka in Kraniska. do
elm sta mani wanna prehoda IL Korotana ma Sta
Jersko trez 1899 m visoko Pavlicevo Sedlo in pa
crez ST. Lenardsko Sedio 1880 ny.
Glede mogocnosti pogoria, visine posamez-
nh vrhOv, globine dolin prekaSaio Savinjske AL
pc dalekO severno in zahodno cd Nth Sc razprosti-
rajoce Karavanke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

o a~vstrijski zgodovini naslednjo sliko slovanskega
veka:
NajstarejSi natanGnejSi podatki o Slovanih
(Jordanes in Prokcpios V VI. stoletiu, cesar Nav
ricij proti koncu vi. stoletja, cesar Leon Modri
prot. koncu lX. |stoletja) nam pripovedujejo, da
prebivaJo SlOvani pc tezko pristopnih moGvirjih
in gozdih ("lli paludeS silvasque pro civitatibus
haben". Jornandes. V moGvirnate in gozdnate
kraje so Sc oh vojni nevarnosti zatekali Sc pozneje,
ko so bill re zasedli pokrajine, boil visoko leze-
te. Bizantinski viri nam p~oroGajo, ola bivajo Slo-
vani V revnih, daleG cd sebe razstrescnih koCah
IN ola menjavaJo svoja sela, ziveG Sc cd zivinoreje,
Iowa in ribiStva. Slovani so bill mekako napol pa
stilski narod, nikakor pa ne V prvi vrsti polio
delci. Leon Modri i@zretno pravi, da ne Inhin
tezkega policdelskega della i'm sploh delaynega-
zivljeniG. Sc V NJ. s~tOletju pravi IlerbOrd, zivlie-
njepisec Otona BamberSkega. o polabskih Slova-
nih, da Sc petajo ali Z lovom ali ribiStvom ali $
pastirstvom IN da ie pri Min poliedelstyo redko.
Enako sodbo tuiemo Y drugi polovici XII. sto-
letja o Poljakih.
Ma drugi'strani pa so start Slovani Sejali tu-
di Tito; peGali so ST zlaSti 5 Gebelarstvam. V obrt-
nOsti jc najbrze plevladovalo delo "a domaGo
potrebo raven pri rudarstvu, o katerem pa vemo
malo zaneSljivega. lmena vaSi, XII naznaGujejo, $
katero obrtjo Sc ia ali oni kraj peca, so nas,ala
pozneje. Nesti o trgovini pc slovanskih dezelah so
tudi IL poznejSe dobe; najbrze so imeli trgovino V
ohdil vi Ldttlhd luJcl, LldSll LiOl III ATdDtl.
o drzavni uredbi vemo malo doioGnega; teo-
ria o demokratiGni uredbi starosloyanske druzhe
ie gotoEan apaena. Prokopij STEER pravi, da Slove-
nj in Anti MISC podlozni nobenemu vladarju in da
JAYNE zadeve Obravnavajo skupno. To pa nj demo-
k~ratizem, kakor ga pojmujcmo sedaj, to je lie ne
dostatek monarhije. Posamezna plemena so samo-
Stojna brez enOtnega vodStva. Cesar Mavricii
pravi naravnost, da so Slovani "anarhain. l. j,
med mimi nj income drzave, marveG lie muozina
samost0lnlh plemeL. ri Sc med seboj ~prepiraio in
mhee nece poslmSati drmgega: Tako gOvore tudi
poznejSi arabski pisatelii. V TEN zmislu moramo
umevati porOcila Mavricija in drugih, de pripove-
dujejo o acknowledgements Slovanov. Ia domneva.
ma demokratiGnost je Y resnici a~narhiia, partiku-
larizem in nezmoznoSt, ustvariti 81 veGjo enotno
drzavo. Leon Modri pravi naravnost "Rajsi Sc
puste. da Jill min knezi muciio in tlaGiio. nega da
bi sc udali RimlianomI'. Sklepati sc da, da so imeli
kneZl abSOlutno moe. Cs,to naravno lie, ola so Dri
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

stoAea, zopet siroka kopa, potem zobGasta ostrina
IN diva strma vrha, cd katerih je Visit prvi. Tu Sc
loml giavmi greben dvakrat pravokotno in V Raw.
nj Dohni je 254l IN visoki Vrh. Severno cd Koa.
ne V posameznih odrastlekih so: Mali Vrh l86O
my, Neliki Nrh 1143 ny, Mali Vrh ma Murijevi
Planmi (l3OS ny, SpOdnja Jezerska Kocna 1984
M, Stularjeva Planina U45S M, Skubrov Vrh
Q34O M, Zgornja Jezerska KoGna Q1O5 ny j. DIR.
Vzhodno cd Kokrske KoGnedivje lie razorani
Grintavec kot ~najvisji vrh V Kamniskih Planinah.
Grintavec prepada strmo prot severn. cato s ko.
roske strani nj lahka pot mani, XII drzi z Jezer.
skega trez Spodnje Ravni, kjer stoji CeSka Koca
Q543 M, pOtem pa cree Gornie Ravni in 1886
m viSokO Mlinarsko Sedlo.
Grintavcu Sc pridruzujejo ma Severovzhodni
strani smelo vzgrajeni Dolgi Hrbet (2479 my, 81.
rokO obokano teme Struce (2464 ny. ostrorobata
Skuta (253O ny, Xxi spada med najlcpSe vrhove v
kamniskih Alpah ter ina velifastneiSe okrozje
nego Grintavec in impozantnejsi razgled potem
mogocna Rinka t2441 M in Kriz (2434 M, XII je
mejnik trem kronovinam.
Pri Rink sc odcepi cd glavnega grebena ena
panoga prot severn z vrhovi: Baba (2154 my,
JenkOva Planina 1494 ny Coli Vrh 1889 m i.
dr., druga pa proti severovzhcdu do Mrzle Gore
(22OS ny, kjer sc obrne oh Belski Ko6ni prot
severn do mejnika Karavank, do PavliGevega Sed-
la, ter vrhuje V 1858 m visoki Kopi, Ravni Pla-
mini (1762 ny i. dr..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

JUNO cd sedla FevGe je Stegovnik, Iii spada
po svoji geOloski zgradbi Sc h Karavankam, a
Boehm ga je zaradi enakomernosti meme Grte 6rez
Sedlo Fevco priklOpil KamniSkim Alpam. JUNO
cd HIS m ~visokega Javornika in JavorniSkega
Sedla (l56O M je lepa ~stozGasta apneniSka CORA
Storzic (2134 my, XII sc vzdiguje neposredno, brez
predhribja ma kranjski strani kot velikanska, str
mo prepadajoca stena, docim Sc znizuje ma koro-
SKI strani Sc precej pOlozno prot JeZerskemu.
StorZc ina ~Obsezen, Grintavcu V KamniSkih AL
pah silicon razgled ma severn imaS najprej 1908
m visoki Bukovec, Obir, potem Krske Alpe in Tu-
re, na Jugu pa Savsko Dolino, XII jo zasledujeS
lahko dalec do Gorjancev, dotim oviraio ma who
du razgled Savinjske Planine; najlepsi del piano.
rame s StorziGa je kokrska Kocna (2484 m) s
svojmi prepaid in navpicnimi stcnami. Navadna
pot ma Storzic drzi = koroSke strani pc gozdnati
podstroziSki dolini (974 M in crez 1851 m viso-
ko B~aSeljsko Sedlo. Nrh Sedlo Q745 M veze Stor-
zt 2 1873 m visokim VaneSem, kjer Sc obrne de-
zelna meta zOpet prot severn. Pri VaneSr Sc cd
cepita cd glavnega grebena dive panogi. XII Sc mi
zuJeta proti $40 m oziroma ESQ m visoki Kokrski
Dohni, docim je severno cd VaneSa vazen strmi
kozji Nrh 1882 M in 1045 m visoki Cesnik.
Med kOkrSkO Dolino i'm KamniSkim Seldom
l923 ny je GrintavGeva skupina (2559 ny. Cd
kokrske Doline Sc czdiguiejo tia nenavadno nitro
vedno wise in wise in dosezejo re ma strmi Kokr-
ski Kocni visino 2484 M. Kokrska Ko6na ina wee
vrhov; ma vzhodu je Kopa, potem sta diva mala
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
@ praZQOdOVini SlOVanOV.

hdor sc hoce dandanes pou6iti o slovanskem
praVeRu, Ia 81 mora vzeti "a podlago ''Slovanske
starozitnosl prof. Niederla, najveGjega spodob-
mega raziskovalca o praslovanski preteklosti.
Spiosni i'll specialni pOpis stare slovamske kulture
prlobcl Nlederle sele ma koncu svoiega della ,oda
nekatere posameznosti t~sebujejo re doslcj izdani
ZveZki.
Govorec o pradomovini Slovanov "a Karpati,
III 10 posebno prepricevalno dokazuje naspro,i
svoJlm nasprotnikom, izvaja Niederle naslednjc
misli: Zna6aj zakarpatskega ozemlja ie miren.
Tu III prirodnih krasot, XII hi vzbujale domisljiio
kakor V G~reciji in Italiji, tn nj divjih COR, XII hi
vzgaJale cloveka "a drznega lovca kakor ma Kav-
kazu, tn nj nerodovitih pokrajin, XII silijo prebi.
Valce X oSvaJalnlm bojem ma Suhem i'm ma moriu
kakor Germane, i'll konGno nj TO pustinia, XII IL
stvarja nomade. ZnaGaj zakarpatskega ozemlia,
Xxi je bio polno mocvirij in gozdov, rodovito STEER,
a vendar zahtevajoGe della, je sill prebivalstvo.
ola sc Je petalo S poljedelstvom in V skupnem de-
lurazvilo socialno enakost in demokratitnost Ker
dolgo casa MISC imeli Slovani zvez z drusimi ma
rodi, so zveli mirno Ease; MISC Jill nadlegovali o.
svojevalci, ker slovansko oZemlji nj bio posebno
~vabljivo.
Ma drugi strani pa prof. Niederle pray dobro
p%ovdaria, ola je pojem narodnosti, narodne indivi-
dualnoStl jake kompliciran, ker obstoja IL primar-
mn IN Sekundarnih znakov: prvi tvorijo narOd-
most, drugi jo izpopolnjujejo, eni so bill spocetka,
drugl so Sc iNzvili pozneje. Taxi prvotni, temelini
znaki so, kolikor vemo, lie telesni in ~jezikovni. Oni
znaki pa, XII t%voriio pojem kulture, so drugotni,
XII so izvecine nastali pozneie V zgodovinskem
razvoju.
V zvezi $ TEN je to, kar pripoveduje Niederle
o nacinn slovanskega naSeljevanja. Ozemlje, ka-
NOR SO Slovani prodirali, in odpor sosedov dolo-
tujeta ZnaGai Slovanskega naseljevanja. Slovani
Sc MISC naseljevali vedno mirno, kakor Sc Gesto
piSe o njih "golobjem" ~zna6aju. V prvi dobi pa
Sc zdi, da nj bio veliko prelivanje krvi in boja.
Toliko lahko recemo, da je nacin slovanskega ma
seljevanja doloceval glavno odpor, XII Sc jim je
stavil nasproti, a ne znaGaj naroda, kakor Sc Geste
sodi.
Podrobneje doslej Niederle sc nj razpravlial
o slovanskem veku. cato bi bio prezgodaj, delati
kake konGne zakljucke. Sedaj navajamo drug vir,
Xxi gOvori o posameZnostih.
DR.. Jos. Pekar podaja V svojih predavanjih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

plemena. Prokopij pravi, da poznajo Slovani GO
spOdarja vsemirja, XII povzro6a grom i'm blisk.
Menu ~prinaSajo zrtve (vole i. I. d. Dale caste
reke, nimfe i'm druga 'tdaimonta", katerim tudi
darujejo i'll pri tenn skuSajo izvedeti bodoGnost.
Pojedine, divji plesi in petite so pc porocilih TX.
do XII. stoetja vazen del slovanskega bogocastia,
h kateremu spada tudi pokopavanje ali s~eziganje
mrlicev S pogrebnimi slovenostmi.
Prokopij nam slika Slovane kot jake krepke
moze rdeGkaste barve in las, umazani so kakor Hu
mi ~(podobno Tacitl. Arabski poroGevalci pripove-
dujejo o koznih boleznih, ma drugi strani pa tudi
o priljubljenih parnih kopelih pr Slovanih.
Glede z~nacaja so sodbe raZliCne. Prokopii
pravi ndravnost, ola Slovani MISC hudobni, 1--WE
p~reprosto kakor Hunt povsod Sc hvali, kako so
nenavadno gostoljubni, mill nasproti suznjem in
Jetnikom, povelicule Sc zvestoba Nth zen. NaSpro-
II temu i'm pa otita Mavricij perfidnost, enako DO
zneJSi nemSki viri. Nelikasi SO ziveli V mnogozen-
stvu, polozaj zen in otrok je bill naibrze tax, kakor
je bill pr drugih narodih suzenjski.
o miroljubnosti. o "golobiem znaGaju" sta
rih Slovanov ne govOre viri, edino Jornandes pra-
vi, ola so neveSci orozja, a mnogostevilni c'armis
disperiti, sed numerositate pollentes') toda Ego
dovina z!asti Balkana prica ravno nasprotno. Po-
znejsi vri nam slikajo Slovane, posebno Cehe.
koj bojevite in krute. Sc lie Herder ie proti kon-
GU XVIII. stoletja ma podlagi Rousseauovih nau-
kov o prvotnem prirodnem stanju G~loveStva in ma
podlagl ~znacaja, latiSkega (Letten) in ruskega
lJudstva V okolici Rige zaGel oznacevati Slovane
kot miroljuben, poliedelski narod par excellence.
To je bilo V dobi, ko je zmagovala filozofija hui
manitete in ko so Slovani verovali V pristnost Ze-
lenegorskega r%okopisa. Tako ie nastala teorija o
starosloyanski demokraciji, odgovarjajoca do
mnevani miroliubnosti Slovanov-poljedelcev. O.
priJemali so Sc te teorije poljski zgodovinarji, zla-
si pa le tudi Ceh Palasky ma niej utemeljil cello
fliOZOflio cpSke zpployinn in C1ovol Eolln, - -
ovekovetl V svoji pesnitvi "Slavy Dcera'. TIA te-
orija je imela velik vpliv ma ruske slavjanofile in
Sc dandanes Sc spioSno pojmuje slovanska minu-
lost ma ia nacin, dasi je porazil to teorijo re leta
1892 professor SobeStianskij.
IL vsega tega vidimo, da je Sc mnogo nejasne-
ga in spornega glede slovanskega praveka; posa-
meznosti 81 mnenia nasprotujejo, toda emo ie 60
tovo: tako idcalni naSi pradedje MISC hill, kakor
nam Jh slika starejsa zgodovina.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

"Tageszeitung" v Berlinu poroca, da je enot-
no nemSko poveljnistvo in vojaska zveza razteg-
njena tudi ma bolgarskO in turSko armada. Vrhov-
nj vojni svet centralnih draw ina zdaj pravico
jemati fete IL armada V eni DRAW III Jill dodeliti
armadi v drugi. To pogodbo je izposloval avstro-
ogrski zunanji minister baron Burian, kO sc je ne
davno tega mudil V Carigradu in Sofiji.
To p~orocilo natanGno p~otrjuje, kar smo zad-
mic pisali V clanku o "Mo6i centralnih Sill. Po-
sebno ~znacilno je pri TEN, da je bill Burian posre-
dovalec "a dosego tie pogodbe. Ne bono zanil;a-
vail, da ina enotno vrhovno poveljnistvo tudi svoj
cisto vojaSki pomen. Malokje je centralizacija sill
in osrednje vodstvo celote tako vazno, kakor pri
vojnih operaciiah. Nemcija nj spOznala tega sele
danes, ampak je re cd zacetka stOrila, kar je bio
v njenih moceh, ola hi dobila svoje zaveznice pO-
polnoma pod svojo komando. Kakor je MEN duh
vseskozi avtokraticen, je sla Sc mnogo dale, nego
je bilo potrebno. Avstrijskim poveljnikom sploh
mi prepustila mic druzega, kakor ola so smell izvr-
Sevati ukaze nemske o~berkomande in pa - da je
padala mamie odgovornost, kadar so bill tepeni.
Kar je bilo IL strategicnih ~razlOgov priporoc-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
(Konec).
KamniSke ali Savinjske alpe.

Vzhodni del Julijskih Alp so Kamniske ali
Savinjske Alpe. Globoka Savska Dolina Jill loci
cd oblastnega zahOdnega della, ma severni strani
pa so estate V mani ali bolj tesni dotiki $ sosed-
mimi Karavankami NapacnO hi bio, ako hi Jill
zaradi ozkega stika p%riStevali Karavankam, kajti
po vsej svoji notranji zgradbi in fiziognomiji Sc
Savinjske Alpe pridruzujejo Julijskim in sc To-
clio bistveno cd karavank. Ma vzhodu, jugu in
nekoliko tudi ma zapadu omejujejo Kamniske AL
pc ocitne globinske crte, cato imamO tn povoljnO
prirodno mejo; ker priroda ma severn nj pc ia
XII meji loGila Kampiskih Alp cd Karavank, nam
mora zadoScati umetna mejna crta, Xxi sc pricne
ma pOdnozju Karavank oh ZavrSnici pri MoStah
ter sc vlece mimO Begunj, potoka Praprotnika,
Belega Potoka, Zavrsnika, GOrenje Trziske BIZ
strice, crez sedlo Fev6O, OBJ gornjem toku Kokre,
Grez Jezerski Vrh in Pavlicevo Sedlo do Solcave V
Savinjski Dolini, potem cree sedlo Bistra, mimo
Raduhe, Luc, Braslovc, Vranskega, Motnika,
Kamnika, Predvora, Dupelj, Begunj do Most pod
Stolom.
Ponosno sc vzdigujejo .Kamniske Alpe kot
skraini vzhodni Glen Julijskih Alp in Juznih Ap-
neniskih Alp sploh. S Savinjskimi Alpami neha-
jo znacilne posebnosti Alp in dale proti vzhodu
ne najdeS wee mogocnih, brez pravega predgOr-
ia in predhribia sc vzdigajocih pogorij $ tako str
mimi stenami in groznimi prepaid.
Kamniske ali Savinjske Alpe sc ne dvigu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18

takih razmerah prve veeje slovanske drzave usta-
~navlJai tujci (Samo, Varjagi, Bolgari) in da Sc
dandanes. Slovani tako radi sprejemajo tuie go
~spodstvo. Temu torej nj vzrok domnevana miro-l
%ljubnost ali domnevana nebojevitost, marvel mel
partikularizem in vzajenno nasprotstvo|
llposameznih plemen. y
Kar sc tiGe socialnih razmer, 81 moreno ma
podagi poman. jkljivih porocil in a~nalogij 2 drugi-
mi narodi predstavljati, da je bila pri poedinih
plemenih velika razika med svobodniki i'm SUI
Mi in pri svobodnem prebivalstvu so bile zopet
razlke Ckakor pOvsod) z ozirom ma bogastvo. V
medsebojnih bojih in pri napadanju tujih dezel
so 81 pridobivali Slovani veliko suznjev. PoznejSa
zgodovina, bizantinska, arabska i'm druga poro-
ella nam TO potrjujejo; Nestor IL. pr. pripOveduje,
ola Sc IL Rustic ~izvazajo ma Cesko koze, vosek,
med in sunni. 5 tenn je pa tudi ~porazena stara teo-
RIA o dcmokratiGni slovanski druzbi, o enakosti
vSeh pred zakonom i. (. d.
Zadruzno gospodarstvo nahaiamo pri vseh
primitlvnih narodih, nele pri Slovanih, marvel tu-
I'll Pm Germanh (Sippe) i. {. d. V. podrobnostih,
ali Je sedanja jugoslovanSka 2adruga direktnO ma
daljevanje goSpodarske in pravne organizacije
Starih SlovanOv in kako ie nastala, ie mnogo spor-
mega III nereSenega Iprimeriaj spor Peisker-
DopSch III ~kadlec-PekaT).
Tudi o slovanskem pravu ne moreno poveda-
ii mic trdnega. Ma pOdlagi poznejsega stanja in
analogii IL primerjajoce pravne zgodovine hi Sc
dala napraviti rekonstrukcija slovanskega prava.
Ia Slovence je to poskusil Janko Babnik V spisu
"Sledovi slOvenskega prava". Hetopis Matice
Slovenske "a leto 1889 in 1888, Ljubljana 1888,
str. 64-95.)
' vojnem oziru MISC bill Slovani tako razviti
kakor kelti in German. ~lzogibali so sc boja ma
odprtem polju, marvec so sEusaIi Zvabiti sovrazni-
ka V motvirja ali gOzde in ga napasti IL zasede-
Oroaja so jim bila mali SGit in sulica, IeSeni loE
III Strupene pusice pozneje so imeli tudi celado in
oklepe. kmalu so sc nautili vojne umetnosti cd
RimlJanov in Jill baje, kakor pripovedujejo bizan-
tinski viri, cello prekaSali.
O siaroslovanskem verstvu vemo jake malo.
kakor pi Germanih, tako je ustvarila ~izveGine ne
zanesljira konstrukcija tudi pri Slovanih cello W.
sto bogov in bugini kar Sc ie razvilo poznejc. go
tor" tudi pod vpli,om tujega boeoGastja, pri ne
katerih plenenih, zlasti ruskih in polabskih, in
kar je ohranila nezanesljiva ljudska tradicija:
We TO Sc prenaSa V stare dobo in ma visa slovanska
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
.PO SVetu.

ljlvo zanjo, je torej Nemcija re imela. Ia Ia ma
men nj bio ravno treba izpremembe. Ampak H.
menjevanje ~vOjastva mora "a vsakega razsodnega
cloveka imeti drug pomen, cetudi ga skusa pogod-
ba zakriti z voiaSkimi razlogi. Bio hi Sc razumlji.
vo, te hi pogodba lie deiala, ola Sc nepotrebne cete
enc drzave lahko ~porabijo ma tisti 'front.', kier Jill
je najbolj potreba. Ampak 'izmenjavanje' je
tako dvomliiva besedaz, da pravzaprav nj wee
dvomljiva. In baron Burian 81 je prizadeval, da do
seze to koncesiio!
To Sc pravi, da ie tako izmenjavanie najbolj
pOtrebno avstro-ogrski monarhiji. OGividno Sc ne
more ia karikatura drzave wee dovolj zanaSati
ma nacionalna nasprotja V lastnih meiah in ii je
hotela z%agotoviti turSko pomoG - gotovo ne ma
italijanski ali ukrajinski, temves ma domaGi revo.
lucionarni 'front.'. Ia polozaj V Grno-rumeni mo-
narhiji je to tako znaGilno, da ne more biti boil.
IL MOskve porOCajo: "NemSki general Goltz
je zdaj vrhovni po~veljnik finske armada in OBJ
encm ncmSkih oct ma Finskcm. Finski general
Mannerheim ie odlozil poveliniStvo sc zadnji me-
sec, ker je nasproten nemski nadvladi ma Finskcm.