davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Every evening, Wilmington daily commercial., 1918-08-01
AMERICANS SMASH
GERMANS BACK
ON MARINE FRONT
Advance on Chamrey Probably TO
Outfiank Foe; Germans Using
New Gas.
WRECK OF ENHANCEMENT
BY Associated Press 70 Every Evening

BY Associated Press 20 Every Evening
With the American Army On the Al>ns
Marne Front. Aug. The French ana
American forces on me man battle front
continued Yesterday the process d
Strengthening out the line. They scored
advances in TINS effort, he Americans
pushing beyond >ergy 70 within two Sllo-
metres lLT miles os Ch4mery- Ge
Germans Wednesday used j new gas,
having 3 white flame and smoke,
The purpose 0. the American anu
French attack which Is II 8 northeasterly
direction probably Is for the purpose oi
outtiauking the Meunere Wood ana IN
cutting of the blunt edged salient IN the
llne between Ronungny ana Cierges. This
salient waS made more acute oy the
American advance north from llergeS 20
Seringes.
The Allies brought INTO action their
heavy artillery their avlators, and patrols,
having reported mile after mile oi bQrbed
wire standing along the German lneS.
The heavy guns soon found The range oI
tie entanglements. Some enemy infantry
had dug IN behind the wires, bur the lines
for the most part were manned by ma
chine gunners
The German artillery reply consisted
chiefly of shells from the rs and los ;.
The machine guns, with the heavier pieces
indicated were active IN An effort to
prevent an allied advance.
The allied forces effected their progress
against stubborn German resistance
Chamcrv. the town ne Americans are now
approaching marks he spot where Lieut.
Quentin Roosevelt fell to his death recent
N with his alrplane.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

Nsak delavec Je sedanji drizb gospodar-
sko odvisen. TOda med odvisnostj jo in odvsnost 10
]e razhka. AbsOutne neodvisnosti ne bodo liudje
nikdar uzivali, ker ie po prirodnih zakonih ne
mogOca Ampak odvsnost lllavniSkh delavccy ie
najblHja suzenjstvu.
DelO V klavnicah nj zelo mikavno Nsakdo mi
tako ustvarjen, da bi ga veseo dannadan cd iu-
ira do mraka pobijat zivali, bresti krvi vCliha-
vati zoprni duh. Necnoma gredo V klavnce lin
dje,ki he mOrejO drugod dobit della Kapitalisti ne
bi bill kapitalisti, ce b izrabjali te okolscine.
kolikor 10 lie morejo. Ljudem, XII sc ponujajo, ie
veliko loze vsilit neugodhe pogoje. kakor pa de-
lavcem, katere je tezko dobiti kadarloli pride
takO dalec da sc IL tega ali omega vzroka preisku-
jejO raZmere klavniSkih delavcev Sc pokaze da
Je nJh Mvljenjc najvecja kuturna sramota ma
Sega casa. Predloga deovne dobe in Skandalozno
nizka plaza sta diva glavna vzroka bede XII je V
mnogih slucajih tako velika, da bile vsem poi
nom civiizaciie obraz
Toda Ogden Armour je moz plemenite jSega
srca, nego hi blo soditi po njegovem mesarskem
poklicu Necni kritiki bCdo morda vpraSali zakaj
hi re davno IL lastne inicaive ka stOril IA Zboj-
sanje polozaia klavniSkih delavcev. Well - mi
nismo njegovi advokati, ampak morla nj niego-
va visOkost vedela, kako zivi niegov proletariat
&c ina covek milione, ina tisoc dfuzabnih skrbi
in dOznosti Tu je zlahta tn so znanci vsled sve-
jega premozenia dostojn take tovaisiie V takih
krogih sc menjajo zaroke poroke, krstitve, vpe-
ljavanje odraslih hcera drlzbo it'd it'd Kai We
navadna deavska para o vseh takih vaznih in
prevaznih. dOgodkih, XII napolnjuj Stevilne
srani velilSih kapitalistcnih lstov?
Ako vzamemo lie te sociane obveznosti po-
Stew, 81 lahko domismo, da imaio gospodje
la Armour nemara premalo casa, da hi Sc zani-
mali IA zvjenje delavcev Steer pa Kako mai
TAX baron We, da ne morejo klavnisk delavci ced-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
S GIN Sc vienna PRoGRAM9

NaJznacilnejSe besede tenn manfestu SO IT,
ste, ki Zahtevajo przadete narode svobodo da
sami sklepalo, kako sc hocejo organizirati "a bo-
docnost
To Je program. katerim sc Slovensko Repu-
blicansko Idruzenje lahko popolnoma strinja
Manifest sc ne vienna Z avstrijskim progra-
nom. Avstrja hoGe, maj Sc niej prepusti kako Sc
urede razmere njenih narodov, in kaj bi bo od
tega pricakovati, lahko ugane, kdorkoli pozna Av-
str1Jo Ne karlova vlada ampak narodi sami mai
dolociJo svojo asodo prav manifest In to je
jedro vsega
Manifest pa tudi ne vienna krfsko dekla-
raciJo, XII hoce re naprei doloGiti ka mai pripada
lugosovanski drzavi i'll kaj he, kaksna mai bo
oblika Wade in katera dinastiia mai "osrecuje''
jugoslOvane, koliko absoutisticne pravice mai
ina kralj, ki sankcionira, i. t. d.
Nasprotno Zahteva manifest da mai Sc zdru-
zJo tisti Xxi sami hOcejO zdruzi i'm mai 81 skup-
no zivljenje urede tako kakor sami hoeejo No
bena pogodba med krajevsko Petrovo vlado in
londonskim odborom more in ne SINE zmislu
tega manifesto ovirai xvehcdne -voiie naro,iov
KakOr jih ne SINE ovirati avstroogrski ali kateri-
ko drugi imperializem
Edna instance, XII maj ina po besedah mani
fiesta tudi kai reel pri resitvi teh vprasanj, bodi
Iveza narodov. To je redu in opraviceno Kajti
vseh narodov skupaj ticejo vprasanja vseh ma
rodov. Zveza narodov ina pravico zahtevati da
sc reSitev jugoslovanskega ali kateregakoli
vpraSanja ne vlozi kal novih sporov, Xxi bi mogla
- kakOr je tudi Wilson dejal = prejalislei ugro-
zat evropski in svetovni mir.
Ce se resi- jugoslovanslo vpraSanje ma ia ma
cin bo pravicno reSeno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

no zivet OBJ svojih placah. Menu hi bilo nikdar
ireba ziveti poldrugim doarjem ia dan; od-
kod maj torej ina izkusnjo da je to premalo?
Morda so zadnje razprave Chicagi odprle
Armourju oci. In sedaj, ko ie spoznal. da imaio
njegovi delavci TEN svetu mani ugodnosti cd
NIGGA, ie takoj pripravljen, da stori kaj zanje.
In sicer nekaj velikega
Billy Sunday ie Chicagi. VsakdO We to. Ka-
pitalisticn listi mu pOsvecujejo vsak dan cele
kolone. Reklama della zanj vso rafiniranostjo
mOdernega oglaSanja. In kdo ne We, kaj pomeni
Billy Sunday! Kdor pozna niegovega della. ie
barbar Billy Sunday resuje duse. Billy Sunday
reformira liudsvo. Billy Sunday pokoncava vse
grehe. Billy Sunday odpira vrata nebeSka Mic ne
Tie, ola pravijo brezverski svobodomisleci njego-
Nemu delu humbug. kaj To, ce smatra stoinsto
resnejSih duhovnkov njegOvO nastopanje "a Skod-
1.-Two kOmedijoe kaj naposled to, da nj mestih,
kjer je opravil svoj mission, po njegovem odhodu
nobene druge izpremembc, kakor da je Min od-
slo toko i'll toliko tisoGakovl Evangelist je in
Judi izpreobraca; tax je njegov glas in kaj
morete Sc Zahtevati,
Mr.. Armour Sc ie torej spOmnil, ola je Billy
Sunday Chicagi, in tedaj se mu je zasvctilo,
ola bi bila najveGja dobroa, XII bi jo mogel stori-
ii svojim delavcem, ia, da Jim ola priliko sliSati
''veikega" preroka Tako Sc ie zgodilo, da sta 81
Armour in Sunday segla roke.
Billy bo torei prdgal klavnSkim delav-
Gem
Ce je krScanstvu sc kaj resnega, tedaj je
to paG najdrznejsa zoraba krsGanstva, Xxi 81 jo je
moci misliti. kdor ina dvoje koliGkaj zdravih oci
glav in pod lobanjo "a mslenje sposobne MOI
game. mora spoznati, da sc postavlja verstvo tu-
kaj ma najbrezobraznejS nacin sluzbo kapitali-
sticnega izkoriscania Pred sodnikom Akchuler-
jem Sc je pokazalo jasno mad vsak dvom, da ie
blagostanje delavcev zadnja skrb klavniskih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
Armour in Billy Sunday.

Ogden Armour in Billy Sunday sta 81 segla
V roke Sklenila sta priiatel jstvo, 'odkritosrcno
prijate jstvo'
Ogden Armour je eden najvecjih mesarjev
tel dezeli, Billy Sunday je pa "evangelist" " in
'izganjalec hudica." Dvoje zelo razicnih poki-
cev; vendar druzi oba gospoda en- namen. Ideal
vseh ideaov je obema Ia, kako bi najmanjsim
trudom najbolj napOlnila svojo blagajnO
Ogden Armour nj ''navaden" mesar. krivo
bi storili, ce hi 81 ga predstavlia kot moza, XII
izvrsuje sekiro roki svOjo krvavo obrt. po-
bijanjem volov in klanjem presicev ie lie toliko
zvezi, da pomnozujejo ii sicer neesteticni pro-
cesi njegove mil jone. Ne glede to je pa Mr.. j.
Ogden elan dinastije. XII sicer nina kronanih ella
nov, pa je vendar velikO mOgOcnejSa od marsika-
tere Oficielno vladajoGe familiie.
Nekdanji savospevi rokOdeEstva uresni-
euieio nasih casih. Mesarji dandanes aristo-
kratie. kaj je kakSen grof Fick ali Ticki pri-
meri Mr.. Armourjem!
KlavniSki plemenitas ina tudi svoe podoz-
nike. lem je skrivnOst njegove velikOsti. Ako
bi opravlja svojo obrt dvcma ali trent pomoc-
niE hodil sam semenj kupovat voe, stal mes
nici in odvagal tej gospodinji funt stegna, oni
kuharici funt plec, ne bi nikdar nasel poti svet
plementasev. Lahko bi nekai velial dveh, treh
ulicah, ali najvet, elmer b 81 mogel pGstavlja-
H. bi bila debela zaa verga XII bi 81 jo prpel Gez
trebuh znamenje, da ina kai pod palcem. Toda
to je ugled zelo tesnem krogu.
Da more Ogden Armour bit Ogden Armour,
Sc le morale mesarstvo IL maega rokOdelstva raz-
vtl V velikO industrijO. Nastati so morale kavni-
ce, ki so same pO sebi prava mesta Ma tisoce ne
kdanjih mesarjev je morale izgubiti svoJo eksi-
stenco in njih obrti so morale priti roke
par takih magnatov, kakrSen je Armour. In
njh sluzbo so morale priti armade delavcev.
III delavci podlozniki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

magnatov, oziroma ola TO splOh hi njih skrb. Do
kazano je, da zasluzijo delavci tch straSnih
prOfiarSkih podjetih dovoj Ia nujne potre-
be tega zemeljskega zivljenja. kdor Sc je sploh
kaj zanimal polozai tega delavstva, re dav-
no, da prebiva lukniah Xxi MISC vredne imena
sanovanja in ola grozi niihovemu zdravju vecna
nevarnost teh nehigienicnih brlogih.
Mr.. Armour pa posilia TEN delavcem = Billy
Sundaya.
Ce ie kaj resnice ma tenn. da 81 prisluzi clo-
vek trpienjem in stradanjem nebeSko kralje-
stvo, tedaj TEN suznjem nebesa zagotov jena.
Ia izvelicanje dus Jim torei nj treba wee posebno
skrbeti; kar bi bolj nuino potrebovali, bi bio ne
koliko veG kruha malo veG prostega casa it'd ma
tenn svetu.
Nihce ne more pricakovai od Billy Sundaya,
da DO neil delavcc, kako b doseg boljso place.
Tudi ne more nihce pricakovati, da DO Armour
ma jemal Billy Sundaya ali pa kogarkoli "a tax
namen.
Armour in Sunday sta 81 segla roke i'll sta
Sc razumela Mi pa ju tudi razumemo. In ce ie
bill kdo Sc tako kratkoviden, da je smaral Billyja
"a resnGno vernega moza, XII pridiga IL krScan-
skega prepricania ia in ina srcu jubeZcn do ljud-
stva dObi IL tega priiateljstva med evangelistom
in kapitalistiCnim izkorScevacem lahko potrebni
pouk.
Ljudie maj Sc pa vpriGo takih praktik nikar
ne cudijo, da gre krscanstvo rakovo pot in ola
mu trpece liudstvo boljnbolj obraGa hrbet. PO-
rodo Sc je kot vera ubogih in zatiranih; kaj je
IL MEGA postalo kaze pakt, XII sta ga sklenila Ar
mour in Billy Sunday.
Pet odstotkov prebivalstva Ameriki posedu-
ie % odsokov narodnega bogastva NekolikO
skrcitve ne hi moglo skodovati. Kai misli kongres
O TEN?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
NACELNA VPRASANJA.

Cd 20 do % febmaria Sc ie V Londonu yr-
sila konferenca sociaistov IL zavezniskih dezel.
ki sc je poglavitno bavila mirovnmi pogoji i'm ie
sprejela manifest, obsegajoG temelina naGela in
specialize zaheve, ki mai bi sluzile "a podago bo-
doeemu Svetovnemu miru
kar Sc tiGe temeljnh naGel, Sc viemaio 2 O.
snovnimi Maori znanstvenega socalizma, izreGe-
mimi ma raznih mednarodnih kongresih in $ prin
eipi, ki iih je svOjih znanh kongresnih govorih
iZreke predsjednik Wilson. Nikakor Sc ne more
tajiti, da Sc je med gotovmi fundamentalnimi
poStulati sOcia!izma In Slovesno zrazenim Zahte-
vam predsednika Wilsona zvrSilo pomembno zbli-
zanje. Ne bono trdili, da je Wilson postal socia-
list. Y gospodarskih vpraSanjh stoii predsednil
ZedinJenih drzav gotovo ma podlagi obstojetega
drizabnega reda; TEN oziru nastopa pae kot
reformator, ne pa kot revolutionary NaSi cilji Sc
gajo tn mnOgo dalie. Tudi &c Sc oziramo lie ma
vpraSanje bOdocega miru, moramo ponovno izreGi,
kar smo re veGkra deja da namreG nj zanesljive
garancije "a trajnost miru, dokler obstoji gospo-
darski konkurencni sisem, utemelien v kapita-
lizmu, sistem, IL katerega izvraio naiostreisi in
najnevarnejsi konflil<ti
TEN oziru moramo ostati vsak ma svojem
hribu: Predsednik Wilson bo naibrze tudi NADIA
lJe verje moznOst sprave in pobratimstva vSeh
narodov privatno kapitalistiGni druzbi; mi Gr-
pamo IL gOspodarskih dejsev prepriGanje, da mo-
rajo produktivna Sredstva postati spOSna last or
ganizirare cloveske druzbe, zato da bodo mogla,
namesto produkcij "a profit sluzti izdelovanju
potrehO
To prepritanje mora seveda tudi nadalje urav-
navati nae delo, ki mora biti sleikoprej socia-
listicno.
Ma drugi strani Sc pa more posteno priznati,
ola so velike eisto pOliticne zahteve predsednika
Wilsona glede ma pogoje bodocega miru take, da
Jih vsak Odkritosrcen socialist lahko podpse In
ako uresnicijo TAXI cistosti kakor 10 pred
sednik zahteva, tenn tudi uresncenje social
zma hoces loees znatno pospesi Ako Sc ina primer.
Gstancvi svetovna narodov, bo s tenn ustvar-
jena intemacionana organizacija, kakrsne svet
Sc nj poznal. Mednarodno zakonoda jstvo XII je
doslej viselo zraku, dobi tedaj trdno podlago,
in zlasti sOcialno zakonodajstvo bo tedaj cimdalje
bolj pOstajalo mednarodno.
Ne mislimo da Sc bo kapitalisticnih krogih
povccaa jubezen do delavstva. Kapitalizem ne
daje, cesar mora. TEN mas prav mic ne MOTTO
posamezni slucaj navidezne kapitalistcne do
broe, &c ma primer povSa podjetnik "od svoje
wolfe" delavskO mezdO. To sc gotovo vGasi zgodi.
Ampak TAXA "dobrota" je lie prevdnost. Kapita-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

IN kratkomalo nedopuSlno poruSenje mcdnarodne
ga prava.
specialnim ozirom ma GeSko in jugoslovan
sko vpraSanje pravi manifest
honferenca ne predlaga razkosanja Avstro-
ogrSke kot NoJnf cij; tudi ne zahteva, da sc tel
draw vzame gospodarski dohod do moria
Ma drugi strani ne more konferenca dovoiti.
da bi sc zahteva neodvsnost Cehoslovakoy in in
go'lovanov smatrala vpraSanje, XII Sc more re-
siti lie notranje politiGnim odoki Treba ie pri
znai neodvisnost vsakemu narodu XII 10 resnici
zahteva i'll izvrsii mora ma mex nacin,o % katerem
odloci Zveza narodov Potrebno je da dobe te narod
lie celote moznost, da s<lepajo svojem zdruzeniu
V federativne druzbe po svojem sorodstvu in DO
svoJih interesh, ce je TAXA njih VOLTA; treba i'm
Je prepustiti svobodo, da ustanove ma mesto av-
slro-ogrske drzave SvObodno federaciio obdonav-
skin narodov''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
JUaosLovANsKo vPRAsANJE.

Tudi londonska socialistiGna konferenca Sc
ie bavila temi vprasanj V svoiem manifesto
pravi med drugim:
"Konferenca izreka, kar Sc ti6e Balkana, da
sc morajo krivice, storjene balkanskim naro-
suOrI, arujno poprariti srbiio, Grno Goro, Runnl-
nijo, Atlantic in vojaSko silo zasedene kraie
morajo tuje cete izpraznti
kjer koli zahteva prebvalstvo enega rodu in
enega jezka, da zdruzi, je potrebno da Sc izvr-
81 TO zedinjenje. Takemu prebvalstvu sc mora pre-
ppstiti popomo svoboda,, da samo odloca svoii
usodi brez obzira na osvOjevalne zelje Avstro-O-
grske, Tur6ije, ali pa kaerekoli druge drzave.
Treba je, da obnovi Pojsko kot enotno in
neodvsna drzava :'vobodnim prihodom do NOR
ia
Nsaka nemska aneksija, odprta ali zakrin-
kama, Livonije, Kuronskega ali Litve hi bila grobo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

no. Xxi sc tovani bojujejo kaptalistom ma
Nollscu ga pa volijo govemorja - to i'm Sc
marsikaj druzega neveselega delavskem gibaniu
In negbanju ina svoje razloge. Sal nj ma svetu nj
cesar brez vzrokov
Med te vzroke spada tudi nereSeno nacional-
no vprasanje. Nj edino, ampak emo izmed najvaz-
neJslh. Ono zatemnjuje delavcu vid. Sugerira mu
mnenJe, ola je tovarnar njegov nasprotnik, ker
pripada drugi narodnosi, ne pa ker prpada ka-
pitaistiGnemu razredu. Nacionano vpfasanje o.
mogoca izkorscevalcen!, da izigravajo tudi med
delavstvom emo narodnost proi drug Sc Ame-
riki smo imei zglede, 10 pcdjetnik velikih
mnozicah impOrtrali crnce gotove kraje da ie
Siloma izbruhnilo srastno plemensko sovrastvo
XII navSezadnje vendar lie sabi delavstvo kot ce-
lotto
start domovini je povzrocalo silno nacio-
nalno zavist ko so posavljali Nemce slovenskih
krajih po tovarnah, zeleznicah j. t. d. ma boliSa
mesta. Sovence pa ma slabSa Blagodejno pa tudi
nj vplivalO, ko je juzna zeleznica $ preraGunje-
no tendenco naStavl iala SOvonce ma Duna in in
drugih nemskih mestih.
kdo maj Sc Gudi nacionami furiji, ce nj mo-
gel slovepsli delavec pr okrajnem glavarstvu V
mestnih uradih l. I'd d. dobti Slovenskega odgo-
yora Ce Sc ie boieval "a Odskodnino po ponesre-
Genju, pa nj pri razsodiScu nhGe razumel njego-
vega jezika Ce ga postavili pred sodis6e pa
Sc ie obravnava vrsila tujem jezilxu in so
mu sele, ko ie hilo koncano povedali kako je
ohsojen!
Nse TO je iasno stalo pred njegovimi oGmi in
je potskao razredna nasprotja ozadje, kjer jih
nj nasel. Razjasnitev razrednega bOja je pa vele-
vazen pogoj "a njegov uspeh. Zato ie reSitev ma
cionanih vpraSanj.v interesu socializma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
(Noo $50 sLovENsko soclA1.ncNE


list, ki Spozna poloza da rajSi danes prostovolno
nekaj kakor da bi moral jutri po sill dat wee
Tudi yisoko ceno strajka spoznava vGas podjet
mix, in rajsi 81 TAKEN slucaju prihrani izgubo, k
bi mu jo lahko prinesla dolgotra ina stavka.
Ce Sc ustanovi narodov, to je poltiGna
internaciorala, bodo moral kapitalisti poslu-
zevati te organzacie IN sociano zakonoda istvo
svojem interesu.
Nzemimo konkreten slucaj Organzirano de-
la\>:vo Angiji 81 je tekom vojne pridobilo znat-
he pravice, kaerim pO Skenjenem miru GO
tovo ne bo odpovedalo. Ako he bo delavstvo V
Nemtij imelo enakih pravc, sc bo angleSki kapi-
talist 6util prikraiSenega OBJ vsjih delavskih
mezdah, oh lraj jSem delovnem GaSu OBJ izkl iuGitvi
skehskega della, oh viSjih zdatkih "a varnostne
naprave in pod. bi bia angleSka produkcija draz-
ja cd nemSke, to sc pravi, da hi imela angleSka
konkurenca otezcano StaliSGe napram nemSk BOZ
roper lastno delavstvo bo tezji uspehov ne bo
pricakovati cd NIGGA, posebno zato ne, ker so sc
delaNske organzacjc Sno utrdie.
Tedaj bo treba iskati pot liza nasprotno stran.
AnglcSkemu kapitalizmu Sc bo kazal uspeh lie V
tenn, &c Sc nemSkemu in vsakemu drugemu nalOze
ena IA bremena, kakor iih mora prenasati sam
Gin napredneiSa bo kakSna dezea tembolj bo
njcn kapitalizem sill Observation-Disclosures So
cialnega zakOnodaj jstva
Sill bo TO zaradi Sebe he zaradi delavstva.
Toda kal,ISenkoli bodi niegov namen moe de-
lavstva Sc bo TEN pOvecala in pot do socializma
sc bo lgiadila
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
NARoDNI PRoBLEMI IN socIALIzEM

Samoodlocevanje narodov in zveza narodne
he reiita socialnega vpraSanja Tudi mednarodno
razsodiSGe ga resi- in tudi sposno razorozenie
ne. Mimogrede bodi povedano da imamo o splo-
ancm razorozenju svoje pomiseke, katerih bono
Sc goyorili. Ampak zaenkrat zadosiuje deistvo da
TO yse skupaj V resnici reSuje socialnega vpra-
SANTA kajti njegove korenine so razredih Glove
ske druzhe; dokler bodo razredi, bo tudi socaln
trj.
vendar pa olajsa dosega nekaterih ornenjeiiii
,altiv socialni boj PredvSem ga resitev narodne
ga vprasanja o6isti. Postavi ga jasnejSo luG De-
lavcu pokaze, da ga izkoriSGa in zatira gospodar
sko mocnejsi, ne pa Glani drugega naroda. Nacio
nalni boji ne mOreio tedai proletariata ved odva
jati cd socialnega boja. u jasncjSim spoznavanjem
pa postane delavec tudi sposobnejsi "a razredni
boj
To je veliko boil vazno, nego je marsikater
idealist doslej priznaval
Da imamo danes Ogromne mnozce popolnoma
mdiferentnega delavstva; da imamo trlme prole-
tariata, XII stole nasprotnem taboru; da jh ina
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

This paper is devoted to
the interests of the work
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
The Prescott daily news., 1918-07-20
NOSE BROCK DEAD

Nose Brock, one of this city's oldest and most prominent citizens, died at the family home on north Main street Tuesday, after a long illness of bad health. Burial services were held at Nashville cemetery Wednesday after noon.
 Deceased lived in this community for many years and was for a long time in the stable business. He was we'll known all over the county, and was a good man, we'll liked by his host of friends here and elsewhere. He is survived by his wife, sons and 4 daughters.-Nashville Times.
The Prescott daily news., 1918-07-20
< <
 RED CROSS NOTES

The sewing room was not open thls week but il shirts were sent in from anviliaries. 21 from Emmet, 10 from Sutton and 10 from Gale. The chair man urges that the workers go over and work at surgical dressings while awaiting materials, and also to knit, knit knit. The new Red Cross sweat CTS are very pretty. We must pro vide warm garments for our brave hovs who are lover there" and for those who will go shortly.
 Te surgical class had 4S workers this week and made 1927 gauge dress ngs. Wednesday, with Mrs. Wren Scott and Mrs. Thos. McRae, Jr.. cap tains, was banner day, when 586 wipes were made, with 12 working. Mon day was the only other day with 12 workers Miss Elizabeth Jordan worked with us two afternoons and avs very apt. Mrs. J. J. Cline comes to us from the Port Arthur, Texas, chapter. and Misses Louise Scott and Eunce White are recent additions. Mrs. Jess Morris from Greenville, Texas. worked with us on Tuesday afternoon, and her wee daughter was admired ny the class.
 The following ladies reported Fri day: Mesdames S. n. Heddle, Carle- ton McRae. captains, ably supported by Mesdames Lizzie Jordan, Thos. C. McRae, Jr, N. R. Nelson, Jake Suckle, Horace Bemis, Misses Elizabeth Jor- dan, Mary Ward, Carol Scott. Mary Williams and Helen IcRae, who learned to fold gauge.
 The home service department of this chapter has already been render ing some assistance to soldiers fami- lies, and will continue to help. The canteen committee is also willing to serve, as are all committees. Just call on them if you need assistance and you will find them lever ready" A list of the Red Cross committees will be re-published soon. Cut them out and keep for reference.
The Prescott daily news., 1918-07-20
KEPT HER AWAKE
The Terrible Pains in Back and
 Sides. Cardui Gave Relief.

Marksville, La.-Mrs. Alice Johnson, of this place, writes: "For one year suffered with an awful misery in my back and sides. My left side was hurting me all the L..ne. The misery was something awful.
 Icould not do anything, not even sleep at night. It kept me awake most of the night |. took different medicines, but nothing did me any good or relieved me until took Cardui ..
 Twas not able 10 do any of my work for one year and got worse all the time, was confined to my bed off and on. got so bad with my back that when stopped down 1 was not able to straighten up again l decided ! would try Cardui By time had taken the entire bottle was feeling pretty good and could straighten up and my pains were nearly all gone.
 shall always praise Cardui. con- tinued taking 1t until was strong and we'll" Ifyou suffer from pains due to female complaints, Cardui may be just what you need. Thousands of women who once suffered in this way now praise Cardui for their present good health. Give it trial. NC-l33
The Prescott daily news., 1918-07-20
CHRISTIAN ENDEANOR

Topic, July 21, Lessons from Favor ite Psalms.
 Ps. 103:1-13.
 Prayer.
 Hints on the Psalms.
 Which Psalm helps you most? Mrs. II. A. Sykes.
 Which Psalm is most cheering in times of national distress? Charlie Newth.
 Song.
 Milton's translation of Ps 136, Miss Mabel Burns.
 The Psalms in History, Miss Ruby Newth.
 My favorite Psalms, members of the Society.
 Benediction.
 Leader. Miss Mamie Ward.
The Prescott daily news., 1918-07-20
SOLDIERS COUGH IS CURED

Private Harold Hamel, 66th Regi- ment, Ft. Adams, R. l., writes: "l was troubled with bad cough for three months. I tried sample of Foley's Honey and Tar and felt great ly relieved. have since used two soc bottles and I recommend Foley's
 Honey and Tar and will always keep it on hand" Foley's Honey and Tar covers infamed, irritated surfaces with soothing, healing coating and relieves coughs, colds, croup and bronchial affections. Sold every where.
The Prescott daily news., 1918-07-20
New ||de MO/ay'' Sewing Machine
 for $18.50

is worth the money and if you looking for low priced machine, you can't find durable It will give the purchaser years of accurate and pleasing service.