davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

tired of the war talk so I guess 1 had
better talk about something else. but
that's about all I can think of. You
asked me about getting some souvenirs
I have had plenty Of chances to get
them but it's hard to keep them. I viii
try and send some souvenirs TO you
some of these days.
| forgot to tell YOU that I got twelve
letters today and q $50 money order. ]
surely 90 appreciate it but I don't like
10 have Lily send me so much I got
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

two magazines and a bunch OF papers.
Well. we are in a place where we ca n
have all the fires that we want We'll.
I guess l had better quit for tonight 50
I can get good nights sleep. II Is get
ting late now so will close with lots oe
love
Your loving SON
LEONARD D. JOHNSON
BAIT c. seth Arty.. .. A. c.
A. F. r. Franc
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
A NICE CONDITION.

Those who have occasion to the long distance
telephone frequently will be interested knowing
after January p when the operator endeavors get
particular in other place the toll will have
10 be paid if connection is made with the place whore
the particular is supposed be- if this
person be found" thus telephone rates
reduced for the dear peepul and the benefits and
shown.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
serst. Lloyd Epplcr. who ha. b

Serst. Lloyd Eppier, who has been
in transport service at Fit. Bliss, Texas
writes TO his parents in Gary that he
expects soon perhaps By New Years.
TO be home and discharged from the
service. Among other things Sergt
Eppler says in his letter: The col
onel said that 1 would be out in three
weeks at the most and he thought he
could get my Discharge as New
Years present. and that l would get
the best recommendation ever given
fnan from his regiment l am going
TO give the troops a Christmas dinner
and I am going TO cook it myself It
viii be my last holiday dinner here
and I'll give them something to re-
member me by
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
Harry Thomas, a cary soldier boy

now overseas has been made defend
ant in divorce suit filed in the su-
perior court by Demple Thomas, who
alleges in her bill of complaint that
her husband is guilty OF abusive con
duct. and IS making claim from COM
pulsory allotment representing that
she was a woman OF low moral charac
ter and unit to be a wife. The cou-
pie were married at Crown Point in
October, 1917
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Mrs. Myrtle Gehrke Gardner. whit
ing. received a telegram from her hus-
band. Clarence Gardner. on Christmas
Day. saying he had arrived in New
York safely from overseas He is a
member OF the 1s7th Field Artillery.
2Sth Division and arrived on the Geo.
Washington from Camp Merritt. n. ].
He VIII go to Fort Benjamin Harrison
where his company will be demobH-
lied
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Kenneth Allen. whiting, is expect
cd home from Fort Apache. Kansas.
next week. to spend short furlough
with his aunt and uncle. Mr.. and Mrs.
s w Sewer OF Central avenue.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Herbert Brown, whiting. Of the L.
s NAVY. is home from New York on
short furlough.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Private John o'Conners of Elm st.
Hammond, is another soldier who is
spending a Through with his parents
during the holidays
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
Priyate FIOyd Birch of St. John,

Private Floyd Birch of st. John, Of
the Great Lakes, Is visiting here with
his wife. on a several days furlough.
Philip Schreiber and Joseph GcrIach,
Jr.. ST. John. were given their honor
able discharge from Indianapolis and
returned home Monday with extra
weight on themselves.
Ed schreiber, 81. John, who is me-
chanic in aviation at Texas. IS home
on Through. visiting his parents.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
G3HEARDFRoHoRS oIDlERS@SAncR

George Jersens. Hammond, who has
been in the service for over one year
is home on q thirteen day furIough
from some camp in Florida.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Fat J. Lynch. well known Whiting
boy is with Bat a. SIND +. A. at FIT.
Bliss. Texas. and anxiously awaiting
the orders that will take him back to
Whiting.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
Viz. Mo.tiI Of Rehert. avenue. Rob

ertsdale received a telegram from her
son, Arthur. who is stationed at Camp
Roxford. Carolina lie sent Christmas
greetings and expects 20 get home by
January g.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

sergt. VI. W. Amoss, 9th Co, Dis
charge Department. now at Camp
Grant. and when the big mastering out
comes he viii come home.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Knox. Ky. on a six-day furlough to
spend the holidays with his wife at
7s6 Calumet avenue. Hammond.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
NORTON I. Herncr Is another Har

tfllery. who is looking longingly this
way from Camp Mcclellan. Ala.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Charles r. johnson, bird Engineers,
Company b. Am. EXP. Force. expects
that his OUTFIT Will not be home until
Spring.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

President in
Ping out to provide relief for suffering all
laying his plans before the conference ne has sum9ed three
chairman OF the industries board Vance Mccormick chairman Of
the chairman of
the Red Gross Dawson his the
are to i'm.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

home on furlough from Camp Taylor,
left yesterday and on his return ex-
poets TO be mustered out.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

SerEt. Jack Mathews, of Hammond
is home from a port OF embarkation
with his discharge.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
FrIendn az Mnx kuhn.
Harry DeFrntes is home from Camr

! Will be glad to hear Of his return in
a few days. Max Is now at Rockford.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28
Harry HiIbrtcb. UnmmnoJ. son Of
otto Berg, Hammond. who has beer

Officers Pete Hilbrich is home on sick
leave from Fort Worth, Texas
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

Private John kamiRaky, Roberts
dale, Of Atchison avenue. is home on
Through for the holidays. He is sta
toned on the New Jersey coast.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1918-12-28

T.. J. Pattern Of Hammond, gets his
mail now 7th Eng, Co y. A. p. o.
745. Am Exp. Force, via New York
city and has no idea when he will be
home.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

hteva burzvazije, da v~racajo tudi kmetje posoii-
10 bankam, Sc bodo pray Y kratkem Gasu >prole-
tarizirali in nit nc bodo preziveli dobro burzva.
me periodic, in priSli bodo V roletariat tudi brez
tiste kulture, katero hi jim V rednih razmerah
moGlo dati malOp0SeStno stanie. Ma delO med Ia
prolctariat, V enem in Y drugem SluGaju, pri-
de sccialna demokracija lahko V i>tem Gasu. Ak,
Iodo pref proletarizirani, Sc bo z veGiim napo-
rom tudi pozneje lahko agitiralo med takimi pro.
letarci, ker so nekuliurni, in socialna demokrd-
eliza Iih mora uciti tudi omega Znanja, XII Sc pri-
dobira V osnovni Soil. Ako Sc proletarizirajo ka>-
nelc. pridejO Seveda Y misrepresentation poloza-
III do neke kulture. in dalo hi Sc torej med mimi
delati. kot dokaz tega hawaiian primer, da ie Y
Bosn' in Herzegovina dandanes masa proletariata,
XII je cd kmetskega stanja preSla V proletariat, Il
te mase Sc jake tczko ali pa cello mic ne organizi-
rajo. ker so docela nekulturne: pet SeStink teh
proletarcev ne Una ne citati ne pisati. Zahteva So
elaine demokracije Sevcda ne DO sprejeta. Zahtevo
burzvazije sprejme SAILOR, ne bodo je pa odobrile
Wade monarhije, XII imajo odlocilno beSedo. in bo
torej ostalo ali sedanje stanie ali pa fakultativni
oOdAup, kar je skoro emo i'm isto. To in ono zavla.
cuje odstranitev kmetStva V nedoglednost in II.
stvaria uzasne raznere. &c bo tako, p~orecejo' M
Vsak natin kmetje tudi svojo besedo, in ce ne IL.
iepa, pa izgrda DO odpravliena Ia sramota dvajSc-
tega veka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

hi kmalu ustavil voino, tedaj Sc ne more wee
ukvarjati 2 jalovim poslom, ampak sc mora ozreti
pc drugi, MENU primerni in NIGGA dostojni malo-
Vi. Ilasti je to- njegova dolznost tedaj, kadar ie
vojna pogoltnila re ma miljone zrtev.
lzgovor, da nc gre bazelska resoluciia dale.
kakor do mirovnih poizkuSOv, ne tehta mic. So
ciaiizem nj islam, ola hi clovek neprenehoma vpra-
Scval Raj je Y koranu in kaj ni9
Trcba ie pa wet Sc V poStev, da more imcti
Sklep o pacifistitnem prizadevanju lie tedai velja-
vo, &c sc more to delo nternacionalno opravliati
III ce Sc res tako opravlja. lie Ge zcdinijo socialist
vSeh dezel svoJe napore "a dosego miru i'm &c ina
10 IA la mir enaka naGela, je 4 ako prizadevanje pa
metno in opraviceno. Cd francoSkih socialistov
%ah'evatl, da mai rebelirajo prot vojni, doGim
p~odplraJo nemSki Svoje vojne lorde. je nezmisel.
Hi Sc n" more podtikati socializmu.
Sporazumno dclo "a mir ie poStalo nemoeoGe.
elm Sc je 0grOmua veCina nemSkih socialistov DO
Stavila ma Stran SvOje imperialistiGno agreSivnc
Wade. &c III bill socialist V zavezniSkih dczelah
mogli syoic Wade prisiliti ma s~klepanie miru i'm
dc hi bill res tako storili, hi vprico omenienega 20,
lozaja p%rakticno izvlSili zeljo nemske Wade in stu
zli nienim intereSom.
no je bio jasno, da je enotna akciia "a mir
nemogoca, je IA zavezriSke socialiste odpadla
dolznoSt, da sc Sc potcgujeio IA mir. NemSka socia-
liSiitna vecina Jill ie odvezala te dolznosti.
Ianie in IA vSe tiSte. Xxi so oStali zvesti mace
lom Socializma, jc bilo todaj potrcbmo prcuGiti
mednarodni polozai in po rezultatu tcsa Stndiia
uravnaii Svoie poStopanje.
(DalJe prihodnjiG)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Da pr'neSe ia pomirliiva politika Skodo tudi Sam
burzVaziJi, q TEN Sc bo ona Sele prepriCala. ko
vlada mexico ne DO hOtela niGeSar ve6 proStovoli-
no daJati, Il hurzvazija ne DO spoSobna IN b6j. Ike:
10 bodo Wade ~korumpirale, kakor Sc je zgodilo
ma lirvaSkem. NaSa burzvaziia uganda danes tcS-
nGprNrp %politiko, odpovedala sc je Svoiim nario-
naln'm ldeaIom, p0kazala, da Sc sedaj ne mara
bl'i ,oSobna, da hi ~priborila narodno zedinienic
III ">voboditcV. in DO tako mirno ~prozivela svoio
para&itNko vlogo, in zapustila proletariatu nalo-
go, la izvrSi mnoge naloge, XII Jill ie zgodovin,
naEenlIa burzNaziji. Proletariat DO 10 tudi moral
Spre1cti in svojim osvoboieniem osvobodi narodc
II vSake kapita!isticne in nacionalne suznosti.
Socialna demokraciia V Bosni in Herzegovina
ina danes jake tezaven ~polozaj. Ina pred seboj
lroje razrednih nasprotnikov: fevdalizem, tuio
burzvazijo, donato burzvazijo. No pade fevda-
lien, sc mora boriti proti obema kapitalizmoma,
kl il no. hkratu ; proletariatom vsega sveta, po-
kopal V erob. Stalno napredovanje delavskega DO.
Ereta V BoSni in Herzegovina nam dale caramel
Jc, ia BIO Socialna demokracija tudi mogla izylSi-
ii Svoje tezke hiStoriCne naloge. Nkljub vsem ma
Sprotnlm okoInoStim Sc razmere ipak raZviiaio y
naSo koriSt, vsi doeodki dovajajo vodo ma mas
Min, in to mas tudi ohrabruie "a veliko delo IN
oSvoboditev delavskega razreda. Ako ie V Bosni
zadnji padel fevdalizem, ne bo zadnia, ko padc
fapitaliZem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

u odStrnjevanjem fcvdalizma Stopata ma
plan diva moderna razrcda burzvazija in proleta-
ria;. rako hi bilo y >amoStojni dezeli. Toda Bosnia
N Herzegovina sta koloniji. ACKNOWLEDGMENT
>ka hUrzvaziia in prolctariat imata Sc enega >kup-
mega sovraznika, in Ia je avstroogrski kapi-
ialil'nI. Ia in;crcSc tega kapitalizma della dunaj
,ka. pcStanSka in Sarajevska vlada. Da onemo.
"oGiiH razvitek naroda Y svoiih koloniiah. preprc.
cuje;o tc Wade vSe politiGnc SvoboSGine. Proleta-
RAT &C Z vScmi moGmi bori "a p~oliticne Svoboscine,
IN ra2Sir.ianje ustavnih pravic, toda delo burzva-
zijr ic Y TEN oziru jake mrSavo. Ma ledjih naroda
>c daIdaneS dviga burzvaziia. Men razvoi najbolj
"vi!a vlada in ia burzvazija vodi danes pomirlji-
No, ia ne reccmo sporaZumnO pOlitiko 4 Waldo.
To 81 naibolje lahko vidi pri glasovaniu "a pro-
raGu1. NSi burzvaZni in fevdalni poslanci, SkOro
YES Sabor, izvzemSi nckolikO poSicnih nacionalnih
idCa.iStOv : Pctrom koricem in Simon Erakovi-
Gem ma cclu, ie glasoval "a vladin proraGun in :
tenn lal vladi priznanjc "a Memo tridesetletn,
abSolutiSticnO dclo. Burzvazni poslanci so Sc odlo-
eli, da glasujelo III vladin proraGun, to S%torijo
iznova te dni, in izkuSajo $ pomoGjo Wade pri-
doliti kai IA Svoj b~urzvazni razred. Oni so So to-
rel odlocili, da poStOpoma V dolgotrainem GaSu
prid"be kaj Ease, ne pa da 81 Z professionalism po-
stoparjem Y krdtkem Casu izvojujejo vec pravic,
v prvi vrsti reviziio sedanje ustave. katera jim
ZoznIc competence IA rcSeva1ie dezelnih posloN.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
E-KsPERIMENTI IN NALoGE.

Socialsticne stranke so 81 prizadevale, da hi
bile prepretile sedanjo vojno. Ne vse ma enak
natin, ne vse z enakimi sredstvi, tudi ne vSe cnako
odlotno; ampak prizadevalc so 81. Prizad pa
Je ostalo brezuspeSnO. VOjna je izbruhnila.
Ia socialisticne stranke je nas,ala druga ma
loga: Potruditi Sc, da sc voina cimprej konGa.
Bill so tudi TAXI poizkusi V razlicnih Smereh.
Manjkalo Jill ie najvec tam, kjer hi ih bill vsakdo
naivet pricakoval, namret V NemGiji.
Zgodovina pa govori, da so tudi ii poizkuSi
ostali brez uspeha. Noine nj ustavilo glasovanje
srbskih socialistov proti vojnemu kreditu miru nj
pospesila z~immerwaldska konferenca nj mu POI
magal odcep nemSke m~anjSine cd vecine; nj mu
koristila ruska revOlucija niti breSt-l ovska POI
godba ga nj p~riblizala in tam sklenjeni mir nj nit
sam ma sebi mir, sploSen ~svetovni mir jc pa 4 MO
lie oddaljen.
NObena internacionalna reSolucija II ahteva
in he more zahtevati cd socialistov, da mai do sod
NIGGA dine vrSe delo, XII Sc je prakticno izkazalo
kot absolutno brezuspesno. &c je postalo jasno,
da Sc nadalievanjc vojne ne da ustaviti, tedaj mo-
IA priti dan, ko so ~poizkusi ustavljanja lie Sc ko.
mitni, eventualno tudi ira gikomicni, zee Sc dopri-
nasaJo takim e~ksperimentom zrtve, o katerih mo-
IA vSakdo vedeti, da so brez korist!. I'm SOcialiStiG-
ma stranka nina pOklica, da hi Sc delala komiGno:
prav tako tudi nj njena nalOga. da hi nakladala
SvOjim clanom abSurine, nezmfelne zrtvc. Poll
titna stranka nj in ne SINE biti sekta fanatikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
Razredni boj in agrarno v~praSanje v Bosni in Herzegovina.
SR. JAKSIC:

(konec.)
Socialna demokracija V Bosni i'm Herzegovina j.
INA V Svolem prCgramu zahtevo po obligatnem cd
kupn kmetov 2 drzavnimi sredstvi brez povraGila
cd Seljakov. To hi prava socialisticna zahteva, V
kohior SO 10 vpraSanje reSuje parlamentarnim
potion, marvcc pravo socialisticno revolucionarno
StalSte hi bilo: eksprOpriaciia zemliiSt ag in be-
gov in prenoS Y seljaSkc roke. In socialna demo-
kraCija, videca V fevdalizmu in kmetstvu veIiko
zapreko IA druzabni razvitek in Svoje napredova-
ME, ie zapocela 1.-Two akcijo IN odpravo kmetstva
i'll odstranitev fevdalizma. V tenn s~luGaju Sc ona,
daSi 20 drugem potu in z odloGnejSimi koraki,
hori vZporodno 4 burzvaziio roper S~kupnega So
vrazrika. u reSitvijo agrarnega vprasanja V selja-
kovO koriSt hi seljaki postal lastniki zemlje, pre-
Si bi V kapitaliSticno druzbo; toda mi vemO, da
le &c neizOgibcn process. da Sc druzba mora RAJ
vija'i IL 6evdalizma V kapitalizem. ola sc pozneje
pretrori V socialism,, in cato tudi akciic Socialnc
demokracije V Bosni in Herzegovina MISC mic dru-
gega nego pospeSitev druzabnega razvitka. V Ia.
KEN ~slufaju proletariat, kakor je bilo tudi V dru-
9Th dezelah, pomaga burzvaziii, ola izvojuje svO-
jo zmagO, da hi on pozneje zrusil burzvazijo in
V Socialni revoluciji i~zvojeval svoio, proletarsko
zmapu. &c hi Sc sprejela zahteva socialne demo-
kracije, da kmetje ne ~vracajo odkupnine, hi Sc
Seljaki, postavSi maloposestniki, proletarizirali
%kasneje, tOda tudi naravneje te pa Sc izpolni I'd
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
moo I NNJENE MEJE.

hakor nj mogel socializem prepreGiti te voine.
'akO je tudi nj mogel ustaviti.T res nj nikakrSno
Guido; saJ Sc dokaj omejene balkanske voine mi
mogei he prepreciti ne ustaviti. In da Sc nj re IL
'iNtePa konflikta izlegel evropski pozar, tudi nj
zahrnniI Socialzem, temveG londonska k~onfcren.
GA, h Je sama komaj zdelala svojo nalopo. Res 10.
ia so takrat socialistiGne Stranke V Evropi p mai.
NecJlm naporom SOdelovale, ali res je tudi. da hi
bli nJlh napor ostal brezuspeSen, de ne hi bilo
drugih sill, Iii so bile zelo interesirane ma fem. do
SO ne vHame VISA Europa.
lnlereSom Socializma Sc pray mic he posluzi.
&c sc %pretlrava njegova sila. Socialism obseoa
pac zelo veiko moe; ma zalost ie takozvani radi-
;alci tam ne vidijo, kjer je najboli uGinkovita. su.
gerlraJo 81 10 pa tam kot ogromno, kjer je V res
mel nezadostna. IL tega nastajajo potcm vsako-
vrStne napake, zlaSti taktiGnc, XII ne pospcSuicio
razvoia, ampak ga oviraio.
PiSmarji Sc radi sklicujeio ma tisto resoluciio
'zrednega mednarodnega kongreSa IL dobe balkan
Nke vojne krize, Xxi malaga sociali,tom dolznost. da
maj skuSajo prepretiti vojno, &c pa izbruhne kljub
temu, maj 81 prizadevajo, da sc Gimprej konca.
To Je 9otovo lepa resolucija in nikdar il nj
>no odrekali vrednosti. Ampak njena vrednost
M neomejena. To pove pravzaprav re memo besa-
dilo. Socialist mai ~skuSaio, da preprcGijo vol.
no; ampak dc -"
MioznoSt, da Sc trud ne pOSreGi, ie. kakor Sc
vidi, re V resoluciji priznana. In drugaGe he more
biti, ker so sestavljali in odglasovali resolucijo pa
metni ljudje, XII tudi SocialiStom ne pripisuieio bo.
lanske mOci.
kdor pa priznava, da Sc prvi napor lahko POI
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

IL Londona porocajo Pc veSteh IL ncvtralnih
vlrov Je 1000 nemSkih vojakov V boju Z revolucio-
narJi V Galiciji. Okrozie Lvova je V plamenu re-
vote. Zivezni izgredi ma Dunaju, V BudimpeSti in
Pragi Sc ponavljajo. Najhujsi izeredi so bill te
dni V Pragi. Nladne oblasti so razglasile pc vsej
AvStriji, da je vlada odkrila ~pripravc IN revolu-
ciJo. Nlada grozi, da zaduSi Z ObOrOzeno silo vsako
vStajo. Dale p%orotajo, da Sc vrSc V jueoslovan-
skin dezelah veliki nemiri.
IL Amstcrdama p~orocajo: Tukaisnii bancni
krogi so sprejeli porocila ola vlada V Avstriji mai
vecia konfuzija, medtem ko je polozaj ma Ogr-
skem tax, da mora vlada izbirati med takojSniim
miFom ali revolucijo. Ljudstvo ic skraino sito VOL
ne IN StraSne bedc in vrhutega je Sc drzava sama
V Nciikih financnih Skripcih.
Avstro-ogrske finance so priSle ma stopnio,
ko Je bankr0t absOlutno neiZogiben. Nlada sc ne
upa poviSati davkov, ker hi $ tenn razkaGila boga-
tejSc razrcdc. in vslcd tega 81 pomaga 4 nepre-
Stanim izdajanjcm papirnatega denarja. V Am
sterdamu ne tale wee, da ina Avstrija lie poldrug
odStotek zate rezcrve denarja. koiikor ga ie IL
dala tekom vojne. BanGni aeentje avstro- ogrske
Wade sami pripOznajo ia grozeci fakt.
kakor ie Avstija ma robu finanGncga bankro-
ia, ravno tako je bankrotiralo duSevmo ~razpolo-
zenje ljudstva napram DRAW. Ljudstvo jc vcdno
boil prepricano. Aa nadaliuie Avstriia vojno lc
V interesu Nemciie. V zadniih StrinaiStih dneh je
ljudska jeza re tako narasla, da je izbruh revolu-
cile mogoG vsak trenotek.
IL Amsterdama p~orocajo: Avst:iiSki POLKA
XII so napovedali boz Seydlerjevi vladi. Poljaki
dole Seydlerja, da dale neprenehoma konccSijc
Nemcem i'll p~ronemSiim clcmcntom kGEor ma u!;az
IL Herlina.
Militaristi V Avstriji so zelo p~opatjeni y.lcd
zadnjih dogodkov ma bojisGu. Ma zapadu ne gre Ia
ko, kakor zele oni IL izguba avstrijskih drednatk.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Prlhod barona Buriana, avstrO- ogrskcga mi
nistra zunanjih zadev, V Berlin, je vsekakor V I'VE
ri s sedanjim napetim politicnim polozajem V
Avstriji. Polozaj je nedvomno resen. kaiti vred-
most avstrijskih papirjev je zclo pala ma amster-
damSki bOrzi.
IL Amsterdama poroGajo preko L.ondona: Ne
prenehoma Sc pOnavljajo vesti o tezki politicni kri-
ri in o izgredih v Avstro-Ogrski. Ma Dunaiu Sc W.
ste veliki izgredi, vsled Cesar je padla vrednost
avstrijske krone ma amsterdamski borZi kakor So
nikdar pref ne.
POljska stranka V Avstriji, Xxi Sc ie pridru-
zla opoziciji, je baje priscilla ministrskega pred
sednika, da je ponovno demisiOniral. Ako cesar ne
Hprejme resignacije. je = zkljuGcna moznost nadali-
mega z%asedanja p%arlamenta. Avstrijska vlada ic
vsled tega V hudih ~skripcih, kajti tczko je naiti
novega ministrskega predsednika, katerega bi O.
dObrila NemGija.
IL Amsterdama p~oroGajo: Nizozemski ban.
kirji so dobili ~porocila, ola sta 81 nemska in av.
stro-ogrska vlada V nasprotju zaradi mirovnega
pogajanja. Avstrija zei, da Sc takoj objaviio mi
rovni pogOji, ker drugaGe ne DO moglo priti do
pogaJanja, docim je NemGiia pod palcem linden
hurga, XII zahteva, da morajo centralnc drzavc
fakati ma lid sedanjc ofenzive ma zapadu 2 ma.
menOm, da lahko diktirajo ostrejSe pogoie. ko pri.
dc "zmaga".
Avstro-ogrski zunanji minister Burian. Xxi Sc
je pred nckaj dnevi mudil V Berlinu. je poleg
drugih stvari naibrz incl tudi nalogo pripraviti
nemSko Waldo "a objavo mirovnih pogojev. tcda
nasel je %junkerjc pokorne Hindenburgu in name.
so tolaabe "a mir je menda dobil povelje. da mo.
ia Avstrija napasti I%talijo.
IL Amsterdama p~orocajo: Pc najmoveisih We
Steh IL Badimpeste JIG ogrska vlada zasegla YES
%letosnji kmecki pridelek, sc preden ie dozorel. Vsi
mini "a Tito so pod vladimir nadzorstvom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
" AVStri1i.

Sc nihdar hi bilo V ~Gasopisju toliko avstrij-
skin vesti, kolikor Jill je zadnje case vse te vesti
so pa take, da ne morejo biti "a gospOda Karla i'll
njegove trabante mic kaj prijetne. o pOmenu po-
rocil in dogOdkov, XII so "a mimi, govorimo ma
drugem mestu. Tukaj prinaSamo preglcd vesti,
kronologicno, kakor so prihajale IL raznih virov
onkraj Oceana.
Z nemske meje ~poroGajo preko Amstcrdama,
da je V Avstriji izbruhnila revolucija. Podrobnih
vestih Sc nj. Ma raznih kraiih Ogrske so se vrSili
shodi Z zahtevo, da Sc konca vojna. Ma amSter-
damski borzi je padla vrednost avstriiskih del
mic.
"Berliner Tageblatt" ina sledeGe p%orotilo cd
svojega dunajskega porotevalca:
"Avstrijska vlada je Obsojena ma smrt i'll
poGakati je treba, kaksno staliSGe zavzame vlada,
ako odkloni krona pricakovane ministlskc demi-
size. Nastala je drzavna kriza i'll Avstrije IL leta
1867 nj wee. Ministrski predsednik Seydler je slep
vpriGo velike nevarnosti. Berlin mora spoznati, da
nj vec starega sodruznika alliance in nj ic sile
ma svetu. niti sama zaScita NemGiic. da hi io OIL
vela.
IL LondOna p~Orocajo: Tukaj mrgOlc vcsti o
hudi krizi V Avstriji: veSti prihajajo IL raznih IN
naniih virov. toda direktnih potrjuioGih vc,ti Sc
nj.
DepeSa poluradne Spanskc agenturc Fabra
V Madridu pravi, Ola ina privatnc informaciie IL
zcIo zanes1jivih virov, XII Sc glase, da Sc priprav-
liajo veliki dogodki V Avstriji. Ljudstvo zahteva
mir "a vsako ceno. Ma Dunaju diviajo krvavi IL
gredi in Avstrija je ma pranI vclike politifnc kri-
&c.
Poljaki V Avstriii zah,evajo, da ministrski
predsednik Seydlcr odstopi. Dale ~iavljajo, dd jc
demisioniral minister notranjih zadev grof Tog-
genburg in wee drugih ministrov Sc hoce polo
viii.