Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23
POSoJILO SVoBODE.

Ieta 1911 sta Avstria in Nemeiia nenadoma porusii svetovni
mir. Danes III nobenega dvoma wee, la kateri strani ie odgovornost
p svetovno vojno. Mi nismo steer nhi takrat dvomii. Frivoni uli
matm, Xxi ga je puhloglavi aritokrat Berchtold postal V Belgrad
in namenoma tako Stiliziral, da ga nobena draava ma svetu he hi
bla mogia >prejeti, ne da hi sama poteptala svoio neodvinost. je bill
signal IA to vojno. ko je Avstrija Sc prevzetno odklonla srbski
predloG, da hi Sc sporne locke prcdlozne mednarodnemu razsodisdu
V ilaagu, Je bo poponoma ocltno, da hoGe AvStrija yojno II vSak
naCin.
Predzsodovina te vojne podaja nadaljnje dokaze o krivdi Av-
STRIFE. lI"hhurska tolovajska vlada je re cd aneksje Bosne in Her.
cegovine daljc neprenehoma iskala pretvezo Ii napad ma srbijo Te
kom balkanSke voine ie moraa VISA Europa draft dunajski kabi
net ma vajetih, da nj re takrat zanetil svetovnega pozara.
To so Dia otina fakta.
Enako jasno je pa bio, da nj mogla Avstrija Ia svoio pest po-
stopAti tako nesramno provokatoritno. Klub vsem svojim baharijam
Havedna sole notranje razdejanosi, SC ne hi bia nkdar upala pc,
staviti skoraj vsej Evropi pc robu, &c ne hi bHa gotova nemskega
sodeovania.
IL debate V glavnem cdboru nemskega parlamenta vemo, da je
bill uitimatum, namenjen Srbij. sestavljen ali pa redIgiran v BerIi
M 2 vednostjo kaizerja Nijema. Tudi vemo, da sta 81 francoska in
anglcska ylada Sc zadnji trenotek prizadevah. da hi ohranili mir,
" da so We besede naletele ma guha usesa. Vemo, da je avtrijski
poslanik Y Belgrade pripOrocal avoji vadi oborozeno akcio proti
Sriii. Neno, da ie Nemtija imea izdelan strategicen natrt "a ma
pad ia Belgijo.
Tako govore dokai.
Socialist Iicbknecht j, dozil nemsko militariaiano stranko, da
je Y zarotniSki zvezi z avstrijskim dvorop namenoma provocirala
Nemcc toesemcier doli nemski imperializem, da ie vedoma po.
Nemski posanik knee Lichnowski obiavlia dokaze, ola je mem.
Ska yIada, preziraje ve mTovne napore Anglije, zakrivila yojno.
ali kar so navedi. menda zadostuje.
bodimo Hberalni' pa recimo' da je mogel V prvem presenedeniu
III ga je aaravno povzrocna vojna kdo dvomiti o krivdi in odgo-
rornosti. Danes lie more bti wee takega dvoma. DiplomatiGnih in
druSih poltifnih dokumentov, IL katerih Sc jasno spoznava hudobni
namen nenske in avstriSke Wade, je danes dovoli "a precesnjo
biblioteko. In kakor Je vojna napredovala, o s. mnozni dokazi.
Cemu je imela Nemtija svoje spionstvo organizirano in razsir-
Jen0 pc vsem Svetu, kakor ga nina nobena druga dezela ma TEN pa-
netur Cemn je vlada Ilohenzolernov pc Evropi in Ameriki sredi mi
RI mtrgira'a in snovala pronemSke zarOte? Rezim "fioZof' gotovo
nj nogel ddati tega brez determiniranega namena.
Iamlsimo" 81 "a trenOtek, da ostaneta nemSka in avstriska avtO-
HraciJa neOmaJani kaksne hi bI~neposredne posledice, nam kazejo
Pollska, Rusija, tkIajina, Rumunija in Rusiji oropane dezele. Maj
NemclJa formalno anektira ali pa ne - V krajih, XII Jill je enkrat
ckuplraI men mlltarizem, &c ustanOvi njena obast. In ia ie'reakcio-
marina in b"utalna. Nemcija je "osvobodia' Poljsko, 1.-two, Kuron-
sko it'd; 'osvobojeni' narodi pa stokajO pod memo zvel6evalno
peto kakO" zasuznjeni.
Ali neposredni efekti so lie majhen del gorja, XII hi neizogibno
SiodIo avstro-ncmSki zmagi. Avfokracija sc ne more zadovoljni Z
dcSpoticno oblastjo V lastni dezeli. Demokracija, mai Sc javlja V ka-
terenkoh kou sveta, il je zoprna, ker jo po pravici smatra 2 ne
Va:no svoJ"mu slstemu. EnakO JIG zmagOvita avtOkracja nevarna
vSafl demokracijL Zmagovit kajzerzem potepta takoj vsako demo.
Nracijo, Xxi 10 doseze dokaz je evrOpski who'd - potem pa hi tcp-
laI dalJe, 4 namenom, da preustroji yes svet pO svoji sabloni. Kaiti
atsoIntistitna krona je varna lie tedaj, kadar nj mixer vec nalcz.
live demokraciie.
Nemsko-avstriiska zmaga hi bia torcj najstrasnejsi udarcc "a
vsakC demokraciio.
' Avstrli hi TAXA zmaga utrdia dualistiGni sstcm hcgemO-
milo nemSkc veleburzvazjc in madjarske oligarhie. Vi drugi ma
ron m bill prilsnjcni ma tia, kakor &c nkdar nc. Nacionalni boil
nc IN postal do skrajnosti furiozni in brezobzirni.
Toda - takO sc vGasi gaSe ugovori - NemGija in Avstriia nj.
STA dovolj mogotni, da hi mogli trajno terorizrati yes svet.
Resncno ne. Nobeno nashstvo ne more trajati do scdnega dine.
NSak despotzem Je dozivel cas- svoicga poloma. Ma kraiu Sc mora
avtokracija umaknii demokraciji. &c ne hi bill to zakon socialnega
razvoJa, hi bill vsak napor demokracie brezupen.
Toda nobeno tiranstvo III pada Samo cd sebe; nobeno despoth two
ne nmirao cd senhhosti AytokracUa Sc skrusi lie tedaj, ce je zade-
Ia v boJu. I'd Nemcje in Avstriie podjarnlj eni in ugrozeni narodi
ID se morall prpraviti ma BOZ ma Mvienje in smrt $ kajzeistvom. "a
lie prlprave pa bi bile salHe neenake. Kakor lie Zmagovalka NernGiia