Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-15

feJehost prVo nncelo; "a svobodo je lie tam kaksen skro-
men prostoreek, &c more podloznost pod avtokraciio
ostati nedotaknjena. Socialism smatra svobodo IN
princip, pa jo omejuje lie tam, kjer bi trpeli interest
splosnosti Skodo.
Sredstvn, katerih so Sc posluzile drzave v Neme;i;
IN AvstrlJl, 50 sauna ma sebi dobra. Ampak ma jboljse
sredstvo sc lahko izrabi "a slabe namene. Povsod 10
treba Nprasati, kako Sc sredstvo prilagodi razmeram
IN kdo raZpolaga z MIN. Ali Sc podrzavliaio zeleznice
IA to, da DO lmela vlada vecjo oblast mad usluzbenci in
obcinstrom. ali cato, da bodo ljudstvu bolje koristne?
IL DO imei podanik tohko vc predpostavljenih, ko-
Ikor Je ma zeleznici nacelnikov, blagajnikov, spre-
vodnikoy. l. t. d.. ali pa DO drzavljanu toliko wee ljudi
siuzilo pi zasledovanju njegovih opraviSenih intere-
soy? z drugimi besedami: Ali postaneio podr5avliar;
HeieznicarJi sluge enega gospodarja, ali bodo sluzili
druzbI' v kateri so vsi sluge in gospodarji obenem?
Podrzavl1enje industrijalnega ~podjetja postane
iahko n"jveeja siba "a delavce, Ge gospoduje v DRAW
omeJena khka, XII postane S tenn absolutna eospodinia
delavcev in izrablja lahko vo drzavno moe proti min,
fodrZaVJenJe pomnozi pravice delavstva, &c je drzavna
oblast V rokah delavskega ljudstva.
' women casu ne more bii drugaGe, kakor da
siuziJo vsi podobni ukrepi enemu glavnemu ciliu:
CsPesnemu voJskovanju. Podrejenost je v TEN slucaju
nuJno vecJa, kakor V miru. Ali ce Sc vposteva tn null,
most V lzrednom poiozaju, postane omenjevanje pravic
IN svobode neznosno v normalnih cash, XII nj opravicbc
"a 10. NikJer ne BIO delavno ljudstvo trajno prenasalo
regulacij, XII ga ~stlaGijo v driavno kasarno in ga nod
vrzeJo tohkim redpostavljenim da ne more napraviti
nobenega koraka kOt svoboden Glovek. Avtokraciia
V gospodarskem zvlJenju, v delavnici in v domu, je Sc
vellko boD zoprna, kakor v ~poiticni drzavi, ker Ease
duJe cloveka boil vztrajno in bolt ocitno. @
Zategadelj sluzijo vsi podobni ukrepi nckaj casa
lahko reakciji, toda MEN tlak mora prejalislej povzro-
clti protitlak, in tedaj gre "a to, da spozna delavstvo
pravo pot in ne nepravi koraka nazaj, temvec naprej.
Ireba Je nauka "a to; ampak ma pomoc prihaja tudi
deJstvo. da sc interest spajajo. Delavec nj lie sluzabnik
v podJetju, kjer je zaposlen, temvee obenem drzavljan,
Glen vse druzbe. &c della V livarni, mu je ma tenn lezece,
da dobi zadostno place "a svoje delo, da Sc mu nj treba
nalcnJati S predolgim delom, da je poskrbljeno Ia ME
govo varnost l.. t. d. Lezece mu je pa tudi ma tenn, da
sc mu dobro postreze, ce Sc mora kan peljati, da dobi
poster prostor ma vlaku,, da ga pripeje zeleznica pra-
vocasno tia, kamor je %namenjen. Drzavna zeleznica
mu daje "a to ve6. garancije cd privatne. Tudi pred
nosti podrzavljenih klavnic, regluacije cen IA zivljen-
ske potrebscine, sistematicne ureditve poljedelske pro-
dukcije spozna lahko.
Use to ga svari pred zahtevo, da bi Sc podjetja
vrnila privatnim rokam ali odpravile koristne regula-
CHE. Ker pa vendar no6e bti suzenj, mora hoces noSes
iskati izhoda liz dileme: Kako ohraniti, kar je koristno
splosnosti in vsled tega tudi MENU, pa loGiti, kar mu
skoduje. To ga mora privesti do zakljucka, da pusti
DRAW last, XII 81 jo je pridobila in jo pomaga Sc po-
mnozti, obenem pa da prepreci gospodstvo kaksnega
avtokrata ali kaksne despoticne klike mad drzavo. &c
je vlada v rokah ~ljudstva. bodo vladna podjetja ljud-
ska ~podjetja. In to ga mora neizogibno privesti ma pot
socializma, kateremu je vojna tudi ma tn nacin indi-
rektno pripravila pot.