Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-19

niGevanje in nikakor MISC bill var
nj zivljenja. Seveda je med teda-
mimi in sedanjimi krisijani veil,
kanska razlika. Med mimi JIG VIA,
dala enakost +; bill so kumumisti
lastnina je bila sploSna, duhovni-
kov MISC imeli, Sc mani pa viSje
cerkvene dostojanstvenike. Sluz-
ba bozja je bila zelo priprosta. V
vsem so sledili kolikor lie mogotc
Kristovim naukom.
S terorizmom sc nikdar MISC do
scgali trajni cilii. Proti vsaki sill
sc perialislej porodi upor. Mute
niStvo jc ucinkovalo agitatoricno.
KriStjani so sc mnozili. Dobivali
so priStaSe V najviSjih krogih, kon-
emo ie Konstantin, Xxi ga zgodo-
vina imenuje "Nelikega", razgla-
sill krScanstvo "a drzavno vero.
lzpremenil sc JIG polozaj krScan-
ske ccrkve, pa tudi cerkev sama.
ko je dobila prvo mesto V DRAW,
Sc JIG katoliSka vera re mocno raz-
likovala cd we're prvih kristjanov.
Iaradi novih naukov in razliCnc-
ga razlaganja svetega piSma, u ka-
terem so Sc cerkvcni uceniaki dol
90 prcpirali, katcro da jc pravo,
ker Jill je bilo mnogo in zelo raz-
licnih izdaj, je bio mnogo razkola
V cerkvi. NajveGji je bill zaradi
rimSkega Skofa, Iii jc hotel imeti
kot "Petrov naSlednik' prvo, cd
licno in %mcrodajno mcSto V GER
xvi; vzhodni kristjani MISC hoteli
priznati njegovega prvenStva, ccr-
kew 81 jc raZpadla v rimsko in gr-
Sko. Nsaka je trdila Ease, da je
edino prava. Iapadna Sc je ime-
novala katoliSko (pravoverno)
vzhOdna pa ortodokSno (pravo-
uceco, pravoSlavno). NSaka Sc .jc
razvijala Ease, med obema 80 ma
stale pray vclike razlikc. Mnogo
je takih, da Jill tudi laik pray la
hko opazi. Y rimSki cerkvi vlada
l%atinstina, Y grski pa jerk naro-
da tpri Slovanih ma primer stara
slOvenScina). Katolicani imajo
Skupnega poglavaria papcza, pra-
vOslavni imajO razlicne patriar-
he; katolicani imajo tajno spoved.
pravoslavni ne; katoliski laiki do.
bivajo obhajilo V eni podobi, pra.
voslavni Y dvch; katoliSki duhov
niki morajo biti samci, pravoSlav.
nj Sc lahko zenijo. kristiani pa Sc
vendar eni in drugi, krSGanske sc
Sc mnogc drugc sekte, Xxi prizna.
vaJo papeza, ma primer protestant.
je, start katolicani, unitarci, naza.
rencani it'd.
$ tenn, da JIG krscanSka cerkeS
postala drzavna, .je zaGela silno
narascati njena moe, tako da ie
kmalu bila vecja kakor drzavna
Papez je postal "a YES katoliSki
svet vladar mad vladarji. IL ME.
govih rok so kralji in c~eSarji spre,
jemali krone, OF Jill je lahko pre-.
klinjal, odvezaval narode poslu
snosti do v~ladarjcv, Jim ukazoval
nalagal vojne it'd. Drzave so pc.
stale p%olagoma dodobrega Cdvisne
cd cerkve, vSi k~atolicani, cd cc.
sarja do zadnjega hlapca so bill
papezevi sluzabniki. Cerkvena
moe JIG dosegia tako vclikoSt, ola
Sc brez meme wolfe Sploh nj moglc
mic zgoditi i'll papez je bill takore.
koc vidljiv bog ma zemlji.
Zgodovina papezev mas seyeda
uci, da je bilo med mimi doSti IA.
kin, Xxi MISC imcli pray mic bozan.
skega, ampak so ~uganjali hudo.
Bile, da obhaja IONA cloveka, zee
eta o Nth. Tudi sc .ie zgodilo, Ola
je bio pc wee papczev obenem
vsak je seveda trdil, da je on pra-
vi in je preklinjal vse druge, vsak
Je incl svoje pristaSe in vsak .ie
vladal ma svoj nacin. Ampak elm
je eden prcmagal drugc, .jc bill
najviSji gospodar ma svctu.
KatOliSka cerkev je torej do
segla tako moe, da vecje sploh nj
ma zemlji. V vseh vaznejsih re
ceh sc JIG godilo tako, kakor jc o.
ma ukazOvala, drzavc so bile njene
sluzabnice. I'm cerkcv JIG znala IL
koriScati svojo moci