davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening journal., 1918-01-01

American Int shipbldg Corp. u iO3.6sO
Il. ....... i.
Chester Shipbui.ding Coz. $1,000
Harlan a Hollingsworth $500
Merchants Shipbldg Corp. 3s.400
New York Shipbuil ling Co... 76.s00
Pennsylvania Shipbuilding Co. $4,000
Pusey q Jones ........-...... 1880
Sun Shipbuilding Co........... $4,000
Totals for nine shipyards on
Delaware River ...s........ 50 52i,4SO
Totals for thirty-hve yards
elsewhere in the United
states ...+..-...-. ...--.-.-.2 .23l libofretO
Grand totals for all yards
10 United States .....-....- 2e3 2,12e,S-O
Hog Island Contracts.
The shipping Boards program, ac-
cording to announced contracts for
steel ships, which does not include the
reQtistioned ships In the new yards
that will be completed in 1918, gives
most of the contracts 10 new yards
The Delaware rivers share of this
work, the brunt Of which is 10 be
borne by the great Hog Island ship
yard, is as follows:
ships Tonnage
American International Ship
building Corporation. 120 0'i5.000
Merchants Shiphuilding Cor
Sun shipbuilding Company. 10000
Total for three shipyards
on Delaware Rivor........ 16f 1.S35000
Totals for twenty tive yards
elsewhere In United States 303 2,57s,SO0
Grand totals for all yards
In United states .......... 557 3,9l3,s0O
Tho American International Ship
building Corporations hugh plant at
Hog Island viii only begin to cot into
It's mammoth job this year. according =
TO the above tables only one-tenth Of
its prog am Is set for 1918, when IL is
expected to turn out twelve ships a
total of i20 vessels is expected from
Hog Island, or more than one-flfth Of
the entire nations output.
The really big ships OF Uncle SANS
merchant marine are to be constructed
along the Delaware river. The average
lightweight tonnage Of the sixty-two
vessels 90 be constructed next year on
the Delaware is about $500 per YES
sci as against q national average Of
about 1,209 per vessel.
about the same ratio obtains for the
entire announced program, the aver
age Of tons per vessel for the Della
ware river being about s,i00. as against
about 1000 for the nations shlpyards.
The Cordele dispatch. (Cordele, Ga.) 19??-1971, 1918-03-17
TWO DOLLAR WHEAT
NOT A NEW THING

DETROIT, March, 15.-Housewives
who have protested against prices
they pay for food these days may rea-
lie some consolation from the fact
that IL r grandmothers and their
grandmother's mothers also did that
same thing on more than one occa-
sion.
Two dollar wheat in Michigan is
by no means a twentieth century in
nova ton. Neither is fifteen dollar
flour, nor is two dollar corn. A hun
bred years ago some food stuffs cost
more in Detroit than they do now;
fifty years ago prices were also rene
toric--in fact every generation since
thu dawn of the nineteenth century,
The Cordele dispatch. (Cordele, Ga.) 19??-1971, 1918-03-17

Mrs Robert Wynne and Miss Emf
~ Wynne, of Eastman, are spending
the week end in The city with relatives
The Cordele dispatch. (Cordele, Ga.) 19??-1971, 1918-03-17

j. w. Smith, of Byromville, was here
en- business Thursday.
Mrs. ]. r. Jeter has returned from
visit to Valdosta
The Cordele dispatch. (Cordele, Ga.) 19??-1971, 1918-03-17

has felt the pinch of high prices. But
the result has always been the Same
The cost of living flashed sl;yward.
with a whizz and eventually crashed
earthward with abang.
Startling comparisons with plf5ent
day prices for food were shown in
the market reports of June, 1917.
Here are some of the quotations;
Flour, per barrel, $11 to So; Corn,
So; Oats 81; Potatoes $l.25 per bush
ell; butter SIC per pound; Eggs. SIC
per dozen.
Much has been written about the
sensational price fluctuations during
the civil war For short spaces cf
time during tEa late sixties prices
were sky high.
In the spring CT 1867 wheat was
quoted at sos. Winter brought war
prices. Coal cost $l3 ton, more tEan
l. has cost in Detroit thus far during
the European war Flour was $13 per
barrel
From that time until % YlTs ago.
the trend of prices usually was down
ward. In February 1898 flour sold
at 395 per barrel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

vladarja samega. Nprasanje. cigavem imenu
govori kancear, pa Sc taken tonu da SC mott
ocitno odreka vrednoSt, ce je psana cesarievem
imenu, hi sc bilo V Nsakem prejsnjcm Gasu matra-
10 "a zalitev velicanstva, kar e Nemcji naiveGii
spoh mogoc greh. Ce pa pride S takim vprasa
MEM cello predsednik republike, MOI, i ne nosi
krone ma maziljenem temenu. Xxi nina nti sorod-
nikov nobeni dinasaij moz, Xxi je "a :svoi urad
lie izvoljen ma goovo dobo in mora po preeku tega
casa enostavno odstOpit ali pa prepustiti odo
titvi ljudstva, ce Sc enkrat zaupa pred ,edni
stvo, tedaj je to cesara po milosti bozji izraz
nezaslisane predrznost ki b Sc mogla - DO ma
zorih, XII vedno vlada NomGiii - komaj
nemskim zasedenjem Washingtona primerno ka-
Znovati.
vsem, kar smo doslei vede Nemciii. ie
biO V kricecem nasprotju, kar je odgovoria Ma,
ksOva vlada. KrotkOst katero ie pripovedovala
ola Sc vrsi Nemciji konsiitucionana izprememba
ie bila enOstavno neza,isana. In Y, dar Sc ie res
kazala TAXA krotkost. lie da ie prime Maks svoi
krotkosti nekoliko pozabil resniGnC,t Takrat
ko ie odgovarial predsednillu Wilsonu, da govori
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

canskih dolocb civiliziranega voiskovanja ma SUI
hem in morju tuti predsednik Zdruzenih drzav.
da sc he more odreci vprasanju premirja XII ga
morajo Odobriti Wade. katermi ie vada
Zdruzenih drzav zvezi sedanji vojn
Tcda njegova dolznost je ponovno izjaviti. da
more biti ednO premirje, XII bi ga bil opravi6en
predlozitl razpravo tako, da lahko Zdruzcne d.
zave in drzave Xxi mimi zvezi ysak car, i've
lJavijO vsako sprejeto dolocbo in da bo vsaka OBJ
nOvitev sOvraznosti cd strani Nemciie nemogoCa
IL tega razloga je predsednik postal vladam
drzav, $ kaerimi je amerSka vlada V zvez kot So
bojevnik. vso correspondence $ sodanjo ncmsko
vlado i'll Obenem sugeriral omenienim vladam da
sc maj posvetujejo svojimi voiaSkimi poveljniki
kakor tudi poveljniki armadc Zdruzenih drzav
ozrom ma pogOje premirja in sicer take pogojc
kl bodo pOpolnoma stitili intercsc przadeth liud-
stew in zaiamcili zavezniskm vladam ncomeicno
oblast "a varstvo in uveljavlie ienje podrobnih mi
rovnih tock, ki Jill je sprejela nemSka vlada toda
pod pogOjem seveda, da so navedene Wade pri =
pravljene sprejeti mir pod omenjenimi pogoji in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

ua Di Dli proklamiral avtonomiio i'm nekoko res
mn pontlcnh III socianih reform, bi Sc bill med
lJudStvom gOdili Cudez lojalnosti Toda vse
lJudsko prcakovanje je bilo varano miru nj bilo.
demokracije hi bilo, avtonomije nj bio - liudska
potrpezlJlvost pa je bila venomer ma izkusnii Ma
posted sc Je morale utrdti spoznanje da je pri-
Sla ie oSeDa namesto Osebe dvorno palaGo docim
Je NSe ufu-o oStaIo PR starem Cd nOvega vadar-
ia loreJ III bio upati mic druzega kakor cd
preJsnJega. Naposled so sc narodi morali odvrniti
Oh Wade IN vladarja i'll zaupanie, XII ie bo tako
zapravlJcno sc nj moglo veG vrnti
10 je izsel karlov manifest. so narodi 70
daVho pokopali idejo avtonomije. Oklic XII ie pri.
SCI PrcpoznO b bll lahko podpisan od petih cesar
JeV' pa Vendar ne bi bil mogel imeti uspeha Ker
50 prlpravil vadarja do tega, da ga ie tidal, je
moral pasti tudi ugled tistega XII e stopa takim
Drezuspesnim manifestom pred narode
Nam Sev6da ne povzroGa boecin ce sprawl
viada cesarJa blamazo. Cim boil je blamiran.
tenn boIje je in TEN wee je upanja, da mu ljudstyo
oDfhc hrDet In Sploh obraGuna vladarii ''po mi
loSti bozn'
Ia cj vladni modrijami precei temeii,o
dosegh. Odgovor ma ponudbo avtonomiie ie bila
SploSna odklonltev razgias GeSioSlovaskc rccub
IKE punt, HJava hrvaskega in slovenskega ma
rodie2a SNeta o Jugoslovanski drzavi prokama
ciJa ogrSke neodvisnosti budimpeStanskem
drzavnem zboru, ustanovitev nemSko avst riiske
drzave skraka kaos, XII ie vsemu svetu predocil
razpadanJe avstro-ogrske mOnarhiie
TEN poozaju seveda nj mogla avstro-
ogrska vlada storiti mic druzega kakor kapituli-
rati. I'm nIena zadnja nota predsedniku Wisonu
pomenl res popolno kapitulacjo
Tako Sc konGuje zgodovna Avstrije, polna
ropa, prevar, zenitovanja "a zem jisko doto j. t. d.
rrejalisleJ je moral priti tax konec Ia zaovanje
pa nj nobenega razoga. Zgodovina pozna propade
druglh drzay -h so bile ze-uet pomembnejse cd
AVstr,Je; tam SO nJih katastrofe zapsane, in to je
vse, kar Je osalo spomin. Toliko ostane tudi "a
Avstrijo; ali Sc Ia spomin ne bo prijazen.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

krogi nimajo nit okusa, sicer ne hi bill svoio
vnebo vpijoco neokretnosjo Sc svojega gospodar-
Ja. nezmutenega cesarja, pognali blamazo. ri
pravili ga do tega, da je izda armadno po-
velle in manifest llaterimi je obljuboval avtono-
milo &c hi ga bill do tega pripravili talIrat ko ie
umrl start Franc Jozef hi bila stvar paG vse dru-
gatna Ne da nj bio &c takrat hrepenenja DO ne
odvisnosi; ali hrcpenenje 30 miru je bio moe
neJSe III radlkalci Sc nlsO imei povsod veGine Alo
b bila avtonomija in mir Sla vStric, je pray ahko
mogoce da bi sc bila Avstrija Sc resa fedora
cijo. Med Jugoslovani je bilo akrat Sc prece raz-
polozenia "a talo reSitev. Slovenski i'm hrvaSki
lSti so popirai cee Srani povestmi demo
kratiGnem' ceSariu in dc hi bill Karl takoi ob
svojem nastopu razglasil avtonomijo hi sc bilo
haJbrze reklo, ola ie res drugacen cd rajnega
cesaria, in njeeova beSoda hi ba dobila vpliv.
Scdaj svoio nezmSelno taktiko lie poma-
gall izpodkopati cesarsko avtoriteto
Gotovo MISC meli tega mamena Liudem ta!io
do koSti SegaioGe konserva'ivnoS; ka<or Burian
III tOvaliSen spioh ne gre gavo. da hi Avsiriie
svojim ponosnim \. r. l. O. t. - Austria eri,
in orbe ultima - mogla kdaj izginiti zemljevida
i'll da hi mogla biti kdai kaj drugega kahor mo-
Rarhija.
Noben kitajski kuli nj mogel boil od strahu
medletl pred vladarjem nemSke drzave. kakor
tax avStnJSki baron pred ''njegovm veliCan-
'tvom". Ker znaio lie sam po sebi scditi 50 mislih
ola mora cesarieva beseda tudi ma liudstvo ,ako
magicno vpivali kakor mamie Nekdai bi bill ne
dvomno imeli pray. Nekdai je bi cesar tudi
Avstrij pribizno TO kar Bog Ampak liudie. XII
vod!io poliiiko bi moral poznati in razumcti IL
premembe misjeniu liudstva.
Oh naStopu mladega karla hi ga bila vada
Iahk0 naredila popularnega. Nojna ie ze do
Franc JozefOve smrti dovolj dolgo trajala da je
lludstvo hrepenelo po miru Ia reforme ie pa re
aaypo pred yojno moledoyalo, Oh vsaki hpremem-
bi ma preaiolu JIG ljudsko pricakovanje vcliko. In
V Aystrii nj bio t6zko ugani,i kai da pri6akuie
&c hi bill karla nie2ovi mnstri takrat navedli,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

tega, ker Sc je videlo da tece Avsrij vcda grlo.
Toda vsi prejsnji avstrijski predlogi so vendar
izhajah cd predpostavke, da ostane Avstro-O Ogr-
ska celia in da Sc TEN sploh ne razpravia.
No je prisla zadnja Wilsonova nota ma Dunaj j.
je morala razprsiti to iluzjo Ali Karlova vlada
Je vendar sc poskusila igro katero bi navidemo
izpolnila WE'onovo zahtevo pa Sc ie resnic
ognila. Ponudla je Cehom in Jugosovanom gla-
sovito avtonomijo mise6a, ola sc bodo narodi
cutii presreGne ee dobe liza vseh bojov in zrtev
drobtino tega kar resnici zahtevajo. Ako hi Sc
bil Ia nacrt posrecil. hi bila Avsirija sporoca
Amerlki, da Sc je re pObotala Cehi in .Jugo-
slovani, pri TEN pa bi bila ohranila svoio eisen-
CO. tudi ce bi bila zunanja oblika nekoiko
izpremenila.
TOda igra nj uspela in te bi bill Burian res
tako dalekoviden drzavnik kakor Sc je rad delal
bi bill moral vedeti da Sc he more posreGiti Ma
rodi so dajali dovolj o6itna znamenja da lie minil
cas- "a compromise; abSolutna nesposobnOSt
avstrijskega drzavnega zbora delo je izviraa IL
deJstva, ola ga nenemski narOdi MISC wee smatrati
"a svoj parliament; ko sc je Seyderieva in po
zneje Hussarekova vlada ulvariaa izpremembo
avstrjske konstitucije, Cehi in Jugoslovani
MISC hote udeleziti poSvetovanj stoieti ma sta
listu ola Jim nj avstrjska konstitucia nic mar lie
avstriJski diplomat, k vedno smatra "a
nenavadno prebrisane. ker podceniuiejo razum
vsega ostaega sveta in nimajo sploh nobenega
meria "a pamet, 80 mogli biti tako otroGie naivui
da so pricakovali Sc kaksen uspeh cd svoie po-
nudbe. Ilasti pa je bio treba zvrhane naivnosti
liza predsednikove note. XII lie iasno izrekla. la
sc more Avstrja pobotati Cehoslovaki in Jugo-
slovani lie ko; samostalnimi narodi
svojim nerodnim poizku;om 81 je Avstriia
dejansko vec skodovaa, kakor koristila Ako bi
bila brez ovinkov izpolnila Wilsonovo zahtevo, hi
81 bila vsaj lahko prihranila nekoko revolt in ne
mirov in povrh tega bi bila vsaj "a oko dostoino
koncala svojo ekSistenco To bi bilo ce re mic
druzega ne, ugajalo okusu. Ali avstrijski vadni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

imenu nemSke Wade in ncmSkcga naroda lie bill
kancear po doslei veljavni nemSki konstituciji
odgovoren cdino kajzerju njegova trditev torej
III drzaa, kajti doklcr ina 'nicgovo veliGanst vo"
pravico, da ga odStavi, kadar ga hoce ali pa da ga
proti wolff paramenta drzi rrradu, je moz res
nic lie kajzeriev zastopnik
Maisikje pa ie oblika prnGevcga odgovora
naredila wee vtiska. kakor NIGGA vscbina. V siro-
XIII krogih jc razsrilo mnenje da so nemSke
note res ze pravi resni koraki miru, katerim mora
neposredno sledit premirie in naikraiSem Gasu
mirovna konferenca.
Wilsonov zadnji odgovo je nekoliko ohladiI
TO nekolko prevroco vero. Nendar pa ie ostalo Sc
veliko optimizma, XII lie nj tako utemelien. kakor
Sc marsikomu zdi. Poozaj centralnih drzavah je
pac tax, da ne hi bilo cudit nobenemu naglemu
odlocinemu dogodku Ali doslej Sc nj takega do
gcdka, in doklcr ga nj, Sc mora. raGunati TEN,
kar ie.
F'risia so poroCila. da Nemciji nastopa
proti Niljemu in prot Ilohenzollernom sploh. jaw
liao Sc ie vehementnih clankih JUNO nemSkih
istih, Xxi zahtevaio tn abdikacio kaizeria tam so
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

Avstro-Oglaka obstoj lie Sc po imenu; in cello
to ime sc izreka lie Sc uradnih krogih, kjcr sku-
sajo vzdrzati fikcijo, dokler je mogoce V resnici
je pa to- kar je nekdaj imenovalo Avstro- ogrska
monarhija, &c prenehalo eksstirati in Karova
vlada je to indirektno re sama prznala
Dosedanji avstro-ogrski zunanji minister
baron Burian je odstopil in grof Andrassy, XII je
bill menovan ma nJegovo mesto, je pohitel odgo-
vorom zadnjo noto predsednika Wilsona Ia
odgovor pa he pomeni mic mani kakor popolno
kapitulacijo Avstrijc. Mega besedilo je sledeGe:
"Odgovarjaje ma noto predsednika Wilsona
dine ~. t. m, adreslrano ma avstro-ogrsko vlado
in obsegajoco odlocitev predsednika, da hoce
vprasanju premirja in miru naravnost govOriti z
avstro-ogrsko vlado, ina avstro-ogrska vlada east
izjavit da strinja kakor prejSnjimi predsed-
nikoyimi proklamacijami tudi staliScem, ozna-
denim zadnji mott, gede pravice avstro-ogr-
skin narodov, zlasto Ceho-Slovakov i'll Jugoslo-
vanov.
Sprejemajoca vse pogOje XII jih je prcdsednik
dolocil "a uvedbo pogajanja "a premirje in mir,
misli avstro-ogrska vlada, da nj nObene zapreke
vet, da priGne tako pogajanje.
Avstro-ogrska vada izjavlja da je priprav-
LENA, ne ola bi cakala ma rezultat kaksnih drugih
pogajanj, vstopiti mirovno pogajanje med
Asstro-Ogrs in drzavami nasprotne skupine in
vpogajanje "a neposredno premirje ma vseh
avstro-ogrskih frontah.
Predsednika WilsOna prosi, da bi bill tako
priJazen in stOril korake ia namen.'
resnici nj mogla avstro-ogrska vlada odgo-
yorti mic druzega kOt to, kar Odgovarja And
rassy. kljub temu ucnkuje ia nota kakor pre-
senceenje. Cd BerthOldovega ultimate, XII je po-
vxroeil sedanjo vojno, vse uradne avstrijske
note dihae ponos in pogostoma prevzetnost. Clo-
sek je bill dunajskih osabnosi re tako vajen da
sploh hi pricakoval ponizne besede cd tc strani.
&c zadnje Burianove note so bile tenn oziru ne
nayadne in verjet Jim je bilo mogoce lie zaradi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

lmaJo Sc vedno oni, XII so bill doslej gospodarji
Nem6ije.
Cutet, da zavi,i mir vsega sveta zdaj cd asnh
besed in della ravni crt ie predsednk dozan iz-
Iaviti. he da hi pri TEN mehGa trcle bcsede da ne
moreJo narodi sveta zaupati besedam onih li so
bill doSlel gospodarji NemCije in nemskc poitikc
rredSednik ponovno izjavlja, da ne more vlada
Zdrlzenih drzav pri sklepanju miru in izravn2va.
nJu vSeh bolecin in krivic sedanje voine govoriti
nkomer drugim kakor edinoe resnicnimi "a
Ntopnlki ncmskega liudstva, katerim je zajamceno
pravo uStavno stalisce kot pravim vadariem Mem
Cije.
Ako pa mora vada Idruzenih drzav govoriti
Z militarstiGnimi gospodarji in monarhistiCnimi
avtokrai Nemcije in Ce bo morda morala govoriti
mimi pozneje zsdevi mednarodnih obveznosti
nemSkega ccsarStva, edaj ne bo govorila mimi
mirovnih pogojih, temvec edino niihovi kapi-
tulacij
Me nj pridobljenega. ako sc stvar ne pove
Sprejmte, gospcd, ponovno zagotovilo mo
iega visokega spoStovania
Robert Lansing.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

nateli, in ako sprevidjo da ie prcmrje spoh mo-
goee vojaskega staliSca
Ako sc zedinijo "a pogoje premirja, tedai bo
Nemtija resnici dokazaa. da je brezpogoino
spreiea mirovnc pogoje in naccla, IL katerih zvi-
IA VISA akcia ce sprcime sugerrane pogoie "a
premire. ).
zakaj zahteva omcnjeno zredno poroStvo
hi povsem odprtmi in iasnimi besedami povedal,
zkaj zahteva omenjcno izredno poroStvo.
kator znacilnc in vazne ustavne spremembc
o katerih sovori nemSki tajnik zunanjih zadev
svoji mott dne 20. t. M. vendar Sc ne izgleda, da
jc odgovornost Wade napram nemSkemu ljudstvu
V naCelu popolnoma zvedcna. niti nj mix jer nobe-
nih garancij, da ostane dotGna usavna sprcmcm-
ba. % kater je deloma nekaksen sporazum, s,ana.
Dale nj dokaza, da je dosezeno jedro sedanjh tez-
koG MoeoGe jc res da so prise bodoce vojnc pod
konirolo nemSkcga liudStva, ampak sedanja vojna
sc nj priSla in mi govorimo sedanji vojni
Ocitno jc, da nina nemSko ljudstvo Sc vajeti
mad marisiicnimi oblastniki cesarstvu ro-
kah kot bi morale pruski krali Sc vedno konroli-
ia politcna pota NemCii in odlocno besedo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29

disco "a iSte. ki so zakrvli vojno Nekatcrc vcsti
eovoriIe vclikih demonstracijah Bernu, pri
kaerih je bill slavljen Licbknecht in k so imelc
baje izrecno republicanski macaj
kakor pri vseh casnikarskih vesteh Sc ie tudi
tukai treba varovati lahkOvcnosti Nikdar sc ne
pozabit da ie tud sedaj tekma med mnogo-
stevilnimi porOtevalci, kdo da bo telegrafira kaj
boil nZaconanega. Razun tega so tudi porocc-
vaci ljudje, vecalimani obcutki kakor vsi drugi,
pa rad porocajo. kar ie Gitateljem simpaticno Pri
tenn Sc zgod da pomagaio dogodIom svojo fan
tazjo: vcas Cez nekaj casa uresnic kar brzo-
javiajo re kot gotovo dejstvo. vGasi Sc pa zmoti-
io. Tako je bilo re parkrat citat da sc je Viiem
odrekel prestolu: in vendar je Sc do danasniega
dneva kajzer Ma svetu je nekoliko mil jonov ljudi
XII bi naiodkrtosrcnejS jSm veseljem pozdravili
resniGno vest njegovem odstopu; correspondent
vedo to in med mimi sc najde dobra duSa. XII ma
pravi ljudem veselie. Vest pa vendar ne more ma
domestti fakticncga dogodka. Nemcijo je treba
vzeti tako, kakrSna je, take, kakrSno bi 81 kdo
zelel.
- (Konec ma g. strani.) ~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29
Mir0vni experiment, Sentimentalnost in nuinost.

Odkar je Nemcija svojo vojno sreco toko
pri kraiu da so kajzerske sanje nadvadanju
sveta razprsene, je prevzela njena diplomaciJa
gavno vlogo namesto vojaskih gospodov. Mrovno
glbanje pomeni sedaj vsakdanjo hrano nemske
Wade. Nota sledi mott, in dasi so odgOvori Xxi jih
dobiva, drug cd drugega iasnejs, tako da ne osta-
ne poleg tendence razuml ljivostjo mic prostora
"a frazerstvo in takozvano diplomaticno uljud
most, sc berlinska vada vendar trudi, da b - vsaj
ma videz - ohranila dusevno ravnovesje i'll hladno
kri.
" Nemciji je to popolnoma nova prikazen Ze
prva nota, katero je predsednik Wilson odgovo-
ri princu Maksu, bi bila Sc pred nedavnim spra-
villa vso oficijelno Nemcijo ma noge in kirk maj
globokejsega ogorcenja bi bill zadonel po vsej de-
aeh- Kajzerieva vlada bi Sc bia cutia uzaljeno in
njo vred bi morale vse iudstvo trditi da je uza-
lleno dno duse Kdaj Sc je Sc zgodilo, ola bi bill
kdo nemsk. kancelarja vprasal. cigavem imenu
"a govorii Yes svet ie vedel, da je kancelar prvi
uradnik "njegovega Velicanstva' nota, XII priha-
"a cd cesarjevega zaupnika, pa mora povsod prica-
koyati enako spostovanje, kakor da prihaja cd
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-29
Wi1son0v zadnji odgovor.

NOta predsednika Wilsona XII je bila odposla-
ma Berlin kot odgovor ma zadnjo noto nemSke
Wade, sc glas:
Drzavni department, %. okt. 1918.
Predsedniku bi sc zdelo nepostenO, ako
Zdruzenih drzavah:
GGspod = Potrjujoc sprejem Vase note dne
u. t. m, vsebujoce komunkacijo nemSke Wade Z
dne 20. t. M, imam cast po navodilu predsednika
dostavit Vam sedeci odgovor
SprejemSi slovesno in natancno zagotovilo
nemske Wade, da je brez rezerve sprejela mirOvne
pogoje XII so bill izrazeni govoru kongresni
zbornici Zdruzenih drzav dne g. ianuarja 1918, in
naeela mirovne poravnave, XII jh je predsednik IL
rekel svojih poznejsih govorih, posebno adresi
dne q. septembra in da zeli razpravljati o po-
drobnostih glede ma izvajanja teh pOgojev ter ola
ne zhaja ia zelia in namen od tistih, XII doslej
diktirali politko in vodili vojno strani Nemci-
je, temveG cd ministrov XII govore v imenu vecine
drzavnem zboru in imenu velike vecine nem-
skega ljudstva, in spre jems nadalje natancno OBJ
mbo sedanje nemSke Wade da Sc bo drzaa Glove
New-York tribune., 1918-01-08
Federal Control
OF Paper Before
Senate To-day
Bill Would Put Making and
Distribution in Trade
Boards Hands

WASHINGTON, Jan. Z. Changes
which newspaper publishers want made
in contracts and trade customs for the
purchase of print paper were outlined
to-day to the Federal Trade Commits
sion at the first open hearing to obtain
information on which 10 fix paper
prices
The commission is preparing to fix
prices under an agreement with the
manufacturers. but before action is
taken there may be new law on the
Federal statute books giving it full
power over the paper supply. The Sen
ate to- day made such legislation its un-
finished business, for consideration
probably tomorrow. The legislation is
in the form Of resolution, which pro-
vdes that during the war the trade
commission shall:
"Supervise, control and regulate pro-
duction and distribution of all paper
and mechanical and chemical pulp in
the United States, and that all mills
and agencies distributing such ma
tcrials shall be operated on govern
ment account"
At the Trade Commission hearing
Emil Scholz. of "Thc New York Eve
ming Post" testified he signed con-
tract for paper without reading it be-
cause he feared if he made objection
he could get no paper at all
"But you made no objection what
ever to the terms Of the contract" in
sisted Henry A. Wise, attorney for the
manufacturers.
81 wouldn't make any objection,
either, if burglar held pistol TO my
head and asked for what I had," re
torted the witness.
Chairman Harris said such remarks
did not aid in reaching Just conclu-
sions, and Mr.. Scholz retractcd.
At another time Mr.. Wise said OF
the Newspaper Publishers Association:
''ls it not all association Of buyers
for the purpose of holding down the
price of the product they purchase ?"
at is not" Mr.. Scholz replied warm
ly: "Few publishers consult one an
other"
II submit that if the Attorney Cen
eral indicts the manufacturers for
adopting a standard form of CONTRACT -
said Mr.. Mire. "then we should indict
the publishers for seeking to dictate
form Of contract"
A. G. Mcintyre. paper expert for the
Publishers Association, outlined to the