Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12

kakor je zelel in kakor 81 je domiSljal, da JIG.
Viljem je vladar velike dezele. cato sc raz-
ume samo pc sebi, da je bill oficielno respekti-
ran povsod, kjer je ~niegovo ime pomenilo Mem
clio. Toda &c hi Nemci imeli ustavo, XII postav-
liza ma cello drzave figure liz mavca in hi razni po-
slaniki in veleposlanili govorili V imenu kipa kot
reprezentanta dezele, bi uzival oficielno enak
ugled kakor xiv tlovek, XII ina krone ma CLAW in
Sc imenuje "velicanstvo", pa je "a veliki svet
vendar lie simbol.
Viljem kot oseba je bill pa vedno veliko boil
precinct dovtipa in satire, kakor objekt ugleda.
Pc zunanjem svetu, vsaj tam, kjer je bio kaj svo-
bOdne besede, je clovek IL politi6nega in humori-
sticncga c~asopisja lahko spoznal, da je bill vrhov-
nj vladar nemSkega cesarstva V sploSnem cislu We
like bolj figura comica, kakor pa resna ~politicna
prikazen. V Avstriji so bill vsenemci, slept ka-
kor vsi Sovinisti in fanatiki, edini, XII so spoStljivo
govorili o Viljemu; toda to ne pomeni mic, ker hi
Sc bill V prahu valiali tudi pred kozlom, ce hi incl
naslov nemSkega cesarja. Po republicanskih de-
zelah so Sc veselili, da ina monarhizem reprezen-
tanta, XII tako ~sijajno predstavlja absurdnost mo-
narhiSticnega principa. Cello po avtokraticnih de-
zeah so Sc muzali, 6es poleg kozlov, Xxi Jill strelja
Vice, Sc vendar ialko zagovarja mas domaGi ST
stem.
sami Nemciji nj veljal Viljem IA nikakrsno
%veli6ino. List kakor "SimpliciSSimuS", ''Ju-
gend' DER wahre Jakob", predStavljaioci ko-
IlkOr tOllkO raIllcne, uelOma naSprOlne Stru1e,
skupaj pa takorekoc kakor V ogledalu kazoGi splo-
Sno misljenje n~emSkega liudstva, so Sc vjemali V
tenn, da MISC mogli IA svoje risarie in humoriste
dobiti hvaleznejsega p~redmeta od Niljema ii. Po-
liticno casopisie, zlasti V juznoncmSkih drzavah,
je bilo vedno zaposleno $ kakSnimi kritikami go
spoda kajzeria. Cello ~rajhstag, nedvomno mai
kretkejSi parliament V vsej Evropi, Sc vcaSi nj mo-
gel izogniti debati o nepremiSljenosti niegovega
velitanstva in sc JIG enkrat, ko je gospor kajzer
zopet nekoliko preve6 ~klepetal, cello toliko po-
vzpel, Ola je upozoril njegovo veliGanstvo ma cd
govornost, XII jo ina vlada "a njegove besede. Ce-
sarski majestet sc jc takrat cutil tako uzaljene.e,
da nj nekaj mesecev sploh javno govoril.
Razlogi "a to neuvazevanje kajzerja so bill
~razliGni, ampak razuml jivi. NihGe ne more dvo-
miti, da je socialna demokracija s svoio moGno or
ganiZacijo, s trajno naraScajoco mnoZico volilcev,
S politicnimi talenti, XII Jill je stella V svojih vrstah,
predstavljala V mirnih cash vsega spoStovanja
vredno p~oliticno silo. Cd prvega dneva, ko je
prisel ma prestol, sc pa nj znal Viljem nikdar VII
vetiAv 'zgolj reprezentativnO vlogO, Xxi hi jo mon
arb moral igrati V konstitucionalni drzavi in XII
mu Malaga - ce ne V srcu, pa vsaj V javnoSti -
popolno nevtralnost napram politiGnim strankam,
ker sc mora smatrati "a vladarja vSega naroda,
ne pa lie tie ali one struje. Ia JIG V TAXI neprisira-
nosti nekaj absurdnega, je res; toda absurden JIG
YES monarhicni sistem. Ce hoGe cesar biti stran-
kar, mu je kakor vsakcmu drzavljanu odprta pot
V politicno ~zivljenje "a edino cenO, da odlozi kro-
no. Dokler pa ostane ma prestolu, je dovolj bo-
cato placan IA razmeroma majhno nalogo, da drzi
jerk "a zobmi, kjer je njegovo govoricenje in 60
voranGenje nepotrebno ali naravnost skodljivo.
Niljem 81 nj znal V TEN oZiru nikdar naloziti
toliko zmernosti, kolikor ma primer King George,
XII vsaj tolikO razume, da je kra ljevska civilna IL
sta vredna nekoliko molce6nosti. NajrajSi sc je pa
njegov nebrzdani jerk zadiral V socialno demo
kracijo, Xxi hi jo bill "a vsako ceno rad unicil, pa
jo je S svojimi besnimi napadi lie pomagal veCati.
Znani so njegovi izrazi o brezdomovinSki tolpi',
o "notranjem sovrazniku", ~njegove g~roznje, ola
pomandra socialno demokracijo, da jo pobijcjo
konjska kopita j.. t d.
Tudi ce je clOvek cesar, ne more biti zanj po-
pomona brez pomona, akO 81 napravi sovraznico
liz stranke, Xxi zbere pri volitvah do Stiri miljonc
glasov iii pridObi wee kakor petino vseh sedezev
v parlamentu. Ysaka socialisticna stranka mora
biti Opozicionalna V vsaki monarhiji to je razum-
1.-Two brez vsake posebne razlage. Toda opozicija
lahko ~spostuic svojega nasprotnika, proti katere-
svoje nasprotnike rovtarsko zmerjal, nj mogel
~ pricakcvati spoStovanja.
Drugi krogi ma NemSkem so bill nezadovolini
$ kajzerjem zaradi njegovega nastOpanja proti
Bisnarcku. Pri junkerjih in tudi vecinoma pri
mescanskih krogih je bill Bisnark postal precej-
Sen malik u njihovega s~talisGa ie bill tudi res vec
vreden i'll "a njihOve interese ie incl vecic "a
sluge, kakor tedaj mladi cesar, XII jc cnos,avno
podedOval ceSarstvo, skovanO z Bismarckovo Ze-
lezno in krvavo politiko.
Ma razmerje med kajzerjem in narodom ie
vplivalO tudi ViliemovO prusiaStvo. Kliub zedi-