Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

pc bolJSeviSkih nazorih maSe lie pomozne cete, H.
vrSuiote naGrtc SocialiSticnih voditeljev in socia,
listitnih organzacij, 80 pc naSem mnenju to ma
Sc Sele tedaj sposobne "a r~esniGno socialistiGno
delo. kadar 50 same SncialistiGne. Socializma he
more urcSnititi socialisticna m~anisina med vecaii-
mani neZavedno maSo, ampak lie resnicna socia-
iiStiGna vecina.
BoljScviki imenujejo rusko repuhliko socia-
Ii>titno. Ia naSlov Sc nam pa zdi zelo n~eopravi-
cen. ker ne moreno spoZnati, kaj je V Leninovi
draw pravzaprav Socialisticno razun njenih VIA
darcy. ' Svojh oficielnih spiSih govorc boljSc-
Wiki radi o r~epubliki in vladi revnih delavcev in
kmetov. PRAY TO JIG zelo %znaGilno "a napako V nil
hovih pojmih. 'Revni delavci in ~kmetje" MISC
nobcno potrdilo socializma. VpraSa sc, koliko je
med tcmi "revnimi dclavci in kmeti' social
stow; &c jim nj dovolj, tedaj nj pricakovati, da bo-
do dclali socialisticnO, ampak nadvse je veriet-
no, da bodo ravnali ravno narobe. Slovenski, hr-
vaSki, ncnSki kmetie SO bill vcasi tudi revoluvio-
narJl; mkomur pa menda ne pride ma misel, Ola so
bill njib nameni socialisticni In tako ie paG tudi
z"revnimi ruskimi kmeti," katerim nj mogel no
hen Sveti duh Ccz noe vdihniti socialistiGnega
mania. ampak postopajo pc svojih instinktivnih
nagonih in pc TEN, kar Sc Jim zdi, ola Jim lie ko-
riStno, cetudi Y reSnici nj.
Iameriti ne more nihGe boljSevikom, da MISC
Nocialistitno r,sili agrarnega vprasanja. To hi
.'ila nemogoGa rec. Use poljedelstvo je bilO V Ru-
sill tako zancmarJeno. da hi Sc clovek zjokal. q
mteilzlrnem obdelovanju zemlje nj bilo govora
Skorai vSc gospodarStvo il hilo ekstenzivno. ka-
30 mai hi tudi bilo drugace, ko Sc jc vecina zem-
lIc Sc obdclovala Z Icsenim plugom in bi Sc bill
Jude drzali IA glavo, &c bi bill videli poliedel-
>kc Strojc naprednega ameriSkega farmaria pri
dclu' \ mnOgih krajih MISC ljudie vedeli. 6emu
je dober enoj, pa so ga vozili V vodo. Res da ie
vetini kmeGkega liudstva plmanjkovalo zemlie
IA obdelovanje; ampak 10 je bill lie en- del agrar-
mega vpraSanJa, Hi Sc davno nj reSeno $ TEN, da
So razdele veleposestvd. Izpremenitev kmeckih
proletarcev V male ali srednje posestnike pa 60
tovo nj socialism. u razdelitviio zemlje ie TEN
kmelom Svet podan V lastnino; socializem Nh
pozna lc Skupno, druzabno last zemlie, XII ie mai
poglavitnejSe produktivno sredstvo, i'm kdor 10
obdeluje, jo more dobiti lie V posest Ia toliko ca
sa. dokler jo resnicno obdeluje. S tako socialistic-
no posestjo hi spojena pravica prostega razpo-
iaganja kmet V socialisticni druzbi ne more pro-
DAFT zemlJc, ne more je dajati V najem, ne more
Je ZapuStitl dedicem. Ako jo neha obdelOvati ali
10 z%anemarja ali umre. razpolaga druzba zopct Z
MO V S%ploSncm i~nteresu.
Oh %razmerah, kakrSne so bile V Rusiji. hi hi
10 zaman pricakovati tako ali podobno reSitcv.
ker Je nemogoca. BoljSeviki ali pa mcnjSeviki ali
pa socialni revolutionary hi bill moral izpolniti
stare zahtevo kmetov Dat jim zemlje. Da so boli-
seviki to storili, Sc jim he more oGitati. Toda abb
Nurdno Je govOriti, da so vpeljali socialism ma
kmetlh, medtem kO SO lie ugodili sebicnosti mu-
zikov, clovcsko razumljivi sebiGnosti, ali vendar
Seblcnosti, XII sc ne ozira ma sploSnc, temvec L.
ma svoje ~najblizje inteiese. &c pride enkrat res
do socialisticnega reScvanja agrarnega vpraSa-
MIA, sc BIO sele pokazalo, koliko mo6i ina ia Sc
blcnost i'll kako malo socializma JIG V glavah teh
nOvih kmciOv.
Tudi industrijskega vpraSanja MISC boljSeviki
resili socialistiGno, ker ga tudi MISC mogli. Tudi
pod njihovo Waldo. nj industrial drzavna last in
lJudSki komisarji' je ne morejo nc Odkupiti. he
konfiscirati, ker nimajo dovolj sposobnih elemen-
iov "a centralno upravo, V posameznih ~podjetjih
pa tudi nj dovolj Judi "a dobro vOdstvo. Tudi to
nj ocltanje. Cd nikogar sc ne more zahtevati, kar
Je nemogoce. Lahko Sc jim pa zameri, da govore