davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

dednega spora so pa z velikim veseliem porabili
tudi oddaljeniL, vcasi zelo p~roblematiGni sorodniki,
mocni sosedje in vsakovrstni tekmeci. XII so izku-
sail vsako nejasnost razjasniti sebi V prid. &c so
V kaksni skupini Sc liz teh ali onih razlogov zivele
kaksne centrifugalne sile, je bila moznost raz-
pada tenn vecja. Taxa stremljenja pa so bila zelo
razuml jiva V dobi, ko drzave MISC slonele ma ma
rodih, ko sploh nj bio narodne zavesti, ko pa so
ziveli spomini ma nekdanjo oblast V onih. Iii so 10
izgubili, in ko je castihlepnost posameznih pleme-
nitaSev z vecjo ali manjso realno upravicenostjo
lahko gojila drzne, ponosne made. Dna n more
V onih dezelnih ~skupinah, XII so sc pc VISA
kovrstnih aventurah zdruzile ped habsbursko oh
lastjo, JIG bio dovoli elementov, XII so silili IL emo
tic. Bio je pa tudi drugod veliko p~ozeljivih oGi. XII
so sc upirale v tie dezele in upale, da pride cas-, ko
DO roka lahko pograbila, kar so sesali pogledi.
Ogrska je pripadla Habsburzanom ko lie Ivan
Z~apoljski podlegel Ferdinandu; ali boji MISC bill
S tenn kOncani, upOrn0st je neprenehoma tlela da-
lie i'll vsakcas je izbruhnil MEN plamen. Sc facet.
kom Is. ~stoletja JIG Rakoczijeva vstaja in progla-
sitev ogrske necdvisnosti V Inodu povzrocala Du-
naju velike preglavice. Usoda CeSke Sc lie odloGila
v bltkl ma Bell Gori 8. novembra 1920, V kateri
Je bio cesko plemstvo pOrazeno; usmrtitvc, pre-
gnanstva in konfiskacije, zator nekatoliSkil Ger.
kew in unicenje ustave, XII je sledilo katastrofi. jc
zapustilo v dezeli polno bridkosti in ogor6enosti.
Veliko nezadovoljstvO je bio V planinskih deze.
lah zaradi Ferdinandovega pokatolicevanja. Tm.
Xxi so bill sele pod Leopoldom premagani leta 1899
jim je mir V Karloveih odvzel ozemlje med Dona.
>vo in Tiszo, ali nihGe Sc nj mogel prisegati. da ie
turska nevarnost cdvrnjena "a vse case. Francija
je ~prezalila Spanijo, drugi sosedje pa so imeli
druge zelje.
Dne l. novembra 100. je umrl Karol H.. zad-
Mi Habsburzan ma Spanskem prestolu. Avstriiski
cesar Leopold 1. je zahteval nasledstvo "a svoje-
ga drugega sina karla, kakor sc je francoski kralj
LJudevit Nv. odrekel svojim pretveznim pravi-
cam do spanske dedScine V prid vojvodi Filipu an
zujskemu, Xxi je prisel Is. februarja 17O1. V Ma
drid kot kralj. Francoski Ljudevit in nemski Leo
pold sta Sc sklicevala ma pravice sorodstva. Oba
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

sta bila sinova S~panskih princes. Qba sta imela
spanske princese "a zene. liz spora "a lepo dedscino
je nastala vojna, XII je spravila malone vso Evropo
po konci, in Sc je ~razsirila Sc preko morja.
Ia Leopolda pa nj bila Spanija edino vpra-
SAME. Josip, njegov prvi sin, je incl dive hGeri, pa
~nobenega sina, njegov brat Karl, Xxi mai hi dobil
spansko krone, pa sploh Sc nj bill ozenien. Kakor
V SpaniU pc smrti Karla III. hi Sc bio tudi tukaj
lahko zgodilo. da izumre moSki rod; in kaj hi te.
daJ moglo nastati, je kazala spanska vojna.
y Skrbi. XII so roiile Leopoldu pc CLAW; so DO.
,ssodile dine IL. septembra 1903. taini pakt z ME,
govhma sinovoma. Cesar je tedaj Sc upal, la pribori
3reca orozja mlajsemu Karlu spansko krone, sta.
reJsi Josip pa JIG incl slediti ocetu. V eni i'm drugi
lialJl le Dilo nasledstvO pridrzano sinovom DO pra-
VA prvenstva; ce hi tn ali tam izumrl moSki rod,
pl1padc pravo nasledstva prvorojeni hceri; akO
.bi pa ena ali druga loza popolnoma izumrla, Sc
zdruzi VISA posest V obitelji. Tako je bilo dogovor-
jeno ga ~blaginjo krseanstva".
Leopold nj ucakal konca spanske vojne, XII je
traJala dvanajst let. 5. maja !. 1705. je umrl, i'm 10
SIP l. mu le bill naslednik. Njegova vlada je bila
kratkotraJna. Ze IL. aprila iii. je legel V grob,
in ker nj incl sinov, je zasedel mlajsi brat Karol
vi" lzpraznjeni presto. O:rok takrat sploh Sc nj
mel, Vprasanje bodocnosti je postalo TEN akut-
neJse, ker Je bio pravo nasledstva v dezelah raz-
memo. NelJavnost tajne pogodbe med oGetom in
slnovoma Je bila dvomljiva. Razuntega tudi MISC
bile razmere wee take kakor OBJ sklepu pakta. Ka-
rol vi. Je bill Sc edini mOski Habsburzan: niegove
made ma spansko krone pa so medtem re zelo splab-
nele, dasi je bio francosko orozje dolgo casa ne
srecno, tako da je bill re Ljudevit prosil "a mir in
bi ga bill tudi podpisal z velikimi zrtvami, ce ne bi
bill zahtevali cd NIGGA, da maj s svojo vojsko po-
maya izgnati svojega vnuka il Spanije. Pc III
mi leta ITO. sc JIG vojna sreGa obrnila, Anglezi
so 8. decembra ujeti, Starhemberg je bill dan po-
zneJe premagan pri Villa Viciosi, ID. marca l713.
so Avstrijci definitivno kapitulirali in zapustili
Spaniio.
Preden sc je to zgodilo, je pa storil hrvaski
Sabor V Aagrebu vazen sklep, XII ie pravzaprav
sprawl vprasanje nasledstva v tir. Meseca marco
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

ln2. Je spreSel predlOg zagrebSkega skofa in
podbana, ola pripada pravo nasledstva "a Hrya.
sko, Slavonijo in Dalmacijo onemu vladariu, &c
izumre habsburska moska loza pa oni princesi il
habsburske rodovine, XII vlada ma Dunaju in ina
pod svojim gospodstvOm Avstrijo, Kranjsko, Ko-
roskO In StajerskO. HrvaSki zgodovinarii imenu.
jejo ia sklep hrvasko pragmatiGno saakcijo, in
stranka prava opira mani hrvasko drzavno bravo.
Prya pOsledica tega koraka je bila velika ne
zadovoljnost ma Ogrskem, kjer so re tedal smatra-
IL Hrvasko "a ~neloeljiv del svoje drzave. Ogrska
3e bha sele ma pozunjskem 4zboru leta 1888. pri-A
znala kraljevsko dednO pravo in Sc odrekla pravi-
ci vOlitve kralja ali to je veljalo samo "a mosko
lozo, docim je bila zenska pc ogrskem pravu IL
klJucena cd nasledstva. KOnflikt med Ogrsko in
Hrvasko Je bill torej ociten, in ogrski stanovi SO
protestirali ma Dunaju. Da Sc resi- ia spor i'm da, hi
Ogri PRIMAL tudi zensko nasledstvo, lie dial Karol
skllcati V Pozun ogrske zaupnike pod ~palatino-
vim predsedstvom Naposled so ogrski stanovi IL
Javili, ola priznajo pravo z~enskega nasledstva, ako
ga sprejmeJo tudi stanovi ostalih dezel i'm sklene-
10 vzajemnO ~"vecno" zvezo, XII bi morala med
drugim tudi skupno vzdrzavati vojaske posadke
proti TurkOm in vsebovati tudi carinsko enoto.
Cesar karOl sc ri oziral ma tie sklepe. Monar-
hizem je bill absoluten; ogrski pogoji pa so bill
pray po tenn, ola hi ga obcutno omejili. IL avtokra-
ticnega nacela je izviral njegov sklep, da sam
motu proprio' razgiasi zakon nOvega nasledstva.
To Sc je zgodilo 10. aprila 1713.; patriotic
pfavijo, da je bill to ~rojstni dan sedanje Avstro-
Ogrske. Ma slavnostnem zboru je dial cesar preci-
tatl pactum mutuae SUGGESTIONS, in potem lie sam
razlozil, da je"vsled smrti svojega s~tarejsega bra
ia Josipa |. podedoval VISA niegova dedna kralic-
silva in dezele, ter Ola imajo vse skupai ostati nc
razdeljene pod oblastjo ~njegovih zakonskih mo-
SIKH telesnih dedieev de jure primogeniture; &c
pa izumre mosko deblo, imajo preiti nerazdeljivo
pod oblast zakonskih hGera, vedno DO redu i'm
pravn prvorojenstva." Tia zakon je oznaGil "a
"sanctio pragmatica", "a slovesno, veGno veliav-
no pOstavo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
SanctiO ~PragInatica.
Etbin Kristan:

Dne is. aprila 1713. Sc lie zbrala v dvorani
tajnih svetnikov ma dunajskem cesarskem dvoru
siJajna druzba: Ministri, tajni svetniki, ogrski
Judex curiae, ceSki kancelar, ogrski kancelar, err
deljski podkaneelar, spanski DRAWN tajnik, mad
skof valencijski, pred vsemi pa cesar Karol VI.
Sedec ma prestolu pod baldahinom je dial vladar
precitati obiteljsko pogodbo svojega oGeta Leopol-
da, sk~lenjeno S sinoma Josipom in Karolom liz
lcta lIO3., takozvani pactum mutuae SUGGESTIONS.
Odkar so Sc pokazali prvi megleni obrisi one
ga dezelnega kompleksa, liz katerega sc ie Seasonal
lzkrrstalizirala Avstrija, je bila zgodovina teh kra-
Jew, nJih narodov in njih vladarjev nenavadno ra-
n0vrstna in zivahna, polna bojev, intrig, kupcij
in drugih zanimivih dogodkov. Dezele so prehaja-
lie liz roke V roko, spajale so sc in trgale, pa zopet
druziie, tako da sc je z~emljevid venomer izpre-
minjal. Razun voin so odloGevali o usodi narodov
in dezel zlasti zakOni v vladarskih krogih. Dolga
je bila doba, ko so veljale dezele kratkomalo "a
vladarsko last, in Sc je menjavala drzavna posest
pc enakih naGelih kakor privatna. Pravica sile,
ohranjena IL najstarejshi casov Glovestva, dedsGi-
ma Sc IL dobe zivalstva, je bila ma celu vsega pra-
va. Poraz sOvraznika je dajal zmagovalcu vso OBJ
last in uniceval vse ~starejSe pravice. A kakor dobi-
va nevesta V navadnem ~zivljenju doto, &c je kaj
pri Hist, SO s knezevskimi porokami tudi dezclc
dobivale move gospcdarie. V TEN oziru JIG imela
Avstrija toliko sreee, da jo je izrazal cello prego-
vor: Bella gerant ALI, tn felix Austria. nube!
Kakor je bilo ma ia nacin V ugodnih okolisci-
nah lahko pridobivanje, tako tudi izgubljanjc nj
bio posebno tezko. Skoraj Gez noe so nastajale We
like decline zveze nenadoma so Sc pa zopet delilc
in trgale. KakOr v privatnem pravu so otrci "a
htevali dedscino pc starsih, in deleze so bile pray
tako pogostoma predmeti spOrov kakor med Ma.
Vladimir prebivalstvom njive in travniki, krave IN
omare. Ali medtem, ko Sc procesi zaradi vsakda-
Nth testamentov opravljajo pred sodiscem, so Sc
Sport zaradi dinasticnih dedscin pogostoma rese-
vail ma bojiscu in stroski so Sc placevali z rdeco
krvjo.
BodocnOst draw je bila v teh razmerah skraj-
no negotova, ker sc nj dial otroski blasoslov nika-
kOr vnaprej preracuniti. Vsako prilikO kakSnega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
lzjava neodvisnosti Zedinjenih Drzav.

kadar sc v toku dogodkov porodi potreba do
pretrga EN- narOd ~politi6ne vezi, XII so On vezaIe
z drugim, in da zavzame med ostalimi d,5avam;
ma svetu samostojnO in enako stalis6e, do kate.
regs Je pc prirodnih in bozjih postavah oprayi-
cen, tedaj zahteva poster cloveski obiSaj. da ma
vede IA narod razloge, XII so ga privedli do loeitve
cd stare drzave.
Smatramo, Ola so same pc sebi umevne in do.
kazov nepotrebne sledeee resnice: da so ysi lin.
die enako ustvarjeni in da so sprejeli cd svoiep,
stvarnlka gotove neoporekljive pravice, da ie
med tenn pravlca do z~ivljenja, svobode in do
streml jenja pc sre6i. V dosego teh prayic ;ma;,
lJudstva svoje Wade, katerih pravi6ne oblasti IL
viraJo IL soglasanja vladanega ljudstva. &c pa
poseze katerakoi vladna oblika v te namene i,
jh @zatira, tedaj ina ljudstvo pravico, da ta<o
Waldo i%zpremeni ali pa strmoglavi in ustanovi mo-
ro Waldo ma takih nacelih in uredi memo oblast v
taxi obhk!, kakor spOzna, da je najpotrebneie IN
nlegovo varnost in sreeO. Razum STEER veleva. da
sc stare Wade ne izpreminjajo liz majhnih in mi
moldoclh razlogov, in izkusnja mas tudi uci, da
liudstvo rajSi trpi krivice, kolikor iih more trpe-
ii, kakor pa da bi 81 samo jemalo pravico z uni
cenjem obil, katerih je sajeno. Toda &c dokazu-
jejo krivice in zlorabljanja brez konca in kraia XII
gredo venomer "a istim smotrom, namen. da nod.
vrzejo narod absolutnemu despotizmu, tedai ina
lJudstvo pravico in je njegova dolznost. da strmo-
CLAW tako Waldo in da 81 .nstanovi bolise branike
"a svojo bodoco varnost.
Ma ia nacm so potrpezljivo trpele naSe ko'o-
niie in tako je nastala neizogibna potreba, da Sc
ovrze start vladni sistem. Zgodovina sedaniega
Kraila Nellke Britanije je zgodovina ponovnih
kr1vlc In prisvaJanJa neopravi6enih oblasti z di-
iektllm namenom, da ustanovi absolutno tran
S'vo mad tenn drzavami. V dokaz predlagamo ne
pristranskemu svetu sledeGa dejstva:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

V vsakem sluGaju teh nastetih krivic smo Sc
pritozili ma najponiznejsi nacin, toda vsaka nasaL
pritozba in prosnja je obrodila Sc wee krivic. Via
dar, cigar znacaj ga v luGi omenjenih krivic o.
znacuje "a tirana, nj sposoben, Ola bi vladal svobo-
den Harod.
NismO hOteli delati nobene krivice nasim
britanskim bratom. Svarili smo Jill nestetokra-,
da maj 81 ne prilasGajo neopravicene oblasti mad
nami opozarjali smo Jill tudi ma okolsGine nase
emigracije in ~naselitve v teh kolonijah. Apeli-
rail- smo ma njihovo p~rirojenO praviGnost in veil
kodusnost; sklicevali smo sc ma sOrodne vezi med
mani in jh prosili, da mai nehajo S k~rivicnim pri-
laS6anjem Oblasti, Xxi bi morale pretrgati tie vezi.
Ali tudi oni so bill gluhi "a nase praviGne gla-
sove in MISC sc Ozirali ma nase krvno sorOdstvo.
Iato moramo danes tudi njih, XII obsojajo naso
l%oGitev, smatrati "a to, kar velja "a ve ostalo elo-
vestvo: "a sovraznike v vojni in prijatelje V mi
ru.
Haraditega izjavljamo mi zastopniki Zedinjc-
nth drzav ameriskih, zbrani v generalnem kon-
CREST in klicoei najvisjega Sodnika "a priGo ma
sih tistih namcnov, in slOvesno proglasamo v ime-
nu vsega dobrega ljudstva teh kolonij. da so &c
Idruzene kolonije cd danes in da imajo pravicu
biti svObOdne in neodvisne drzave, da so proste
vsakcga podanistva do britanske krone, da so po-
pomona pretrgane vse p~olitiGne vezi med mimi
in VelikO Britannia in da imajo te kolonije kot
svobOdne in neodvisne drzave cd danes zanaprej
vso moe napovedovati vojno, sklepati mir, usta-
~navllati zveze, vOditi trgovino ter storiti in vrSiti
rse. kar imajo pravico storiti neodvisne drzave.
Da izvc1emo ia svoj proglas in zaupajoGi V boz
10 Prcvidnost sc zavezujemo, da smo pripravljeni
zrtvovati svojo cast, imetje in svoje ~zivljenje.
JOHN HANCOCK,
predsednik ~kongresa.
(Sledi So podpisov zastopnikov IL vseh prvih
trinajsterih draw
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Dale je gail naso ustavo in nase zakone $
sledeeimi krivi6nimi cini;
namestil je med mas veGja stevila oborozenih
Get;
scitil JIG vojake S sleparskimi sodnimi razpra-
vami pred kaznijo "a umore, Xxi so Jill izvrSili mad
prcbivalci teh draw;
zapiral je naso trgovinO z ostalim svetom;
nalagal nam je davke proti nasi wolff;
odrekel nam JIG pravico do porotne obravna-
We V restetih sluGajih;
iransportiral mas je cez mOrje in tamkaj gnal
pred sodisca "a izmisljene prestopke;
V sosedm angleSki prOvinciji je odpravil svo-
bodni sistem angIeskega prava in uvedel samo-
silno ylado z razsirjenimi mejami, kar je imelo
nanien, da pc enakem vzoru uvede absolutisticno
Waldo tudi V nssih kolonijah; .
odvzel nam je svobosGine (charters) i'm zatrl
n~ajboljse zakone, : elmer je ruSil temeljno moe
nase Wade;
suspendiral JIG naSe postavodaje in 81 wei
moe, ola nam sam daje zakone;
cdpovedal Sc je tuka jSnji vladi $ tenn, da nam
Je odrekel zaScito in nam napovedal vOjno;
"opal je nasa morja, napadal naSa obrezja,
Foz,gal ncSa mesta i'll moril nase Judi;
ravnO V TEN casu je postal semkaj velike ar.
made tujih najemnikov, Ola dovrSi delo moritve,
razdcjania in tiranstva, katero je re pricei z mai
vedjo perfidnostjo i'll krutostjo, XII nina para v
lajbolj barbarski dobi in XII nikakor ne pristoja
CLAW civilizirane drzave.
PriSilil je nase drzavljane, katere je vjel ma
m%oriu, da so Sc morali oboroziti proti svoji do
movini in da so postal rabbi svojih bratov in pri-
~Jatellcv, ali ola padejo cd njihovih rok.
lzzyal je med nami vstaje in nahujskal proti
nam kryolocne indijanske divjake, katerih vol
S5ovanie ie zverska mor;tcv starGkov in deco.
mcSkih in zensk.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

~ Amsterdama pOrocajo: Poslanec neodvisne
(manJsinske) socialistiGne stranke ma Nemskem
or. Conn je zadnji cctrtek ostro napadel rumun-
Sko mirovno p%ogodbo, ko je bila v drzavnem zbo-
ri debata o ratifikaciji pakta z Rumunijo. Kakor
poroca Rheinisch- Westfalische Zeitung'' V Esse-
hu' Jc deJal DIR. Cohn: "Mi bono glasovali proti
teJ pogodbi, kajti pravega miru ne prinese. kakor
ga nj prinesla pogodba z Ukraine. Pogodba z Ru-
muniJo nj mic druzega kakOr mesetarstvo "a pc
trolej in zeleznice. Tia pogodba je navaden rop.."
Predsednik zbornice je pri teh besedah usta-
VII govornika in %zahteval, da maj sc COIN posluzi
"dostojnih" izrazov. Govornik je nadaljeval $ kri-
tlzlranjem in koncno je omenil fTrajnega miru
ne DO nikdar, dokler ne pade militarizem.' Mem
ska zbornica je z vecino glasov Odobrila mirovno
pogodbo z Rumunsko. Neodvisni socialist so gla-
soyali proti 'pogodbi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09
(Dalje)

Il Dunaja porocajo cez Amsterdam, da je av-
strijski cesar Karl postal sledeGo brzojavko move
mu turskemu %sultanu: Representative hrabrost
nasih Get in velika Odlocnost naSih narodov lie ola
ella naJino zvezo z Bolgariio in NemGijo kljub te-
mu, ola hoceJo nasi sovrazniki uniciti nase drzave.
Modre, %politicne ideje, XII so karakterizirale Via
do preJsnJega sultana, so ~ovencale TurGijo S slave
In pokazale so il pot do image in v%elicine turske-
ga cesarstva. Topic zelim WASH vladi s%ijajno bo-
dOcnOst."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

IL Amsterdama poroGajo: Tekom debate V
nemskem drzavnem zboru o rumunski mirovni po-
godbi je dejal Flip S~cheidemann, vodja kompro-
misnih soeialistov, da so v pogodbi tocke, XII Jill
socialist ne morejo odobriti in zato Sc hoce njego-
va stranka vzdrzati glasoyanja o stvari. Scheide-
mann je tudi i~zjavil, da vecinski socialist he mo-
rejo veG glasovati "a voini kredit, ker scdanja
vlada ne We, kako je treba ugnati sovraznika.
George Ledebour, voditelj neodvisnih socia-
listov je pa dejal v debati "Zdsj, kakor Sc nikdar
pOprej, je dolznost nemskcga proletariata, ola sc
pripravi ma revOlucijo."
Predsednik zbornice je dial Iedebourju ukor
"a tie besede.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

LIZ Pretorije v juzni Afriki porocajo: Ministr-
ski predsednik Botha je objavil poroeilo, v kate
rem pravi, da Sc re dali casa pojavljajo ncmiri V
Transvaalu in sosodnih kolonijah angleske iuznc
Afrike. Botha dolzi nemske agente, da hujskaio
domacine ma upor; obdolzeni so tudi mnogi Burr.
XII nasprotujejo angleski vladi. V transvalskih
rudnikih Sc neprenehoma pojavljajo Strajki. Ne
dolgo tega je zastavkalo $500 domacinov v rudni-
XIII Ferreira v okolisu Johannesburga. Kolonijal-
ne oblasti so aretirale IS voditeljev in zaplenile
veGjo kolicino skritega orozja.,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Stockholmski "Poliiiken' objavlia zopet poro-
clio baje IL Petrograda, ola je bill bivSi ruski car
umorjen, obenem ola ie bila usmrcena njegova re-
ma, sin in hci Tatjana. Porocilo Sc opira ma liza
vo' nekega ruskega duhovna, XII je baje V cerkvi
Carskega Sela molil "a "pckojnega" Nikolaja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Dunajska "Zeit" poroca, ola so nemske voia-
ske oblasti odkrile v Warsaw veliko zaroto proti
sedanjemu poljskemu regentnemu svetu, V zaroto
jc zapletenih wee voditeliev narodne poliske stran-
Ike. Zarota je bila naperjena prot NemSiji in
Avstriji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

Havasova casnikarska a~gentura v Parizu jaw
la IL Madrida, da so delavske organizacije v Spa
Mil glasovale "a splosnO stavko. XII mai Sc pricne
10. julia. Rudarji so 2 veliko vecino odbili po-
nudbo "a razsodisce in glasovali "a straik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

liz W~ashingtona j~avljajo: Uradno porocilo
pravi, Ola so nemske submarine meseca junija
potopile dvaJset norvezkih trgovskih ladij S skup-
no tomato 1888 in pi TEN je 81 mornarjev izgu-
bio ~zivljenje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

IL Curiha ~poroGajo cez London, da je Avstri-
ia zadnje dni "tipala" pri zaveznikih "a mir,
ampak da je njena misija p~ogorela. V Svico je
baje prisel avstro-ogrski diplomat, Xxi JIG ~poskusal
priti v dotiko z zastopniki zavezniskih drzav z ma
mcnom, ola spozna njihovo staliSce z ozirom ma ne
katera "vazna vpraSanja' -. ZavczniSki diplomatic
so pa odkIonili vsak pogovor in odposlanec je od-
sci domov brez uspeha.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-09

IL holandskih virov je prSIa V London vest.
ola nj turski sultan Mohamed V. umrl naravne
smrti, kakOr je bio prvic poroGano, temve6 da so
ga ubili turski revolutionary. Prva vest sc je
glasila, ola je sultan umrl "a influence.
The Leader, enterprise and press. (Fitzgerald, Ga.) 1915-1921, 1918-05-24
SPECIAL TERM SUPERIOR
COURT Hello THURSDAY

Judge D. A. R. Crum came down
Wednesday afternoon from Cordele
to hear demurrers and accept plea
OF guilty in the case of the State VS..
Johns had two automobile loads of
being in possession of large guam
tity of whiskey, ETC., when captured
by Sheriff Dorminey on the Dixie
Highway.
John had two automobile loads of
contraband liquor, which were
brought to the Jail and since that time
has been poured into the sewers.
Judge Crum fined Johns $4,000 and
the negro with him $4,000. Mi.
Smith, a white man, alleged to have
only been passenger from Jackson
vile enroute to Macon, who has been
confined in Jail here since the arrest,
was given his liberty. The cars were
returned to Johns.
The Leader, enterprise and press. (Fitzgerald, Ga.) 1915-1921, 1918-05-24
NEGRO IS.SOUCHT
FOR PIKE MURDER

GAINESVILLE, May 23.-When he
was approached early today regarding
his failure to report for work at the
farm of John A. Willis, several miles
from here, Ed Calhoun, negro, Sc
cured rifle and killed Mr.. Willis,
one of the best known men in Pike
county. Later he flied upon a bro
, Their of the murdered man and made
his escape.
Posses have been searching the sur
rounding country for Calhoun all day
and tonight it is reported the negro
has been captured There is no con-
hrmation of this report and members
of the GAINESVILLE party, returning
to the city tonight, are inclined to
doubt it,
The negro used Winchester, firing
two loads into Mr. Willis breast. The
slayer came here. it is said, from
Jacksonville few days ago and was
induced to go to work on the Willis
farm. His victim was one of the most
peaceable and highly esteemed white
farmers of this section and from ex-
pressions of those hunting for CAL
houn there is little doubt as to what
will be done if the negro is caught 1t
is not believed he can be landed in
jail
The Leader, enterprise and press. (Fitzgerald, Ga.) 1915-1921, 1918-05-24
NEGRO FARMER GETS
DIPLOMA FROM TUSKEGEE

Grant Lewis, the successful negro
farmer in the Vaughn Taylor district,
returned this morning from Tuske-
gee, Ala, where he was presented
with certificate of merit, earned
by only four negroes in the Southern
States, two from Georgia, one from
Alabama and one from Louisiana.
The certificates were issued by the
Tuskegee Institute on the best rec
ords made by negro land owners.
Grant Lewis owns about three hun
dred acres, free of debt, has money
in the bank, and drives one of the
best cars in the county, Jack Rab-
bit"
The Leader, enterprise and press. (Fitzgerald, Ga.) 1915-1921, 1918-05-24
ENGLAND CONFIDENT
OF ABILITY TOSTOP
GERMAN DRIVE

(By International News Seryice)
Edinburgh, May 24.-"We antici-
pate great German attack, but those
who know the prospects are conf
dent of the result" said Lloyd George
IN his speech today. 1--WE are now
sinking submarines faster than the
enemy can build them. We are build
ing merchant ships faster than the
enemy can sink them. We establish
ed a new record for sinking subma-
rines in the month of April.
The Allies still have time of great
anxiety before Them" continued
Mr.. Lloyd George, and it is race
between Hindenburg and President
Wilson,
The Leader, enterprise and press. (Fitzgerald, Ga.) 1915-1921, 1918-05-24
BRITISH RAID
GERMAN LINES

(By International News Service.)
London, May 24.-German lines
southwest of Labasse were success
fully raided by the British last night.
Prisoners were captured. The enemy
raided north Hill No. 20, north of
Lens yesterday. Some British are
missing. 49,,
The Germans attempted another
raid on the British post at Aveluy
wood, north of Albert, but were re-
pulsed. German artillery was active
last night west of Lens and in the
ueighborhood of Givenchy and Fes-
tubert. Gas shells were used in Nieppe
forest.