Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-08

laNec mezdo Cd dneva do dneva, Cd tedna do ted
ma, cd meSeca do mcseca, doGim pa dobi posest-
mix in obrtnik plaGilo, kadar prcda blago. Odvi-
sen je prvi Sc cd susc in moce, zaradi tega cuti
mad seboj neko visjo, neznano oblast. Mali obrt-
mix in trgovec pa je odvisen in Spekulira $ ka-
prieami inteligentov, kapitalista in delavstva. V
drobnem delovanju in prodajanju izkusa ravno
tako viSati ceno pridelkov in izdelkov.
Mali obrtnik in trgovec in mali posestnik pa
VklJub temu StremlJenju he more vZdrzavati kon-
kurence veleprodukcije, veletrgovine in vslepo-
sestva; tako da je kon6no vezan, ako hoce visa
II Gene, vetinoma lie ma izkoriscanje slabih instink-
toy delavstva in ma kaprice inteligcntov. Pc po-
stem poti pa 81 ne more i~zboljSati Svojega zivljen-
skega polozaja in morajo biti ii stanovi zadovolj-
nj, da pridejo do hrane, obleke in stanovanja: IL
dobnoSti razvodrila 81 pa tudi ii stanovi ne mo-
reJo privoSciti in V Stremlienju "a zboljSanjem
svoJega zvljenskega p~olozaia imajo edinega "a
Neznlka V delavStvu. cato hi Sc moral tudi poti-
ticno organizirati poleg d~elavstva.
Intelligent so danes kreature kapitalizma.
Svoboda je lie navidezna, umetnoSt i'm veda morata
Sluziti ciljem kapitalizma. Kapitalizem inteligen-
te razmerno dobro plaza kot svoje sluge in jim
odplra presto konkurenco med seboj. V sluzbi
kapitalizma. Pc drugi Strani vplivata veda in IL
metnost ma inteligente, da potion spoznavanja uvi-
djo prave potrebe GloveSke druzbe in prave Glo-
veSke imtcrcSe ter Streme pc reSnicni svebodi. Ia
radi tega lahko inteligente loGimo V diva sloja;
onl, kl so SuZnji kapitalizma in MEGA orodje, Xxi
so takorckot izvrSevalci zlorabc zakonov meSGan-
SIKH parlamentov in so Y plaGilo delezni vSega
~razkoSja in perverznosti kapitalistov samih dru-
gi pa sloj intcligentov, XII je potion spoznavanja
uvidel kriviGnOst sestave danasnje druzbe in pra-
vitnost razredncga boja delavstva, obenem pa tu-
Oh, da spremeni lie razredni boz cloveSko druzbo
IN ola Je lie pc Zdravem egoizmu delavStva mogo-
&c zlomiti perverzni egoizem kapitalizma.
Oni dol iptplioapcn Eotarnua h; ;r,ann,,l N
goisticna intelligence, odvra6a delavstvo, obrtni-
ka, trgovca in kmetovalca cd razrednega boja in
"a ped pretvezo we're i'll narodnosti podlaga sebi
In kapitalizmu. Tako ina klcrikalizem pod vod-
stvom duhovniStva namen, kmecko ljudstvo drzati
V lastnih cd delavstva lOGenih organizacijah, in
tako drzi tudi posvetna intelligence delavca, obrt-
nika i'll trgovca V %posebnih organizacijah. Ker so
vse tie organizacijc V sluzbi kapitalizma, izkori-
scevalcev i'll sovraznikov delavstva, SINE social
stieno organizirano delavstvo smatrati vse neso-
gladstone delavske in krS6ansko-socialne ter DO
dobne organizacije "a izdaiak'ke, ker edino ONO
g~ocujejo, da Sc kapitalizem drzi Sc V tel obliki,
kakor "a imamo pred seboj.
CilJi delavStva pa MISC odpravljanje kapitala
III boz proti industriji, marveG delavstvo prizna-
va, da je lie potion velike Obrti mogoGe product
rati blaga Y zadostni meri in pc najnizji ceni. De-
lavstvu gre torei lie "a regulacijo della in konsu-
ma. Ako hoCe to storiti. mora d~elavstvo postati
laStnlk prolZVaJalnih SrCdSteV ter iZlociti kolikor
mogoce trgOvino, da pride industrial in poliedel-
stvo V dircktno doiiko $ konsumcntom Pri izbolj-
Sanju produkcijc in pri upravi pa mora deIavstvo
takO rabbit intelligence, kakor jc sedaj potrcbna
"a kapitalizcm, lc da Zahtcva delavstvo, da Sc in
teligent zaveda, da je sam delavec in organ de-
lavstva, ne pa, kakor sedaj glavni pomoGnik izko-
rlscanJa potion kapitalizma. To zahtevo delavstva
lmenuJcmo koiektivizem, (. j. da ina skupnoSt po-
.stati laStnica vicga orodja in izdelanega blaga in
IDA %skupnOSt regulira tudi konSum, Xxi Sc mora 20
Ipet obracati pc zivljenSkih potrebah Cloveskih,
It. j. mora dajati in ohraniti Cloveku zdravo telo in
lpa zdravo, clio duSo.
kOnGno Sc mora delavstvo v~praSati. ic Ii to
Imogoce doseci, ali nj ve TO lie utopia Odgovor
dobi V zgodovini. Dclavstvo ic pri6elo boi takrat.
ko je bila vsaka organizacija hudodelstvo, ko Sc
iJe organlZlrano dclavStvo preganialo po ieGah i'm
ivislicah. Nkljub vsem naporom drzavnih oblasti
IN vkllub vacj zvezi III pomOGi kapitalizma pa so
Isl delavci V vseh kulturnih drzavah izvoievali pro.
IStoS' organizacii in deiansko dosegli vsai naipo-
izboljSke ziyljenSkega stanja, II. pr. Dol
!nlSkc ~blagajnc, zavarovanjc proti nezgodam in IN
ivarovanJc Ia StaroSt.
l%zvoJevali pa so 81 tudi sploSno volilno pravi-
lco, in $ TEN je delavstvo danes V vseh kulturnih
;drzavah postalo CdloCujoGi faktor. Sedai ic pc;ta-
10 "a delavstvo glavno vpraSanie in pa glavna DO
Itreba izobrazba, ker DO dclavstvo svoie ~politiGnc
moti znalo izkoristiti lie, ce BIO p~oliticno. socialno
in ekonomicno dovolj zrelo, ola DO znalo urcditi
jpotom svoJih parlamentov produkcijo in konsum
IN ola bo Ease iskalo TO, kar Gloveka vZgaia i'm dvi-
lga. cato je delavstvu danes polcg ekonomicnih
IN pollticnih organizacij potrebna tudi izobraze-
Valna OrganiZacija, kcr le iZobraZen delavec bo