Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-14
V~ARCEVALNE ZNAMKE.

Kampanja "a tctie posojio svobode je konGana in zakladnis&i
= oddclei obrata ,svoJo panic zopet prOdaji vOjnO varGevanih i'm hra-
nilnih zramk. kaj so e znamke in kako Sc kupujejo, M re parkrat
\ Tojasnili Prodajajo Sc tie znamke zasti cato, da &C omogoci tudi nc
imovitim Soiem nakup zadolznic; kaiti tudi var6evalne in hranilne
znamke ST neka vista zadolznic, $ katerimi Sc zavezuje ameriska VIA
da "a svojecasno npIaGlo. Ker znasa posamezne hranine znamke
(Thrift-Stamp) lie 25 centov, ie nih n>Npovanje zeo oaisano, in
&dor Yell vartevati pc zenith, ina V teh znamkah najboljso priliko IA
to- Kadar ina l6 namk pc p centov, XII Jill nalepi ma takozvani
Thrift Card, Jill lahkO izmenja z majhnim doplaciom "a vojnovarGc-
yalno znamko War Savings Stamp, katera bo l januaria 1928 vrcl
IA . doiarjey. Tohko izplaea takrat zanjo vlada Zedinjcnih drzav
&c sc hoceJo Thrift Stamps izmenjati "a War Savings Stamp, XII
nosi obresti, je treba ma l6 znamk doplaeati meseca maja Is, junija
IL, julia Is, augusta 10, septcmbra 20, oktobra q, novembra 22 de-
cepbra p centov. To e pravi, da velja Ell War Savings Stamp nc
SEGA maja + dol. is centov ,meseca decenlbra pa + dol % ccntov.
Stamp nsenkrat. .
Medtem ko omogoGajo tie znamke nakupovalcu varccvanje v ma
y Seine Ma gre torei lie "a varcevanje, ampak tudi "a pOdporo zcdi-
njenih draw V vojni
To podporo je tenn loze priznati Zedmjenim drzayam, kcr JIG has
vojna tic dezele ma eni strani polrtvovama, n a drugi pa nesebi6na.
Nojni ciji Amerike st zadostno znani IL predsednikovih izav, izrcte-
rih vprito vsega svca. Amerika note nicesar osvaiati nina nobenih
inperialisttnih namenov in ne gre "a tenn, da hi koga podjarmia.
sedno, vendar pc zmslu, Z vojnimi eiji, XII so Jill oznacili medzavez-
niski socialist ma svoji konferenci v Londonu.
> Iemellni znacaj sedanje vojne, kakor sc je razvila V skoraj stmih
letih, je ta:.
nici pa ; svojimi vazalkami u bcsedami nj hotela nemska vlada nj
kdar povedat: kaksne namcne ina $ to vojno. Privatno je Bethmam
1Ioliweg pat svoeas govorI = Il. pr. V pogovoru 2 aneriskim po-
sanikom Gerardom = Ga ie pripravljena vrniti Belgijo -. toda z ga
rancijani In ma vprasanje, kaksne bi morale bi tie garancije, je
nastel cello vrsto trdnjav in prihansa, Xxi BIZ Jill zasedla Nemcija, Xxi hi
obenem morala imeti soSpodarsko kontrolo mad dezelo; pratil i,
da II c hi imela Begija vzdrzavai nobene arnade, docim hi Nemcua
morala imeti veiko vojsko.
o francoski meii je dejall da bi Sc morala "regulirati'y, Z drugi-
mi bcscdami, da hi Nemcia anektirala kos Francije. Srbijo in Crno
Gore hi prcpusii Avstrij, da stori z mimi, kar hoce; pi TEN hi neka
'zclo majhna Srbija' pc kajzerevi mlOsti ahko Sc nadalje obsta-
jaa.
Da bi Nemcija, &c hi zmagala, res tako postopala, nam dokazuie
memo tolovajsko pocetje ma Finskem, ma Ruskem, V Ukrajini, V Ru-
muniji in V dezeah, XII jh je uropala Rusiji Njena poHtika n a who.
du nam kaze, ola n c gre lie "a aneksijami, ampak - kar .e Sc huSe -
IA popolnim potlacenjem ysake demOkracije.
Nikakor torcj nj bajka, da imamo opraviti Z okrutno avtokraci-
jo, ki usrozava demokracijo vsega sveta.
Hrest-ftOvskO pogajanje in MEGA pOsedice kakor tudi rumuski
mir dokazujeio jasnO mad vsak dvom, ola je utopia pmGakovati cd ne
premagane Nemcije $ samm pogajanjem kolickaj pravicen mir. Tudi
&c ne hi anektrala ma zapadn nit pedi zemlje, bi bl polozaj, i ga
-. JIG ustvarna ma vzhodu, nevaren demokraciji vse Europe; ugrozava!
~ hi nadale Azijo in mic mani ne Amerike. he danes kO ina ma zapadu
=, kolikor tcGko vezane rOke, Sc pnpravja Nemcija ma o vojasko
-, mega mesta &c hi imela Ia zapadu mir, tedaj hi nitro nasa pretvezo,
-, da napale RUSTIC Z vso svOjO vOjasko sho in jo, osablieno, ia uspScn
~ odpor nesposobno, popolnoma pOdiarmi LIE komur % oci $ sanjami
- tako zasepljene, ola ne vdi, kar Sc godi, more dvomiti o tenn.
Zoper to avtokracijo Sc bojuje Amerika, da prepreci Memo svc-
~ tovno nadvlado.
- Maj so bill zaGetki tc vojnc kakrSnikoH, danes jc ocitno, da stoji
80 ma chi strani avtokracija, ma drugi demOkracija. Vsaka kal poitiGnc-
ga in Sorialnega napredka DO pOgazena, ce Zmaga Nemcija ali pa &c
SC skiene Z MO kBel mir, dOkler stole meme armadev Bclgiji in Fran
eli, dokler je Srbija in Crna Cora okuprana cd Avstric, doklcr GO
spoduie ma Polbkem, V batiskih dezelah, V Ukrajni in ma Finskem
nemska soldateska in dokler Sc Russia ne more geniti, medtem ko ri
ostaIa kajzerjeva moe neomajana. Zmaga NemGie, maj bo pridobljcnn
samim orozjem ali pa 5 pogodbo, hi zrocia yes svet miitarisht
menu molohu in deset!etja ne hi .imeli narodi ma vseh kontinentih
nobcne druge skrbi, kakOr priprave "a ObupnO vojno, XII hi mora!a
postati stokrat strasneEa cd sedanje.
O socialnem razvOju ne hi bio tedaj nti govOra socialistcna
aoitacija ne hi naSla n'i uSes, Xxi hi jo poslu$ala. To izkuSnjo ina
ysak, kdor sc je kdaj bavi propaganda med zatiranim narOdom.
Poraz kajzerske avtokracte je neizogiben predpogoj vsakego