Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04
Zenske pOliticne pravice.

vie do Wade samega sebe. Vsak
dokaz v prilog volilne pravice je
obenem tudi dokaz "a zensko ena-
ko volilno pravico. MOI in zena
imata wee skupnih svojstev kot
elena istega cloveskega plemena,
kakor pa razli6nosti V spolu. Ako
Sc zatorej zeni Odreka volilna
pravica zaradi njenega spola, po-
meni To toliko, da So il odreka
prayica imenovati Sc tlovesko bit
je. Nasprotno pa je ravno tiSja
razlika, XII ekSistira med mozem
in zeno, najmoGnejSi argument V
prilog zenske volilne pravice.
Ako Sc dovoli volilna pravica re
M, ne DO MOI $ ten mic p~rikra.jSan
V svOjih opravicenih pravican.
Ako Sc dovoli zeni vstop V polite
no areno, DO $ tenn Odsiranjena
moSka nadvlada, XII je Skodljiva
mOzu Samemu, ker rodi tiranStvo
in omogoCuje kriviGnoSt do zcnc
PrayicnOst "a zeno ne pomeni kri
vice IA moza. Nasi skupni intereS;
kot GloveSka bitia, in naSa rail-
ka kot MOI in zena, vSe TO zahte-
va politiCno moe in sociaine prl-
vice ravno tako IA zeno kakor 70
moza.
NaSa zelja je, da Sc Stori konec
sedanjemu kapitaliSticnemu 81
Stemu, a triumf d~elavSkega az
reda ne DO nikoli moguc bre2
zdruzenih sill MOI in zena, Xxi 80
zainteresirani V tenn velikem bo-
Ju. Mi ne zahtevamo ~odStranitYe
kapitalizma zaradi krivicnega po-
stopanja enega ali drugega posa-
meznega kapitalista in tudi ne IL
~sovraStva, XII hi GA utegnili imeti
do poSameznikov kapilaliSti :
mem razredu, ampak zaradi IA
predka ~clovestva, iii re nujna o
hranitev druzbe same zahteva, da
sc StrmOglavi SiStem privatnc last
nine ter ma NIGGA meSto poStavi
delavSki razred kot laStnik vSell
"a zivljenie potrebnih ~produkcij-
skin Sredstev. Socialni problemIi
moreio biti pravilno in uSpeSno
resent lie, ako bodo delali mozje in
zene z roko V roki "a njih reSitev.
Nprasanje, HI Sc tite zenskc vo.
lilne brezpravnosti in kako priti
do zenske volilne pravice, .je pr.
70. katerih sredstev maj Sc poslu-
lujemo, da doseze zena to! ka-
kor konstitucija govori, ina kon-
gres in postavodajalci posamez-
nh draw pravicO odlocevati, kdo
maj wolf in kdo ne. IL dveh vzro-
kov DO kapitalisticni razred pri-
siljen pref ali slej dovoliti zensko
volilno pravico, kjer je Sc nj. Pr
vi je ia, da bo vladajoGi kapita.
listitni razred IL gospodarskih o.
zirov dovolil volilno pravico ze-
nam Svojega razreda V upanju. da
ga DO to vzdrzalo Sc napre.j ma
povrsju Wade ter mu varoyalo
gospodarSke in~terese. RastoCa
zenska zavednoSt bo pref ali sl"j
takO vplivna, da ne DO mogel nit
kongres niti 2akonodaje poSameI-
nth drzav Sc naprej odrekati vo-
limo pravico zenam.
Neprestana paznost in DELAY.
most V prilog popolne in neome-
jene zenske volilne pravice je mai
boljse jamstvo proti ome.jeni vo-
lilni pravici, katero DO vladajoci
kapitaliSticni razred hotel klica-
ii ma pomoc, da ga resi- gofove
smrti. NaSa prva dolznost je, In
ustvarimo tako javno mnenje, Xxi
DO prijazno zenski volilni pravici.
Mas program maj vedno della in
stremi V tel smeri, tOzadevno po-
drobno delo pa mai vrSi stranka
potion svojih zenskih odsekov, ka-
terim maj pOmaga vse strankino
clanstvo. Zene iSGejo politicnc mo-
ci V brezpravnem razredu samem.
Nladajoci razred ne pripozna re
ne kot politicnega faktorja V clo-
veSki druzbi. Vsekakor pa ina.
10 polititnO brezpravne zenske da-
mes vsaJ emo za~vetiSce, k.jer ina
jo moe pOsegati V javno zivljenjc,
ITO je pristojbine plaGujoce elan
stvO sOcialistiGne stranke. V tel
politicni organizaciii imajo zen.