America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-11-20
Croniica nledieala
DEsPRE DINTI 81 fNGRIJI-
REA LOR.

Am vazut in numarul trecut.
cum natura aranjat dintii, in a.
So mod ca -sa putem musca, apoi
strivi 81 in fine sd putem macina
mlncarea in gura, in bucati foar-
te mici, pregatindu-o fntr'u cit va
Ipentru mistuirca mfncarei in sto-
mac. Cfndt moi facem acesf lucru
Gu dintii nostri, f1trebuintam 0
putere foarte mare, fntocmai, ca
| 81 puterea unui cleste care tale O
bucata de sirma. Ba am vazut u
nil oameni carl sunt in stare sa
| tale o bucata de sirma Gu dintii.
81 ca sa va facet o ideie 81 mai
mare de puterea dintilor sana-
|tosi, n 'aveti decit sa vedeti une-
le persoane, carl au puterea sa
strice simburi de r1asline. Ce do
vedeste asta? Ca e o Ypersoana
care are dinti perfect de sanatosi
Din nenorocire nu toti oamenii,
au aceasta pqtere naturala ca ~sa
pastreze dintii in perfecta condi-
tie. Oamenii de stiinta $ 'au pus pc
lucru, au studiat ca sa afle cum
de uni, capata dinti stricati 81
altii nu. Dol dentisti, mari profe-
sori, Miller de la Berlin ST Blak
de la Chicago, amindoi insa Ame-
ricani. au gasit cauza, 81 au dat
multe fnvataturi, cum s'ar pu-
tea fnlatura stricarea dintilor ca
re este poarta de infectiune a in
|tregului sistem. ST pentru, ca sa
intelegeti cum de Sc strica un din
| te, am sd va descriu pc scurt,
cum un dinte este construit. Ori
ce dinte sau masea are 2 parti /:
partea care este asezata in osul
falcei, 81 care sc chiama radacina /;
lar partea care este in afara din
os 81 care Sc chiama cOroana. Da-
lea taiem un dinte in lungimea
lui in 2 parti egale 0 sa gasim
|urmatoarele: la. centru gasim un
canal, in care este asezat nervul
|cu vinele. in jurul canalului ga
sim un fel de os nHmit dentina.
| IN jurul dehtinei gasim la coroa-
ma substahta ca portelanul 81
care Sc cheama: sma1t; lar la
radacina in jurul dentinei un fel
de os 81 care Sc cheama cement.
Cementul serveste ca safege dim
tele de osul falci, lar smaltul un
| fel de acoperfs al dintelui, aparin
dull de orr ce violenta. sau de al
apara de lucruri prea calde sau
prea reci.
tDupa ce v'ati facut ideie de
modul cum contsruit dintele,
sd vedem cum un dinte Sc gau-
reste. Natura a ingrijit ca dintii
sa fie aranjati intr'un asa fel ca
sd Sc curete de la sine. Dintii
cfnd sunt asezati unul lmga al
ltul Sc alipesc in laturi printr'un
singur punct 81 care Sc cheama
lin limba medicala punctul de con-
| tact. De, desuptul acestui punct
| de contact spatiul e umplut ecu
gingie care ,da modulatiunea cea
frumoasa 81 culoarea de ros des-
chsa. Cind moi rnincam fYinearea
Inu poate sd strabata prin pnnctul
| de contact intre dinti 81 asa spa
|tiul intre dinti Sc mentine curat,
Oar daca Sc intfmpla ca la uni
|dintii nu sunt asezati regulat, ci-
| tie cdata mincarea strabate prin-
tire spatiurile dintilor, va raml-
Inca 81 Sc va descompune. Aseme-
nea pc suprafata molarilor sunt
|niste santlfi, earl sunt defectoa-
| se,I asa ca astfel retin nifncayea
care iarasi Sc va descompune. IA
masitei de pine, de zahar, cind Sc
|descompun dau, un- fel de SUBJ
Istante chimic&, destll de tare, 81
care Sc cheapa accid tactic. A.
|cest acid ataca smaltul intoemai
|cum apa tares ataca naarmora. In
llocul uilde ataeA eate incepntnl u
Incl gauri. Dupa/ rn oare care
ltimp gaura asta, Sc maninca hl
| Iadlncimea, sub actiunea fostinua
i accidulhi tactic, fara ca moi g
| Istim Jce sc petrece. Cind aceastA
gaura Sc produce intre dinti, sim
tim ca de cite ori mincAm by.
tc1ti de mfncare Sc rein acolo, q
he seryim do scobitori. Domnilor
| fatupcea este momentul ca f6 "a
lalarnatis ii sa lnergeti la 4 VI, den
ftist care IA vaAA tce 4 cauzs 81
n1Aeafsa u refine aaaf6. y.