Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

All lana rcNoiuclJa he more l.
nett trajnosti, tudi Ge bi bill ME.
nj nameni najidealnejsi. Vusode-
polni zmoti SO tisti anarhisti, XII
mislijo, da sc socialna revoluciia
lahko NEUTRALITY-SUSPICIOUS. izvrsi.
Nth ideja je, da je treba lie ne
kaj dobrega ustanoviti - brez
Sodelovanja ljudstva samega, XII
JObaje vedno nesposobno IA To -
pa bo pray TO ljudstvo z veseljem
spreJelo novOst, ko Sc mu polka
re. kako je dobra in koristna.
Temeljna zmota te ideje .ie pre-.
yiranje ljudskega znaGaja. Neza,
vedna masa ie konservativna do
skrajnosti; vsaka reakciia ie ma
s'a njej najboljSe sredstvo "a
>vOie namene. Nezavedno liud-
Stvo lie spoznava svojih intcrcsov;
korenine njegovih misli, XII tiGe V
preteklosti, so veliko motne.jSc od
veGje, XII STRIFE V bodoGnost. Neza-
vedna mas cuti instinktivno an
tipatijo proti novostim in prot
lludem, XII jim ponujajo novota-
rije.
kdor hi brez liudskega smotre-
mega so'elovarja pr;Sel ma krmi-
10, hi obS,al tam pray tako dol
go, dokler hi traial strah, XII Ga
more razsirjati. CIV s. Sc 2opcr
njegov pogum dvignila nasprot-
ma odlo6nost, hi bill n.iegov padec
zape6aten.
Nov druzaben red ne more biti
niti trajen niti uspeSen, ako ga nj
so hoteli tisti sami, katerim .je ma
menjen. In sami 81 ga moraio pri-
boriti. Ia to pa moraio biti spo-
sobni.
Ali ie delavstvo danes sposob-
no "a to nalogo?
Potrditi to vprasanie ie pray
priiazno. Ampak TAXA priiaznoSt
hi bila demagogiGno lazniva.
Posamezne partije danaSnjega
delavstva so gotovo popolnoma
zrele. Ali lie o manjsini Sc to lahko
pravi, mkakor pa ne o veGini, XII
stoji STEER ma razlicnih StOpniah.
ali vseskozi ma stopnjah zaosta-
losti. Y Interest," delavStva nj, da
Sc mu delajo pokloni, temveG da
sc mu pove resnica.
TIE resnice nj tezko spoznati.
Stoinsto znamenj jo dokazuje.
koliko je delavcev organizira-
nih, koliko neorganiziranih? V pr
VEN taboru je manjSina, V dru-
gem vecina.
Pa tudi manjsina IL prvega ia
bora So ne reprczentira tiste spO-
sobnosti, ki je potrebna "a social
no ZmagO.
Da more delavski razred pre-
urediti druzbo, jo mora osvoiiti.
V svo.ie roke mora dobiti drzavo,
vse njene funkcije, vSe gospodar-
stvo njenem okviru. To obse-
ga industrijo, promet, poljedel-
stvo, in dokler .je izvcn drzavnih
meja Svet Sc kapitalisticen, tudi
trgovinO in finance. Preko tega Sc
ga Sc vecja naloga, da osvoji de-
iavski razred YES svet; Sele tedai
sc more ustanoviti socializem V
svoji popolnosti.
Ali je upati, da Sc izvrsi ia o.
svojitev brez vsega tistega obSir-
mega znanja, XII Odpre delavstvu
pogled v celoto in posameznosti
tega, kar maj osvoji?
Neka lepa fraza Sc glasi: "Ce
Una delavec producirati, bo znal
tudi upravljati." Vcasi Sc dostav-
liza Sc dodatek "Upravliati je To-
re, kakor deiati.'
Takim frazam je treba odloGno
OpOfekatl, ker so uemagOSko Zla-
game in bi %napravile straSen kvar.
&c bi Sc vgnezdile V srcih prole-
tariata. Tudi tukaj JIG spoznanje
resnice pogoj uspeha.
&c znam pometati ceste, sem
lahko brez vsakega drugega Una.
MIA o cestah. &c sem Sposoben, dl
kopam premog, sem lahko popol.
mona n~esposoben, ola ga MAIDEN,
Ola napravim row, da uredim delo
in da vodim upravo. Lahko sem
izvrsten delavec, pa mi JIG vsaka
administracija $ sedmerimi pecati
z~apecatena knjiga. Tudi jake do