davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Graham guardian., 1918-07-12
APPOINTED BISHOP

H. Chase Kimball was installed
bishop of Eden Ward, St. Joseph
Stake, Sunday afternoon, Presi-
dent Andrew Kimball officiating.
Bishop Kimball will have as
councillors, |. J. Palmer and J.
A. Hancock, with Thomas Fuller
as clerk,
Graham guardian., 1918-07-12
Business for Sale

Will sell my Tin, Hardware,
Auto Accessories and Tire Busi-
ness. known as the Stafford Ma
chine and Auto Supply Co., in
order to give all my attention to
the thatcher Water Go.
adv-19-2t j. A. HARALSoN.
Graham guardian., 1918-07-12
Ambu Service

Don't forget the Ambu. Come
IN and let us find your electrical
trouble without guess work. We
inspect your electric system
FREE. If there is anything
wrong we can locate it FOR you.
Adv-1S-tf COOPER MOTOR Co.
Graham guardian., 1918-07-12
For Sale

One share of Union Canal and
Irrigation Co. stock. Apply to
ARTHUR ELLIS, 6S1 Kip ST., Los
Angeles, Cal. Adv-22-tf.
Graham guardian., 1918-07-12
POLITICAL ANNOUNCEMENTS
For Attorney General

l hereby announce myself as can
didate for the nomination of Attorney
General of the, State of Arizona, sub
ject to the action of the Democratic
Party at the Primary Election, Sep
tember 10, 1915
WILEY e. JONES.
Graham guardian., 1918-07-12
For State Representative

| hereby announce myself as can
ddate for the nomination of State
Representative, subject to the action
of the Democratic Party at the. Pri-
mary Election; September 10, 1918.
E. l.. SPRIGGS.
Graham guardian., 1918-07-12
CARD OF THANKS

We wish to thank our friends
and neighbors for their kindness
and sympathy during the sick
ness and death of our daughter,
Ruby.
Mr.. AND MRS, II. SAMpEr.
Graham guardian., 1918-07-12
For Clerk Of Superior Court

hereby announce myself as can
didate for the nomination Of Clerk of
the Superior Court. subject to the ac-
ton of the Republican Party at the
Primary Election, September 10. 1918.
H. l.. PAYNE.
Graham guardian., 1918-07-12
Lame Shoulder

This ailment is usually caused by
rheumatism of the muscles. All that
is needed is absolute rest and few
applications of Chamberlain's Lini-
ment. Try it. adv-2l-4t
Graham guardian., 1918-07-12

Miss Cora Schneider left yes
terday for La lara. Colorado, for
a visit of six weeks with rela-
tives.
Graham guardian., 1918-07-12

Buy War Savings Stamps.
Graham guardian., 1918-07-12
Among the New Arrivals"

Fresh Vegetables and Berries
Beginning next Friday and Saturday
and each week thereafter we will have
fresh supply of assorted vegetables
and berries.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
MODERNA DOBA KAPITALIZ.
MA.

z !. 1905, je koncala 35 letna
mirovna doba, slede jej izbruhi
pocasno dozorevajocih in dolgo
zatajevanih gospodarsko-socialnih
in narodno politicnih nasprotij.
Vsi cinitelji kapitalisticnega Cos
podarskega r~azvoja so Sc popolno-
ma razvili. In has Ia kapitalistiGni
listen 81 je sam ustvaril tolika
nasprotja, da so katastrofe neiz.
ooihne. lie poglejmol
Predvsem 81 je treba ogledati
navidezno protisloven pojav kapi-
talizma t. j. njegov nacionalistiGni
listen. Tia nacijonalizem nina Sc
veda mic skupnega z narodnostno
idejo IL |. l84S,. ali kakor jo je ze
formuliral pozneje Mazzini, ali
akor jo razumemo mi socialist.
TIA kapitalistitni nacionalizem no.
&c MANFRED gospodovati mad drugi-
mi narodi, hoGe Jill gospodarsko
in polititno zasuzniiti. lie en- pri-
mer' nemSko meScanstvo je bio
od /. 1S4S-1S70 navduSeno "a
Poljake, pozneje pa in do dana;.
MEGA dine 81 nemSka meSGansl,a
politika prizadeva z vsemi sred-
stvi, XII Jill je dale ma razpolago
kapitalizem, nasiloma raznaroditi
noznanjske Poljake (Hhkatizem.>
Kapitalizem je sam sebi namen.
proizvaja do neskoncnosti, kupi-
ii bogastvo; napredek moderne
tehnicne vede in nieoavo finanGna
moe mu to omogoca. Naravna "a
vOra kapitalicni produkciji je trg
IN kupna sila domaGih konsumen-
TOW. Ali tudi tn 81 kapitalizem po-
maya, on izvaza svoie izdelke V
druge drzave in koloniie. Eksport.
co." sila domacih konsumentov. Ali
tudi IN 81 kapitalizem pomaga, on
izvaza svoje izdelke druge drza-
We in kolonije. Eksportna in kolo-
nialna politika .je tore.j tisti ven
til kapitalizma, XII ga varuje, da
ne poGi vsled svoje prenapihnjc-
Velikanska kOnkurenca
med raznimi drzavami .ie p~oslcdica
- politike, Xxi zasleduie Siccr ~
kljucno interese lie kapitalisti6nil.
a zahteva svoje najveGje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
KOLIKo Sc CITA v AMERIKI.

Zvezne oblasti so sc bavile z
vpraSanjem, koliko casopisov in
knjig Sc preGita ma leto V Ameri-
XII. IL vladne statistike .je razvi1-
no, da pOsvetijo Americana najvcG
paznje in casa citanju mesecni-
kov in tednikov. Uradne Stevilke
izkazujejo, da Sc proda V Ameri-
Xxi ma leto do so m~iljonOv knjig,
docim znaSa naklada raznih Casni-
kov in novin kakSnih 13 miljard.
Statisticarii so, racunajoc po ose-
hi, prisli do zakljucka, Ola preGi-
ia V Ameriki vsaka oseba ma leIo
pOprecnO pc emo novo izSlo knji-
go, dotim odpade ma istega bral
ca ma leto okoli 100 raznih listov
Poprecno veto, je 100 Gasni-
kOv letno ma ono Osebo, in TO ma
vsako osebO V Ameriki, zelo hva-
levredno dejstvo, toda statistiGar-
j, kakor kaze, turf Sc $ tenn MISC
zadovoljni. Pravijo, da bi moral
vsak ameriSki prebivalec Sc veG
citati, ker .ie V Ameriki mnogc
obitelji, Xxi so narocene poleg red
nth casnikov Sc ma wee tednikov
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

in mesecnikov. IL navadnega Ste
villa pa je treba Sc izvzeti Stride
set milionov otrok,najve6je SirO-
make in analfabete. Istotako MISC
vraGunani slaboumni ljudje in zlo-
:inci kot bralci knjig i'm casopi-
SOW. Vladni strokovnjaki trdiio,
da sc obitelji srednje vrste pre-
eta ma leto po 400 casnikov il
1S6 raznih mesecnikov in tedni.
kov.
Stevilo vsega caSopiSia, vStcvS;
vse dnevnike, znaSa -, 754 cd te-
ga stevila odpade ma dnevnikc
$3.50 in 1913 ma tednike. MeScc-
nikov .ie v Ameriki 1922.
Dnevni listi cirkulirajo V 90
600 900 izdajah, tedniki V $1,000
900, a mesecniki imajo 79,000,00O
odjemalcev ali kupcev.
Poleg tega pa je v Ameriki Sc
40 l%istov, XII izhajajo samo VISA
kega cetrt leta, a njihova cirkula-
eliza znaSa do devet miljonov IL
daj.
Kakor .je razvidno, Sc v Ameriki
izdaja mnogo casopisov in knjig,
in mnogo Sc eta. To je jake hva-
levreden poiav, XII oznacuje intel
genco ameriSkega ljudStva.
Med tie, XII mnogo citajo, pa Sc
smemo pristevati tudi Slovenci,
kajti skoro nj med nami rojahd
ali druzine, kjer ne hi bio vsaj
troje slovenskih listov. Tako ie
p?av, kajti znanje je bogastvo.
Pri ~naroGanju svojih listov pa .ic
treba patti, kaj Sc nsroca in eta,
kaiti lie %napredno in V svobodomi-
selnem duhu pisano casopisje b..
Stri razum naSega delavStva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
MESNE SLEPARIJE.

IL New Yorka p~oroGajo: Nor
nariski kapitan G. L.. Williams
je prical pred zvezno obrtno ko-
misijo, da je velemesarska tvrd-
ka Wilson 4 Co. ponudila ma sto-
,isoGe funtov mesa mornarici, XII
je bilo odklonjenO.
kapitana WiliamSa so vprasali,
&c je kdaj zavrnil meSo, Hi ga .ic
ponudila tvrdka Wilson & Co.
"Da, odklonil sem precej stoti-
>otev fmtov mesa" je odgovo-
ril kapitan Williams. "Neka posi-
liatev je obstajala IL 100000 fun
TOW prekajenega mesa" Ia vzrok
je navedel kapitan, da je bilo me-
so "kiSlo in vlazno."
Dodal je, da je oh neki drugi
priliki odklonil $4,000 funtov
mesa. Mexico je bilo odklonjene
ll0,5SS funtov sunke, XII jo je
;vrdka poslala ma bojno ladjo
Missouri"
Advokatje, XII so prali tvrdko.
so vprasali kapitana, 6e nj odgo-
vornoSt tvrdke prenehala, ko je
oddala meSo. kapitan je odgovo-
ril, ia je tyrdka garantirala, da
%unka obstane V vsakem podneb-
ju skozi Stiri mesece $500 funtov
Sunke Sc je spridilo in nj prenesio
preizkuSnje.
kapitan Williams, XII oskrbuje
mornarico L twill, obleko in dru-
gimi potrebscinami je nadalje IL
jayil, da so o%ficirji, XII zapovedu-
jejo velikojezerski postal blizo
Chicago, odloGno protestirali, da
tvrdka Wilson & Co. Sc ma dale
zalaga postajo : Sunko.
Ma velikojezersko postajo je
tvrdka poSiljala pokvarieno mt.
so. Xxi je bilo zdrgneno re po ten,
ko je bio odklonjeno. Oficirji in
zdravniki SO odloGno protestirali
proti takim resiljatvam.
Thomas f. Wilson, predsednik
kompanije, ie dejal, da kompani-
ia nj vedoma posiljala slabega
mesa in da je odklonjen. meso Use
lei S~prejela.
' New lorku so priSli ma sled,
da je bio ma tiSoGe ton svezeg..
mesa ukradenega, XII je bilo ma
menJeno IA armada V Francir.
Aretirali so sedem oseb. Ukrade-
no meSo so prodaiali konzumen-
tom ma vzhodni srani mesta.
Detektivi in vojaki V oskrbni-
Skem Department. so odkrili tat.
vine na kUlodvoru Lehigh Valley
%zeleznice, ko so tatovi ukradli 1C
gorejih cetrtink, XII so tehtale
l,3sS funtov. Tatovi so meso cd.
peljali ma vzhodno stran mesta in
ga prodajali 20 - centov funt,
XII "a je ylada placevala po -
centov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
PROHIBICIJA

IL Washingtona poro6ajo: Ba.
inbridge Colly, elan plovbenegA
odbora, je odloGno protestiral
pred senatnim poljedclskim cd
sekom proti uvedbi takojsnjc ...
absolutne prohibicije. I~zjavil .jc,
Ge vzamejo ameriSkim delavcem
pivo, da Sc DO koliGina izvrSene-
ga della V ladjedelnicah znizala "a
pet in dvajset odstotkov.
Mr.. Colly je dejal, da Sc ploy
beni odbOr trudi, da vdahnc delu
V ladjedelnicah privlatno moo ia
hoce stevilo ladiegradniskih de-
lavcev XII znaSa sedaj 325,OOO
zviSati ma ma 100000.
V ladjedelnicah Sc delavci sc
dino m~cnjaJo m plovbcni odbot
Sc trudi, da odStrani vSc, kar ii
mogoce povzroGilo nepokoi med
delavci.
"Denimo svojo enerzijo ma
fronto in zdruzimo svojO enerzi-
jo ia 'front.'" je dejal mr.. Col
by. "Nikar ne skuSajmo refor-
mirati okusa Judi. Zdaj Sc boju-
jemo. Zdaj ne potrebujemo popol-
nih abstinentov, ampak potrebu-
jemo bojevnike."
Povedal je odseku, da je pri-
sci pred odSek ma zahtevo Hur-
leyja, predsednika plovbenega cd
bora, kot zastopnik tega odbora.
Glede Jonesovega prohibicioni-
skega dodatnega predloga je re
KEEL:
mi m prepricani, da bi "A
del zakonodaje znizal delozmoz-
most ladjegradniskih delavcev in
tonazo "a prece.isen del"
Ko so ga hoteli senatorji izpra-
sevati, XII z~agovariajo prohibiciio.
je mr.. Colby dejal, da nj priSel
pred odsek, da ~razpravlja o vrli-
nah prohibicije, ampak hoce le
povedati mnenje MOI, Xxi grad
ladie.
LadicgradniSki delavci ne vidj
10 najmaniSe Sljode, &c pijejo p;
vo in ~ Smatraio cello IA potrch
no ,tvar
Prohibiciio ,t1 zagpvarjala j.
mes Cannon Jr. S,of metodiSto
skc ccrkvc, in William j. Bryan
bivsi drzavni tainik. William BE-
dy IL New Yorl;a ie pc obcncm
ugovarial 2 dobrimi argument.
Bryan ic toli',o odnchal da
dejal, &c Sc re uvede prohibiciia,
Ga MAJ 50 uve'e '"poieraJ '.
Protest "ameriske delavske fc
deracije" je predlozil Proebstle,
taJiik organizacije pivovarn;S5in
delavcev in delavcev, Xxi izdeluje
jo neopojne place. Protest So
podpisali zastopniki mad 100000
organiziranih delavcev. Mr.. Pr"
ebstle ie p%riporoGil, da mai Z znau
stvenega staliSca uvedeio pref
kavo, ce je popolna prohibici 3,
priporocljiva, kot je TO storil
Anglia V sedaniem casu. Y pivo
varniSRi industriii della SeStdcSc
tisoc delavcev, cd katerih Jill je
lie pet odstotkov V vojaSki nabol
Iii starOsti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Ma kabinetni sell so %razpravlja-
Ii o odklOnitvi odloCbe vojnega
~delavskega odbora po Newcomb
Carltonu, predsedniku Western
Union Telegraph kompanije, 5
katero vojni delavski odbor pri-
INA b~rzojavnim usluzbencem pra-
vico do stavke in organizacije. Ma
razpravi je bila tudi drzavna kon-
trola mad brzojavnimi naprava-
mi, toda do zakljuGka nj priSlo.
Carlton Sc zavzem "a tako or
g%anizacijo, XII jo o~rganizira kom-
panija, noce pa ME slisati o or
g~anizaciji, Xxi je pridruzena "a
meriSki delavski federaciji."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

irtve cd najsirsih plastij narodq,
XII nina cd te politike nobene kor:-
sti. TIE zrtve obstOjajO V krvnem
in gmOtnem davku, XII ga mora pc
pretezni vecini odrajtovati delav-
no ljudstvo IA militarizem. Nepre-
stano donepreglednosti napredu-
ioCe kOnkurenGno oborozevanje je
tiucni znak naSega kapitalist. ca
sa. Ia liudSke potrebe nj bilo de-
maria. IA militarizem pa GA je BIZ
10 zmeraj dovolj Sal tudi nj cuda;
kapitaliSiicna drzava, XII brani in
terese lie svojih viSjih 10000, mo-
ra te interese braniti z bajoneti
proti Svoiemu lastnemu ljudstvu
ma znotraj, in 5 zakoni ma zunaj
prOti vnanJim sOvraznikom-kon-
kurentom boz IA svetOvni gospo-
darski trg, boz "a svetovno VIA
darStvo - imperijalizem, je kara
kteristicen IA zgodovino moder-
Nth drzav danasnjih dnij.
Kolonialna politika pa je danes
tisto drugaGna, kot .ie bila nekdaj
Preje Sc je $ kolonijami lie blago
zamenjavalo, danes Sc uvaza "
kolonije kapital. Moderna kolo-
nialna politika goSpodarSko revo-
lucijonira kolonije takO, da pc.
stanejo tudi kolonije kapitalistit-
ne. Posledice he izostanejo; IL ko-
lonij nastanejo kapitalistitne dr.
zave, XII imajo Sc to prednos,
pred Evropo, da imajo V sebi Sc
yse mlade moGi, medtem ko je Ev'
roma 70 i7mozgana kolonije mas 4
emo besedo potolcejo z nasim la
stnim orozjem. En- primer: Anne
rika premaguje Evropo %gospodar
sko (zelezo, petrolej i. t. d., ia
ponska pa je dala V zadnji rusko'
japonski vojni start Evropi tax
sen Observation-Disclosures odgo-
vor, da ga gotovo nismo nikoli
pricakovali.
PREF je Europa izvazala V kolo-
Ionic blago in dobivala cd tam
zivez, sedaj kolonije re ne posilJa-
10 vec toliko ziveza, in ga bodo
vedno main liz Amerike n. pr.
bono dobili lie Sc malo zita vec)
ker ga bodo same zase porabilc,
- a "a to nam kolonije posiljajo
svoie blago, XII je concise cd nase-
"a. Posledica temu ie ~zniaanjc de
lavske mezde pri mas, brezpose!-
most, draginja.
Pa Sc emo drugo sliko nam ka-
re kapitalistiGna in imperialistic-
ia kolonijalna politika Europe.
Povsod tam, kjer je Europa pose
gla V to politiko, povsod tam lc
izbruhnila vojna in revolucija. Zc
IL p~olpretekle dobe lahko stejemo
sem Observation-Disclosures koloni-
.ialne vojne, burSko vojno, in v
zadnjem casu rusko-japonsko VOL
no. TIA vojna je imela daljse poSle-
dice; predvsem notranio rusko
re~volucijo, XII 81 .je izsilila svoj pr
vi parliament, takoj "a MO imamo
revolucijo V Perziji in ma Tur-
Skem 2 istim efektom, poten, re
volucijsko gibanje ma Balkanu,
,maroSko vstajo it'd.
In dalje, ali bodo ii boji trajali
do neskoncnosti Ne, pomirili Sc
bodo, ker Sc bodo moral pomiriti.
Cd kapitalisticnega druzabnega
reda izkoriScano in zlorabljeno
delavno ljudstvo 81 izvojuje svojo
politicno in s~ocialno svobodC. In
to svobodo DO en- narod privoScil
drugemu, ker DO spoznal, da je ie
~ svobodi vseh zajamGen skuper
interes, sre6a in blagostanje vseh
narodov. Ne DO vec tlacenih i'll
tlaciteljev, marvec lie zveza pro-
stih, svobodnih narOdov. Glove
stvo BIO spoznalo. da more poiska
ii svojo zadnjo in edino reSitev V
svobOdi in enakosti, V ~splosnem
pobratimstvu vseh narodov.
y Tia clanek .ie bill spisan pred
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Zdruzene drzavc so posodile We
Tiki Britaniji $175,000,000 in 50.
100000 Belgiii. Skupno posoiilo
znaSa $3,17.000.000 V. Britaniji
in 1921 100000 Belgiji. Dosle.i 81
dobili zavezniki $5,954 ,0OO, 900
posojila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

IL New Orleansa, La, poroca.
jo: Radi poizkuSenega podkup1
vanja nabornc komiSije so bill Oh
sojeni V jeco advokat Joseph Re.
senberg, trgovec Michael Levig-
ne in njegov sin Louis.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

IL Baton Rouge, La, p~orocajo:
Legislaturna zbornica je sprejela
zakon Ia zensko volilno pravico Z
osemdesetimi proti diva III dvaj-
setim glasovom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
retirani so bill V Washingtonu in
80 zdaj prosti pod porostvom.

NcVIiu pItlShd| Jc Diid lLNTSt-
ma ma vzhodu in v novoangleSkih
drzavah. Preiskali so pisarne ia
kin tvrdk, XII so osumljene, da so
napravile pogodbo "a izplaGevanjc
nepostavne provizije. Uradniki IL
j%avljajO, da Sc mnogi ne zavcdajo
nepoStavnega Gina, kljub temu, da
,ie iuStitni department ze V april
In i2dal svarilo proti takim mahi-
nacijam.
PreiSkavo vodi pomozni justiG-
nj tajnik Huston Thompson, XII
je podal o stvari izjavo, da po-
jaSni. zakaj ie vlada nenadoma
uvedla preiSkavo proti mnogim
tvrdkam. Izjava je iaSna in poke
zujr, da je vlada takoj nastopila
prot m~esetarjem, XII so jemali II.
p~oStavno provizijo, ko je imela
dokazc, da Sc je izvrSilo nekaj ne
poStavnega.
Vlada Sc je odloGila, da odpravi
"a vselej navajo, pc kateri so me-
;~etarji jemali provizijo cd pod
jetnikov.
Nlada je naprvo izdala s~varilo,
kljub temu svarilu so nekatere
meSetarske tvrdke delale kupGij4
pc svoji start metodi. Dopovedo-
vale SO podjetnikom, da dobe delo
i'll n~arocila, &c jim odstopijo de
lez Cd profita kot provizijo. Da SO
m~eSetarji dosegli uSpehe pri poll
ietnikih, so jim pripovedovali, da
majo velik vpliv. Tia dobro pre-
aCunjena fraza j. navadno do
segla namen in podjetnik je po-
stal mehak in dovolil p~rovizijo.
ko je vlada trdo prijela meSe-
tarje i'll posredovalce, XII so je-
mali nep~ostavno provizijo cd pod
ietnikov, so ii greSniki spoznali,
ia ie zanje udarila zadnja ura.
Zdaj prihajajo ii agentje in meSe-
tarji Sami cd Sebe k justicnemu
Departmental. da izpovedo o 81
>temu, 5 katerim so slcparili pod
jetnike in Waldo Ia milione dollar
jcv, ker upajo, da Z lastnO izpo-
vedio mogoce odvrnejo zasluze-
no kazen cd sebe.
Mnogi teh agentov in meSetar-
iev SO neznani j%usticnemu de
partmentu in radi tega sodiio V
vladimir krogih, da je bill sistem
"a prejemanje nepostavne provi-
zije mnogo bolj razprezen, kot jim
je bio znano.
Ma stotine listov, brzojavk in o.
Sebnih telefoni6nih pozivov ie do
slo ma j~usticnega tajnika Gregg
ryja in njegovega namestnika Hut
ston Tompsona, XII vodi preiska-
20.
Vladno zasledovanje nepostav-
nih profitarjev .je p~ovzrocilo, de
je Blk aretiran New Yorku la.jt-
nant James c. Staley, rezervni
Gastnik, ma obtozbo, Ola je sprejel
cd Truefit Raincoat kompanije V
New Yorku denar "a narocila, Xxi
ga je obljubil druzbi.
Tajni uradniki so ga aretirali
takoj, ko so rekli, Ola je prejel de-
mar cd Joshua Rosenthala in Lou
is Venerja, XII lastujeta tovarno.
Obtozen je, da je rekel, Ola prica-
5uie cd njiju wee denaria, ko do
hita narcotic "a $4,000 deznih
plaSdev, XII stanejo priblizno $780,
OO0.
Justicni tajnik Gregory je "a
devo predlozil kabinetni sell, XII
je potfdila njegovo priporocilo, da
bOdo vbodoce pogodbe vsebovale
klavzulo, XII doloca, da podjetni
kom nj treba plaGati m~esetari.it
in Sc ne smejo posluziti meSctar-
jew in posred6valcev pri dobavi
vojnih naro6il.
Preiskava o sleparjih pr VOL
nth narocilih JIG dognala, da DO IL
dano zaporno povelje "a nekega
millionaire Chicago in njegove
~tovarise.
Uradniki justicnega depart
menta priZnaiO. da so pri zadnii
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

IL Bloomingtona. ILL.,, p~oroGaio:
Naruh tujezemske Jasmine je "a
segel farmo blizo Minonka, Xxi .ie
vredna $4,000. Farma ie lastni-
ma mrs. l.. Won Wellington, hcere
pokojnega +. c. Heglerja IL La
Xxi je p%oro6ila nemSkega ke-
mika in Sc odlocila, da zivi V
Nemciji $ svOjim soprogOm.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Predsednik Wilson je odlocil y
posebni proklamaciji %. junij "a
'narodni dan vojnohranilnih
znamk". Ma ia dan Sc bodo vrSi-
III shodi pc vseh Zdruzenih drzl-
yah in ljudje sc bodo obvezali ku
povati vojnohranilne znamke red
no e cas- ostalega leta.
Drzava Illinois ,je imela re V
maju svoj teden "a nabiranie Oh
veznostnih podpisov V to svrho.
Ljudje SC Sc obvezali "a veG mi
ljonov d~olariev, XII Jill misli.jo
mvestirati V vojnohranilne znam-
Ike. Ampak delo Sc nj bio : tenn
kontano. Narodni dan kampan.jo
%. junija mora biti "a Illinois
ravno tako plodonosen, kakor b.
drugod.
Nojnohranilne znamke ne "a
htevajo naenkrat veCje Svote de-
maria kakor je pri liberty bondih
dobe sc po petindvajset centov in
nj je osebe, XII ne hi premogla te-
ga zneska "a znamko vsa.j cnkrat
v tednu. Petdolarska znamka sta
ne V mesecu juniju $4.l7; to pO-
meni, da pet dolarjev. ~nalozenih
v vojnohranilne znamke, re noSi
obresti. Maksimalna ali najvecia
svOta, XII sc lahko ~investira V vol
nohranilne znamke, je $1,000.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

y Tia clanek .ie bill spisan pred
sedanjo vojno in sicer v Avstriji,
torej Z evropejskega staliSca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Zastopniki organiziranih It's
karjev so predlozili ma konvenci-
il "AmeriSke delavske federaci-
je' resoluciiO, XII priporoca VOL
MENU trgovskemu odboru V Zdru;-
zenih drzavah in Kanadi, ola pre-
pOve izvoz tiskovnega papirja Y
dezele, XII ST MISC %pridruzile Zdru-
zenim drzavam in z%aveznikom.
Zastopniki so rekli, da papir cd,
.haja V Mehiko in juznoameriSki
listi so tiskani ma tenn papirju, XII
so "a Nemcijo in tako ugrozajo
zivljenje Americanov.
Delegat John w. Hays .je de.iaI.
.da MISC prenehali izha.iati le de
,lavski listi, ampak vsled visokn
Gene. XII io ina papir, trpe tudi
trgovski interest.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25

Preiskava o sleparjih pr voj-
nih narocilih JIG dognala, ola bo IL
dano zaporno povelje "a nekega
millionaire Chicago in njegove
tovarise.
Uradniki j~usticnega depart
menta priznajo, da SO pri zadnji
preiskavi pisarn raznih bizniSkii.
tvrdk prisli ma sled. da ie neki
prominentni biznisman hotel dobi-
ii sleparskim potion vladno ma
ocilo "a $3,5OO.OOO.
Zvezni komisar Lewis T.. Mason
je izdal move preiskovalne odred-
be V teku dneva in uradniki 50 Sli
takoj ma delo, da Jill izvrse.
V pondeljek so preiskali pisar-
ne Stirinajstih tvrdk V Chicago
Preiskavo sta vodila James J..
Rooney in Russell Fellows, pr
kateri so dobili dokaze, da bodo
preiskali Sc pisarne nekaterih dru-
gih tvrdk.
Ko DO z~aprisezena zaporna od-
redba proti mil jonariu pred zvez-
MIN sodnikom, objavijo tudi 3i:-
govo ime.
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-10-29
AhlIERI12
HAVEES7R0nG
NERVES
Nervousness and Nerve
Troubles on the Decline

Nothing wrong but your nerves.
i~ n. saying, that IS fast dying out In
thi;: country. While nerve trouble Is
40 organic disease. n leading nerve
woman :GiGht better break leg
than hcrc q shattered nervous sys-
u III
uycrwork aad WORRY drains the
nerve cells OF tncir reserve strength
and food. and then follows the sleep
impure bleed and general nervous
break down.
The thing 10 do. In such cases no
longer troubles doctors md their
patients who know from their own
experience tho v~luc or l'hOsphntcd
lron.' They know that a few weeks
rc-ular.usc Of this nerve food and
red blood builder will strengthen and
brace y? the whole nervous system
because rhosphatcd Iron gives the
tired: hunCr~. worn-out nnrvc coils
Th"sphatcs and iron. in form easily
and quickly absorbed: ns ono happy
Hs"r said: ''You can almost fool It
taking hold OF tho nerves and blood.
after short time Won feel like
new person: life s"cms Il pleasure and
worth living once AGAIN.
IN every section whrrn phosphntcd
Iron has been used there has hcrn
big decrease OF nerve troubles and
IL Will prove n welcome relief 10 any
sufferer. You can baoN on Il for
results-its pure.
To tnsur" physicians and their
patients getting tho genuine Phos-
plated Iron wn have PIT ND In
capsules only. do not take pills or
tablets. Insist on capsules.
c. II. GrcIsr & Co. and Leading Drug
EistS Every where.