davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1918-01-29

played a mans part in the game OF life,
and died a. maus death.
This man OF Galiee was no Stacker,
From his cradle to his cross, from Beth
lehem to Calvary, he was a mans man,
a man of the people and for the PEG.
pie"
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1918-01-29
Another Injustice.

From Sim Fem speech;
when ireland was silent England did
not hear her cry out. Wicklow News
Letter.
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1918-01-29
Stop that Cold =

If@ WI hrrzk N . Sudden
hNONttytdM cold. reiieve that aii-stuff-
- - ed-up feeling fine for ca
tarrh. sore threat. nervous
fcanac1e. cd $500. cl&upinE. rhsfine ck y
hlzius- kfNOX EREAM - . dslirhtfsf Eiuar-
Merth1l crrrt8natiazi. sosshfng cod irg heA7iug
s.f--Tel 81 Ike 81 otrf saEa err 81 6rsf-
Eiaii 1aes y Kzuox Cozapaay. Es;iszs "
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

MOI potrebni pogoj "a mednarodno konferen-
co. Kohferehca misli, mai Sc organizatorji konfe.
renee zadovoljijo $ TEN, da Use organizaciie. K;
Sc Je vdeleze in bodo zaStopane, prirede iasne for.
me poiom Javnih izjav, Xxi mai vsebujejo miroy-
ne pogoJe V SoelaSju nacela :"Ne aneksij ali kaz-
"''hih odNKodhin, kakor tudi pravico, Ola narod;
Sam odIocuJeJo o %ebi, in ia delajo z vsemi moe
mr. da dobe od vlad potrebne garanciie "a invedbo
Ten hacel odkrito in nerezervirano o vseh vprasa-
hJih, o katcrih Sc bo razpravlialo ma mirovni kon-
ferenci.
Y oGigled vaznih razlik med medzavezniskimi
harodi IN centralnimi Silami, je komisiia mnenia.
GA le zeIo prlpOrocljivO, maj DO konferenca sred-
StVo, da poSkrbi IA priliko delegation tozadevnii
ue%el SedaJ Y voJni, da dajo popolno in odkrito ~
JaNo 4 oIiroin ma Nth Sedanje StaliSGe in bodoGih
manner IN poSkuSaio potion medsebojnega spora-
yuma pripraViti program "a akciio skorajsnegn
lh deInOkratitncga miru.
honierenca le mnenja, da je delav>ki raz.
red, Ia Je V GaSu vojne toliko zrtvoval. opravicen
N"dei"Natl Pm zaSlguranju SvetOvno demokratiG-
mega miru in da NJ. Albert Thomas, OFranciia)
NJ. Emil Nandervelde, uelgija) in Arthur Hen
dcrson. tNclika Britannica hi bill imenovani ko-
miNiIi, XII maj dcbe od vlad obliubo. da bo VISA
pc en- zaStopnik Della in Socializma vkliutcn V
uradna zaStopStva katerekoli vladne konfercnce.
IN dd sc organizira delavSko in SocialistiGno "a
~>iopStNo, III maj priSuStvujc konkurcnGno T. urad-
no honferenco; dalie, da Sc ne dopusti vec kot
stir zaStopnike X taxi konferenci.
komferenca obzaluje odsotnost zastopnikov A.
merlSkeea Della in SOcializma ma medzavczniSki
konierenci in naglaSa vaznOst dobave Min sogla.
SanJa S%prejetih sklepov. : tenn cilii pred ocmi kon-
fcrcnca SoglaSa. da Sc poSlie takoj delegaciia. Sc
StoJeca " enega clana IL Francije, Belgije. ltalijc
in Angelic, skupaj : Camille Iluysmanom (ajni-
kom mednarodnega socialistitnega biroa) V led.
drzave Z nGmenom. da Sc poSvetuje Z zastopni-
III amcriike dcmokraciie u vsej voini situaciii.
ontcrenca zakljutuie. da poSie ia memoran-
dun. y katercm so naznaGeni pogoji miru V so
"laSJu SociaiiStiCuih macel in mednarodne praviG-
noSti vScm SocialiStom centralnih drzav in naro-
dom, Iii so L mimi V zvezi. konferenca ie prcpri-
cana, da bodo pog0ji sami govorili dovolj IA od-
sex misli ysakega socialista in pricakuje odgo-
ror Socialh,,ov centranih drzav V nadi. da pri-
>'opiio brcz o~dlasanja k skupnemu poizkusu In
ternacionale, Iii je postala sedaj boil kakor kdaj
poprej, ~najboljSe Sredstvo demokracije in miru.
Dalie prihodnjiG.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

he Y dobi. ko je bila sklicana ST. louiska kon-
vencila Niranke, sc je siovenska sekciia irudila,
da hi bila' pripomogla realnim nazorom do vel ia
We. Predlozila jc konvenciii svoio iziavo: toda We
Gina konvencije ie Sklenila znano resoluciio. XII jc
bila pona rIdikalnih besed, toda nezmiselna cd
konca do kraja, &c io jc clOvek analiziral.
No le priSIa Ia reSolucija ma Splotno elasova-
ME. jc mas list pripOrocal slovenskim sodrugom.
naj .i0 odklonijo in maj glasujeio za iziavo mani.
sine, ki Sc je bila zbirala okroo Sodruga Spargota.
IN res so SloVenSki sodrugi tako elasovali. NeGin.
'fa izJava je pa tudi ma sp~loSnem elasovaniu do
Scela vecino.
DaSi so re takrat zaGeli resni sodrugi kakor
John Spargo, Charles Russell. Upton Sinclair.
Slobcdin i. I. d. ~izStopati, so Slovenci vendar
vztrajali V Stranki V nadi, da bo imelo Nth dclo V
okrirju >tranke ver uspeha in vpliva, kakor izvcn
ME. \adai.jcvali so umSki boz .NaS list je utemc-
Iieval in utemcjeval potrebo taktiGne reforme.
klub stew. !. .jc podal stranki reSolucijo 5 pozivom.
maj izpremeni >voie sialiSce Z ozirom ma vojno.
NapoSied Smo Sporazumno = Srbi i'm Cehi predlo-
lHi znanO spomenico.
Danes pa vidimo. da ie bilo V tenn oziru "a.
man vse naSe delo in ola so bill zaman vsi kruti
nauki lekoce zgodovine. Nakor ola Stranka res ne
vidi StraSne nevarnoSti, XII grozi SocialiZmu DO
vSem Svetu, de hi Una gale centralne >ile. Kakoi
da bi bilo res Use emo, te 81 wolf ljudstvo V Amc.
riii Same Svoic uradnike ali pa mu Jill nastavlia
kajZer.
Idi Sc, da ic vecina stranke popolnoma slcpa
IA jCdro znaESt venega socialiZma in Sc :" vrnila
popolnoma Y predmarksistiGno dobo utopizma.
pa giadi eradovc V oblakih, miSleGa ola splavajo
danes ali iutri ma zemljo in sc socialism lepo mir
no nascli vanje. I'm "a politiCno delo smatra lc
ndclczho pri volitvah. pa prezira, da Sc more H.
lcdaj uveljaviii kot politiGna Stranka, lie tedai
vpiivati ma p~oiticno z~ivlienie, lie tedaj ~utrjevati
.voja tia, lie tedaj pridobivati postoianke ma poti.
ii jo JIG trcba prehoditi do socialisticnega ella,
&c poSvcca Svolo p0zornost vSem pOliticnim do
eodiCm in aktivno Sodcluic V vsem politicnem
z"ivlicnju. Y katcrem je yoina Sedaj najpoglavi'-
nciSi problem, kcr ie cd njcEega rczultata odvi.-
nth so in nckai velikih in vaznih problemov.
: svojim fanatiGnim utopizmom je stranka
res nameSto pospcSevalke socializma postala ME
gova ovira. &c mai pride socializcm V IcdinjeniE
dlzavah kdaj do |vcliavc, bo morala TO nalogo IL
vrSiti drugc Sila, zakai sedania AmeriSka socia.
lisiiGna Stranka, le Sc pc menu socialisticna, 81
izgubila Sposobno>t IN IN. Njena pot je postalG
pot :. H..
Prisel je pa cas-, dassgrajo slovenski socia-
listi izvaiati posledice IL teh dejstev. V okvirjl
,iranke MISC mogli doseci uspeha. To dejstvo ka-
re-, kaj BIO treba storiti. In cimprei Sc zgodi, kar
sc mora zgoditi, tenn bolje BIO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

ru obnovljenje, V kolikor JIG TO mogoGe, domov.
knIetlJ, torarn, javnih poslOpii in sredstev IA Eve
re, kJerkoli so bile vnicene vsIed vojne da OBJ
n~oNlJelJe "a javna poSlopia ne SINE biti omejeio
ma odSkoduino, kapi1aliSticna podietia i'm materi-
Jai' o kaierem Nc We, da ie bill v%niten, ampak da
Sc raztegnC ma nameStitev mczdnih delavcev i'm
kmeckih SlOjcv Samih V domovih i'm vposlenosti.
da sc to izvedc %Sigurno, popoluo in nepristran-
Nko ma naCelu aSeSmenta in raZdelitve odSkodnine
iako daleG, V kolikor bo doloccna cena potom ka.
'eregakoli mednarCdncga fonda, pod direktiyo
mcdnarodne kumiSije.
konferenca Sc ne DO zadovol jila, dokler Sc
ne lZvedc popolna i'm neovirana pravna pref,ka.
va Y obtozhah, predl0zenih Z vseh strani, XII iih
tozadevne Wade ~nalagaio in 50 tozadcvni urad-
Mkt izvrSili dcjamja brutalnosti, po,laGevania. ma
Nilla i ~ntatvine rroti poSameznim zrtvam. IA ka.
'ere V navadnem voievaniu nj mogoGe najti opra-
vitbe. Posebno panic polaga konferenca ma H.
Pubo Avlienja in imetka trgovskih pomorSCakoy
IA drupih ne prizadetih Y v1jni, tvStevSi otrokc in
lenel kot pOsledica 'ega ucGloveSkega in brezon-
zilnega ravnania. kot del pogoia miru mai hi bill.
da Sc uAtanovi razSodiSGc IN zahteve in obtozbc.
ki maj preiSte Use take trditve. Iii hi priSle prcdeni,
dovcdo obtoicnca ali Waldo, da odeovaria ma OH
toIbO, p"oglaSi Sodbo in izreGe OdSkodninO. XII XII
10 plaza olHojcni poSameznik ali vlada osebam.
ki 50 trpeii vSled Storjcne krivice bodi>i da 10
store Sami ali tiSti, Xxi so cd priZadeiih odvisni
Razne Wade mOraio biti odgovorne denarno ali
druga6e ~ predlolitev zadev tozadevne narodno-
SIT takemu razSodiScu zahtev in obtozb. kakor tn
di IN iZpiatilo doloGene odSkodnine
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
Nujn0 VpraSanje "a slOvensko sekciio.

CeSka, srbSka in slovenska sckcija Social
>ticne Stranke so skupno prcdloz;le zadnji koifc.
ienci oziroma eksekutivi stranke spomenico, XII !
hila objavljena Y nasem listu. Nsakdo mora pri-
nati, ola je bila pisana V mirnem tonu, brez stra.
III in brez izziyanja. Organizacije. Xxi so jo predlo.
Ale, so po vSej pravici Smele pricakovati, da io b.
konferenca uvazevala. Seveda nj moacl Z ozirom
ia sestavo conference nihGe vedeti.. kakSno DO ma
nOsled ~staliSCe. ma katero Sc ~oS'avi. Ali omenienc
organizaciie so smatrale "a svojo dolznost. da sto-
re, kar je V Nth moci, "a reSniCne Notrebe aocia-
lima V sdanji dobi, in cato je bilo opravi-
ceno Nth upanje, da vzame stranka njih Spomc-
nieo V poStev.
Toda zoOdilo Sc ie druaoce. Konferenca je
ravnala Z memorandumom kakor : kosom pray-
nega papirja. Niti toliko Sc nj ozirala mani, da III
bia izrekla negativnO mnenje o MEM, kaj Sc. da
81 bia obvcstila ~prizadete organizaciie q usodi, k
10 je nameriIa njihovi spomenici.
To hi Sc naposled pretrpelo, te hi bill zaklju-
cki conference TAXI, da hi sc vjemali Z Maori. IL.
fazenimi Y spomenici. Ali pray o TEN nj nobcneea
goVora III Z ORION ma vojnO nina stranka kratkp-
malO nobenega dolocenega s~taliSca. .Ihman pre-
hira clovek platformo, ki jo je izdelala "a jcsca-
Hke %volitve, ola hi tam nasel, kakSno ic oficiclna
mnenje stranke o voini. kar Sc govori tam o
voJnlh cilJih medzavezniSkih socialistov. je takn
heJasno, Ga je tlovek Sc boil V tenn, kakor pred
conference. In edini logicni sklep, XII ga more
clovek %napraviti ma podlagi te platforme, je Ia.
Ga le stranki vojna ilekuba in da 81 vsakdo o njci
Iahko napravi tako mnenje, kakrSno hoGc sam.
To je pa nemogoca situacija. Scdanja yoin.
III kaJ takega kakor vera, XII jo smaira styanta
iahko "a privatno zadevo posameznil.a Iznc
Vseh aktualnih vprasanj sedanjosti jc voina nal
~VazneJsa i'll Ia politicno stranko je absardno, ic
NINA Z ORION ma TO veliko p~olitiGno vpraSanjc do
'ocenega ~stalisca. Absurdno jc, ce more Y imcnr
Strankc V encm okraju kandidirati clovek, XII jc
Prlpravljen podpirati AmerikO V vojni Z vsem'
mocmi, V drugem okraju pa MOI, Xxi uapovedujr.
da DO zahteval odpoklic ameriSke armada IL Fran
eye, ako BIO i~zvOljen.
In vendar ie vprico volitvene plattformc tu-
Gl to mogoGe.
Navidezno je TO tolerance. Ali Y rc,nici ic
neJaSnoSt in neodlocnost. Ia 'SilO hi bill tax in d.
Ierentizam razuml jiv. &c Sc nc hi v0jua d0iikal,
Hteresov sOcialiZma. Ali TAXA miscl hi ola vrhG
nee nczmiSla, kcr Sc splolI ne more zgcd;ti nic %
gospodarskem, politicnem in kulturnem zivljenju
ciovestva, kar Sc ne hi na kakrSenkcIi naGi& do
'ekni'o socializma in ~njegcvih ;ntcrcSov zlaSli =
ia ne more trditi kaj iakega o vojni. XII omajava
Fse temelie dosedanjega sveta in znaSa material
"a zgradbo novega Sveta skupaj.
Ce more biti komu lezeGe ma tenn, kakScn bo
svet pc vojni, mora biti gotovo socialisiom, ki
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

"a Spo2nanja in irudili so sc. kolikor so lie mogli.
la bi odpraviIi uSodepolne zmotc IL ameriSke So
cii .istiGne strankc. kajti upali so. da bodo argi.
melti zalegli, zIasti ker ie bilo iasno, da mora
YES razvoj aktualnc vojne in p~olitiGne zgodovinc
"imdalje boil p~otrjevati nase nazore. V resmici Jill
Je p~otrJevai in nj 81 mogote misliti ~boljse9a, moe
heJsega dokaza. kakor ga je podala nesrecna Ru-
NlJ", odiar 80 b~oljSeviki zaceli eksperimentirati 2
iusko-henISkim raterniziranjem ma 'front.', = DC.
reEanjcm boja in Z brest -litovSkim mirom. Cd Ia
xii %tragitHih dokazov, Hi so bill zasIepljeni : ia
ko.vanimi idcjami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
VOini clii medZaveZniSkih delavcev in S0cia]istov.

ia cello lakota V eni ali drugi drzavi, da Sc POI
skrbi "a sistematicne ~priprave V mednarodnem oh
segu za postaie in prevozna SredStva takih pre-
ostalih potrebStin V razne deaelc, V proporciii
ne Z oZirom ma NTH nakupno moznoSt, ampak l.
ozirom ma njih razne in nuine potrebe; dalje mo-
ia vlada Nsakc dezele imeti mad vSemi nujninl
potrebScinami "a nckai casa kontrolo, tako da "a
Sigura liudStvu njih dobavo, ne ma tekmujoGi RAJ
prodaji Y glavnem hogatejSim Slojem proporcio-
nalno Z Min denarpo moznosti e, ampak siStema-
tiGnO, da uzadoSti potrebam vScga obGimStv VA T.
devizo: ''nobenemu police, dokler nimajo vSi
kruha."
In Sc wee, neizo9ibno je, da no vSled miru
IN prcnchanja enc industrije Y vSeh deZelah ma
Stuplla brezpoSelnoSt miJonOv, Xxi izdelujejO Sc
daj municijo in demobilizacija milionov vojakoN
Y ocigled pOmanikanja induStrijelnega kapiia-
ia, pomanjkanja Surovin in ne>igurnosti trgovskc-
ga podjctla - akO st ne podvZamc takojSna i'm e.
nergicna akcija potion vlad, dovedlo velik del
mczdnega delavskega ljudStva V Use vrStc beio.
III Je Y ZveZi T. breZpOSeInOStlO Y oCigled dejaStva.
da je obSezna brezpoSelnost V raznih dezelah. ka-
kor pomanikanje S~kodliivo ne lie dezeli Sami, am
pax obubozanje cStalega sveta, kOnferenca Sma-
ira "a dolznoSt vSch vlad, da podvzamejo takOi-
Sno akcijo ne lie da zmanjSa brezpoSelnoSt, am
pax da aEtulno, Y koikor ie to prakticno, pre-
precijo ME pojav. NSled tega konferenca nagla-
Sa in prigovaria dclavSkim Strankam vSeh dczcl
nJnoSti zahtcv cd Srani vlad, ia pripravijo ma
crte, potion katerih Sc imaio izvrSiti VISA Sievilna
javna della lkakor ceSt. njih poprav, zcleznic,
vodnih kanalov. gradbo Sol in iaynih ~poSlopii, pre-
skrbno prebivaliSGe IA delavski razred i'm reklam.
in pogozdovania z%cmliel, XII no Y bliznii bodoG.
noSti p%otrebno, ne kot SrcdStvo IN ublazitev in
zmanjSanje brezpoSelnoSti, ampak Z ozirom ma TO-.
ia Sc podvzamejo della Y taken OhSegu Y vSalem
kraju Skupai 5 kapitaliStiGnimi podjetji, Xxi SO
morda Y teku. da Sc vzdrzi IL lcta Y leto i'm skozi
rSako leto, en%akomerna zahteva delavne moci, in
Se tako izogne vsakem b~rczdclju.
Znano j, da ie ma Ia natin mogote vsaki
Niadi izogniti Sc, ako zeli. pojavu obscene. ne
dogledne in neproStovOljne brezpoSclnosti. katero
ako Sc puSti >edaj ME poiav Y ka;erikoli dezeli,
jc Smatrati toliko IA posledico vladne zanemarjc-
uoSti, -kakor glede kuznih bolezni.
VI. - obnovljenje razdeianih krajev in poprava
krivic.
MedzaveznlSka konferenca Smatra, da je i'm
nj, Ill.,. ,.oi l..l II.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

gledajo najdaiic Y bodocnost in katerih program
.cga naibclj do korenin cloveSkc druzhe. lezec,
ma tenn, da dobi oc'alizem Y tel dogledni bodoc-
nosti elm boljso podlago in elm ugodnejSe pogo.
Ie za Svoj razvoj. In kjer je vpraSanie. ali So -
hram ma sretu sila avtckracije, ali pa sc privedc
demokracija elm bolj do moci, tam ne more Bit
Izberc IA socialista. .Ako pa hote ,da zmaga de
mokraciia, tedai je dolzan pomagati do take una.
&c. &c ne stori tega, ovira $ svoio pasivnostio
demokracijo in dosledno podpira avtokraciio, DC.
'Gdi nj ~njegova VOLTA TAXA.
Slovenski socialist so re davno priSli do tc-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
(Dalje.)
G~ospodarski odnosaji.

~ - MedzaveZniSka konferenca ie proti
vsem pc imperialistih in kapitalistih pripravlja-
uo namero "a goSpodarski boj, ne samo V eni,
ampak Y mnogih delelah, ko DO sklenjen mir, bo-
dri proti enemu ali drugemu tujemu narodu ali
prof. vSem tuJim narOdOm, kcr hi tax gOspodarski
boj ali hoikot, Ge hi bill facet V eni ali drugi deae.
Ii, povzrotil reprize. katerih hi sc morda prizadeti
narod moral poSluziti V Samoobrambi. Glavne pre-.
voznc vodne Grte imaio biti odprte brez ovir lad
jam vSeh narodov pod varstvom Lige narcdov.
konfcrenca priznava, da vsi poizkusi gospodar-
SkCga naNilja, bOdiSi vSled vqrnoStnih tarifov ali
kapitalstiCnih truStOv ali monopolov, neizogibno
S~kodujclo delav;kemu ra2redu Stevilnih dezel in
50 Y pril0g kapitaliStiGnemu p%rofitu; delavStvo vi
di V zvczi med militaristiGnimi imperialiSti in fiS-
Ealnimi pro,ekcionisti (zagovorniki viSoke colni-
mel Y vSaki dezeli, ne lie reSno nevarnost IA blagO-
sianic liudShih mnozic. ampak tudi skraino oero.
zanjc miru. Pc drugi Strani Sc narOdom ne more
odrekati pravica do Samoobrambe gospOdarskih
iutercS0y V otigled Svetovnega primanjkljaja
gOri navedenoga materiala in konServiranja "a
doStnih zivlienSkih potrebStin IN prehranitev svo-
iega liudStva.
k0nfercnca vSled tega spodbuja delavSke in
Sociaistitne organizacije Y vSeh dezelah, mai pola-
eajo vazno>t ma TO, da v~strajajo Wade napram
trgovSl.im podjetjcm ma staliScu kontrole potreb-
$Gin "a domaco vporabo ma podlagi odprte meic
in brez s~ovraznih discriminate zoper tuje dezelc.
Enako naglaSa vaznoSt ne Samo za konservira-
ME. ampak ~najvetji mOgOci razvoj potion vladnc
aktivnOSti bogaStev vsakc dezele V koriSt ne lc
agOjega iludstva, temvec vsega sveta. kakor tudi
potrebo mednarodnega SporaZuma "a iZvedbo pO-
Stav0daje glede tvOrniskih razmer V v,eh dezelah.
mGksimalni cscmprni delavnik. odprayo ''bez-
ME- in nesanitarnih StrOk. potrebna varstva de-
lavcev prot izkoriScaniu in potlatcvanju. kaEor
ma %prcpoved nofnega della "a gene in otroke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
Problemi miru.

VI a je mogoce ohraniti Svet IA demokra-
clio, sc zahteva mnogo wee kakor Samo od,trani-
tev militaris;icnc ali goSpcdarSkc voine. Mnenjr,
maj Sc mirorna pogodha pe6a samo : prenehanjcm
boja oborozenih sill, vStevSi potrehne krajcvnc
preuredbe. bi pomenilo samo pripomoceI: III kapi-
~taliSticne irtereSc. MedzavezniSla konferenca ma
glaSa. da ie Y oGigled mogoGega svetovno obsez,
mega pomanjkanja izvoznih zivIjenskih porch
Scin in trgovske plovbe pc vojni nujno, T. name.
nom, da Sc prepre6i n~aivecje trpljenje in NOR
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

II Stockholma p%OrOGajo: Neki Estonec. Xxi ic
: teIavo prisei Z Estonskega V Rusiji. pravi. da
Nmatrajo Nemci vse Estonce ia ietnike. Nemci So
'akoj pc ~okupaciii priceli : silo jemati ziyez. les
bombaz in pobrali so tudi zvonce liz zelezniSkib
poNlaJ. hmetom so pobrali vse mleko, IL katereoa
80 haredll SIR III ga poslali V NemGijo. Popisali so
NSe krave In vsak kmet mora DAFT predpisano me-
70 mleka cd vsake krave. Ravno tako pleniio iai-
ga. ker so pa Sprva dobili skoraj same klopotce.
mora zdaj kmet zapisati svoje ime ma ;,ajce. in 90
Jc klopotec, zadene kmeta kaZen. Estonec 10 da.
lJe lzpovedaI, ola so \emci ustanOvili pisarne "a
reKfute pc vSeJ EstonSki, tOda nihce Sc ne oglasi
Nato so Nemci %poSkusili dobiti delavce "a Mem
clio in nabili so velike plakate V nemSkem let.
Skem in eStonskem jeziku 4 obljubami. da caka
delavce V Nemtiji velika plaza in dobra hrana
DoblIl so par MOI, XII so pa p~obegnili predno so
PRISM do nemSke meje. Discipline V nemSki arma-
dl je lzglnila. En- sam sluGaj: Is vojakov ic ukra-
dIo coin, V katerem so hoteli pobegniti cez iezc.
70 PeipuS V RUSTIC. V mnogih sluGaiih noGci 10 vo.
Jakl s~trelJati ma dezerterie in ieGe V Revalu. Y
Eaterih so bill lfcj SIaGeni ruski bolScviki. ,o
HdaJ polnc nemSkih vojaSkih upornikov in dezcr.
tcrjev.
kakor ~javljajo IL Curiha, je general Luden-
dorft degradiral okrog $50 generalov in polkoy.
hikov odkar so Sc priceli nemSki porazi ma zapad
nj 'front.'.
10 vcStch IL Berlina je boljSeyiSki komisar
z'nanJih zadcv Citerin podal izjavo. V kaicri ma
'ala pogoJc IN oprostitev angleSkih konzuloy in
"StaIih drIavlJanov. Xxi so pridrzani V Rusiii. q
cerinova izjava Sc glasi: "Vlada sovietske repu-
nllke Je biIa priSiljena izolirati gotove zastopnikc
Nellke Brlianije in Franciic V Rusiji, XII so dclo.
van pr"'l SovJctu. Sovjetska vlada ic pr Volt
dovoliti, da ii zastopniki odidejo brez vsakih M.
dallnih ovir IL Rustic, ako neutralne drzave polo
re p%oroStvo, da bo incl Litvinov. mas zastonnik =
Londonu in vsi ostali ruski drzavliani presto 30;
" AngllJe in Francije. To garancijo morajo DAFT
SvcdSka, NorveSka in Nizozemska. Nasi drzavlia.
Ill moraJo imeti neovirano pot IL krajev, kjer Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
VII. - Mednarodna konferenca.

MedZavczniSka konferenca je mnenia, da hi
mcliarodna kcnrcrcnca dciavSkih in SoSiali>tic-
rii organizacii, obdrzaua pod pravimi razmera-
mi V TEN ca'u poaluzia Syc,ovni demokraciii :
.roJo pomocjo "a odstr,niemje neSporazumov i'm
ovir, HI so ma potu svetovnemu miru.
'akaJoci ma ponovno normalno delovanje
mtdnarcdncga sociGliN,iGnega biroa. smatramo or
galiziranic rnednarodne conference. obdrzavaj1.
go V dohi SovraznoS'i, potion odbora, kateregg
neprlNirau"S' j. nedyornljiya, potrebnim. Monte
'c,ra mai bi - vrSila y nevtralni deieli i'm pod
'aLimi laz,nerami. III hi vzbujalc zaupanie; kon-
ferenca liaj hi bila polno zas,opana potion vsel.
!elav'kih in socialiS;ijnih gibanjih vseh %bojujocil
delel, s%prejcmii lazmere, ped katerimi Sc konfc.
renca sklicuje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

Sdoj nahajajo, Gez Skandinavske drzave in zaiam-
ceno Jim mora biti tudi. da Sc nihce ne dotaknc
NJ horc ~prtljage. Gin prejmcmo obvestilo od Lit
yirova, dn lc 0dSeI ma pot, izrotimo angleSkega
geNeraln2gE koHzula T.. u. L.0ckharta in njegovc
cS'ale 'oVariSe varsivu nizozemSkih diplomaiov.'
IL MoSkve ~porotajo. da ic bella garda. sesto.
jeca vecinoma IL %muzikov, o~kupirala Nolgodo.
i'oiJseviskc Gete so zazgalc mesto predno so Sc
lmaknile. Nevtralni poslaniki V Moskvi so ma
>Icvlli protest ma komisarja zunanjih zadev Cice-
flha pTotl SploSncmu usmrGevanju Socialnih re-
vo,ucionarjev, caStnikov in drugih nasprotnikov
bolIseviSkc Wade. PoSlaniki so Zagrozili. da bodo
h~eFtralne drzare Odreklc vsako pribezaliSGe bolj-
SeNlKom Y SIucaJu progonov. ako ne prenehajo
ckSckutivc. - Y MoSkvi jc bil0 ustreljenih Fad
ME ease ma tiSoGe Glarov socialno revolucionarne
>tranke in castnikov. ~prejSnje ruske armada. Tro-
cklJ Je baje ~brzojavil generalu Aleksiiu, powell
.lEu pro;l bollSeviSkih Get. da bO ustreljen pc en-
"aStnlk IA vSakega boljSevika, XII ga ubijcjo &c
hoIoVaki ali protircvolucionarji ma TO jc odgo-
Voll AlckSilcv. da ne no miroval. dokler ne BE-
i%ztrebljen zadnii lid IL Rustic, ako bodo casini
III poSirciieni Pozncie je boljScviSka vlada izpu-
'tlIa wee tiSo6 tastmikov, toda mnogo je p~ogreSa-
mn IN Suni So, dG so bill usmrGeni. Rabbi, Xxi sire
'JaJo castmke in druge politicne jctnikc, so ma
dclu vsako noe V Moskvi. Okrog 10000 Gastnikov
je bio arctiranih.
u kodanja p~oro6aio: V iuz. Rusiji so krvavi
hoJi med Nenci in kmeti ma dncvnem rcdu. V mo-
hllcvSki guberniii so nemSke Gete edible 5000
kmctov. ki so bill oborozcni : stroinimi puskami
' bltki med Ncmci in ukrajinskimi kmeti pri
Ivenfsorodki V kiievski guberniji JIG oblczalo We
ilNo Stcvilo mrtvih in ranicnih. V Brusilovki so
Emetjc pobili nemSko garnizijo. Obenem poroGa-
10 o vclikih protizidovskih izgredih ma raznih
hraj;h Rusiic.
Naruh "a tujezcmski imetek A. Mitchell Pal
mer Je prevzel enaist ladij American Transatlan-
nc kompanije, XII so plule pod ameriSko zastavo,
kaJti lastujejo Jill Nemci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
obnovljenje razdeianih krajev in poprava
krivic.

MedzavezniSka konferenca Smatra, da je i'm
perativna dolznost vseh dezel takoi pc obiayi mi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

Naruh "a tujezemski imetek A. Mitchell Pal
mer Je prevzel enaist ladij American Transatlan-
nc kompanije. XII so plule pod ameriSko zastavo,
kajti l~astujejo Jill Nemci.