davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22
OTTO H. KAHN, AMERICAN

Otto 81. Kahn, head of the New
York banking house of Kuhn, Loeb &
Co., has been making a few campaign
speeches In the West on behalf Of the
United States.
Among other things, he advocated
the immediate creation Of a war
finance board; he issued a warning to
the militant bOlsheviki" of the coun-
try to the effect that the American
temper would not stand trifllng; and,
declaring that Germany had dellber-
ately planned the war, made an APP
peal to Americans of German birth
to not merely do their duty for the
United States, but to let their loyalty
take active form.
Mr.. Kahn himself Is of German
birth. He was British subject
through naturalization, and last
March, after having lived in New
York "a years, became an American
citizen.
He was born in Mannheim, Ger
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22

ration, the lawn and its shrubbery at
the same time, so that when completed
the picture may be harmonious and
beautiful.
For those who want rest and har-
mony without great expense, these sug-
gestions are offered. They may be ap-
piled by home-makers in the city, vii
lage or country with equal success.
To make the house appear as II 1t
really belonged upon the ground where
1t Is built is not so easy as 1t seems
yet this is the first essential to good
building. 1t is here that expert advice
often helps the builder to avoid blum
ders that may seriously mar the at
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22

Effectiveness Of his home. and the ar
ehltect, the painter and the decorator
assure the best results.
II left alone. even a fairly well In
formed man is likely to put a colonial
house on q mountain slope and swiss
chalet on a level plain. simply because
he likes the style Aad has no idea OF
relations. or he may cover a narrow
city lot with an ornamental building
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22

nesh-coloFed crepe de chine. White
batiste remains q fsvorits for petit
coats and nothing supplants small
tucks and fine narrow laces for trim
ming them. in the regard Of refined
women. But al petticoats must be
made to conform to the slender sill
houette: lines must be straight.
The reliable taffeta petticoat for
daily wear Is shown IN the picture, I'm
ished with a scant, corded fiounce hem
med at the bottom. Like everything
else, Il Is most liked In plain styles.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22
SOPHIA, TROUBLE MAKER

If one were to ask a European TO
name the one woman who has done the
greatest injury to the cause of the al
lies, he would name, nine times out OF
ten, ex-Queen Sophia Of Greece; and
he would add that there is no other
woman in a position to continue ener-I
getically the work of impairlng the
allied cause. Despite the expulsion OF
the Prussian princess from Greece
with her husband, King Constantine
and all her children, except Alexander
now king of the Hellenes, she is not by
any means regarded as at the end Of
her career.
As troublemake Sophia's name
has become household word, has In
deed passed into a proverb, in most
countries In Europe.
In France the queens name Is
used for invidious comparisons, and
even In Greece it is used slurrlngly.
With almost demoniacal fury this
dou0btar Of tho HnhanzOllprnq haql
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22

the the began And there Isl
that will employ her amazing energies fo
Queen Sophia the allies ncu
she all their plans She forced her
the constitution oveTode the will Of the people
by their SURFACES and she drove Geces greatest statesman
Eeuheros Venizeo, into exile.
The Fayette falcon. (Somerville, Tenn.) 190?-current, 1918-02-22
OUR NATIONAL DETECTIVE

Ills training and experience have
admirably fitted him to undertake the,
important work Of chief" said Seere-
tary Of the Treasury McAdoo in AM
nouncing the appointment Of w. H.
Moran as head Of the secret service of
the United States.
Practically all Mr.. Moran's life has
been given to the study and actives
work demanded by a service that is un-l
like any other and that has developed
into complicated and responsible nrml
OF the government He entered the
service December /. 1882. as a mes-i
senger, although he was carried on the
Office records under that heading mere
ly as a matter Of routine for long after
he had demonstrated that he was OF
other material than that required for
messengers.
His next title was that OF assistant
operative, which meant that he was
helping to run down criminals and ex-
posing their methods. The matter OF
n A.. 49,. .-fw&.4nHfw- -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

Dclavsko vpraSanje je del modernega vrra.
sanja. kakor Sc moderno socialnO v~praSlni" ON
&c nj moglo razviti, dokler MISC bill DAM pogoii.
tako Sc samOumevno o delavskem tpraSanju
posebej ne more govoriti, dokler nj bilo ~pogojev,
Xxi hi bill provzroGili TO gibanje. Starr ii >rcdnji
vck Jill ne poznata, cato ie nastalo delavsko vi'ra-
SAME Y modernem zmislu V nOvejsem @aSl.
ri pogoji so dvojnega %znaCaja, pravmcga III
eospodarskeRa. Pogoji pravnega %znacaja so: o.
selma svoboda, ZasebnO lastniStvo, svObodna po-
godba med delodaialcem i'll delojemalcen.. Po-
goj gospodarskega ~znacaja jc razvoj tehnikc.
V starem veku. Xxi traja V narOdnogo>podar-
skem oziru cd prvih pocetkov omike pa do enai-
stega ali dvanajstega stoletja, vlada domate go
spodarstvo. To Sc pravi: kar Sc je donna izde-
lalo, to Sc je tudi donna porabilo in %pouzilo.. Bla-
go Sc ie izmeniavalo. Zivljenje je bio patriarha-
liGno. Denar Sc je malo rabil. Pojma kapital al
so poznali, neznan je bill dobicek.. Xxi ga donaSa
kapital. Cesar nj Glovek rabbi Ease, to Sc je shrd-
milo kot zaklad, XII ie lezal mrtev. Sunni so o.
~pravljali. kar danes delavec in obrtnik polcg
tega pa so tudi zvrSevali kulturno delo. Bill so
brez vseh osebnih in p%oliticnih pravic. G~ospodar
ie delal z mimi, kar JIG hotel, bill so njegova
last, kakor je bila zivina ~njegova last. q kakSncm
pravnem razmerju med mimi in gospodarjem hi
bilo gOvora. Tako gospodarstvo. kakrsno sc nam
kaze V tel dobi. Sc imenuic tudi naturalno Cos
podarstvo.
V srednjem veku. to ie cd dvanajstcga do
$estnajstega stoletia, imamo Cisto ~drigacen go
spodarski znacaj. Ma kmetih Sc Sc kazc natural
no gospodarstvo. toda srediSGe gospodarstva jc
bio V mestih pri obrtnikih, Xxi so So osvobodiIi
suzenistva in dObili posebne pravicc. Y teh Srcd-
nieveskih mestih je delo re razdeljeno: eden IL
DELUXE TO, drugi ono. N~astajajo poSamczni sta
novi V zvezi s to razdelitvijo della JIG z%amcnja-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

IL Zeneve smo dobili sledeGi poziv, Xxi ga oh
iavljamo "a %informaciio ameriSkih Slovencev:
Slovenci! JugoSlovani,
Re Stiri leta biie mas triplemenski narod D.
gorGen boz IA svoj obstanek, "a svojo >vobodo in
IA svoje zdruzenja V samOstOjni narodni DRAW.
DOCim Ell del i~zvrSuje svojo dolZnost V srh>ki voi-
ski V ugoslovanSkih diviziiah ter V bojnih vr>tah
naSih yelikih zaveznikov zapadnoevropskih in
ameriSkih, Sc nasi donna Z vsemi silami in Y mai
veGji, naSemu narodu skozi Stoletja nepoznani slo-
ri upirajo nemSkemu pritisku ter 4 mogoGnim
notranjim delom postavljaio temelj bodoci moe
nj, zdravi in demokratiGni iugoslovanski DRAW.
Slovenci V domaGiji so pohodili strankarsko ne
strpljivoSt odvrnli vSe stare predSodke i'll 50 po-
lozili Sveto prisego, Ola Sc bodo kot bratje roko V
roki borili do posednjega vzdiha, do poslednie
kaplje krvi IA oSvOboditev zatirane domovine.
Liudska stranka, Narodno-napredna stranka in
Observation-Disclosures stranka predstavljajo da-
mes emo samo neprOdirno falango borccv IA drzay-
no svobodo in "a GloveSke pravice.
Slovenci! &c kdaj, danes ie odlotilni cas- "a
mas. s to vojno Sc BIO odloGila naSa usoda "a Sto-
letja. morda IA vse veGne ease. Nsi vemo, da ie n.
naSe ljudstvo edna reSitev V SvObOdni .Jugoslavi-
il. Ali docim je nova uspOStavitev = bije gOtov"
stvar, docim Sc Hrvatje opravicenO lahkO nadajO
osvOboditvi, je polozaI mas Slovencev Inner
ogrozeniji. Nsenemski imperializem upa, da bo
tudi V slucaju image ZaveZnikOv obdrzal lepe SlO-
venske dezele in skozi Nth prodrl ma Jadransko
morje. Y ~slucaju poraza hi Sc Nemci Sc pomirili
$ tenn, ola Sc naSi bratje Hrvati in Srbi zdruziio Y
samostojni DRAW, 'ali ma sIOvensko svobodo ne
pristanejo nikdar. V Nth veCno ostajajo live Sa-
ME o vsenemSkem cesarstvu cd lIamburga do IT.
sta. Ia to so Jim pOtrebne naSe lepe SloVenSke
dezee, cato jim je potrebna naSa narodna >Ihrt.
Slovenci! NaSa edna reSitev je Y zdruzeni DRAW
SlOvencev, Hrvatov in Srbov, V nash velikih "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

dokazal, da je igral nekdo Y niill Srcdini -
II enih ali drugih vzrokov vlogo dema goStva
IN takra, no priSlo, kcsanie Morda obracunl
kar je bilo spoceto oh Gasu, ko je prcyzcl IL
redniStro pri ''RadniGki Strait" y. Cvctkov. tc
Je mrznja Ito Stvari, Xxi Sc tiGeio vprajanja bal
kanskc federativnc r~epublike revolucionarna
HahteVa jugoslovanskeea proletariata vSepovsod)
tendenca Sektarjanstva, Iii gre GiSto vSporedno
Z obredi V kakem Zion Cityju nina pa niteSar
opraviti : Soeializmom, je bilo iazvito in p%oloie-
no sedaj y hrvatSki Sekciji. YES material in vSe 81
re IA zarodek so priSle od tam. Matt tega poroda
Ic torel hrv. sckcija. To ie :>tvar Sckcijc. Toda
Nodrugi V hrvatSki Sekciii Sc ZelO varajO. ako mis-
lJo, da DO Mi ilstop Skodil j. :. l.. Rayno marc
he. SlovenSki in srbski socialist Sc ic bodo scdai.
10 vcdo, ola ie odstranjena zadnja ovira "a stvar-
no delo, Sc bolj oklepali. kajti JugoSI. social
Sticna Zveza pripada po vSei pravici tiStim. Xxi ra-
zumeJo njena natela. memo potrcbo in razvoj Ca
sd, Iii omogoGuje memo vaznoSt in ME pomcn.
Igodovina SocialistiCne aktivnoSti po wemeljitc-
ljih znastveneea Socializma SoglaSa Z nami. same
en- dokaz.
Leta ~lS50tega, je centralni odbor Zvezc ko-
nluniStOv - tako so Sc takrat nazivali socialist -
ma ceIu il Marx in EngelS, izdala T. ozirom ma pri-
rakovano revolucijo. sledeci proglaS "Dcmokrat-
le bodo delali dircktno IA federativno rcpubliko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

HaCelc institucije. XII so Sc Sc ohranile dandDnc,
n. pr. banke, bore. Pc odkritiu Amerikc 1892
ieta pa so postale srediSGe prekomorske treovinc.
dezele oh AtlantSkem moriu. PrvenStvo ic imc-
Ia Spaniia, potem Portugalsko in Francija. Po
propadu Spanije V scdemnajstem Sioletiu sta ma
>topili Memo dedScino Anglia in IIolandiia.
ZaGenja Sc koloniialna politika. Drzave gle.
dajo, kako hi jim naselbine ali koloniic donaSa-
!e wee dobicka. Pod pretvezo omikc 81 razSiriaio
ozemIje.
Nastajajo dguzbe ali %kOmpaniie ) ten name
nom, da pridobivajO svojim drzavam posestva V
drugih delhi svcta. TIE druzbe so podobne soda
vim druzbam in obdariene Z velikimi pravicami.
da imajo kar vSo Waldo V prekomorskih dezelah.
Take druzbe so So uStanovile n. pr. ma Franco
>kem, Angleskem.
Masculine so bile zelo bogatc dragih rud.
zlasti V Juzni Ameriki. V zvezi : 10 okolnostio
80 jc pojaHil prvi neutrality-suspicious. Sistem.
merkantilizem. Cvazalo Sc je kolikor mogoce
mnogo zlata in srebra, da So pomnozi narodno
imetje. lzvoz pridelkov so podpirali. ker Sc :
tenn steka denar V dezelo, nasprotno pa ic bill
uvoz pridelkov prepovedan, kcr odhaia ia denar
drugam. Ma ia naGin so ~podpirali domaco obrt.
most.
Ma AngleSkem i'll lrsiem Sc jc razvila zlaSti
ickstilna obrtnoSt. Orodic Sc ie poboliSalo. naSio-
pill So stroll. ZaGclo Sc jc delati z motorii. = stro.
il 81 pomagamo, kier Gloveska roka ne zados.a
ali nj dovoli okretna IA izdelovanic fine iSih H..
delkov ali ne more dclati ncprctrgoma in zclo
nitro. MOtorji pa Sc rabii0 "a koncentraciio
%>trojcv. Nastaia tehnicna delitev della, TO So pra.
vi: vSak stroi della Svoi dOloGen kos, ne da hi
cn Stroj naredil YES izlelck sam. Nastopo ;o
vcIiki podiciniki: ii imajo Y svoii SluZbi raznc
obrinikc, III so poirebni, da narede izdelck. Ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

ententSka reSitcv) je danes pred vami V franco.
skem ieziku. BroSuro Snio razposlali ma vSc Strn-
nj Sveta vSem uplivnim osebam, listom. Strankam
IN organizacijam = poSebnimi piSmi. Y kaierih smo
razlozili ciij in potrcbo naSe akcijc. Y tenn smi-
Nu bono nadallevaii brez preStanka.
lzdati nameravamO Y elm krajScm ra>u, aka
zbercIno "a 10 potrebna SredStva, vrs,o SpiSov v
francoskem, angleSkem. italiianSkcm i'm drugih
jezikih O vaznosti Slovenije Y policemen. kultur-
mem, gospodarSkem, in Strate"ijskcm pogledu. o
naSih pravicah Y tozncm Korotanu in ma Oyer
>kem, o mogocnem iugo>lovanSkom gibaniu Y do,
movini it'd. Ravno tako bono Seznaujali Svct 2
naSim slovstvom, znanoStjo in umetnostjo. Po-
lSkali bono in smO delOma re stopili Y zVezo 2 IA
vezniSkim in nevtralnim Gasopisjem in drugimi
inStitucijami, katerim bono tolmaGili polozai Slo-
vencev. Il obenem jim dajali obvcstila o ~SploSnem
stanju Y cell JugoSlaviji, pri Slovencih, Srbih in
ifrvatih.
I, cato, Slovenci, Jugoslovani Sirom sveta, pod
prite naSc deio. Zberite Sc okrog naSeea drustva
in omogoGite mu. da razvije svoje deloyanje do
one stopinje, XII jo zahteva nadyse o~grozeni po-
Local sloven>kega plemena.
\aSe druStvo pa ne no Same razviialo svoic
#kciie pri naSih zaveznikih in pri nevtralcih, am
pax no Slo ia roko tudi Svojim clanom Slovemcem
i'll JugoslOvanom, razkropljenim po celem svetu,
oSkrhlJujoc Jill : ctivom. Z nOvicami IL domovinC.
Ia posebno naloog 81 n~ostavlja toGno obveSGanic
naSega c~asopisia o dogodkih V domovini 4 novi-
cami. izvirnimi clanki in dopisi. Tudi STEER no
druStVo stale ma razpOla2o SvOjim clanom. Y vSa-
KEN oziru V kolikor 10 ne hi prchajalo druStvenc-
"a delokrOga.
Ali naglasamo Sc enkrat, da pi TEN svoicm
delu ne bono delali konkurence nobcni obstojcci
organizaciji. Mas elan je lahko elan iudi vsakega
drugega iugoSlovanskeag druStva ali organiza-
ellie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

vamie, kupovaujc blaea. kar Sc ie godilo ma tr-
9Th. Xxi iGrajo V Srcdnjem vcku tako vcliko vlopo
Obriniki 50 drug od drugega kupovali. MISC M
Sc delali IA zalogo. ampak vsak obrtnik ie ma
rcdil toliko izdelkov. kolikor je miSlil. da mu iih
bo mogocc prodati. Iamenjavanjc ali kupovanin
Sc Je vrSilo naravnOSt IL rokc V roko breZ pre-.
kupcev, poSredovalcev trgovire Sc nj bio. kre-
dita Sc MISC poznali, poiem kapital Sc tudi Sc.
daJ nj bI raZvit, Obresti STEER MISC bile Gisto ne
/nane. vendar Sc nj bilo obreStovanje razsirieno.
\ tel dobi ze krozi denar. cato sc imenuic ia
gospodaiStvo denarno ali pa tudi mestno.
VISA tedanja drnzba .je bila razdeljena na
stanovc plemiSki, duhovniSki, mestni in knetski
stan. Y policemen pomenu jc Ia druzabna ured-
imamo zadruZno uredbo, imenovano cehi. $ sa-
moupravnimi doloGbami, potrjenimi seveda od
viSjih gosposk. TIE doloGe (staiuti) doloGujeio
delavskc razmere kakor mezdo. delavnik. stevilo
ucenccv, ponlagatev, izdelkov it'd. Obrtnik n:
mel svobodno izdelovati. kolikor i'm kar hi bill
hOtel ,da so imeli vsi enako dosti della. da mi pre-.
~"stajalo blaga. Med moistri in pomagaGi nj bilo
Srobodnc pogodbc. vsc je bilo po statutih dole
ccno. Poma gael SO dclali veCinoma lc IA naturali-
ia. IN hrano, Obleko in Stanovanjc, vsc so dobi-
vail od goSpodarja, : katerim 50 SO cutili knt
cna druzina. Cehi pa so iudi skrbcli. da so poma-
gael po nekaj letih postal samoStoini mojstri.
pc;em ko 10 n%apravili moistrski izdclek. iako
imcnovani "MIeisicrstucck."
Cehi so uspcvali, ma Anglcskcm ic n. pr. d..
Java sauna 4 zakoni skrbcla IN fo Zadrnzno ziy.
licnic.
I noyim vckom zatcnia popoln obrai.
odtrila So ic Amorika. odprla pot y Who'd
no IndiiO. DoSlei Sc jc prckomorska irgovina T.
Sredoto"evala olavno y "orcnieiinlSkih rcpubl'.
kah, kakor v Bcnctkah, Gcnovi, kjer so SC tudi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
Komentar:

Sodlugc. Iii 50 zaSledovali dclo hrv. Sckciic
pod pritiSkom fantastiGnc9a urcdnika bivSc
"Radnitkc Strazc, Nc DO izs,op hrv. sckcije IL
.iugosl. socialistiGnc zvczc tiSto mic iznenadil. T.
tyelkov i'll njeeovi naivni privrzcnci so Sc tru.
dill ma ,>c nacine in dovolj dolgo. da hi pometali
IL Jugosl. socialist. zvezc in IL SocialistiGne Stran.
Ike Judi, III Jim ie vet IA Socialistitno delo, kakor
pa IN same razbeljene rrrcvolucionarmc fraze. In
kcr tega MISC dosegIi, Jim nj preoSialo drugo, ka-
kor agitacija med Glani Svoje Sckcijc ~ La,top IL
j. :. l.. Med tenn 10 Sc jim prvi poizkus nj obnc,,l.
Sc jim jc drugi poSrctil. Toda vSi hrvatSki Socia-
iSti ne drive IA frazami. Iii Jill i2rcka kakSen
fantaSticen prcnapetnez. Muogo hryatSkih Socia.
lStOv ic, Iii budo seasonal Spoznali i'm Svojim so
dru"om dokazali, kako 81 bill laVcdni ma stran-
pot, od della. Iii jc IA iugoSlovanSke SocialiStc V
lei vojni nuino, in brcz katcrcga ostaja Use tiSto
dclo, Iii jc Y zvczi Il razrtdnim boiem tukaj ali
kJe dru"Je, p"VrSnO, neopravl icuo i'm lorej neiz-
ogibno. Povcdali jim bodo, da SO Sc pod priii>-
kom takih prenapctnezev odrekli nacelom, XII jih
jc Sprejela uStanoyna konferenca j. =. 4. lcta
1910; naGelom, da ina vSak uarod pravico od-
lotati U svoji uSodi, in %logiGno naGclom, XII so iih
Spreieli jugoSl. Socialist ma konfcrcnci y Bclgra-
du in Y Ljubliani. in ma p,dlagi ySega tcga bodo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

veznikov, V ACKNOWLEDGEMENT ideii samood.
loGbe narodov.
NSak Slovenec mora Storiti Svojo dolzno>t. C.
ne, propademo in prekliniali mas bodo pozni vnu-
III. AkO pa zmagamO, sc bo ) Svobodo NrniIa SreGa
in blagoStanje Y naSe domovjc. Uglcjmo Sc ma ma
Sc donna III >torino vSe, kar ie V naSih moGch.
Iato y>i Y boj. vSi ma dclo,
Tudi mi hocemO ma >voj natin pomagati ma.
81 Sveti Skupni stvari. cato stopamo pred slovcm-
>ko in jugo>lovansko javnost 4 druStvam, cegar
~;zkljutni namen je osveziti in ponnoziti dclo Sls
vcncev "a samostojno JugoSlaviio. Mi hocemo ma
%9laSevati pred celim svetom narodnr zahtcve Slo-
vcncev in potrebo IN dcmokracijo. da Sc tudi slo-
NenSkc dezele oSv0bode tujega iarma i'm Zdruzijn
: Jugoslavili. Sedaj. ko ie Sc cas-, moramo opom.
mti cell SVet. da hi smrt Slovencev bila ne Same
velika krivica, temvec tudi strahovii udarec Sve-
town denIokraciii in zivljenSkim drzavmim ihte-
resom sr~edozemskih sill Francije, Anglije. ltaliic
in Grcije. To nalogo bono sistematicno izvrSevali
"a MO bono vporabili vse' svoje moei. VISA svoja
mad vse skromna sredstva in YES svoi cas-.
Nase drustvo je popolnoma izven vSeh strank
IN Sc ne DO mosaic Y delo in Y raZmere ohStoieGil,
strut III organizacii. Pri celcm niegovcm delu %
no rodiia edna misel; Slozen napor vSeh "a Svc-
bodo naSc domovine. Ia to ii ie druStvo izbralo
kOt Svoj naziv ime slavneea pokojnika Janeza
kreka, III je Y d~omaGiji uStvaril Slogo med >tran-
kami in powell cell narod V BOZ "a pravico in "a
Skupnc idealc. llocemo seznaniti Svet T. naSim po-
lozaiem. Il notranja ureditev naSe skupnc drzavr
Je zadeva celega naSega triplemenSkcga naroda.
Mi niSnio hotel Stopiti pred vas praznih roh.
/al0 mas Je nckaJ SlOvenccv V Svici takOj ZaGclo
7 delom. da pokaiemo Svoio dobrO i'm odlocno vo-
20. IL Svolih Skromnih, mad vse Skromuih >rcj-
Stev Smo "oloZili temelje delu. Zaceli smo ze ida
.lati biblioteko, katere prva Stcvilka t'Dvc Jugo-
>laviji pangermanSki naCrt in demokraticna in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
Tainistvo j. S. z.

Ma delo, Slovenci, siorimo svoio dolznos,
Nasi Y domovini delaio ma vse RIPPLE. NaSi brat
ic Srbi in IIrvati 1.-Two ra~zvijajo iugoSlovansko ak
clio Y tujini. Ne bodimo mi zadnji pri delu V tn.
JIM, docim so naSi donna prvi hoiu ~ alIpno
IugoSlovansko drIavo.
\aSe druStv0 ic druStvo della. N>i. Iii hn6ejo
%podprcti ma Ia ali oni nadin delo IA poiacanie iu-
@oSIovanSkc akcije. maj Sc priglaSe n&ravno>; "a
taSnemu odobru Y Zemevi. Maj sc priiayijo omi, XII
hi hoteli biti zaupniki "a posamezme dczelc in
drzave. N~stopajte Y clanStvo brez razlikc Struil
MeSecna clanarina ie 10 frankov (Svicarskih). Cd
dalieni clani jo Iahko poSliejo vSakc fri mcsc,c
Skupaj. tstanovni clani izplaGaio 100 SvicarSkih
frankov naenkrat ali pa Y obrokih tekom petih
mesecev. Fodporni clani podpirajo druStvo 2 v,o-
10, katero Sami nbero. Denarne, kakor tudi vSe
druge posiIJalve maj Sc naSloVe naravnost ma dru-
Stveni odbor Il Zenevi. q vseh pOSiliatvah Sc po-
laga iavni racun Y slovenskem c~aSopisiu vSeh
strut " Amcriki) in potion pismenega izyestja.
Natancra dolocila o vscm druStvenem delovaniu
IN poslovanju Sc n~ahajajo V prilozenih druStvenih
pravilih i'll V poslovniku.
Slovenci, DruStvo "Janez Krek' ic prepri.
cano, da DO mas SirOm Sve;a razkroplIjcni narod
razumel ciStost III nesebicnost ~niegovih namemov
in njegovo odlO6no voljo, da zaGeto dclo izpelie
do kraja. cato tudi pritakuic, da ga slovcnska in
drlga jugoslovanska javnoSt ne zapusii. temvc6
mu priSkoti obino ma pomot. Canine Sc vsi kot
en- MOI! Potem Sc ne bo moglo reel. da smo Sc
deli prekrizanih rok tedaj, ko Sc jc celia naSn de-
movina borila Z Obupno cnergiio proti smr,i. n ~
nvllenjc in "a svObOdo.
Y Icncvi tSvica), ~. juniia 1918.
IacaSni odbor:
Ernest krulci. predsednik.
Nladislav FabiuniG. tajnik.
Anton LuSin ,blagainik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17

uhri'lo>i Y vclikcm vodi k pojmu kapitala. Ka.
je prebltka ali dobicka. to ne lei mrtvo. ampak
&c rabl kot kapltal "a nadaljno produkcijo. Pod
4etnik SAM nc della ME, ampak lie vodi. nadzoru-
Je dcIo Ter Skrbi "a prodaio. Najamc dcla\nc 81
''' ki delajo ali V %niegovi tovarni ali pa i'm da-
>ur"vinc ma dom. da Jill izdelujejo donna.
' SrednJem veku so prehajali - kakor re.
'eno izdelki IL rok producenta naravnost '
roNe NonSumenta, kar Sc ie dog0dilo ma mcsinih
trgih. Producenti so delali lie ma narcotic. Y no.
VEN veku Sc je vse izpremenilo. Mestni trc So ie
ra|SirlI ma okoIici. polagoma ic postal YES svet
tr@. Producenii izdelujejo blago IN zaloeo nc
2lede ma potrebo, cato moraio skrbcti IN konsum.
HcdaJ Sc Jc Sc lie mogla razviti trcoyina Y pra-
Vch pomenu besede. Izdelki ne preha ia 10 ma.
raNhoSt ~ rok prOducentov V rokc konsumenta,
''"pak pc posredovanpu tretiih oscb. BoliSaio
81 prohietila SrcdStva, gradiio Sc ccste. zclcznicc,
"S.ahaNllalo poStc .uporabljajo TELEGRAPH in te-
''",i' ha|VlJaJo Sc naprave. pOdpiraioGc lrg0vi.
Nv ""Nor Nred't. kredit ina namcn, da Sc ka-
P."' M "a Ndo sam ne more plodonoSno pora-
"''' Poraol : pomocJo tuie roke. Krcdit ic pa
roper uStNarll cello vrsto drugih naprav. Iii zelo
poSP'S"jcIo promet, N. pr. raznc bankc, dale
pFaVl' IlN'Ihc, kakor: mcnicc, cckc. bankovce
l. f.. Il.
'"prrJ Jc incl produccnt, laStnih producii
NN'h SredStcv, YES dobiGek sam. SrednjeycSkemr
"%brinlku nj bilo trcba deliti dobiGka il nikomer.
~ n" SC Sh'a'raIl m"iSter. pomoGniki in uCcnci N
ono dr'lzno, V ka;cri ic bil mojstcr oGc gospo-
oar. ' novem vcku Sc ic TO izprcmcnilo. LaStnik
pr"durrSkih SrcdStcv mora aaicmaii dclavuc
sic. dohirck ic STEER nicgov. Tod, oo mira deli
IL; en- del vzame sam. druei del pa dclavcc V
"h'lk' mczdc ali zasluzka.
(Konec prihodniiG)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-17
Hvatska sekcija naznania. Astop il IS. Z.

Sodrug Zikic, upravnik "Znanja" javlia tai
nistvu }. :. u. sledece:
Chicago, ILL.,, 9. septembra, 1918.
Druze Petricu: -
Kao tajniku j. ), 5. iavljam ii z~akljuGak kou-
ference hrvatske sektiie odrzanc |. >. septcm-
bra 1918, II milwaukee, Wis.
DELEGATE, Nth 81, jednoglasno zakljutiSc. da
hrv. sekciia istupi il Jogsl. Soc. Savcza >a Svaiim
organizacijama od | .septembra 1918. Razlog jest
TAI, Sto nete da budu tlanovi Saveza, koji Sc po-
diielio Il nacionalne Sekcije.
Prema tome, druae, Sto ie hrv. sekcija imala
zadobiti do djelidbe, izvoli ispostaviti eek ma Ju-
goSl. Rad. knjizaru, takvo je rijeSenjc doniiela
Spom. konferenca. lsto tako valja podmiriti koli-
ko spada hrv. Sekciii od dana djelidbc, pa Ito iSiu-
pa, I. |. cd l. julia do 81. augusta 1918. Nadaljc
poSalji meni kao priyremen0m tajniku .lugcI.
Mediunar. Soc. Saveza. Sve one bankice, koje ST
prikljuGile hrv. Sekciii, te od onih, koic go ii >a-
me pisati, koje su bile kao ncutralnc.
Pc ovome, dakle, ia otpadam IL odbora IA
pravila j. =. =.
Toliko do mania radi.
Drug. pozdrav, j. Zikic,
privremeni tajnik }. VI. :. =.
2741 w. 22nd Street.