davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-08-15
Transactions.

Pauline Had"ru AMI husband Ia John
+. Roth. lot in town Of tirrEESrillc: con-
Sid"ration. $40.
John t. Roth and wife tn Sam tia-
dorm and Pauline llad"ru. lot in towns
Of Gr"rgsN lie: considerations stu.
r. H. Williamson. at AL. IL II. +.
Williamson. lot III town Of Elm HroNc:
consideration. $40.
Frank e. t'uA and wife 10 William
!. Stuor 10, in town of No"dSdai";
consideration. SIN.
w. H.. Mcin. ri AL In Satnh n. Eos
tor. lot in city If Wheeling: r"nSrdrra-
tinn. $In.
{. e. AmhruS" ct al. /" Sarnh *. f"S-
ter. lot III Churchill addition, con-
Sdrralirn. so.
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-08-15
COUNTY COURT
Marriage Licenses.

Max krsclcr. 80. Rankin, Pa. ana
Fannie Hershoyitz 81. Braddock, la
Frank I.indquiSt. a.. and Rose r.
Grihhin. 80. both Of Pittsburgh. "a.
Dallas +. Stitt. II. and Marie Is.
r'arks. II. both Of Lynchhurg, Ia.
James Black. Il. and Florence Guyci.
10. both .of Greene county. ia.
Ernest l"ormet. -. and Angela Lyhch'
II. both of this city.
William d. Link. 81. and clara To-
Okerhnusc. 70. both of tins city.
Clayton Wright. Sc. Wayu" county,
Ohio. and Bertha H"llng. %5. Martins
Ferry, q.
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-08-15
Brought Liquor Here

Hess Beaver WAS arrested Monday by
L. s. Marshal Short At Sistcrsvillc on
the charge Of unlawfully bringing intnx-
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-08-15

or The Feed amendment. Beaver was
tried Yesterday before L. S. Commits.
81
sroncr T. u. Mcintyre at New Martins
vile. and waived a hearing and gave
bond for $500 10 appear at Martinsburg.
before the September federal grand jury.
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-08-15

representation in the city admlnstra-
tion."
Fulton Is town Of little over
1000 inlfabitants. and has w" iarfe
meat packing establishments.
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1918-08-15
Administrator Apnoiutet

William &. Meyers. Of II Isabelle
street. was yesterday appointed admins
TRAITOR of tn. Ami" W. Meyers estate
Bond SGJ. Surety Carl G.. Bachman.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22
O PrihOdu SIONanON.

IgOdovina narodov kaze nei2merno izpremi-
nianjc Y vsakem oziru. Kaze nam tudi zelo mno-
90 preSeljevanja, izSiliencga od vSakovrstnih raz-
mer. Med civiliziranimi narodi GA mi Skorai enc
ga, ti BIN mogel trditi, Ola prebiva cd nekdaj Y
svOji Sedanji domovini, in V vsakem Slucaj in 81
mora beseda "od nekdai" iemati zelo rclativuo.
kajti "od nekdaj' hi pomenilo toliko, kolikor cd
tisteea casa, odkar so Sc sploh poiavii ljudjc Y
krajih, V katerih Tive sedaj. To so pa stotisoclet-
ia, %segajOta dalec Y predzgodovinske case, IL ka-
terih nimamo pray nobenih drugih podatkov, ka-
kOr to, kar %izkOpava znanost IL zemlie Y podobi
orodja, orOzja, oStankov bivaliSc, kakSnc lola
ME ali posamezne kosti.
V nomaditne case ne more noben narcd pre-
nasati zacetkov Svoje zgodovine, kajti tedaj
sploh Sc nj bio mic takega, kar hi Sc moglo Y ma
sem Sedanjem zmiSlu imenOvati narod.
Ali tudi pri izSledoyanju dejstev V takozvani
zgodovinski dobi, to ie V cash, ko so Sc pri po-
sameznih narodih zaznamovali dogodki, je treba
skrajne previdnosti. Tudi kar je zapisano, nj vse
%resniGno. Marsikdo je pisal o dogcdkih, kakor Sc
dandanes pisejo romani; lahkosie V tnkih po--
vestih kai resnice, lahko je vse izmfslieno, lahko
je bkrog kakSnega dejanskega iedra opletena sa-
ma fantaziia. In tedai je treba strogo kriticnega
della, najvecje previdnoSti in venomer ponavljanc
kontrole, ce Sc hoce izslediti toliko resnice, koli-
kor je v III jboljSem ~sluGaju mogoce.
VpoStevati Sc mora tudi dejstvo, da MISC mo-
gil starr plSateIJl lmeu TOXIC zhanJa q SNetu,
kolikor 81 ga je z danaSnjimi sredstvi mogocc
pridObiti. Zlasti kar so izvedeli o tujih narCdih,
je morale biti vecalimanj povrsno. Sc danes aivi
clovek leta in leta med dru9im n%arodOm, a kar
spOZna o MEM, so vGaSi lie drobtine. MimoidOti
stiki dajejo bore malO spoznanja, in pri tenn nj
so imeli start pisatelji vGasi sami nit takih sti-
kov, ampak so zapisovali lie TO, kar so slisali cd
drugih.
Nj tOrej Guda, da je prvotna zgodovina da-
naSnjih narodov V temo zavita, V kateri Sc sveti
le malo zarkov. Tako je tudi Z zgodovino staril
Slovanov, in danes je Sc veliko vpraSanje, Gc BIO
kdaj pojasnjena. Zgodovinarii sc trudijo tudi Y
TEN oziru, ampak diletanti jim pogostoma ~kvarijo
pOSel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

kazali so mama nezazelieno pot Bog pa mama
le odprI dom tako imeniten, kakor ga je ,dode-
hi Samo popotnikom in romariem!'
JerneJ Sc Jc ozrl mani Z usmifienim oGeSom.
"NfEka je bila paG krivica. Xxi 81 10 okusil.
tezka je pat bridkost, Xxi io nosiS Y srcu! Kako
IN drugaGe govoril beScdc, Xxi Sc ii samcmu roga-
10 V obraz, kako hi imcnoval Boga, ko ne miSliS
nani?'
Pomoltal ie student. gledal jc V nebo, XII Sc
Je tho temnilo, nato Sc je nasmehnil.
."Net u~Smiljcnja jc incl Bog 4 menoi. nego
$ tcboJ, Jerncl. Aleni je raZodel krivico od facet
ka, tcbi Selc navSczadnie. Jaz sem live V mott
komaj pol urc, ii ceih Stiridest let Meme so pah-
NH brez posebnih komedij kar naravnost ma reSto
prave2a Spoznanja, ii pa 81 hodil StiridcSct lei
po krivcm potu dolga BIO pot nazaj, o .Jcr-
mel! - Glci, jcrnei. komaj sem ilprcgledal. so
Zaceli mIatiti pc meni, ncbogiicncmu otroku, kar
: cepcl! Manor Scm Sc prcSiopil. sem dobil brcO
V pozdrav. krcpko, Jcrnej, krepko SO mi vtcpli
V koZo pravo spoznanjc, krcpko vtcpli poStavo in
2apovcd da jc pravica uStvariena IN tiSte, XII so
10 ustvarili. kaj mi ie potreba zdai tozbe in pray
dc, kaj prcrckanja Z Bo9om in Z ljudmi! Maj
VccJi zakiad jc Spoznanic, pa cc JIG vtcpcno :
cepci! kaj pa ii 2dui namcravaS, Jcrnci?'
tx p%raviCnim sodnikom SC napotim, Ie rano
50 napotim, zdai pa bonn spal!'
'I.c zadrcmlji, ii trldni otrok, lahko noe
Ampak Sc TO mi povei kcd pa hos iskal tch
prayiGnih Scdnikov?"
'k tistim pojdcm, XII so poklicani, da sodi-
dlJo pc pravici in postavf. Bog ie postal pravico
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

neki professor lie IL tega razloga zavrgel t%corijo,
ii 10 je pref e%nergiGmo zaStopal, in Skiti MISC ime-
II naonkrat ME opraviti : Slovani. V rcSnici MISC
incl SIXTH : Slovani ali narobe niklar mic opra-
viii.
Taxa je tudi II. pr. = Sarmati. Nclik kos ogr-
Ske ravnine in >~oseStine sc je nekdai imenoval
Narmatija. Y Srednjem veku 50 Slovani zivcli pc
tch kraj;h, ali priSli so tia cd drugod. pref tam
""S''leil N"r"a'i VA tudl nlSo bin Slovani-
Start viri. y kolikor govorc q uirih i'm Trukih.
imaio oboie IN ,amostoini plcmcui in nikdur ne
prayiio. da 50 bill indcntiGni : scvcrnim narod-
dom, XII ic bill cd dob rimSkih ccSariev znan pod
imenom Nencdov ali Ncnctov i'm pozneic I'd VI.
stoletja dale kot Sloyani 10 So y VII >tolotiu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

htjeva jedinstyo pokreta. Danas jos uyijek stole
ia dnevnom redu unutarnje trzavice. licne optu-
lbe raspraye, Il say ostali prosvetni agitacijoni
posao je zabacen. IA ovakim poStupkom ie cello
kupno clanstvo nczadovoljno i o~gorceno, ali Sc
tome mora uciniti konac.
Drugovil Ovih dana ccte primiti glasovnicc
cd 81. odbora, da glasatc IA Samoupravne Sekcije.
Cd vaSeg glaSanja zavisi IL prvom redu, kako te
So Stvari razvijati u buduce.
POSto su mnogi drugovi Gak p%ojedina udru-
zenja glaSali protiv iii Sc uzdrzali od glaSanja.
to je vecina palih glasova odlucila, da Sc povrati-
mo II prvobitno stanje samoupravnih sekciia, a
10 ie pc nasem najdubljem uverenju IA sada mai
bOlii izlaZ IL ovog haosa. Kad nismo has ''nika-
ko" mogli skupa svi raditi "a opStu stvar, poku-
saimo, ola Svaka narOdnoSt p0naoSob uCini. Sta
mO2e "a soeijalizam. Zato mi dole potpiSani ella
now organizacije br. 20 u Chicago kao predStay-
nici Ujedinjenih Srba Socijalista apelujemo ma
Sye nase drugovc II Syima ostalim udruzenjima.
da glaSaju ovoga puta "a Srpsku sckciju ma tai
natin upotrcbe svojc %najjatc pravo II reSavanju
zajednitkih poslova. Vremc je p~riSpjclo, da vidi-
mo. ko jc $ kim, ko jc IA Sta?
Radja So novo Sunce irtine, pravde, a 10 sun
&c je>tc Socijalizam, koii sc pojcdnako grejati
Sve narode.
Mi smatramo, da jc mas poziv, objaviti ME
gov dolazak pripremiti svet IN njegov dotck.
Naia je ~najpreGa duznoSt cbaycStiti sve naSe
eUplemeuike u dogadjajima Il svctu, okii Sc nizu
jedan IA drugin, o pitanjima. koja zivot j razyoj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

poStavlja- ma dneaIi' red z~altjevai cd gbtot,9a
sNl dogadJaJi II svetu potvrdjuju totnost scotia
llStlcke nauke. Teorija postage sila, kado obuhva-
II mase. veil Marks. Sada je vreme, ola Sc dodie n
dotlcaJ "a orobljenim masama radnog naroda.
honac svJetskom ratu jos Sc ne yidi, ali Sc sve
IaSniJc vide uzroci posledice maivece ira eedije
l kataStrofe Il l~judskoj p~ovjesti.
Svijet trazi najbolji oblik vladavine. koji ce
obezbediti pravo ma rad, Slobodu zivot svakom
poJedlncu, svakoj narodnosti ciieloi ljudskoi
obltelJi tovjecanstva. .
sviJet &c saznati "uvjeriti Sc. da je sociiali-
stlckl obllk druStvenOg uredjenja najbolji.
Ukinuti majamno ropstvo - je Ii moguee. n
q Sc ne ukine pravo - pr~ivatnog vlasniStva mad
SredStvima IA proizvodnju!
Proletarijat najamno robbie ne moze Sc
oSioboditi drnktije, "A da ne oslobodi cijelo Govie-
ralStvo II okova kapitalizma.
Iato mi smatramo. da je nasa najpreta duz-
most klaSno proSvetiti nase suplemenike. koji 90.
wore Jednim %jczikom, koji imaju istovetni zivot.
organlzovati in, razviti medju NINA osjecaie me.
dJunardonc Solidarnosti j druzeljublja, osposobiti
III II Svakom pogledu "a zivot borbu.
[ tom pravcu konStruktivnog pozitivnog
rada zelimo lei neSmetano napred!
cato. poglavito same cato apelujemo ma sve
naSe drugove, koji Sc slazu sa OWN planom 20
buduci rad, da glasaju "a Srpsku samoupravnn
sekvija.
Chicago, H., januara 1915.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

Sc ii zadremljii" ie rekcl Jernei. "Zadrerl.
III, pa mai Sc ii nikar ne SANTA o krivicil i.cpo
Sc pripravi, da me Y SvatovSkem oblacilu sprcjmeS
nedoG in pozdraviS, Me iezc he bodi med mama.
ne poJdiva narazen 4 grdim pogledom in hudo
hcScdc h~lagoslov bozii : teboj,'
Take blagc in usmiljcnc so bile nicgove mi
III, btdkost njegovega Srca pa nj bila manjSa.
Iahal samota JIG bila naokoli in mraGilo sc ic; Y
,mrckah JIG SumcIo, tam SO Sc pogovariale blcdnc
duSc.
Bog YAM dodeli pocitka in tolazbe, - ic
molil Jcrnej. "kakor jc praviten, tako je u,ni
Ten; VAN vSem pride ura, ko bostc glcdali ME.
%ovo glorijo: in ura pride tudi meni. grcSnikd''
Po stczi jc priSel ncvcrni student. ugl,dal
Je JerneJa od daIct in Sc jc napotil naravnost X
MENU.
,"kako So pocutiS, Jernei. oh romarski pa.
lici!' je vpraSal.
Bog JIG vcdcl, zakai mi ic nalozil bfcmc -
kdo bi Sc prcrekaI Z niim?" ic odgovoril .Jernci.
"Tukaj jc namrcG moi dom. kicr leziSl" ic re
KEEL. "Nclili JIG Ia dom, brcz zidov in brcz mel
nikoV: nj trcba, da III Sc soScd umikal soscdu.
IN vsc ic dovolj prostora, Tudi strcha jc visoka :
kakor 81 dole, SC ii nj trcba priklaniati! In vsc
I" proSirano bogaSivo hrcz davkov i'm brcz dokladl
Ne pritczujva Sc, Jcrnci kier so liudic krivi6-
III, tam je Bog praviGeni Dali so mama palico. no.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22
cLANovIMA J.. S. sAvEzA U AmER1c1
Drugovi,

Max Savez prezivliuje unutarnju krizu
10 prvn od nJegovog opstanka. Jedino svcs, cla-
nova nJihovo nepokolebljivo socijalisticko 1--WE.
renIe noze satuvati cd rasula ono. sto smatramo.
da Je zaJednicka tekovina sviju mas. koii smo
ueeStvovah u radu / organizovanju nasec saveza.
DruSovima nasim dobro je poznato, Ola sve krize
naStupaju samo cato, da pokazu, gde sta ina tru-
log, a to vazi "a owl krizu, koju mas Savcz
prezivljuje.
Svi iskreni drugovi naSi osecaju sa dukobom
i bolnom ~zaloScu, da sc neSto krupnog rusi Il ma.
sim redovima, ali vecina drugova IL provinciia
neSna, ko je pravi krivac &c sve ovo, so Sc do
gadja II sadnje vreme: Ko je to, sto koci saw ma
predm rad? Gdje je crv, sto razjeda TRUE orga-
hizam, SpoSoban IA zivot gVreme je prispelo, da
Sc sauna istina o djelima i nedjelima onih. koii
su radih swim silama, da Savez raskopaju. l.
bliSkoJ buducnOsti to tete saznati. to hronolo.
skim redom cd omega dana, od kad su So stvari
pocelc 2amrSavati, pa sve do reienja krize.
Tajne II buducc lie mogu ne smiin ostati
tajanStvene wise nj "a koga. Mi zelimo uneti svet-
loSti II Owl misteriju, bez koje Sc ne moe raz-
umeti, kako Smo dospeli Il oval haos i anarhiiu.
koJa danas vlada Il naSem Savezu: cutanju i STRIP
lJenJu davno Je iStekao rok cutali Smo poradi
domaceg mira, neprestano oGekujuci, da &c stvar;
okrenuti ma bolje. Dogadjalo Sc je protivno ma
sem ocekivanju; zlo Diva sve gore! Nitkovluk
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22
Ivan n
ivan Cankar
Hlapec Jernej in njegova pravica.

Jasen in topel veGer je bill, komaj toliko je
pihal veter, da Sc je narahlo zibalo ma senoaeti
in da je tho %poSumevalo V gozdu.
Tia Sc je napotil Jernej, kjer je pozdravlial
: hriba smrekOv gaj, prijazna Ticnica, %zavetiSte
in tolazba vseh zaliubljenih in vseh brezdvomnih.
Mimo polia Sc je villa zlozna pot, preko %paSnikov
V zeleno reber. Pocasi je stopal Jernei, ker je bill
truden in ker je bio ~njegovo srce blidkoSii polno.
Tiste velike in nude bridkosti, Xxi je obSla nekoC
samega Sina clovekOvega,ko nj incl, kamor hi
glavo polOzil.
"Ce sem kdai zalil katerega izmed vas je
upomislil Jernej, "izmed vas katerega, Xxi blOditc
pc svetu b%rezdomni, maj Sc ne spOminja name ;
hudo mislijo! vi trudni popotniki, boil trudni cd
krivice nego od strmega pota, de sem kdaj ka-
terega izmed vas podil od hiSe, maj me ne kolnctc
Y syoiem srcn! Tezka ie vaSa butara; komaj sem
10 2adel, re sc Sibiio kolena, kloni glaya do poau.
kadar pa odlozim nckoG, kadar DO zadosti pra-
vicne kazni bozjc, takrat lie pridite, vi blagoslov-
ljcni od nesreGc in bridkosti odprt YAM BIO hram,
Mia DO pogrnjena, pripravljcn stol!'
Kraj go7da ic odlozil culo, legcI .ic Y travo.
VISA lepa dolina je hila V senci tudi Betainova,
IA oni strani oh z!ozni rebri Sloneca, JIG drcmala.
;~iosposko Sc ic svetil bell Sitarjev dom iva iab-
Ian; 2delo sc jc Jerncju, da mu mezlka, ola ga pre-
Serno pozdravlja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

Med takiini diletanti, XII Steer MISC brcz Una
MIA, prcvladuje pogoStoma. narodni cut tako. da
Jill poponoma slept. Idi Sc Jim. kakor da hi bila
Sl&vd nJhoVega naroda VcGja. &c hi doguali da
Je StareJSi I'd drugih narodov. NASH SO Sc med Slo-
vani patriot. XII trdijo, Ola 50 avtohtoni Y Eyre
pl, 10 Sc pravi, da 50 Sc tukaj razvili od vsega
zatctka in da Sc MISC od nikodcr prisclili Ielo
duhovito zbirajo dokazc Y imenih eriGcv. REX it'd.
l2N!edujcjo koreninc tch linen. trdijo. da 50 ko-
renlnc SiovaIr'ke IN da 81 bill SloVani ySlcd tie
"a prvi, HI 50 dali TEN hribom. rckam it'd. ime-
ia, IN : TEN dokazujejo, da 81 Slcvani ''od ne
kdaJ' AveIi tukai, oziroma eta nj muhen kolitkai
clviliziran narod pred mimi prebival y teh kraiih.
kIJub vSei duhovitoS,i wise Use te tcoriie Y
zraku - IN Sicer IL razHih rHzlogov. T. nckaterimi
Sc bono bavili.
Med n~ajvetje zmeSnjavc ~ Sloyan,tvu spada
llirStvo. l. iirSkim imcnom 50 pred dobrim Sto-
le'jem zateli oznatevuti JugoSloyaue. kcr ic bill
Svet, pc katcrem danes bivajo, nckdaj Iirija. To
Jim Je zadcStovalo, da so tudi danaSnje prcbival-.
zee teh krajev okrstili "a Iiirce, ne Ola hi sc bill
.fprasal, &c SO Jpgosloyani sploh potomoi t,dn-
NTH 7ilircev. Y we kote Sc je biIa zarila iIirska =
spaka. Napoleon, XII ie rad izkopaval stara ine-
ma. je uStanovil kos "%Iliriic" in Vodnik je opc-
val iliriio; 10 ic bill Napoleon premagan, je Sc
veda Za,ukal ma drugo stran i'm pei, ka "AyStrija
kIiGe.''
Zagrebu ma Mirogoiu imaio veliko grobni-
- ~ ~ p'N'P""i ii'i, lhSatelJi III dSl-
tatorji, Iii SO delali "a umetno ilirSko ideio. Ma
lokatera Slovenska veSelica mine, da lie hi ma niei
zabucalo JadranSko morje, pc katerem ie baje
NlovanSki rod vozil hraStov bred, z la Slovanski
rod Sc poStavlja ma mesto Ilirov, Ii MISC bill nj
klar Slovani.
Nekai podohneGa ic : Traciio in 8 Tral,: tn
so s%voitaS gotovo prodi~a'i Slo,ani. ampak TIA
XII sami, ki so 2c davno pref tam ziveli. so bill
vSe kaj druzega kakor Slovani.
Sc V nasih cash so posamezni profesorji pri-
povedovali, da so bill Skiti predniki Slovanov.
Posebno mnogo nj bio znano o SIXTH in tudi da-.
neS Sdo lie specialist V zgodovini kai wee o Nth.
\ io SO jc razSirila poveSt. da so bill liubi Skiti
Sila nesnazni liudic, Hi Sc MISC nikoli umivali. ic
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

pojedinaca preazi sve grantee nevaljalstva, i
oni, koJl trcDa. Ga Odg0yaraju ia pocinjcna ne
djela i zlocine naSpram opSte i zajednicke stvari
Sto Su seiali mrznju razdor II redovima klasno
SveSnih raduika, agitujuci u Saveznom organu
protivu Saveza, oui, koji hi trchali. da su davno
zigosani kao provokateri cijelog ovog kaosa, oni
JOS uvilek Sc nalaze Il takom p~olCiaju, ia optu-
Sudove.
Danas mi zahtjevamo javni sud obracun sa
tuziteljima. Dajemo r0k 80 dana, mjesto Chicago.
prostQrije ma kOjeg udruienja, vrijeme 9 Sati
prize podne. ko ne dodje, smatra Sc krivcem. Svi
oni, koji misle, da su neodgovorni c~inijoci - i da
mogu samovlasno raditi cd saveznog 'glasila i "a
jedniGke imovine ono, sto in je VOLTA, liuto Sc
varaju II raCunu.
Ilotm ne mOze oStati nckaZnien, i ~najmanie
II redovima socialistidkim. Svakom pc zasluzi -
a kako ko Sebi viienac iSpletc, onako ncka ga i
noSi, jer mi nNmo liudi. koii zaboravljaiu dobra
djela, n jos mamie ncdjela zlo6iHe
TolikO o tome "a Sadai
liudut da ie mHogo vazuiie pitanje IA sye
tlanove, kako da Sc izadje IL ovog vrtloga Sa Sto
manic Stcta zrtayar zclnno Sc zadrlati ma oyom
pitanju due. ncgo ma prvom.
Dmgoyi! Vi ste SKI uvuteni II oval vrtlog
protivu vase wolfe, a po zelii nash wrednika. adj
lniniNtratora p~ojcdinih tlanova glavnog noviE
Skog odhora. | >vi vaSi protest. IL vaniskih udn-
]cnja, rezoluciie protivu raSkola zabateni Sm.
kao / Svi naSi protest.. rezolucije, u koiima Sc "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

Tudi IglrodopiSi, arhcoloeicni in antniropolo-
eicml razlogi so naSproni. Ali je TO dokaz: slovan-
ska zadruga ma Halkanu, Xxi ie bila socialna ured-
ba tudi Ne>lovanov, ali podobnost Grne barve OBJ
lex Rezijank III Krtank T. oblcko starih prebival-
cev iStre in Padske milne it'd? To so stvari. XII jih
prevzemajo narodi drug od drugega. Tudi arheo-
iogicne razlage u slovanSkem anaGaiu takozvanc
hallStattSke kulture so napaGne. AntropologiGni
razlog, da jc bilo prvotno sloyansko prebivastvo
brahicefalno lokrogIo glavo) in ola Sc Ia hip osre-
d%ototuje ma jugu Karpatov, hi bill vazen, ako bi
Sc dalo dokazatl, da le lie Ia tip slovanski Toda
proti temu kaze zacetek zgodoyinske dobe pri
vseh Slovanih, da prevladuieio drugi tipi.
Med naiodliGnejSimi slovanskimi in neslovan-
skimi jezikoslovci in zgodovinarji Sc je pojavila
reakcla prot aytOhtonizmu S(arodomaGinstvu)
Slovanov. Priznava Sc slcdece:
n Niri pred VI. s~toletjem ne govore o So
vanih V Podonavju, marveG n~avajajo druge neslo-
vansle narode.
By Jordanes, Xxi ie leta 551. pisal gotsko Ego
dovinp, pravrdirektno, da Slovani V njegovi do
bi zavzemajo ogromno ozemlje do Visle in Dnepra
X Saw in doljni Donavi.
O. JordancS in drugi sodobni viri govore O
prvih napadih Slovanov ia Balkan selc pri ma.
stopu Justinija leta 527.
Mnenia Sc pa loGiio V TEN, kdaj so Slovani
" SNoIe domoVlne V IakarpatJu dospell do Dona-
We in Save, kdaj so Sc zaGeli vpadi ma Balkan in
kdaj so sc $lovani tn "a trdno naselili. Eni DAFT.
rajo naselievanjc Slovanov ma Balkan proti kon-
cu V. Stoletja pc u%nicenju Ilunov, drugi do VI.
a%tolctja pi prihcdu Avarov.
CeSki professor Nicderle sam sodi, da so Sc
Slovani jcli seiiti IL Zakarpatja ma jug pref nego
Y V. stoletiu in da so bill posamezni kraji ma
%Soljcni pc Slovanih najbrze re pred Kristusovim
rojStvom, gotovo pa V prvih taSih r~imskega &C.
Sarstva od |. do II. stoletja pc kristu. Slovani nj
ii III avtohtoni, toda liza karpatov so priSli pref
ncgo Y V. ali VI. s~toletju, seveda lie lokalno, med
~starciSc prcbivalstvo Ilirccv in Trakov.
(Daljc prihodnjic)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-22

ma svet in nj pustil, da hi jo ljudje zaklepali v
skrinio; tudi lie pusti, da hi ocitno pljuvali ma
~njegovo zapoved! Bog ie usmiljen, ne BIO do zad-
NIGGA izkuSal hlapca Jerneia, Xxi mu nikoli nj sto-
rl z~alega!'
"Trdna je tvoja vera, J%ernej, i'll velik BIO
greh, Iii ga bodo storili mad teboi! Cakal bonn,
Jerncj, da Sc povrncS. Rad hi tie videl, rad hi vi
del starca, Iii bo Sial sredi ceste razcapan in 60
loglav in BIO prcklinjal, odraslim V pohuiSanje, o.
trokom V zaSnch. Sc 10 povei, Jernei kaj hos
storil, kadar Sc povrncS in ne DO pravice ne pri
I:o@u ne pri ccsarju?"
"kaj hi ii storil, student, &c hi zdaile kar
ne bio wee tCga neba in mic wee teh zveZd. Iii
gledaio ma naiu, in te doline he wee i'll ne tebc
Voc in nc meme? O., kako brezbozne so bile tvoje
besede, in kako hudo je storila krivica $ tvojim
srccm, Moli, tudi JAZZ BON molil!'
Glcdala sta V ncbo Siroko odprtimi ocmi.
Tcmna ie bila dolina, nebo pa ic bilo zmirom
syctlcjSc vidclo Sc ic ma vzhcdu, tam SO zvezde
~ugaSalc, vclik in rdcc ic vstajal meser..
.Jcrnci Sc ic napotil V Liubliano. Prestel JIG
Svoic prcmozcnje in veliko ie bilo: skoraj vsako
lcto jc prihranil en- goldman.
Prcdno ic Sci, Sc ie Sc ozrl V dolinO in Sc
jc odkril in pokrizll. Igodai jc bio, nj Sc Sc pri-
kazalo scince: trava jc bila rosna, hladna megla
Sc ic vZdigovala IL dolinc. Jerneju je bilo mraz;
nicgova oblcka ie bila vlazna cd rose, njegOv
obraz JIG bill kakor unit.
Dale prihodnjie.)
La libera parola. [volume] (Philadelphia, Pa.) 1918-1969, 1918-05-04
Richel.

tagne dellImalaia all'est della Siria
alPOvest.
Omero, uno del piu antichi scrittori
greci, ritiene che originariamente il vi
no era coltivato in Siria di la fu in
trodotto in Tessaglia dial re Enos, da
cui derivato il nome di vino, giac-
che Enos in greco signifca appunto
vino. Da quei luoghi sc esteso ad ogni
angelo del globo, che adatto ALA col
tiyazione della vite.
Una leggenda tedesca attribuisce a
Gambrinus, favoloso re di Brabante, la
fermentazione della birra, quello e
dai fabbricanti di essa onorato come
loro patrono.
Per6 Diodoro di Stella, scrivente $50
ami avanti Cristo, dice che Osiris, re
di Egitto, 1860 ami avanti Cristo in
trodusse una bevanda fermentata
prodotta dall'orzo, come sostItuto del
vino che fu chiamato Zitos.
Anchiloro, 700 ami avanti Cristo,
Eschilo Sofocle, parlano di un vino
d'orzo, mostrando che la birra non era
sconosciuta al Greci. Senofonte anche
Ia menzione di una bevanda fermen-
tata fatta coll'orzo ed usata dagli Ar
meni.
La scoperta della distillazione del
palcool { stata popolarmente attribui-
Ia ad Arnoldo da Villanova, medico del
13.o secolo, quantunque pare che sia
associate, che la conosccnza della pre-
parazione dellalcool sia venuta all'Eu-
ropa occidentale dagl Arab.
II primo nome che flu imposto al
Palcool fu quello di aqua vitae, cioe
acqua della vita, perche 81 credette che
i suoi effetti stimoIanti prolungasse-
TO la vita.
Per varie centinaia di ami gil spi-
riti distillati furono usati esclusiva-
mente come mediciual
AL principle del 1000 furono comm
ciaG ad essere usati su pin vasta sea-
la.