Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-19
GoSpodje kongresniki!

GoSpodJe kongresniki
Dne s. ]anuarja sem incl east govorit 2 Va
mi zadev"h voJne, kakor jih razume mas narod
MinistrSli predsednk Veike Britaniie e oovo
ril no podoben natin dine > ianuarja
Ma te govore ie nemSki kancelar odgoyoril
dne "a in isteea dne tud grof Cernin "a Avstri-
jo. Cgodno je, da je tako nitro zpolni lena nasa
zelJa. da sc vr>i vSe izmenjavanje naZorov ma TAX
naGin, da slis YES svet
Odgovor grofa Cernina XII ie bill nravnan
naravnOst ma moi govor dne s ianuaria. ie bill
izrecen zelo prijaznem tonu.
On nahaja moji izjav dovolj povzbuiajo-
ee pribzanje nazorom njegove laSne Wade.
da miSli opraviteno, da daje podlago "a boli po-
drobno razpravO namenih obeh vad
KakOr je bo reGeno. hi bill dejal da so mi
bill naprej naznanjeni Maori, XII jh je izrazal in
da sem jih poznal takrat, ko jh je izrekal; toda
prepritan sem, da so ga tenn oziru napaGno raz-
umeli.
Jaz nisem dobil nobenega obve,tia o tenn
kar ie nameraval reel. Spoh nj bilo razloga. "a
kaj da Mi bill priyatno obceval menoj Popol
noma sem zadovolien. da sem eden izmed njego-
viii javnih posluSalcev.
Reel moran, da je odgovor grofa IIertlin
ga zelo nedolocen in zelo zmedljv Poln ie ma
Sprotujocih fraz in vidi sc jaSno ka mda drl
Toda gotovo tonu zelo razkuie cd grofa
Cernina in zdi Sc da ina tudi nasproten namen.
obzalovanJem moran reel, da bolj potrju-
Je kakor odstranJa nesrecni vtsk, Xxi ga je bill ma
pravil $ tenn. kar smo izvedeli konferencah
Brest-Litovsku. Njegova razprava in Sprejem ma
sih sploSnih nace GA nj doyede do nobenih prak-
ticnih zakljuckov. NoGe jh prilagoditi stvar-
MIN predmetOm, ki jih mora obsegati celota vsa-
Ike defintivne ureditve. Ljubosumen ie ma med
narodnO akcijO in mednaroden svet
Pravi da sprejema naGelo javne diplomaci-
je, foda kakor zdi, vztraja ma TEN, da Sc ma
fsak facif 0neji x fti styari f, a., ;;ir 3a
Sc srhejo stevilna posebna vprasania tertori-
jev in suverenosti, stevilna vpraSanja, od kate
rib uredtve mora hti odvisen sprejem miru cd
strani trindvaj jseih sedaj vojno zapletenih dr.
zav, razpravljati in reSevati sploSnem Svetu.
ampak lie cd narodov. Xxi naibolj pri;adeti po
svoiih interesh ali po soseStin
Strinja sc TEN, da bodi morie SvobOdno.
toda po stran gleda ma vsako omejitev te svobo-
de, Xxi bi jo zahtevala mednarodna aliciia inte-
resu sploSnega reda. Brez pridrzka hi rad videl,
da bi Sc odpravile gospodarske ograje med naro-
d, ker ne hi mOgo to ma noben nacin ovrati
streml jenja militaristitne Stranke ma katero sc
zdi. da je siloma navezan.
Niti omejitvi oboroienja ugOvarja. Mi
sli pat, da uredi ia zadeva od sebe po 60
spodarskih razmerah, Xxi morajo Sledti voini
TOda nemSke kOOnije taxa je njegova Zahte-
va Sc morajO vrnit brez debate. u nikomer
kakor 2 ruskmi zastopniki nOte razpravljati, ka-
ko maj Sc ranpoaga narodi in dezeami balti-
Skin pOkra jim: nkomer kakOr francosko Via
do "pOgojih'. pod katerimi hi Sc zpraznio
francosko ozemlje in nkomer kakor Avstri-
Jo, kaj maj Sc zgodi : jskO Glede reSev
vSeh vpraSanj. XII ticejo balkanSkih drzav, Sc
obraca - kakor ga razumem - lie do AvstriJc in
TurGije; in glede ma pOgodbe. XII maj Sc sklenejo
oZirOm neturSke narode sedanJega Otoman-
skega cesarstva lie do tursliih oblasti samih.