Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

Amsterdam>ke NeSti praVijO. da naStopain
proti karlu in Iiti militaristi,, teS da sta pacifi
>:icna, nemSki krogi pa Ola jima oGitajo intri-e
zcper centralne driave.
Neki rimski telegram pripoveduje sledcGc 4:
"NemSki listi IL Avstriic obiavliajo govor dra.
Fnnderja, glavnega uredhika klerikalne "Reich-
post, Xxi ga jc incl Y meStni Hist ma Dunaju in
v katerem je razpravljal o intrigah avstriiske cc-
saricc Iite 4 Zavezniki y poSrodovanjem nienega
brata Siksta Parme. DIR. Flnder ie dejal, da sta
~ znano karlovo piSmo knezu SikStu odgovorma
Iita in grof Cernin.
Dunaj>ki liSti tudi piSejo, da gotovi av>trij-
ski krogi Sumiio. la sta ccSar Karl i'm njeeova
zena V TAXI zvezi T. ltalijo. Kar! jc baje zabranil
>voli armada uporabljati strupcn pin proti arma-
I'll ltalijanom V zadnji ofenzivi, docim jc Vita Oh
doliena, da je poSlala Y Svico emo svoiih dvorn:h
dam : tajnimi naGrti avStrijSke ofenzivc. Iii 81 pri-
~ Y roke ltalijanom.'
Funder je res urednik "ReichspoSte". \
pray "ReichSpost" ie bila vedno lizunSko monar-
hitna in DIR. Fwnder je bill eden naiveGjih klcGc-
plazcev V AvSiriji. Da hi ravno on Sedaj napadal
karla, je nova uganka.
Ampak vzcmimo, da Sc je 10 res zeodilo. V
iem Slucaiu naStane ypraSanjc. kakSni so motivi.
Demokratitni gotovi MISC. Zakai demokra "a
titna hi bia nikdar "Reich>poSt -: dcmokratiGna
IN bila krStan>ka Nocialna Stranku, katcri ic Ia
lisl Sluzll kot gIavno glaSil0; in Fundcr sam ic
bill v>e kai druzcga kot dcmokrat.
Nekatere ve>ti p%rayijo, da ~prihaiaje napadi
IL militariStitnih krogov.-N TEN >lucaju hi bio
F%mderja snatrati "a Nth ieziGnega dohtarja. In
Toncno nam pripoveduieio Ola 50 udclczcni ncm-
Ski krogi pi teh napadih,
Clovek SO praSka pc glavi. kadar eta ySe to.
ia III militariSti naStGpali proti ceSariu' Militari-
III MISC navadni voiaki in Subaltcrni oficirii. A.
StrijSki general so bill pa vedno najmoGnei;i Sic
hri monarhicnc 'idcje".
Enc unEnnxt IN lnzo .l.,,; u,,ul. >,...:
armada ic dozivcla oh Piavi iiasko, Iii So ic pri-
hlinal pravi katastrofi. Ali jc priSlo ncmara tako
inlec, ola bi ondotni povcljniki radi odvrnili kriy-
d. IN Svoj ncuspeh ma viSja plcta, &c hi bila
>tvar TAXA. tedaj hi nastala mozno>t voiaSke re
vulte.
To hi bio Scvcda imenitno. Ne la hi pric.,-
kotali od avStrijskih eeneralov revoluc;io in
ieresu demokracijc. Ali tudi de hi bill njih ma
mem reakcionarni, hi Sc pojavile ma obzorju kra,-
ne made. &c ME druzega, hi TAXA revolta poma-
Gala uStvariti kacS, IL katerega hi So lahko izlcg
la resnicna revoluciia. Bio hi dovoli, da Sc ne b:
dala armada vet i~zrabliati proti upornim marc
dom. Saj je doslej ravno armada n~ajveGja in STEER
nepremagljiva ovira rcvolucii", XII ie V idcji ziva
re no vSej .AvStriji.
Druga eventualnoSt - Xxi Sc more seveda IA
cnkrat smatrati res lie "a evcntualnOSt hi bila
la. da 81 napadi ia habSburski par berlinska in
triga. Apetit kajzerske Nemcije po Av>triji ic
nedvomen. Steer So AvStrila iahkO p%oZobljc, ne
da hi Sc habsburSka dinaSiija formalno odSiavila.
Iadostovalo hi, ia Sc degradird ma |Stopnio bavar-
Skc, Saksonske nostalih nemSkih, kaizerju pod
rejenih dinastij. Bio hi pa tudi mogoGe. da po-
%stanejo V c harlottenburgu ''radikalni"; in ,edaj
he bi bilo neverjetno, da Sc uStanovi Y AvStriji
hohenZollernSka Stranka. Da hi nekateri avStrii-
SKI general mirne veSti sluZili pruSki dinaStiia,
nj izkljucenO, in verjetnOst tie kombinaciie hi SC
%povecala, te Sc eta, da so V zaroti nemSki kroyi..
O katerih sc We, da SO njihove ~simpatije prusie.
hakor receno so pa,vSe to lie kombinacije. Sc
starijene IL deloma znanih elementov ma neznani
podlagi. Karl Sc nam ne bo smilil, tudi Ge intripi-
ra Niliem prot MENU, zlasti ne, ker hi tudi sal
taNih prizadevani utegnil p~ospeSiti avstrijsko re
voIuciJo. Toda kakor.j e potrebno jemati vse MOI
" I'll V postev, dokler ne pridcio take vesti IL la
ko zanesljivih virov. da 81 bo mogocc napraviti
jasno sliko. =