Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-15
Med VOjnO I'm PO VOini.

Re vetkrat smo omenjali. da Sc ve take reforme
ne smejo zamenjavati $ s~ocializmom. Toda vazne so
Ia socializem, ker vcasi izpolnjujejo del njegovih "a
htev, v vsakem ~slueaju pa dokazujejo nesposobnost Via
daJocega sistema "a vecje naloge in izredne slucaje.
Kapitalistieni ali polkapitalisticni sistem. XII VIA
ia vecalnanJ pc svetu, je mogel lie ma tn nacin VIA
DAFT, da Je odrival ve6je naloge. V mirnem casu ie
to so; navadno sc je posrecilo. da Sc take naloee sploh
niso pustiie ma dnevni red in do spoznanja ljudstva.
Ireba Je bio lie spretnosti V p~oliticni igri. V vojni
81 nj mogoce pomagati S politiGno magic. Voina ie
fakt. trd, krut, neu,ajiv fakt. In kakor sama. tako Sc
faktiGne meme zahteve. Ia fakt sc ne more kakor V do
bi kondotJerov IN oprod omejiti ma razmeroma ma limo
s'eViio prebivalstva. ampak mora potegniti YES narod
Sociaino zavarovanje Sc je lahko odlasalo. Raj
shJehJe Noilne pravice sc lie s pOliticnimi intrigami
lahko zavlacilo. Ia izpremembe ustav nj bio casa.
roleg Javnega pravovarstva ali javnega zdravstva so
Sc napisale ogromne svote, katerh Sc lie ljudstvo samo
ustrasilo. Tako sc ie vzdriavala v thru vsakdaniost.
v kateri Je kapitalizem, malomescanski ali agrarni in
dlvidualzem $ svojimi sredstvi in metodami izhaial.
NoJna sc nj dala odriniti, odspletkariti ali maskirati.
Prisla je in tudi tisti, XII so Sc bill navadii. da so sma-
trail sami sebe "a odlocujo6e, svoje interese pa "a edi-
no merodaJne, SO 10 morali kratkomalo priznati kot
deJstvo. Tudi &c je ia ali oni deklamiral, da Sc ga ne
tiee, sc nj mogel izogniti posledicam dejstva. Trditev
gor all dol voJna sc v resnici tGe vseh.
Gin sc je ustanovila kot dejstvo. postavi svoje in
terese mad vse druge. Vsak vr, il katerega more
dobiti pomoci in koristi, hoce dose6i. Mic ne vprasuje.
ce Sc ujemajo meme zahteve s sistemom ali ne. Izpol-
nit Sc morajo!
sistem je pa nezadosten. Kdor hi trdovratno
VZtraJal ma tenn, da ostane neizpremenjen, hi sprawl
uspeh vojne v nevarnost. V tenn konfliktu Sc moraio
umakniti interest in naeela sistema. da Sc zadosti into
resom vojne.
Zgodilo Sc je tako. Ce Sc smatra sedania druzba
"a predstavnico obstojecih razmer, kar je, dokler MISC
tistir XII potrebujejo druge razmere, dovolj moGni, da
jim izpremene, so interest vojne v tenn determiniranem
smisiu socialni interest. In tenn Sc morajo zdai indi-
vidualni interest ukloniti.
Noben konflikt v sistemu ne more bti boil kri-
Gee Cd tega. Druzba je osnovana ma temelju indivi-
dualizma. In druzba sauna mora krsiti Ia temeli,
10 molcece priznanje svoje nesposobnosti "a tako
'ehke haloge, kakrsna je vojna, je najmoGnejsi uda-
rec "a sistem in pojasnjuje, zakaj nj cd MEGA pricako-
vati izvrsitve drugih velikih nalog nemilitaristienepa
-hacaJa. kakor ne zadostujejo njegova sredstva "a
ogromne zahteve vojskovanja, tako ne hi zadostoyala
"a druge, mirne, kulturne smotre, kadar bi Sc odlocno
postavili ma dnevni red.
Ce hoce ~clovestvo krepko naprej, mora izpreme-
nitl socialni sistem to je nauk. XII Sc ne more liza
tie vojne nikdar veG utajiti ali poriniti ma strankarski tir.
a ciovesto vora naprej, ker je tax zakon zivljenja.
70 sedanji vojni BIO sa tega zakona Sc veliko boil OBJ
cutna, kakor je bila doslej. Tudi &c hi Sc zapravilo
nekaJ casa z maienkostnim experimentation, Sc mo-
I'd naposled vendar priti ma pot socializma, kor je edi-
ma. Xxi drzi liz nesposobne v ucinkovito organization
oedaJ 81 druzba izposoja posamezna socialisticna sred-
silva; ko narastejo naloge, il ne ostane mic drugega.
kakor da poseze po socializmu sploh.
REDsT IN NJIH PoRABA.
kar sc je tekom vojne v mnogih sluGajih izvrsilo
POD naslovom vojnih ukrepov, ma kolikor toliko So
ciahsticno lice, pa je vendar cesto v svojem bistvu vse
kaJ drugega kot socialism. Nemcija, XII je najbolj
gioboko posegla v indvidualne pravice in uveljaviIa
soeiahstiene. jen vendar najbolj oddaljena cd social
sticnih reform, o katerih je bilo pogostoma citati. da
so socialisticne nj nicemur tako podobna, kakor veil
kanski ~vojasnici.
V eni stvari Sc reforme. o katerih govorimo, vne-
mao $ socializmom: Tudi socializem zahteva orga-
niZaclJo In regulacijo. Toda histyena rozlika 10 IN
ia mora VISA organiZacija v socialisticni druzbi sluzti
interesom in ~najvisji dosegljivi blaginji druzbe. XII je
pc socialisticnem nacelu svota vsem svojih clanov, ia
ko da koristi MEN sistem vsem. medtem ko sluzi nem-
ska vojna organizacija izkljuGna mtercsom vojne. do
sledno tistim, v katerih Interest," Sc vodi vojno. V So
eialstieni druzbi stole interest ljudstva mad vsemi
drugimi in MIN sc mora p%rilagoditi organizacija. V
Nemciji so interest kajzerja in njegove klike ma vrhu:
organizacija je MIN sluzeSe sredstvo. Tukaj je pod