Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12

hh", u piuVdiiim uScHioiu DuluJd, poneSTcSh, j.
bila VISA politika Avstrije sovrazna Srbiji. Ira
zala sc je V trgovinskih pogodbah, XII so imele
oeiten namen napraviti IL Srbijc popolno gospo-
darsko vazalko Avstrije; izrazala sc ie V aneksi-
j Bosne in Herzegovina; izraSala sc je V ~avstrij-
SIKH mahinacijah tekom prve in druge balkan
size voJne Iii pc bukareSkem mir1i; svoj logicen
z~a,liucek je leta 1914. dobila v napadu ma Srbijo.
Notranja politika je d~irigirala zunanjo politi-
ko. Skodo ina YES svet.
Sedaj prihaja gospod Won Seydler z nacional-
mimi obliubami. Cez Amsterdam prihaja sledece
poro6ilo:
"Avstrijski DRAWN zbor ie spreiel provizo-
riten stirimeseten proratun pc govoru ministrske-
ga predsednika Won Seydlerja, v katerem je dejal,
ola sc vlada nagiba k principu pravice avstrij-
skega ljudstva do avtonomije V mejah svojega
ozemlja, he pa onstran meja dezele."
"Vlada JIG dejal Seydler - sc drzi tudi
pravice samoodlocevanja dokler sc strinja z ohra-
nitvijo in razvojem vSe drzavc. Obenem je vlada
Sprejela naGelo narCdncga Samoodlocevanja pc
katerem ne SINE nobena narodnoSt zatirati dru-
&c i'll po katerem je vSak narod opraviCen do
laStnega z~iyljenja ma laStnem ozemlju."
DIR. Seydlcr je naznanil, da DO prcdlozen dr.
zavnemu zboru V TEN zmislu nacrt, ki sc DO zlasti
bavil Z jugoslovanSkim vpraSanjem, katerega re-
Sitev sc DO vjemala 2 dinasti6nim interest in $
kraljevsko Waldo iuznih Slovanov. Obenem je mi
nistrski predsednik naznanil, da so bill s~torjeni
koraki roper s%ovrazno propaganda V Avstriji.
"Ilerr, dmkel iSt der Rcdc Sim neiasna
miSel tvojih je besed - pravi Schiller V neki pes
mi. Tako hi sc lahko rcklo tudi gospodu Seyd-
leriu, tel najnoveiSi zvezdi ma poliu avstrijske
politikc, o katcrc luci nj pref xiv krst nicesar
vedel.
Kako, goSpod, da ste sc ncnadoma IL Savla
- IOI =. q =
nj davno, Eo jc isti gospod Won Scydlcr V parla-
mentu izjavil, da je samoodloGevanie narCdov V
Avstriji nemogocc.
Toda V slavni habSburSki monarhiii Sc code
take reel. MeSeca augusta 1905 je baron Gautsch
V duna fkem drzavncm zboru sloveSnO izjavil, da
ne no V Avstriji nikdar sploSne in enake volilne
pravice; p. novembra 1905 jc baron Gautsch v
dunaiskem p%arlamentu napovedal, da predlozi
volilno reformo ma podlagi sploSne in cnake vo-
line pravice; meseca februarja 1906. jo je res
predlozil.
Vines je bila lie neka malemkoSt Revolta so.
elaine demokracije pc vsej Avstriji, XII ie bila pri.
pravljena pc vsej Avstriji, XII je bila pripravliena
ma ve in je imela tako elemen,arno moe, da je
potegnila vse kolickaj demokraticne stranke "a
sabo. Tisto uro, ko je baron Gautsch V grski pala-
81 ma Franzensringu napovedoval volilno refor-
ma, so ma tlaku pred parlamentom odmevali ko-
raki deiavcev, katerih je Getrt miljona MARSHALL
pc mcstu.
kaj pa ie povzrocilo preobrat V m~isljenju Sc
danjega ministrskega prcdSednika?
Bodimo p%rcvidni, kadar govori oficielna Av.
strija. Times Danaos ct donna fexrentes.
Ma eni strani slSimo gospoda Seydlerja, Xxi
o~bljubuje avstrijskim narodom nekaj takega ka-
kor a%vtonomijo. Ma drugi strani vidimo, da lie
bill sprejet provizoriCni proraGun, kar Sc gotovo
mi moglo zsoditi brez glasov nemskih nacional-
cev, katerim moramo pristeti tudi ncmSke krSGan-
Ske socialce.
Cudno. kdaj so nemski nacionalci postal I'd
govorniki narodne avtonomijc! Min program
i'll V tenn so sc vjemale vse ncmske meScanske
stranke - je V glavnem obsegal cent dr..
Gave, nemski DRAWN jerk in privilegfi IN nem-
Seine pc vsej draw, torej tudi pc kraiih, V kate
rih ne Tive nobeni Nemci. Germanizaciia. XII ic s
TEN cetudi priirito napovedana, SC ne strinia y
avtonomijO narodov. Glasovanje "a proraGun V
parlamentu pomeni zaupnico "a Waldo. Kako mo-
, relo nemski naciOnalci zaupati vladi, Xxi resno
misli ma priznanje samoodloGevanja narodov?
Tujcu V avstrijski politiki hi bila to uganka,
XII sc ne da razvOzlpti. Nam Sc zdi, da raz,imemo
to protislovje. &c so nemski nacionalci glasovali
"a p%roracun, morajo cd Scydleria imeti garan.
cijc, da sc ne zgodi mic, kar hi krizalo niegove
racune. Tisoc verjetnosti ie, da so vse Seydlerje-
We obljube neodkritosrcnc kar ie re stare pravi.
10 V politiki habsburSke monarhije.
Necalimani izraza to tudi Seydlcrieva so.
fisiika, ki sc igra z izrazom ACKNOWLEDGEMENTS"
avstriiskega ljudstva, drugiG o pravici samoodlo.
~tevanja, XII sc strinja Z ohranitvijo il, razvojem
drzavc, tretiic o narodnem samoodlocevaniu. in
napc'led prihaja z nacrtom, XII Sc DO pred vsem
mccall y InunSlnpnnyIin,