davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04
St. Martha's Guild
 Meeting Postponed.

Meeting fOStpoHeus
 The regular meeting Of St. Martha's ouild of Trinity church which was to have been held this afternoon has been postponed until Tuesday, on account of this being the "glorious Fourth" The guild will meet next Tuesday aft ernoon at 3 o'clock, with Mrs. Ali Warriner on East Second. Born to MT. and Mrs. Harry F. Harvey, 11O1 Oak street, yesterday a fine girl baby. '>A Misses Mare@and Lois Wilson are visiting friends at Sherrill. Miss Margaret Darby of Warren, who has been the guest of her aunt, Mrs. D. B. Niven, 1416 West Sixth for several days, has gone to Tucker for for visit with her cousin, Miss Ten nie Niven.
 Mrs. S. H. Milligan and daughter, Nadine, who have been visiting Mrs. C. J. Alexander left yesterday for their home at Vincennes, Indiana Mrs. E. G. Clark and children of Austin, Texas, and Mrs. Jack Campbell of near Malvern are visiting their brother and sister MT. and Mrs. w. H. Anderson, and their aunt Mrs. N H Wilson
 Miss Bessie Merle Wells is the guest of Miss Juanita Buster at Kingsland Helen Elizabeth McNew, daughter of Mr. and Mrs. c. s. McNew, is wis l ting Mrs. R. B. Langford and family at Memphis.
 Mrs. w. D.. Brewer has gone to Monroe, La., for a visit. Mrs. Grace Sutton Powell leaves to. day for St. Louis fora visit with hel sister at St. Louis, after which she will go to Hollister, Mo-, for a Y. w C. A. conference.
 Miss Lottie Kilgore and Benton Her ring of Pine Bluff were married at the court house Tuesday afternoon. Miss Marie Luck of McNeil is the gu est of Miss Estelle Simpson for g few days. Mrs. C. E. Bryan has gone to San Antonio, Texas to join her husband who is stationed at Fort Sam Hous- ton. Mrs. J. E. Lytle of Columbus, S. C.
 arrived here yesterday afternoon fol two months visit with his parents, MT. and Mrs. w. B. Cooper, in North Hickory. * Mr. and Mrs. Lee Taylor of Tyler Texas are here for visit of several weeks with Mrs. Taylor's parents MT. and Mrs. w. B. Cooper. Allen Cooper returned home yes terday after an absence of several weeks, during which he visited points l in Texas
 Mrs. c. J. Alexander and little daughter, Vivian, of 1210 East Sec.
 ond avenue, left yesterday for a sever
 al weeks visit in Iowa, Indiana anc l Illinois
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

: Assess your taxes today and avoid
 penalty. AoVt.--'-o7'l
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04
WOOdTnen Circle
 POstpOnes Meeting.

The Woodmen Circle meeting, sched-
 uled for today, has been postponed until July II, because of this being | Independence Day.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

MT. and Mrs. Lee Taylor of Tyler, Texas are here for visit of several weeks with Mrs. Taylor's parents, MT. and Mrs. w. B. Cooper.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

Miss Lottie Kilgore and Benton Her. ring of Pine Bluff were married at the court house Tuesday afternoon.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

Mrs. J. E. Lytle of Columbus, s. c. arrived here yesterday afternoon for two months visit with his parents. MT. and Mrs. w. B. Cooper, in North Hickory. :
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

Miss Marie Luck of McNeil is the guest of Miss Estelle Simpson for a few days.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

Mrs. c. E. Bryan has gone to San Antonio, Texas to join her husband, who is stationed at Fort Sam Hous- Ia.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04
SURPRISING VALUES ARE OFFERED IN A
 CLEARANCE OF
 THESE DRESSES

First of the season mod els. Former prices great lv reduced. There $ months of service ahead of these smart, practical dresses, suitable for most any occasion. Large va riety of colors, all sizes in the assortment but not in every style.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

Mrs. Grace Sutton Powell leaves to. day for St. Louis fora visit with hel sister at St. Louis, after which she will go to Hollister, Mo-, for a Y. w C. A. conference.
Pine Bluff daily graphic., 1918-07-04

Mrs. w. D.. Brewer has gone to Monroe, La., for visit.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

Ma bojiscih JIG konGana wee kakor stiri,o,n,
krvava vojna.
Use drugace Sc zakljuGuie Ia straslla drama
kot so pricakovali tisti, XII so 10 zaSeli Iron; /;
so Sc hoteti poviSati mad YES syet so no,rson;
prah. hakor e~pidemija, Xxi ne pozna prilanasanio
le prlslo had kronana veliGanstva. nenadoma ~
pusceha Oh oozJe hlllostl. kar sc je zdelo ma iboli
nemogoee' Je uahes resnlcno: NcmGija $ svoio
doigo VrS'o dihastlJ Ill d~inastije, je republika
SAME o ~osvoJltvi sveta so Sc razblinile kakor
jutranJa megla pred vzhajajocim solncem. Mill.
iarizem, opera avtokratov, XII so GA smatraIi . - nh
solutno zanesiJivo srCdstvo svoje sile. 10 disk rad;-
tran. SrednJeveski sistemi vladanja so razealicn;
pred iludStvom IN NTH nespCsobnost ie oGitna
Drugace sc Je koncala vojna. nepo so unol;
nJeni zacetniki Zalovanje avtokratov il vase.
lie narodov.
Toda opravlccna radost OH padcu kron in no.
razu Cezarske prevzetnosti mas ne SINE up;iapiti
krvava vojna ma bojiSGih je konGana; boiev na
zemlJi nj konec, in nasi pogledi moraio biti iasni
da nam ne ostanejo nevarnosti skrite in mas NO
preseneti Sovraznik.
Slovenska Sekcija je p~odpirala Zedinjene dr.
zave V teJ VoJnl pc svoJih najboljSih moGeh. ne IL
zeiJe po prenvanJu krvi, ne IL sovraStva do liud.
stva V centralnih drzavah. ampak IL snoznania
ola sc ne more nemSka in avstro-ogrska aytokroci.
ia premagati drugod, kakor ma bojisGu. Il da ne
more biti brez poraza tie avtokraciie svobodnepa
dihanja V Evropi in miru ma svetu.
Dogodki zadnjega casa, polni drama,icne sile
SO nam dali pray. VojaSki poraz Avstriie in Mem
eiJe je poraz Habsburzanov in Hohenzollernoy
ter cele rajde nemskih kraljev, knezov in voivod.
no je bill njih militarizcm ma boiiSGu premagan. so
padle krone kakor zrele hruSke. Dokler ie bila y
militarizmu cdporna sila. je lezala niegova hin.
noza kakor mora mad liudstvom in miscl ma re-
volucijo sc je zdela blazen fantazem.
katastrofa ~cesarjev i'll kraljev opraviGujc TAX
tiko Slovem'ke Sekcije.
Ali naSe nalogc MISC konGane; novo pog!avie
Sc %pricenja. a to he DO p~oglavje zadovoljnega DO
eitka, temvet doba k~repkega organizirania IN
zilavega della.
Zmaga ma ~bojiscu je poruSila mnogo zastarc-
lega, kar Je stale ma poti napredku. Toda odstra-
nitev nekaterih zaprek Sc ne pomeni. da jc dose
zen cilJ. Sc so ma svetu izkoriSGevalci in izko,i-
scani Sc sc kupici nepotrebno, prekome1no. ne po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

krvavih vojn. Toda doyodki casa nam t,di len.
zejo, Ola pride lie zavcdno delavstvo do ella. In.
lostni polozaj Rustic nam daje zgled morda in.
naskega, moida pozrtvovalnega eksperimenta. 10.
da ekspcrimenta, XII ne vodi do svobode in pravic.
nostl, ampak do %anarhije, trpljenja, slabosti in
strahot. PoiZkuS revoluciie z nezavednimi masa.
mi, ki he znajo mic druzega, kakor sovraziti. nj
zgled "a posnemanje, ampak daje proletariatu lie
pauk, ola mora iskati drugaGna pota "a osyo-
boditev.
Organizacija in izobrazba sta nujna pogoia IN
.ocialno osvoboditev.
Slovenska Sekcija j. s. u. ina nalogo. da or
ganizira slovensko d~elavstvo in da mu poda Gim
wee izobrazbe. V sedanji dobi pa ina tudi Sc drugo
nalogo, tako veliko in pomembno. da je ne SINE
podcenjevati nihce med mani.
ameriSka "SocialistiGna Stranka'' ic zaSla
ma kriva pota u%topizma. Nojna nj bila edini vzrok.
kl Je pognal naSo zyezo IL ME; vojna ie lie popol.
mona jasno pokazala, Ola so Sc V stranki venezdili
a%bsolutno napacni pojmi o Socializmu in da lie ma
mesto smotrenega della stopilO pubic pridigarstyo
In bahasko fraZerStvO. IaloStni polom pri novem-
brskih Oolitvah, "a katere so voditelji obljubovali
trldeset do stirideSet kongresnikov in cello vrsto
drugih uradnikov, neuSpeh 5 kandidati. straSno
padanje glasov prica bankrot z~greSene politike.
20 tel poti ne pride delavstvo do resitve. In
kcr Je la metOda neESpeSna. delavstvu Skodliiva.
Je treba stranki dokazati, da mora opustiti otroGii
III praZho ueNIamlrahJe, all pa napra-
vitl prostor drugi Stranki. XII DO znala delavstvo
res organizirati in Socialisticno delati.
Dokler smo bill V stranki, SO bile naSe bcScdc
zaman. Poizkusimo, &c jo bo cd zunaj mogoce
pripraviti k pameti.
Scdrugi! Pozivite svoje klube, Agitirajte. da
jh p%ovecate! Dramite delavce, pokazite jim, kako
re'ni so caSi, privedite Jill V svoio vrsto, in ce po-
kazemo, da imamo armada zavednih liudi. XII raz.
umejo socialism, pr'dejo zapeljanci V stranki
morda do spOznanja, ia sc morajo iztrezniti in Sc
pcdatl ma pot pametnegG della.
&c pa ostanejo zakrknjeni, moramo biti moe
nj. da pomagamo nameSto pismarske sekte usiva-
RITZ pravo, IA delo sposobno delavsko stranko. Xxi
DO moela in znala zbrati miljone proletariata Y tel
dezeli, u~veljaviti njih moe ma politicnem in gospo-
darskem polju in Jill privesti do osvoboditve.
Scdrugi- tpanje, da Sc zbere ameriSko delav-
stvo V tako mogoCno stranko. Xxi no resniGno zasto-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20
kl1c OBJ enajSt1 uri.

stew, tOda pozahiti ne smemO, da Amerika ne DO
sama ma mirOvni konferenci in da bodo s,avlieni
VSi mogocl dokazl Ia in proti, ter Ola bo Italia
napcla vse sile, ola napclje vodo ma svoj Min.
ltalijanski iredentisti so pridno ma delu V
Idruzenih drzavah. Pod raznimi firmami, kakor
Italian American News Bureau it'd. prcplavljajo
,amerisko casOpisje L vsemi mogOGnimi dokazi, IL
'javdmi in clanki, da so Goriska, Trst 4 okolico,
Istra in dalmatinsko obrezje purely Italian -
popolnoma italijanski. Vsak italijanski iredcnt,
Xxi more dobiti kak casopis, Ola priobci njegovo
izjavO, pripoveduje ameriski javnosti, ola so o.
menjeni kraji cisto italijanski.
In mi Slovenci? koliko mi storimo nasproti
skodljivi italijanski propaganda, XII ogroza mai
~vaznejse dele slovenske in oziroma jugOslovanske
zemlje? Mic! Sc mani kakor mic. Mi sc prepiramo
med seboj, edeE drugega zmerjamO, eden druge-
ga sovrazimo, skusamo eden drugemu Skoditi, e.
den drugega crniti. Ali smo res tako strankarsko
zagrizeni in nerGzsodni, da mislimo, da delamo IA
korist slovenskega naroda V starem kraju ma ia
nacin? Nesmisel! Kar mi delamo, je delo prot
interesom Slovenskega naroda i'm naravnost v prid
italijanskih iredentov. I~talijani Sc vesele naSe ne
odvisnosti. Oni imajo V Washingtonu svoj urad,
XII Jill stane ma miljone. Ia urad natanko "a ledu-
je mas medsebojni bOj.
Zadnji cas- je, ola Sc iztreznimo, da sprevi-
dino svoje skodljivo ravnanje, ola sc zblizamo. da
gremo na novo smotreno dclo, ma delo IN uresniCc-
ME vzviSenih nacel predsednika Wilsona, da dob;
mas narod v starem kraju to, do cesar je ma podla-
gi pravice opravicen. cato ie treba s~kupnega dc
la, skupne organizicije, skupnih stremljenj, skup-
nth moci!
Poleg tega DO mas narod V starem kraju DO.
trebOval naSe gmotne pOdporc: "a dosego isle bo
ravno tako potrebno skupno delo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

rabi, ampak pove6anju diktatorske sile sluaete
bogastvO ma eni strani, SC Sc siri materiialno i'll du-
Soyno pomanjkanje, ccsto prchajajoce V cino bedo,
ma drugi strani.
Dokler je ma svetu To kriGece naSprotje, ne
more biti socialnega miru. a Ge ho3e delavstvo,
ki je trpeGi del V TEN konfliktu intercsov, da una
ga kdaj prayica tudi ma socialncm polju, mora
postati motno - mocno V svoji organizaciji, moe
StaliSGa.
Evropski cesarji in kralji so davno slisali klic,
XII Jill je pozival. da maj stopijo $ svojih presto
low in vrnejo ljudstvu pravice. klici in svarila SO
bila zaman Sele ko jim je potrcs poruSil trone, so
Sc vdali neizogibni usodi. Nobenega znamenja nj.
da bi zadostoval APPEL do industrijskih in finan6-
nih, do prometnih in zemljiSkih avtokratov in da
hi abdicirali IL spoznanja pravice. Tudi kapita-
listiGni absolutizem Sc ne umakne prostovoljno.
Groze Stiriletne vojne mas MISC napravile krvo-
locne; lie Sc boil so poveGale mas gnus pred preli-
vanjem krvi in pred Nsemi barbaricnimi sredstvi.
Toda socialni BOZ je dejstvo. Neizogibno ga pow
ro6ajo razmere; naSa VOLTA "a ne more ustaviti in
ga ne more o~dpraviti. lie Studirati ga moreno i'll
IL rezultatOv studija lahko ~izvajamo svoje zakljuc-
IL rezultatov Studija lahko izvajamo Svoje "a
kljuGke.
BOZ je neizogiben. Ia mas ostaja lie vpraSanje,
kako bi mogli odpraviti IL MEGA brutalnosti, kako
prihraniti zrtvc, kako ga spraviti V iulturne
oblike.
NajveG je paG odvisno cd nash nasprotnikov.
Tam, kjer je izkoriScanje brezobzirno. kjer .ie "a
~tiranje tiransko, kjer Sc zapirajo ljudstvu vrata
kulture in Sc pchajo delavske mase V nevednost.
he more biti rezultat mic druzcga, kakor suzenj-
ski upor Z vsemi grozotami spontane, n~eorgani-
zirane i'll nesmotrene revolte. V TEN oziru ne mo-
reno mic druzega, kakor svariti mOgotce.
V nash moceh je lie to, da organizirano delav-
stvo, da ga izobrazimo. da mu kazemo not do po-
liticnih pravic, da pretvorimo sepo sovrazete "a
nitevanje suznje V zavedne in samozavestne bojev-
nike.
Gin bolje Sc nam posreGi ia naloga, TEN go
~tOvejSa je zmaga delavstva i'll tenn wee iamstva
bono imeli, da Sc izvrsi prehod V novo druzabno
zivljenje brez nepotrebnega nasilstva.
Slep mora biti. kdor ne spozna vpri"o Five
zgodovine, da koraka ciovestvo L ~orjaSkimi koraki
socializmu nasproti in Sc $ tenn priblizuje dobi
brez zatiranja in izkoriScanja. brez konkurence in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

pala nJegove interese, je veliko. Even Socialist
Party stole Social Demokratic League. rusli SO
calm evolutionary, ruski socialni demokratic.
zdoNSka Socialisticna fcderacija. poljska social
Stlcha zveza, naSa zveza, kmalu nam sledi GeSka
soclaIiStlcna zveza. Y nedeljo Sc je V Chicago
uStanovlla Labor Party IL clanstva American Fc-
deratlon OF Labor 5 socialistiGnim programom.
Elenenti, IL katerih nastane dolgo zazeljena. mad
vSc potrebna, mogocna delavska stranka, so tukai.
Socialism dobi tudi V tel dezeli kmalu novo xiv
lJenle III ma Socialist Party sami je lezeGe. ali bo
znala koriStno sodelovati ali ne.
Mi pa mOramo predvscm skrbeti. DE- postanc
nasa zveza mocha in Viva. da sc okrepGajo obsto-
Jeci klubi, ola Sc uStanove novi, da sc pomnoze ella
nj vsepovsod in da pride zivljcnje ma seize. &c
bono mocni, bono vpoStevani in naSa natela bodo
imela v%eljavo, kakorkoi DO izgledala politicna o..
sanizacija ameriSkega proletariata V bodo6nosti.
SlovenSka sekcija }. 5. Il. je imela vedno cisrc
ellie sOcializma pred oGmi; vedno ie iskaia mai
boljSa pota, Xxi vodijo do eliza. Oklenimo sc ie
Vsi sedaj, ko pos;aiajo naSe naloge tako vazne.
kakor So nikdar ne i'll Sc o6ividno priblizuje eli,
kateremu smo poSvetili vse svoie moGi. Sodrugi.
imejte prod oGmi Moo j. s. Il. 30 V sedanjih cash
odlocilnega pomona "a organizacijo vscga proleta-
RATA. Iatorei: Ma agitacijo in ma delo "a SIOven-
SkO Sekcijo in IA J. =. h.!
: socialisticnim pozdravom
Slovensk Socialis,ichi klub &. |.
Film GOdina. tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

kCr jc sedanji zgodovinskO vazno cas- naSel
mas, ancriSke SlOvence strankarsko razdeljene in
Eepripravljene da hi mOgli biti kos Velikim STAY
licnim nalogam, V prvi vrsti oni. ~nalozeni nam
od strani cd italijansl;e iredente V Zdruzenih dr.
zaNah, in dale oni. da bi nasim rojakom V sta
rem kraiu priskocili V prvi in nainujnejsi potre-
hi liza pomoG Z materialnimi sredstvi;
cato cuti lokalna organizacija Slovenskega
Republitanskega zdruzenja V Milwaukee potrebo
2polirati ma vse ameriSke Slovence, da slediio
zgledu svoiih rojakov V starem kraju ter sc brez
raalikc ia versko ali politicno prepricanje zdru-
zjo V emo moCnO narOdno falango, Xxi maj V prvi
vrsii skusa uniGiti Skodljive posledice italijanskc
ircdentistiske propaganda 5 TEN, da Z dejstvi do
kaze neopravicenost italijanskih zahtev po jugo-
slGvanSkih krajih ter obenem udejstvi opraviGe-
host SlovenSkih oziroma jugoslOvanskih Zahtev.
lsta lokalna organizacija apelira IL navedenih
,zrokov ma izvrSevalni odbor SRI. in SNZ., da
:torita pctrcbne korake V smeri skupnega della.
is.oCaSno apclira tudi ia clanstvo SRI, in SNZ,
da opusti dosedanje SkodIjivo strankarstvo, sc IL
.:czni Ter takoj pricne Z ustmenO in pismeno agi-
tacijo "a zdruzenie vseh narodno mislecih Sloven-
rev V Ameriki. ker ie krfska deklaracija danes
nckai preteklega in hi veG nobenega vzroka, "a
Eai hi ne nastopili V narodnem delu zedinjeni'
Sc posebei pa apelira ma slovensko ameri-
S;o Gascpisjc, Ola isto ne p~riobcuje wee napadov
ne ma clanstvo SNZ, in ne SRI, temveG ola zasta-
II >vo svoio ~cnergiio V agitacijo "a skupno delo.
Dolc6i Sc tudi, da Sc ia resolucija $ primernim
rCmcntarjom poSlje ma vsc slovenske liste v Anne
riki.
Ia resolucijski odsek:
Leo Zakra jsek, Frank x. Veranich, John ArniG,
Frank Punce, Frank Candek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20
MA NASLOV VSEH SLOVENCEV v
AMERIKI.

NemGija je podpisala premirje pod takimi
novitev bojevanja. S TEN dejstvom je padel zad-
Mi lid, Xxi je zabranjeval mir. Mirovna konferen-
ca je sedaj samo vprasanje casa, ista je torej pred
durmi.
Dasi Sc mi Slovenci ma eni strani veaelimo
konca vojne in mirOvne kOnferencce, mas Ma dru-
q strani navdaja strah pred MO. kajti zemljepi-
sna lega Slovencev v Evropi je taxa, Ola bo trc-
ba izvanredne paznje, STEER DO pOmenila bodoca
mirOvna konferenca p~oliticnO smrt Ia -Slovence.
Maj smo Slovenci brez Goriske, brez Trsta i'll o.
koljce, brez Istre; kaj je Jugoslavija brez Dalma-
eijc?
Res je, ola nudi WilsonovO nacelo samoOd-
locevanje narOdOv pravicno resitev slovenske-
ga oziroma jugOslovanskega vpraSanja, tOda DEF
stvo, ola mi mejimo ma Italijo, zayeznico Idruze-
NH draw, in dejstvo, ola je velik del evropskega
preblvalstva bistvenO naveZan ma trzasko luk0, III
dale djestvO, ola so italijanski iredentiSti V zad-
nlJh letih delali velikansko propaganda Z name
nom, da svetu d~okazejo, ola so Omen.pcnc zemlJc
italijanske in ne jugoslovanske; VISA Ia decisive
tvorij0 velikO mOznost, ola bOdO clam mlrovne
conference videli raZmere V drugacni ltcl kakor
pa jih vidimo mi in kakor vresnici so. Nsled &c
ga je nujno potrebno, ola Slovenci poucimo anne
risko javnost O resniGnem stanju jsnjih r1z-
mer .Samoobsebi Sc razume, da bo iElela ameri-
ska delegacija moGno besedo ma mirovni konfc-
renci; dale Sc tudi samoobsebi razume, ola Sc DO a
meriSka delegaciia strogo drzala izrazenih nacel
Predsednika Wilsona in da sc BIO V prvl vrstl OIL
rala ma voljo in opravicene zelje posameznih lJud-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

10. NemSke cete V vzhodni Afriki Sc morajo
pCdati V enem mesecu.
II. Ncm6iia plaza stroske zavezniSke okupa-
ellie V pokrajinah ma zapadni strani Rene. Zavez-
Mkt imajo pravicO do rekvizicije V teh krajih.
II. NemSke cete ne smeio tekom izpraznityc
navcdcnih dezel narediti najmanjse Skodc in vci
zi:ez ter ostali material, XII Sc nahaja tamkaj.
mora oStati ma mestu nedotaknjen.
IL. Nemtija mora dati natancne infornaciic.
kjc Sc nahaiaio morske mine in pomagati mora Jill
pobirat.
IA. Zavezniska blokada Nemcijc osianc C Y
vcliavi. toda nomSka vlada mora obveStiti vsc
nevtralnc drzave. da so odstranjenc vsc ovirc nj
hove plovbe v.nemSkih vodah.
ID, Premirie ie ~veljavno 30 dni in po preteku
tcga casa Sc lahkO zopet obnovi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

). Nemci morajo zapustiti VISA pristanisca oh
Ccrnelh morju in oddati vse ladje, Iii so Jill we'll
RuSCm.
s. Vsc zavczniskc trgovske ladjc, XII so y rn-
kah Ncmccv. morajo bti povInjene brc2 zamene
:. Ncmciia mora p,acati vso sl:odo, XII so jo
povzrocile njenc armada \ invadiranih dezclah:
vrhutega mora povrniti bclgijski Narodni bank
vso odvzeto gotovino i'll povrliiti Rusiji ter iiu-
munski vse zlato, katerega so Ncmci well kOt
davek ali odskcdnino. Denar sc izroc; zaveznikom,
Hi ga drzc kot zaupniki.
s. Mirovni pogodbi, sklenjcni V Bresi Litov-
sku Ill BukareStu, Sc morata razvcl Iaviti.
9. Nsi ameriski in drugi zavezniSki vojni Wet
Mkt V NemGiji. bodiSi voiaSki, mornarski ali civil
nj, morajo biti takoj %izpusceni ma svobodo brez
zamene Ia nemSke vjctnikc Y zavezniSkih drzavah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

V izpraznjenc ruske in poljske dezele skozi Dan
cling ali po reki Visit.
3. Nemcija mora dati 5000 topov (polovico
;czkih in poIovico lahkih), 10000 strojnih pusk.
1000 ognjemctoN in 1000 boinih eroplanov: dale
mora Nemciia dati 5000 dob. III lokomotiv. $4,000
zelezniskih vagonov in 10000 motornih vozov.
DAFT mora tudi vSe zeleznice Y Alzaciji in Lorcni $
premogom in Z vsemi zclczniSkimi po,rcbscimami
vred.
4. Nemtija mora dati zavcznikom l6O sub
marink Z vsemi krizarskimi in mine pologajocimi
potapljatami. Daljc mora DAFT sledece stevilo BOZ
nth ladij, XII Jill izberejo zavezniki so razruScval-
cev, sest bojnih krizark, deset drednatk in osem
lahkih krizark. Use ostale submarine in bojne
ladje morajo biti razorozene in interniranc V ncm-
SIKH lukah, katcrc dolocijo zavezniki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

Pogoji p~remirja, XII so Jill sprejeli in podpisali
nemski delegate v Rhetondesu zadnii pondcliek
z%lutraj. i'll katere je naznanil predscdnik Wilson
v %kongresu V pondeljek popoldnc, SO V lira'kih
besedah:
l. Nemske Gete morajo V stirinajstih dneh IL
prazniti vse zasedeno ozemlje V Belgiji, Franciii,
Rusiji, Rumuniji, Turciji, in ma Poljsi,em razcn-
tega morajo Nemci izprazniti V dcvctnajstih dneh
Alzacijo-Loreno, Luksenburg in vse pokraiine ma
levi (%zapadni) strani reke Rene ter mostiSca na
desni strani reke V obsegu dvajsetih mill. Ma dcsn;
strani Rene mora biti 40 mill Sirok neyu alni pas
cd Nizozemske do Svice. Zavezniki okupirajo vsc
tic izpraznjene pokrajine ter navcdena mostiSGa.
2. Zavezniki okupirajo nenske obrezne It'd
nlave v Cattegatu in imeti morajo odprto pot ma
Baltisko morje. Zavezniki morajo imeti odprio pot
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20
VAZNO "a NAROCNIKEI

Lakon zahteva, da mora vsak marco
mix imeti list placan v naprej. Ne ma mas,
temvec ma vas je lezece, Ge hoeete imeti
vse stevilke Proletarca. vi innate ma svo-
Jem naslovu v oklepaju stevilko, XII po-
men, do kdaj innate list plasan. Prihod-
MIA stevilka lista je (5s5) in ce je Vasa
stevilka ma n~aslovu TAXA ali pa Sc manjsa,
tedaJ takoj obnovite naroenino, ker smo
drugace pc zakonu prisiljeni, da Yam ia
koj ustavimo list.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

V TEN usodepolnem casu nam morajo sluziti
"a vzgled naSi starokrajski rojaki, XII so V odlo-
cilnem casu pustili ma strani vsako strankarstvo
ter si IA skupno delo vprid svojega naroda. lsto
tako moramo pustiti ma stran svoie strankarstvo
in ve predsodke tudi mi ter It'll skupno ma delo,
ako hocemo vresnici poma gait svojemu narodu.
Steer imamo lie Sc malo casa ma razpolago, toda
povsem prepozno Sc nj. Iztreznimo Sc oh e%najsti
uri i'll ne pustimo. da hi sa zadnja prilika mime
mas, ne da bi jo izrabili. Kdor JIG zmozen dCpiso-
vanja V c~asopise, mai pise, kdor je zmozen ustne
agiiacije, mai agitira, kdor je zmozen obojega, mai
della oboje. in prepricani smo lahko, Ola bono ime-
Ii y nekaj tednih vse ameriSke Slovence zedinje-
he, &c re ne V eni sami narodni organizaci:i, jill
bono imeli vsaj zblizane in zedinjene y %Strcmljc
nju. cato, ma delo, komur je mar bod ocnoSt slo-
v~enskega naroda V Starens kraju.
Ma podlagi vscga navedeneea je lokalna or
ganizacija Slovenskega Republicanske2a Idruze-
MIA V Milwaukee,, Wisconsin ma svoji redni sell
dine 10. novembra 1918 sprejela naslednjo reso-
lucijo:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20
RESOL.UCIJA:

ker Sc nitro bliza cas- mirovne conference.
pri kateri Sc bodo dolo6evalc meje in drugc pc
drobnosti "a bodoGo drzavo Slovcncev in ostaliE
ougoslovanov;
ker imaio Jugoslovani, pred vsem Slovenci.
tako zemljepisno lego, da jim preti najvecja ne
varnost, da pride velik del Nth, to je GOriska
Tsst Z okolicO, eaten del kranjskc, lstra ter o.
trezJe Dalnacije Z %otoGjem pod I%talijo;
ker nam JIG znano. da italiianSki iredenti pod
raznimi imeni, kakor Italian American News Blu
reau it'd. potrosiio miljone dolarjev "a prcpagan-
do V Zdruzenih drzavah ter hoGejo 2 lazmi in zavi-
lanJi dokazati, da je zgorai o%znacena zemlja po-
pomona ali vsaj pc ve6ini italiianska;