Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24
lZStOp SlOVenSke Sekci1e.

reel. Mice med nami Sc noce odrcci socializmu: &c
Je pa SocialiSticna stranka sauna socialilmu ma
poti, tedaj 81 je zaradi vctiih intercsov proleta-
rata. treba lociti od ME. q tenn bo morala sEle-
pan ~danasnja konferenca. Sklep prcpustim dele
gatohl, kl bodo Slisali Sc druge govornike i'm Sami
poVeual sloJe mhenJe. Opam, da BIO sklep napo-
sled ' prid SlOvenski Socialisticni sekciji.
Forocilo je bilo Soglasno in Z odobravanjcm
veto na znanje.
Socialisticna stranka liza st. lopiske konvenciie.
Referat Sodruga FIR. Pefricha.
SochIiSticna stranka, katerc del jc slovcmska
SekclJa, Je HZa ST. louiSke konvencije prcnehaln
biti tlSta organizacija, XII je bila poklicana. da pre-
vzame V Amcriki tiSto zgodovinsko malogo. Iii jc
odmcrjena proletariiatu vsega sveta: Delo IA or
ganaziranJe %nlegovih sill, da sc SocialistiGni nauki
ureSIlclJo. > SvoJim n%espametnim takticnim raw
hahJclI, IN Jc utemcljenO in izhaia liz pronemSkih
IN ko"lnopoliticnih virov, XII grcdO hotc ali mehoic
NpOslcdlce ~SteJeJol ma rOke avStro-ncmSki avtokra-
GIL pa protl Syc'oNni demokraciji, JIG 2aSIa y mo
rain" krizo, IL katere So danes ne iZkoplic vcc.
Edino upanjc, da Stranka popravi zgresemo poi
III III Jc bio pruglaSeno cd stare eksekutive pod
prltiSkom mjenih CLANCY, da stranka revidira VOL
III program 10. augusta, ko ST snidc konferenca
nJenih funkcionarjev, je bilo pokopamo, elm Sc jc
le-ta koncala; kajti njeni funkcionarji vile pri-
sovarjanju m~anjsine MISC hotel niGesar sliSati o
kaki iZpremembi. i4gleda, kakor da ic hotcla
Stranka $ TEN molkon protestant profit ameriSki
N'ad', ker le obtozila nlenc voditcljc krSitve zako-
nov, III Sc nalaSaJo ma Spil0nazo, loda V rcsnici hi
S'ranka dOnesla ME druzcea. kakor potrdila je
SroIo kanitulacijo do existence. kar por.cni. da
Sc IL odrekla VSakemu mandatu IA sodcluylnjc
pm rcorganiZaciji lntornacionale in druZabnc re-
RonNtrukciie,k Xxi pripadc delavStvu po vojni kot cna
naJrazncjSih nalog. = tenn trcnotkom ie naznanila
Svc,u, da obstaja Y .Ameriki paG ideja socializma.
ia ua L. ME Drplnicui nbrnn Ii o. Ia s+roul,
prcd>iaNljala potcn. da Sc niemi deli |,ipliciu in
'alhaJaj". Ne I'll ztmaj, ampak cd znotraj jc pri-
sla kaia>trofa. kar jc priSlo od zunai, je bilo samo
poSlcdica notranjc2a pritiSka.
Nikdar nj hiin STEER stranka to. kar hi bio
cd ME pricakovati zc od nekd~' toda clovck. XII
Npostcva pSihOlovicnc Strani clcmentov. XII 80 ia
tako Nclikcm kontincntu, kakor je Amerika pojni,
ljlvl, &c Skusal stvar razumevati, tolazet sc. ia
pride vendar cas-, ko sc strneio te nijansc V cnoto
IN da poStanc S1ranka tisti vazen politicen fakior
III 20 "a lahtcValc naloge, katcre ie bila Spre-
jcla Oh Svoii ustanovitvi. Tia cas- ic priScl, toda ma
sci Jc na niencm krlnilu Judi, XII Jim je bil0 sckai
druzega wee, kakor te naloge in doScga tch ciljcy:
nasel lc Judi, XII 50 hoteli pod plaScem amerik. So
ciniizma pomaeati avtokraciji. cato nj cisio mic
prctirano, ako Sc iIdi, da 81 jc TEN dejanjcm cd
rckla Stranka vsakcmu vplivu ma tiStc. elemcnte.
III ;vorijo Y dezeli vcjino. in katere je kot mate
Rial ha "rganizatoricno delo,iz kaicrcga ixhaja "
drugo, NpoStcvati. Porodila sc ic, rasila je in V
njeni deSki dobi SO jo udarili tisli clement, IL ka-
tcrih ic iZSla.
Dn ic mogocc spoznati katastrofaluc poSlcdi-
cc. Isl iIiiajajo IL vZroka pacifisticnc9a staliSca,
SprclcteSa IA 81. louiSki konNenciji - jC potrcbno,
ia poznamo nekaJ kratkc zgOdovinc u njcni upravi
III stanju liza ST. icuiSke konvenciie, kajti ic ma Ia
nacin nam DO mogoGc soditi. sc je nam. Xxi slno od
zacctka naSprotOVali tcmu ncSpamctncmu raVna-
nju in jo SkuSaii obNaroyaii mVralpcga in gmot-
mega prOpadania, Sc mogocc ostaii V njcni zvczi.
No Sc jc bila njena cksckuliva ma poziv men,
ske socialisticne fcderacije izrckIa "a obdrzavanjc
poscnnc konvcnciJc, jc prcvzcla naSe vSo odgo-
vornc,t IN moralnc in smotnc poslcdicc. \obcuc-
"a dNoma nj, da jc hotcla stranka ; svojim paci-
fisticnim ~staliSccm razviti najjacjo protivojno
kalnpunjo, vZlic temu, da ie bilo njcnim voditc-
ijCm Stalisce SoclaliSticne Vccinc y \cmciji znano
in ola 50 vedcli IA ncvarnOSt, Iii prcti od Siraui
ccntralnih sill noVOpurOjcni ruski revolucionarni
demokraciii. MEM voditclji so bill SLEPT in gluhi
Ia vse, KAT sc jc odigravalo V okvirju centralnil
vlad: Slept so bill IA oreiie, Iii ih jc u~ganjala av-
tokracija 5 Svojo britalno silo V Belgiji, Srbiji,
Franciji, Rusiji, Rumuniji, kakor tudi mad narodi,
ki Five Y OkNirju ccntralnih vlad. In preko vSch
vzdihov rcvolucionarnih tezenj, uduSenih Y NOR
in bajOnetuN in puSk ia stranka ne lie da hi naSla
"a nujno, Ola izIeGe TEN potlaCenim narodom so
cut ic in iolazilnc bcscdc, ampak Sc je postavila ma
>%taliScc, da ~prcpreci to, kar jc sama zancmarija IL
slim, XII imajo moo, in hi so Sc zaccli pripravljali,
da to izvcdcjo dcjan>ki. I>ostaviIa SC JIG IA dikiaio-
ritno StaiiScc iii ic holcla govoriti oficiclno y inc
nu Socialihma miljonom amcrikanskil dclavccv
I-.ss II