davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Glas svobode., 1918-11-15

nadalje so tudi tamkaj zvljenske
udobnosti veeje in boljSe k,akor
pa V manjSih holandskih ali Svi-
carskih meStih.
Podadmiral S. S. Robinson je
bill imenovan "a ameriSkega clana
mornaricne komisije, Xxi ina gle
dati na to, da izvrSi Nemcija po-
morske pogoje, doloeene v pre-
mirju.
Podadmiral Bullard je bill ime-
novan "a ameriSkega zastopnika,
da pazi ma Hvedbo pomorskih po-
gojev "a avstmjsko premirje. Sc
daj je Pulju ter je brzojavil ad-
miralu Viljemu S. Bersonu, anne
riskemu poveljniku pomorskih O.
peraoij, da Sc vrsi izvedba pomor-
skin pogojev "a premirje Sc dokaj
zadovoljivo.
Glas svobode., 1918-11-15
BIVSI AVSTRIJSKI CESAR JE
ZBEzAL v SvICO.

Geneva, Svica, 13. novembra. =
BivSi avStrijski cesar Karel I'M ME
gova zena Cita sta po dunaJSkl
Arbeiter Zeitulng snoci zapustIla
Dunaj ma posebnem vlaku. Danes
bosta menda prestopila V Buchsu
Svicarsko mejo na levem bregu
reke Rene.
Bivsi avStrijski cesar in cesar-
ca bosta morebiti stanOvala V tenn
ali onem mestu ma svicarskem bre-
gu iezera Konstanca, dokler ne
DO podpisan mir.
Washington, D. G. IA. noVem-
bra. = Uradno obvestilo je prl-
slo V drzavni department po ne
vtralnih virih, da je nemsA pre-
stolonaslednik dospel ma Holland
sko, kjer so ga internral,
To poroGilo, ki definitivno Ia
nikuje govorice, ees, da je bll pre-
stOlcnaslednik umorjen, pravl ftl-
Glas svobode., 1918-11-15

Sedai. ko ie strmoglavljen kajzerlzem, Je pred
nami bolisevizem ne samO RuSiji IN v Nemclp IN
v BudapeSti I'M ma DmaJu negO tUdl med pre0l-
valstvom Italiji in gOtOvlh delhi preD1valStVa
ma Franeoskem in VeliEI Brltanlp. In glaVm
tosli predsednikovega govora ld ga je incl pom
deliek pred kongresOm je njegov pozIv dO Vsega cl
viliziranega sveta, maj pOmaga zaJenu slim tok
boliSevizmu oSrednji EvrOpi ter ga zavraceVau
proti Aziji
Ia toGka nj izrazena naravnOst In JaSno go
worm ali iasna nam ie takOj 6e dobimO in natanko
nremislimo in preuGimo njegove besede in ce ma
dalie vpoStevamo gotova pohticna dejstva, kl so b
Ia brzoiavljena iz Europe ameriSkim listom IN raz-
MIN uradnikom ameriSi vladi V WashlngtonU.
Kakor Sc zdi, pravijo rama OSebna Obvestlla ten
uradnikov, da ne izgubljajo drzavniki Londonu IN
Parizu casa mishjo, kako bi sOvrazih NemclJo IN
kako bi 10 kar najbolj mOgo6e Uslabih. Nasprotno.
III drzavnlli sc prav moGnO in reSnO pecaJO mlSl-
10, kako bi Sc dalo priti dc primerno mOcne IN stall
ne NemGiie Kaizerizem bi navSezadmje ne mOgel nj
koh zanetiti eivine vojne med prebivalstvom ma
Franeoskem in V Veii Britaniji BOljSevizem 10 u
tegne izzvati.
In da Sc zajezi pot boljSevizmu, je potrebno So
delovati gOtOvimi Nemci In SedaJ vldmo, ola sc
1opei cudO ma GudO in presene6enje ma preSenecenJe
Nemci, katerimi mOrajo SOdelOvati Mr.. Will
son, Mr. Lloyd George, Lord Milner in Lord Curzon,
so SOclaIlStl.
Pc najboljsih in najzanesljivejsih> porocillh ll
iih je prejel drzavni department Washingtom so
vse stranke Wis h stanOv docela dograle Konserva-
tivc in narodni lberalci nimaJo nlkaksne noel Sa-
mo dve strank sta danes mO6ni ma Nemskem
To sta srediSena in sOcialistiGma stranka. Ali
najmanj polovca sredis6ne stranke je V pravem po-
menu socialistiena Ostali so ii clani srediSenl
strank samo zato ker so katoieani pO svOjih nazo-
rih glede ma versko stran zvljenju Verska plat
6loveSkega zvljenja pa nj ravTO sedaj pOlltcnega
stalisea pravmic vazna NemSkem. zato sodeluJe
naimani polovca Glanov srediScni stran social
stiGno stranko In Nem6ija pojavlja vSaj zacasno
sedai kot socialistiGna dezela In zavezniH moraJo
priGeti razloGevati razne vrste SOcializma.
Med vojnO so bile ma NemSkem tri vrSte saciali-
zma. Bill so veGinsi socialist, manjSnsE socialist
in Liebknechtovi socialist. VeGmske socaliste 50
smatrah zavezniE navadno ljudi Xxi drze kaj-
zerjem Zato so jih zaveznih pOSebnO sovraAh. All
seda so ravno ii kajzerjevsk socialist judje ka,
terimi Sc mOrajo o6ividnO Sedaj pOgajati In pecatl
zaveznili &c ho6ejo priti do splOSnega SpOrazlje-
MIA Relativno so kOnservativci So proti boJsevlz-
Glas svobode., 1918-11-15

lie onstran morja, ozemlje, ki ina
slavno zgodovino "a SabO.
Lokalne agenture transatlantic
nih parobrodnih druzb SO danes
naznanile, da je potovanje V Ev-
ropo Sc vedno pod ruradniskimi do
locbani, in da Sc plovbe he vpisu-
jejo mic .bolj svobodno kakor pred
podpisanjem sedanjega premirja.
Med cello vojno so imele tvrdke
Cunard, White Star, French in
Anchor svoje 6ikaske agenture
odprte ter bodo pripravljene OH
viii poslevanje, brzko bo plovba
prosta. Ali tisti cas- Sc nj TIL.
Napacno so nekateri ljudje ra-
zulmeli porocilo iz New Yorka, da
Sc SINE porocati pribod i'm odhod
velikih potniskih parnikov. Mno-
go oseb je potem nemudoma hote-
10 kupiti vozne listke "a voznjo
prek morja. Ali povedano jim je
bilo, da so dolocila liza preteklih
Stirih let Sc vedno V veljavi.
Glas svobode., 1918-11-15

di, da Sc bo vkratkem seSla bivsa
nemSka cesarica svojim mOzem
in simon ma Holandskem.
London, Anglia, IA. novembra.
-Lastnina pruske krone bo Ease
zema, kakor pravi neka danes SEM
kaj dospela nemska brezzicna br-
zojavka.
Viljem Hohenzolle1l je bill maj
bogatejSi moz ma Nemskem. Me
govo osebno premozenje je bilo
vredno $99,5OO.00.
Exkajzerjevo bogastvo, XII je,
kakor Sc zdi, zmanjSano ma to, kar
more nositi sabo, Sc je opiralo
ma kronski zaklad, Xxi ga je usta-
novil kralj Friderik III. in XII je
bill vreden blizu $30,000.O0O. Kra-
Levi hisni stroski so, ka:kor je po-
sneti IL pruskih proracunov, $4,-
429.S24.
Kajzer je imel ogromne kose
zemlje, gradove in lovske reviJe,
razdeljene po celem cesarStvu, V
katerem je bilo stiriinosemdeset
cesarskih zemljise.
Glas svobode., 1918-11-15
True translation filed with the Post

mu doGim so Liebknechtovi socialist nemsk1 boJse-
Wiki Liebknecht sam je moral jeco, ker Sc Je pro-
tivil kaizerju Zo so ga zaveznik visoko cenll ter
GA cello obcudoval Ali natamko Liebknecht Je sedaJ
tisti Xxi mu morajo zaveniki stopti prste ter mu
nasprotovati Moz je postal vodja 'boljsevizma ma
nemSkih tleh.
Liebknecht meni, maj bo dana vsa moe IN cblast
svetom delavcev vojakov in kmetov. On veuJe
'diktatorstvo proletarijata, kal1or veruje Lenin
vani Vecinski socialist pa katerim stole ma celu
mozie kakor Scheidemann in Ebert in David, Sc ne
opriiemajo in okepajo ideje, da maj bi smell ljudje
vseh socianh Slojev gasovat ter meti glas po svo-
lem Stevilu vladi So "a vecinsko pravilo "a pra-
vilo veGine Kdor ina veGino "a sabO, maj vlada.
Ali manisinski socialist Xxi so nekako med
Scheidemanmom in LiebEnechtom, so oGividno raz-
ceplien razdvojehi Nekaj jih teM "a diktatorstvom
proletarijata in nekaj ih e pravilo veclne In "a
to, kar razumevamo tn V AmeriI pod demokraclJo.
In sedaj je BOZ med tema dvema idejama Nemcl-
il Socialist ki bi rad Waldo vseh ljudi, utegneJo
zmagati ali tudi socialist, XII zahtevajo vlado IL sa-
mih deavcev MISC brez moei, In tu, tega stalsea,
mai zacnemO razumevat kaj je predsednik Wilson
pravzaprav misil ko je pondelJek govol1l pred
kongresom tenn, da hi maj poslali zivez V NemciJo
Westinghouse uradniSki krogi, k so Mates
ejsem stiku nemSkimi zadevami menijO danes, da
bodo Liebknechtovi socialist shlcaju, ce bi bila
Nemcja laGna to limo, sila ojaceni Besneh bodo Ia
kotni izgredi Delavsi, vojash in kmecd svetl bodo
poizkuSal nastiti svoje ljudi. Da pa bodo mogi to
izvSiti, bodo moral oplenti in nciti bogate sloJe
S tenn poGetjem pa bodo zruSii obStojeco druzbo
in bojsevizem bo slavil zmago Nemcji In savll 10
bo potem tudi povsOd drugod.
Trimfiral bo V Ukrajini Konservativna vlada V
Ukrajini Sc je obdrzala samo nemsko pomocJo. Ce
BIO nemski kolservatiwi vpv odstranjen, utegne bi=
ii Ukrajina najman tako boljSeviska, kakor Russia
sanna In boljSevizem BIO tudi zavadal gotovlh de-
Hh ma Ogrskem in Avstriji 6e zaene besneti IL
stih lzrajih lakota kakor Nemcijji In potem bono
imel boljsevizem med $50 molijoni cd Uraaa pa tia
do Alp Brezupno je govoriti tenn da bi Sc dalo dr.
zati ma vajetih $50 mihjonov ljudi in jih brzdati
posadkami I'M politiko.
In Sc vec Francosi socialist, XII jih sedaj vodi
I4onguet in pa skrajno krio angleSkega strokovne-
ga umijskega gbanja, kateremu stole ma ceu mozJe,
kakor je Smle iz rudarske uije hi utegnili zastav
kati proti temu ze prav tezlo so jh prdobli "a to-
da so glasovali i'm kopai premog "a vojno prot
Acknowledgement. Nikakor pa he bi gasovali I'M ko-
pail prenoga "a vojno prot deavskemu sloju Mem
Glas svobode., 1918-11-15
nawA@rsm@ amwmN ~
Boli$evizem ogroza cello EVropo.

sodelovati Nemci Schedemannovega kova posi-
ljanem zveza i'm drlgih potrebscin. To je prakticna
politika njegovega pondej jkovega govora. Ne smemo
GA smatrati "a izv idealizma. njim je predsednik
pokazal nase edino mono prakticno orozje proti
najvecji svetovni prakticni nevarnosti.
NajresnejSe vprasanja je po mnenju nekaterlh
ondonskih listov sedaj to, kako daec je re Europa
okuzena boljSevizmom.
Nemski in nekateri nevtralni list Sc nadalje sva-
re zaveznike maj ne pritsnejo Nemcije prevec ste
mi, sicer utegne bit pahnjena anarhijo. Nekater
angleSki >listi smatrajO to ia nemSko propaganda
List ma Svedskem, Spanskem, HolanSskem in
cello ma NorveSkem zrazajo bojazen pred naglm Sir
jenjem gbanja pod rde6o zastavo. Nemri Svici tu-
di zbujajo vznemirjenOst.
SMcarska splosna stavka, Xxi sc je prfcela ia te-
den ,je boj revolucijonarnega in pohticnega, kakor
pa ekonomicnega znaeaja Podnetena je bia narav-
nost odstrani boljseviske organizacije ma Ruskem,
kal1or pravi Hams Sulzer Xxi je SvicarsH poslanik
ZdrHenih drzavah.
Ia je dejal:
''Ruska bojseviska vlada lima, ceprav Sc nepri-
znana, svojega zastopnika dezei Trpei so ga, ker
jim je zagotov da BIO drzal propaganda proti ma
81 demokraticni vadni ob1i TIE objube Sc nj drzaa,
nego Sc je vecalimanj posvecal agitaciji Ia svoje
ideje.
Svicarski parliament je sedaj pozvan, maj Sc ne
mudoma snide.'
Ma Holandskem zasenGuje veselje mad kOncem
svetovne vojne sima bojazen pred boljseviskmi me-
Mir in dvomi ali BIO delna demobiizacja vojske mo-
gla zavrniti in zaduiti unicuoeo in razdraJoco ma
lezljivost, Revolucjonarna sociasticna stranka je
re izdala manifest katerem zagovarja lqske meto-
de- Sc vec. Pojavila Sc je nova repbhkansla stran-
|ka, XII stremi "a odpravo sodsca, aranade, moarce
in diplomaoije.
Westinghouse drzavni department je dobil po
rocila, katerih je povedano, da Sc biza polozaj
Nemciji in Avstrij anarhistcnemu stanju vsled div
jega obnasanja vojakov, Xxi vracajo boise do
NOV.
Revolucijonarno gibanje Sc silno siri po vzhodni
Prusiji. Poluradna vest IL Berhna pravs da Koe-
nigsberg Allenstein Insterberg, Gumbimen i'm Loe-
teen rokah nemSkih revoucijonarjev. Governor
BatocH poznanjski, XII je bill poprej nemski zivini
minister, Sc je sam dal ev0lucijonarcem razpo-
lago.
Revolucionane vlade Mannsheimu, Rastattu
in Heidelbergu so pozvale velikega kneza Badenske
ga, maj Sc odpove svojemu dostojanstvu
Nova vlada ma Badenskem je bila sestavljena
pod predsedstvom socjaista Jessa.
Glas svobode., 1918-11-15
HUM so PRELoMILI PREMIR-
JE.

Amsterdam, IA. nOvembra. -
Devetdeset oseb je bio ubitih ali
ranjenih V pOuli6nih bOjih V gLav-
nem belgijskem meStu Bruslu, ka-
kor je posneti IL tukajSnega tOza-
devnega maznanila.
London, Anglia, IA. nOvembra,
: Nem$ki vojaki pO6enjajo nasil-
stva do prebivaleev ter pustOSijo
i'm plenijo kar je nasprotju S po-
goji podpisanega premirja. Tako
pravi francoska brezziena brzojav-
ka, Xxi je doSla danes Semkaj.
Poslanica, ki jO je poSlalO "a
,veznisko vrhovno poveljStvO nem-
)skemu vrhovnemu poveljstvu, pra-
vi, da pricakuje cd nemSkega po-
veljstva odlocnih kOrakov "a u
staTljenje tega krSenja. Ce Sc bo-
do TAXI slu6aji Sc ponavljali, 'bo
zavezniSko povelJStvo storllo Ko-
rake, XII bodo napravih konec ma
silju..
Nemci krSijo premigje ma raz-
nih krajih, najhuje pa zlastl V
Belgiji in OkOh Brusla.
= Brezzicna brzojavka Sc glasl:
"Marsal Foch nemSkemu vrhov-
MENU poveljstvu: Zaveznisko W.
hovno pove6stvo je izvedelo, da
izvajajo nemske eete ma raznlh
krajih, zlasti pa Belgiji IN oko-
lici Brusla cine nasilja do prebi-
valstva IN da pustOSijo in plenijo,
kar vse je v jasnem nasprotju S
Glas svobode., 1918-11-15
the Act Of October 9th 1917

Gij in vzhodni Evrop Bile bi velike stavke I'm ta-
kojSni izbruh revolucij jonanega socialzma ma bre-
govih Seine in Thamese.
q Zato nj bla samo sentimentalnost, Xxi je napotila
zavezke Versailles da so naslednji dan javno OBJ
ljl1bi poslati zivez narodom centralnih drzavah.
In tudi nj bia samo clovekol jubnost Xxi e predsedni
ka dovedla do prakticnega smsla misih, izrazenih
njegovem pondelj jhovem govoru, katerem Je re-
kel, da bi sc morale vporabo nezaposlene tOnaze
centranih drzav odstraniti strah pred skrano bedo
med njihovim zatiranim prebivaAstvom.
Mi Sc ne nameravamo zaplesti samo zmesel1
milosrcnosti Ne. Mi hOcemO polzhusltl, kako 81 Sc
dalo pomagati konservativnim socialistom Nemcl-
il, da tamka osnujejo in ustamove stalno demolra-
ticno republiko, in mi nameravamo poizl1usiti to s
tenn da Jim bomo preskrbei Mvez, eemer maj bi bill
nemski narod primerno poirjen osebno in poiticno.
Zato sc predsednik v1mc k svOji prVotni poitiki
zozirom na bojsevizem. Pokazal je, kaksen je Ru-
siji Njegova prva nakana glede Rusije je bila, po
sredovati tamkaj zivezem in drugo ekonomicno po-
mocjo ne pavz bajoneti To nakano je opustil pod
pirtisom ameriskih zaveznikov. Zavezni1 so vztra-
iah oh tem da morajo ostati CehOslovaN RutlJl,
in da sc Jim mora posati vojske zaveDnislih voJa-
koy ma pomoc In kaj napravlle tie voJske? lie M
so nit podpirale uspeSno Cehoslovakov. I'll izvrstni
ceSkoSlovaSki poli Sc vedno sami zoperstavlJaJo
rdeGim strazam, ali sedaj sc morajo umikati od Per-
ma proti Jekaternburgu to pa zato, ker MISC doblll
nikaksnih ojaGenj Mi smo zamudiG dati Cehoso-
vakom pravo podporo, in Lenin je Sc vedno ma ko-
njr NLoskvi To so fescni rezultati voJaSkega po-
sredovanja proti boljSevizmu po stirih mesecih.
Predsednik Sc sedaj vraca svoji prvotni ideji
zozrom ma boljsevizem ter predlaga, maj Sc bormo
preti njemu S tenn ola priskoeimo ekomomieno pod;
poro tprebivalstvu k je vsled ekonomi6nega poloma
izmuceno IN razkaceno, ma pomoc To je poitika, Xxi
so o zagovarjali vsi bametnomsleGi ludje od facet
ka SEM Ia poitika stremi tenn, da ne posljemo t
jega vojastva vzhodno in osrednjo Evropo, nego
povemo tamkajsnim domaGinom, kakSno politicno
vlado morajo imeti Obenem pa jih poizkusamo poto-
laziti S tenn, da jim damo kaj pod zobe in "a ma
telo Ma ia nacin je hpat da bo pomirjenJe, ki GA
prinese udobnost zozrom zeodec in telo, primes
10 gotovi meri tudi pomirjenje in primeren Gon-
servatizem njihovem politicnem zvljenju.
Ia politika Sc naslanja ma dejstva Pc najbolj$ih
nfo1macijah Washingtonu utegne biti stradajoca
NemGija prihodnjo pomlad vir bol jSevizmu, neskon
emo nevranejSemu od Leninovega, zakaj, Nemci so
neskonGno naobazenejSi in vztranejsi od Rusov. Da
Sc pride temu boljsevizmu vokom, hoee predsednik
Glas svobode., 1918-11-15

eli svoj vojni materijal in vjetni-
Ike zaveznikom." :"
Pariz, Francija, IA. novembra.
= Prejkone Sc bo vrSila prva seja
mirovnega kongresa v zadnjih ted
nih meseca grudna, i'm sicer kma-
lu potem, ko bodo koncane volitve
"a angleSki parliament. Te Sc vrse
IA. grlldna, i'm V casu, V katerem
bodo lahko dospeli ameriski in
drugi delegati. Sestanek MEDIA
vezniske konference, Xxi bo trajal
lelkratko dobo, bo dolocil koncne
podrobnosti teh vprasanj.
Ministrski predsednik David
Lloyd George in vnanji minister
Balfour liz Velike Britanije, mini
strski predsedmik Orlando in vna-
Mi minister Sonnino liz Italije, mi
nistrski predsednik Venizelos il
GrSke in srbski vnanji minister
Paste so ali re dospeli, ali pa so na
poti, da Sc vdeleze konference ma
domu polkovnika Edvarda M.
Housa, Xxi je poseben zastopnik
zdruzenih drzav, in pa sci V Yer
sailles.
Poleg sestave glamega prcgra-
ma, XII ga imajo razviti ma kongre-
su, bodo morebiti razpravljali tu-
di vpraSanju, kako pmti vokom
obupnemu zvilnemu polozaju V
Nemciji In Avstriji.
-Splosno mnenje spojenih vlad
je to, da je Versailles-Pariz maj
primernejSi prostor "a mlrovno
konfereneo, in &c Sc bodo odloeili
"a to mesto, bodo tenn tudi pri-
znali odlicno messto, Xxi ga je Fran
CHA zavzemala v vojni.
Vrhtega pa so Sc gotove brzo-
JAYNE i'm kablove ugodalosti, Xxi We
zejo svet francosho prestolico,
Glas svobode., 1918-11-15
V EVROPO Sc NE MORETE
POTOVATI.

Prezeee nemSke submarine so
izginile, kajzerjeve pomorske ro-
parice SO 81 v laseh med sabo, In
ocean je zopet odprt potovanju.
Ali treba pa je Sc pocakati me-
kai casa, preden BIO mogoee, poto-
vati v Evropc ter obiskati vojsko
ali pa 81 ogledati razdejano ozem-
Glas svobode., 1918-11-15

pogoji podpisanega premirja.
"ZavezniSko pOveljstvo prica-
kuie, da bO nenlSko vrhOvnO pO-
veljstvO brez vsakrSnega obotav-
ljanja storilo korake, potrebne "a
ustayljenje teh krSitev podpisane-
ga dOgovOra.
Gee ne bodo ia pO6enjanja pre-
nehala V jake kratkem caSu, bo
morale zavezniSko vrhovno powell
stvo StOriti korake, ki bodo ma
pravili konec temu pocetju,
Glas svobode., 1918-11-15
MIROVNA KONFERENCA Sc
SNIDE PRIHODNJI MESEC.

Lcndon, Anglia, IA. novembra.
- Jako vazno brzojayko je posla-
10 zavezniSho vrhovno poveljStvo
nemShemu vrhovnemu poveljstvu
il uradnih francoskih brezzicnih
postal. Ia Sc glasi:
"Poveljniki nemskih vojsk[ Sc
nadalje predlagajo poveljnikom
zavezniSkih vojsk, XII jim stole ma
sproti, da maj bi nemudoma Nro-
Glas svobode., 1918-11-15
JAVEN NASTOP SLOVENSKE-
GA SOKOLA v Chicago.

V nedeljo, dine 1. decembra, bo
nastopil cikaski slovenski Sokol
Jamo ter pokazal, kaj zna, bo do
kazal, haj naredi telovadba IL
cloveka, DO pokazal, kako narod-
no zavedni so tisti, Xxi sc oklemejo
soholske ideje. = Rojaki i'm roja-
kinje, nikar ne pozabite tega dne!
Glas svobode., 1918-11-15
STRAJKARJI so Sc VRNILI
MA DELO.

Denver, Colo. = 600 stavbin-
SIKH delavcev PR gradnji bolniS-
nice Sc je vrnilo ma delo in so
predlozili svoj spor vojnemu de-
lavskemu odboru v Washingtonu.
Glas svobode., 1918-11-15

True translation filed with the
Post master at Chicago, ILL.,, Nov.
18th. 1918. as required by the Act
of October 9th. 1917.
Glas svobode., 1918-11-15

True translation filed with the
Post master ait Chicago, ILL.,, Nov.
18th. 1918. as required by the Act
of October 9th. 1917.
Glas svobode., 1918-11-15

True translation filed with the
Post master at Chicago, ILL, Nov.
18th. 1918. as required by the Act
of October 9th. 1917.
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1918-01-04
TO PROTECT MUSKRAT
Most Valuable Fur Animal In the
United States.
Whether II Shall BE Protected or De-
stroyed Depends on lie Behavior
-sometimes II Does consld'
cradle Damage.

prepared by the United States Depart
ment OF Agriculture1
Whether the muskrnt. the most vnlu-
able fur animal IN the United states,
shall be protected or destroyed de-
ponds upon It's behavior. In some cir
cumstances this animal becomes detri-
mental and IL responsible for consider
able damage to growing crops, irrlga'
tlon bitches, milldams, etc. Where the
nnlmnl is not troublesome, biologists
Of the u. s. department OF agriculture
suggest that Il be protected and trap
ped for fur. Even where the animal
has become somewhat of II pest, It's
numbers often may be kept down by
trapping, while the sale Of pelts makes
such activities profitable. Often crops
may be protected by the erection OF
wlre-mesh fences between them and
the marsh or pond where the nnimnls
live. Such fences should reach at least
six Inches beneath the surface OF he
ground to prevent the muskrat bur-
rowing under.
Where the animals prove trouble
some by causing breaks In embnnk-
ments, dams, and IN the sides Of irri-
gatlon bitches, probably the most prac'
teal remedy is to employ n trnpper
and hunter TO patrol the property both
night and day. In narrow waterways
barrel traps have proved efficient In
catching large numbers Of these ami
mails.
by erecting more permanent works,
owners OF embnnkments. dams. etc.,
may guard against injuries to their
property by muskrats. A more general
use OF concrete. for example, has
greatly minlmlzed such troubles. The
more liberal use Of gravel or coarse
sand for the surface OF embankments
has been found effective, since the AMI.
mails viii not burrow In soil that fills
the hole as fast as they open II.
Destruction OF muskrats, where this
Is desirable, as well as their protec-
ton, which Is In most cases advisable,
Is discussed In a recent Farmers Bull
letin, No. 800, of the United States de-
partment OF agriculture. Copies OF the
bulletin may be had free as long MS the
supply lasts by application to the Unit
ed States department Of agriculture,
Washington.
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1918-01-04
PRESENT MARKET FOR MULES
Breeders Can Only Look With satlsfae.
tlon on Demand for These Hard
Working Animals.

Producers of mules can look only
with satisfaction OF the present mar
ket for these animals. In Kansas
City dealers have contracts with the
United States and British governments
for mules. In the South prosperity
prevails among the producers Of cot
ton and sugar. and buyers OF cotton
ana sugar mules are making their
probable wants felt In Kansas City's
trade. Prosperity also prevails In min
Ing districts, and mine mules therefore
also are In favor. Those who have
mules to sell can count themselves for
tunate, as the demands are such that
good prices should be realized general
ly. There Is, as usual after n period
OF dry weather, n strong preference for
mules with weight. and producers hav-
Ing thin animals should find the differ
ence between thin and fat mules Wide
enough to warrant an increase In the
rations to all stock which might pos
slbly be sold to go TO market.
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1918-01-04

and n tight board fence Is boarded on
the outside and battened to make Il
wind break. The bottom OF the wind
break Is made of coarse concrete, ex-
tending from post to post, the concrete
being made flush with the outside OF
the posts, so that the boarding can be
Tapped down over the concrete to make
n wlnd-proof joint. Metal bnttens are
used and the entire surface Is after
wards painted.
Along the north side fence II n shed
roof to give further protection against
wind and also TO keep one side of the
yard dry during n rainy time. The
south fence, on the barnyard side. Is
made Of heavy boards, four and one
half feet high.
The bull stall Is only about eight feet
square, made Hike n box stall with n
manger across the front. A drop door
across the whole length Of the manger
may be opened and hooked up at feed.
Ing time or during pleasant weather.
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1918-01-04
BY WILLIAM A. RApFoRp.

The beef cattle barn shown In the
illustrations Is designed to provide n
considerable storage for hay with CON
venlent feeding arrangements for n
good many cattle. The construction
follows the plank frame type which
utillzes only stock sizes OF lumber
which cnn be obtained In even the
smallest of lumber yards. This type
OF construction has become very pop
ular In all parts OF the country and II
has many advantages, which are now
generally known and accepted.
This design provides for II basement
under the whole barn with windows
along four sides. A gambrel roof on
tho self-supportlng plan covers the
main building, with the peak Of the
roof pushed up high enough to make
nm extra large storage NOW. On the
3 side of the barn Is n shed open ut
the front, but closed In completely at
one end and partially at the other.
This pnrt OF the barn is commonly
called n covered %bnrnyard.
The foundation under the main barn
~ n l2-lnch concrete wall, with 2f.lnch
footlngs, The wall IL high enough to
make a 0-foot basement. With the
concrete floor In place there Is 8 feet
0 inches In the clear above the feed
alley floors.
There are rows OF hangers In this
basement running crossWise, so that
each nllcy opens into the covered barn