Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13

in "a svojo vojvodino. Cd vsega tega pac nj osta-
10 ME druzega kakor senca neke cerkvene avto-
nomije.
Poljaki so prisli pod habsbursko oblast vsled
delitve Poljske; spomin ma njih nekdanjo neOd-
viSnoSt III ma znamenitost pol jske draave nj nj
kdar izumerl.
Mali slovenski narod sicer nj incl svoje dr.
gave; kar Sc pripoveduje o Samovi DRAW, je '
megl0 zavito in ina boil mitiGen kakor histori-
cen z%nataj. Ali kakor je bilo pleme komuni-
Stitno organizirano, je vendar neodvisno zivelo
ia svojih tleh, dokler nj bilo pod pretvezo po-
krlSt IanJeja potegnjenO pod frankovsko oblast.
Nsak narod sedanje avstrO-ogrske monarhi-
Je je incl svojo narodno tradicijo, xiv spomin ma
~nekdanjo neodvisnost. Nsak je tudi V pozneie IL
premenjenih razmerah zivel V kompaktnih sku-
pinah. Bio je mogoce Important fevdalne Cos
pode tujc narodnosti, 4 umetnim naSeljevanjem
tuintam ustvariti tuje oaze, nj pa bilo mogoce
mase nobenega naroda pripraviti OBJ njen jerk in
oh t0liko narodne zaveSti, da je vzplamtela 4
vSo mofjo, ko Sc je pc Evropi ozivela narodna
ideja.
Tembolj je morala narodnOst postati sila,
ker st je skoraj povsod identificirala z demokra-
ego. Tendenca germaniZiranja je doSegla tOlikO,
da 81 V dobi tlacanstva nemSki plemenitaSi posta-
Ii fevdalni gospodarji. Birokraciji in dohovni-
Skim kneZom je bilo mogoGe podati nemSki Una
raj prot TEN visoko priviegiranim slojem je
stale podrejeno domace ljudstvo, in V TEN ma
SprotJu je bila narodna razlika ndjbolj oGitna.
he Y velikih kmeGkih puntih pc Slovenskem 50
ma eni strani stall nemski baroni, ma drugi slo-
venSki kmetje. Razredni boj je bill obenem narod-
nj boz. Fevdalna goSpoda je 10 dobro razume-
la, in je zahtevala cd c~esarja protekcijo, GeS da
Sc DO mOgel cesar ZanaSati lie ma "zvesto nemSko
plemstvo", nikakor pa ne "nezvestega sloven-
Skega (windiScher) kmeta."
NarOdna ZaveSt Sc ie V cash, kO nj igrala
narodnost posebne vloge, lahko nekoliko ohla-
dia izumreti nj mogla nikdar. In ko je val ma.
rodne, demokratiGne ideje ~preplavil Evropo.
so stall V AvStriii kmalu kompaktni narodi ma
nOgah, zahtevajoGi V eni sapi priznanje narod-
nth in demokratiGnih pravic.
Leto 1S4S, nadvse usodepolno "a Avstrijo.
je bio leto demokraticne in narodne revolucije
obenem. A ze takrat Sc je avstrijska avtokraci-
ia reSila : tenn, da je izrabila vsak nesporazum
med narodi in izigrala narod proti narodu 49, ma
Skodo vSeh, in lie sebi V korist. Tako so ma primer
~"lojalni " Hrvatje, XII so sc dali zapeljati cd svo-
lega 'bana >, V resnici avstrijskega generala Je-
laGita, dobili "a place enak absolutizem, kakor so
ga uporni Madjari dobili "a kazen.
Cd tega casa naprej je bilo geslo avstrijske
vladne nayihanoSti Divide ct impera. Dosled-
no so Sc pc MEM ravnale vse vladne Hike. Me
ne de, da 81 je Franc Jozef, ko je priSel vsled
Ferdinandove slabosti prezgodaj ma tron. izbral
N''f''- N"''' N hAAAh INV mn -
Tudi to je bila "camouflage." Yes cas- njegove
dodge Wade je bilo c~epljenje moci ma dnevnem
redu in Sc je tako uSpeSno izvajalo, da je Avstri-
ia do danaSnjega dine ostala avtokrati6na dr.
Java.
Priznati Sc mora, da ie bilo treba precej IL
metnosti "a TO. V avstrijskih narodih in ~vcepl.jcn
Sovinizem. Povsod je opoziti gotov mednaroden
nagon. V mnogih krajih - n. pr. ma CeSkem. pa
tudi drugod - je bila dolgo navada, da so Sc o.
troci dajali ma ''izmenjavo." no so nekoliko do
raSli, so Jill IL GeSkih vasi POSI- jail V nemSke in
obratnO, da so Sc nauGili drugega jezika. Kjer-
Eoli Tive ra2ni narodi V SoSedSfini, znajo ljudje
vecinoma pc wee jezikov. Slovenec ma Primer
>kem, XII zna slovenskO, italijansko in nemSko,
Madjari V Erdelju. XII Una madjarsko in rumum-
sko, pa morda Sc srbsko ali saSko, Rusin V Buku-
vini, covered r%usinsko, polskO in rumunsko. ie
pray navadna prikazen.
RazpOlozenja Ia narOden spOrazum hi bilo po
vsod d0volj med ljudStvOm. Nj ga pa V tisti kliki,
IL katere Sc rekrutirajo avstrijske Wade. V teh
viSavah ie vedno vladala skrb, kako hi bilo mo-
goce naJmanJsa nasprotja povecati do ~skrajno-
sti, in $ sistematicno intrigo Sc je zalostni namen
imenitno posrecil. Pod roko je vlada ustvarjala
Stranke in stranGice. XII MISC Uncle nobene drugc
~dejanske naloge, kakor izmisljat move vrste pa
triotizma in gnati ma jhna naravna ali pa ustvar-