davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Baraboo weekly news. [volume] (Baraboo, Wis.) 1912-197?, 1918-01-10
ELECTION is ORDERED
In HANSEN'S DISTRICT

Governor Philip has ordered an
election at Manitowoc to fill the va
cancy caused by the death of Senat-
or Carl Hansen.
Baraboo weekly news. [volume] (Baraboo, Wis.) 1912-197?, 1918-01-10
FAIRFIELD

The Willing Workers of Fairfield
will meet with Mrs. A. T. Newell on
January 10.
The Washington times. [volume] (Washington [D.C.]) 1902-1939, 1918-09-14
Kabibble Kabaret

Is International Feature Service
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

ga vira; dogodkih Avstrij jc pOpolnoma ne
mogoGe izvedeti kaj po direktnih potih; kar Sc
more mdirektnO Zvedeti, II. pr na ia naGin da
pridejo kakSni cascpisi ali poSamezne vesti cez
mejo, Svico, pa odhod dale, potrebuje dogo
casa preden d0seze ell in Sc tedaj je, Ge ne ore
"a list, Xxi pride eel tez morje, veliko vpraSanje
koliko neprostovoljnih izprememb je poroto
prctrpelo svoiih mnogoStevilnih postajah
Mi torej priznavamo, da ne vemo kaj je :
SuStersiCem; Spekulanti, XII zive od blufanja, bo-
do trCiili, da vedo natancno, pa reSnic tudi
vedO nic
Skoda pac ne bi bila "a Sustersica, ce bi Ga
slana vzela, SlovenSki narod hi tako ahko pretr-
pei to 'izgubo'' da bi zavriskal cd Trsta do Be
liaka. Malo je liudi, hi bi bill med Sovenci sto-
r toliko hudega kolikor SusterviS od prvega
dne, ko je prise iavno zivlienje, pa vsc dosle
Dolgo je bill SusterSic ne vodja, ampak fax
ticni poveljnik sovenske klerikalne stranke V
katerO nj priSe IL prepricanja ali IL vei,Skih Gu-
tov, ampak IL prOste egoisticne Spekuaciie Bill ie
prepriGan, da ne hi mogel med iberalci polcg
Tavcarja igrati vOdilne vloge, medtem ko so kle-
rikaci sinO hrepeneli po clove<u XII bi incl Gre
p:ezentacijske sposobnosti" in ne hi bill duhov-
nix. In ZaZdeo Sc il mje, da SuSterSGu naSli
takega cloveka, dasi ie resnici tezka neotcsa-
ma klada Toda ta zarobl jenec e znal biti brezob-
ziren in to astnOstjo 81 je napravi stranki
pot do prvega prostOra.
Susersic je izpodrinil Kreka Xxi ie incl ne
prinemo vec politicnega znanja poleg tega pa
tudi vec demOkraticnega duha kakor SusterSG
Drzavnozborski mandat pete kurie "a Kranjsko,
Xxi je bill namenjen kreku, 81 je SuSterSiG narav-
most izsilil. Tako 81 je pridobi tudi vStop dele
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16
Kaj 1e s Su$ter$iGem?

nekaterih lisih citamo IL Washngtona raZ
SrjenO vest, da je dr.. SrrSteSG sklenil dcfinitv-
no zapustti kranjskO in Avstrio, ter Sc trajno
naseliti Svic kjer je baje re pref nakupil we'll
Ike pOsest
Mic ne vemo, ce je ma tel vesti kaj resnicc
ali ne in tisti, XII 10 razSiriajo tako ne We
pozobali evropske skrivnosti. Spekulanti spe-
kulirajo TEN, da spajajo citatelii casopisov i
menOm meSta Washington radi kaj oficielnega,
ker ina ameriSka vada tam svoj sedez. Ljudje
kaj lahkO pozabiio da imajo pray tam tudi razne
''lobby'', casnkarske fabrke, porofevaske ko-
vacnce it'd svoje sedeze in da Sc IL Washingtona
prav takO lahkO razSirjajo izn,iSioine kakor IL
Yapt Crossinga ali Liarvilla.
Ma to je treba spOmnit ker Sc jc pray
od tam re enkrat razsrjala laz SuSter-
SiGu. DR.. Zupanic. ena izmed vclikih luci london
skega odbora je skrivnostnim obrazom pripo-
vedoval tajnO ''nOvco', ola je SuscrSic zaprt in
da je ia vest priSla "v diplomatitni torbi 'cez
morje Seveda je ba "a dipomati6na orba ME
govi povesti tako nagaSena, da hi Sc morala Ii
skati palec debelimi Crkami. Sal nj cuda; kdor
dObiva "tajne vesti' z "diplomatitne tOrbe',
mora biti re precejsnia zver'ina.
Ampak tista diplomaticna toiba je bila
kmalu toliko vredna kolikor beraSka maha in
skrivnosti londonsko odborskih skrivnoStnikOv so
Sc nkazale kot navadnc izmiSljoinc Avstrijska
vlada je mela SuStersca vse preveG rada, da hi
ga bila res zaprla Naposled MISC niti ma Dunaiu
tako zabti, da ii podirali svoje najboljse sebre
Ce spominj jamO ma tedanJo farso, nam ne
kaze mic druzega, kakor da Ostanemo tudl topo,
skepticni. Washingtonska vest ne navajo nobene-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

mandaiov III ubOgi baron SchwaZ lie molGal na
to; zato je pa tudi klerikalna stranka molGala
ko je posadia vlada Elsnerja, zagrizenepa nem
Skega nacionaca, ma mesto predsednika ljubljan-
skega dezelnega sodisca. Klerikalc dezelnem
zboru SO zapravil decline fonde "a poponoma
zgreSeno clektrarno ma Zavrsnici protipostavno
so Sklenli, da garanira dezela vsem svojim j.
metJem IA SuSterSicevo ''Ljudsko posojilnico"
IN TavcarJu je SuSterSiG dezenem zboru grozil,
da mu vzame beSedo, ce bo govori o teh reGeh:
zato je pa iSa klerkana vecina dovoa vladi.
ola je vpeliaa Ljubjani in okoici ces. kr. poll
clJo nenSkm groficem kot direktorjem Tako
Jc Slo TO vseh receh; SuSterSiG sc e izkazal V
klerikalni stranki kot pravi Mefisto
SploSno je znano, da Sc je SuSterSiG sedanji
voIni obema nogama postavil ma ces kr habs-
burskoavStrijsk0 staliSce, ma katerem je vsled
tega stala klerikalna stranka prav do Krekoye
revolte Naposed je priSlo do razkola klerikal-
nj >irank in SuSterSicevo krilO je ostalo V mani
SIM. dzavnem zboru je bill SusterSic skoraj o.
Samljen, delegacije nj bill izvoien ampak de-
zemem odboru kranjskem klerikalni odborniki
Lampe Pagin in Iar Ostal na njegovi strani.
ker so MIN vred smatrali dezelni odbOr "a svo-
10 oscbno nstiiucijo.
V sploSni slovenski politilu ie SuSterSic da-
ncs goovo OSamljen in brezmoGen. u malim Ste
viIom svoJim brezpogojnih pristaSev more mic
opraviti, zaupanja med liudsvom 81 ne more veG
prlboriti. Po tenn bi biO re mogoce, da hi 81 vel
IA zgled podgane XII zapuSGajo adjo, kadar Sc po-
taplja. Svici hi uegnilo bit zivlienie zanj vsai
boil mirno, kakor pa med Jugoslovan po vojni.
Toda doslcj je SuStarsiG Sc vedno dezeIni glavar
(kOnec ma 8. Strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

gaelic Tukaj je bila njegova poltika vedno
>kralno ccSarSko -kra evSka in ma vSe kripljc jc
delal, da hi postal dvomih krogh persona
grata
Svoio pozcijo Stranki jc izrabil cfonomia-
noPriSel ie ma cello raznih gospodarskh institucli
III zadnje ease 80 conli njegovo premozcnjc ma
million.
DoIgo je Slo njegovo hrepentnje IA mimistr-
Stvom. Njegova zena 80 je ze tako gotovo vdela
kol "eksceenco', da nj znaa tega jiti pred
piSmonoSem Da hi 81 izgladi pot, ie bill SuSer-
Sic pripravI jen vsako kleceplastvo, ma vSako
brutalnost in tudi vsako aistvo. no so Sc
H. pr dolotali voini okraii "a drzavni zbor po
novem zakOnu o spoSn von pravici, je Suster-
Sic trdovratno godel, da zadostuje Sovencem ma
koroSkem sam mandat, nasprotno je bill pa
takoJ pripravljen priznati pOSeben mandat ko-
cevcem da 81 okraj Steje niti pray 10000
prebivalcev. ko je naposed vendar gaSoval "a
diva slovenSka mandate ma KoroSkem je glasno
HJavil, da StOri tako "cOntrc occur" - prOti Svo-
Jemu srcu.
JugoSovanSkega minisirstva lie nj bilo, in da
poStane oficiclna oscba, ie SuSteISc ma brez0bra-
zrl nacin izpodrinil tedaniega dezelnega glavar-
ia Suklieta, pa dial sam posaditi ma njegovo
mesto Npv, Xxi ga je tenn dosege je infamno
izrabljal prot vsemu naprcdnemu. Il dezenm
predsednikom baronom Schwanem ie sklenil I'VE
10, Xxi je zagotovila vladi brezpogojno podporo
klerikane stranke katcri je vlada od svoic stra-
nj garaniirala imuniteto najveGje lOpovScine
Tako jc n. pr. kerikana stranka proti jasnemu
beSediu zaliona in prot odlokom voilnih komisii
razveIJavila V dezenem zboru nekOliko libcranh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

pogoie tudi taxa ''gra zaogi" odklo-
niti
Beleija lima pravico, do Svoje neodvi>nosti
povscm brez obZira ma pravicnosi in kriviGno>ti
dru@od po Svetu. Ia pravica ie poponoma redo
taknjena od ratunov, XII jih utegne Nem6ija nc-
ii kaksno ,drugo dezelo Alzacija in Lorena H.
pr. ie vpraSgnje, Xxi Sc titc Nemtje in Franciie
''am"NtaInoSt Belgije pa ne more biti odvSnG ol
i"sa vpraSanja. Ia samoStalnost ic sama V >cbl
H'emcllcna, sama po sebi opraviGena, in zaio n;
more hiti nikakScn ''zalog'. Doker govori IIe.E
!lhg taxi zvez o Zalogu, njegove be>ede ne
"dfri'c, nIegovi nameni torej nepoSten
i'rezmcjna neodkritoSrcnoSt lIcrllingoyii
hcN'd pa zija il Mjavc da 81 vienna begij,ka
>'ran njcg"ye poiike poSnmi poczami Iii
J'h !" -" oznaciI - Nyojcm prciSnjem govoru.
Ia govor nj svoiem iedru niG druzcga, Ea-
Lor lczuiii6en poizkus, da hi dosegel TO, zarad
cesar j. kuehlmiann moral odSopi pamrcs
goguianje.
Ne bono Sc baviii grofovimi frazami .'ro
~, ~ ia jc Ncmcila YES cas- ponuiaia" in o pu-
dohnih h"NcdniSkih argumentih. Gotovo je in IL
nJc2ovcea govora >c zclo llhko poSname ,la nina
mlti iler'!ing sam veko upanja nemSko zmaeo
ma hojiSGih, cetudi govori u MEL kakor da mn 10
Je dial Sveti Peter crno beem vsemi nebeski.
n pecatl .jaSno je. da hi llertng "a vSe ma sve-
~ rad priSel do pogajanja, ampak zopet ne po-
Stenim nameEOm, da Sc uvcdc raZmerc V Evropi
pop ravlci, temvec da hi mOgcl, dOkler so nem-
Skc armade Sc tujih tleh, preslepiti zaveznikc
IN Aneriko. kakor je Brest-Litovsllu preslcpi
HuSe
Da je 10 hrepenenje po dokonGanju vojne
brez orozne image nenavadno moGno, dokazuie;o
liertlingove besede, da stoj ma njegovem stall.
Scu tudi nacelnik vojaske uprave, XII mu je de-
Jal da me vodi vojne zaradi vojne, tampak da
Je treba elm pojavi ma nasprotni strani resna
fsetia IN mir, sleciit tel xei
To hrepenenje po janju bi bio pray SIM
pati@no, &c ne hi bIo tako garnirano, da je - ne.
uzitnc
Mako naj So gre ma primer Amerika pogajat
kadar ina grof llcrtlmg toko drznosti da pra-
vi: "PredSednik Wilson zahteva vojno. dokler
ne bono uniceni?"
Ne vema, koliko reSnice 1--WE nemSko liudstvo
Il tenn, kar god izven kaizerlanda Ocimo ra-
tuna bavarsili erof tem da vedo .Nemc pray
malo o Wilsonovih Miavah, sicer ne bi mogel tr-
diti take brezobraZnoSt Predsednik Zedinjenih
irzav Je pac veCkrat zjavil da mora pasi nem-
ska avtokracija, nobeno besedo pa nj nildar de
lal, da hotejo Iedinjene drzave razdejati NemGi-
10 ali pa uncit nemSki narod. BaS narobe je ma
"aSal tako preczno, da nj moge ostati noben
dvom, da Amerka boiuje zoper kajzera in
nJeg"vo avtokraticno vlado pa zoper nemSki
narod.
Use, kar diSi Hertlingovcm govoru pu res
nj wolff IA poSten mir, je neodkrtosrcno in pra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

NemSki drzavni tainik dr. Kuehlmann ie od-
stopi resnici je ta izraz pficielnega poroGilo
Ie olepSava deJStvu, da je dUbil kaiZerievo brco
Nzrok nJegove kazni je znan. Kuehlmann Sc 10
urzhl izreci, da Sc ne more voi ina konGati 81
mlm orozJem, ampak da bo dpomacija morala
odlocati. To sc je sploSno smatralo za priznanie
tia ne more NemtiJa upati IA vojaSko zmago,
Nsled cesar Sc bO moraa pogaiati "a mir ki pa
'akem slutaju seveda ne hi mogel biti elasoviti
'nemSki mir
PrznanJe da ne more NemGija svojim o.
rozJem zmagati po svoji wolff, je tam majsmrtnei-
81 vsch smrtnih grehOv, in Kuehlmann. XII GA i,
zakriv mora delai pol<oro zanj Nieuoya deni
NiJa t0reJ logicno pomeni, da veruie kaiZerieyl
viata absolutno mozno, nenpSke yojaSke zma-
2ei " 'esa pa Sledi da il je vSako pogajanje ~
mir nepotrebno, ker 81 5 puSko in topom lahko
izNili tax mir, kakrSnega Sama hoce
Ako ne bi bio TO miSljenje oficielno. hi Ii,
ubogi DIR. kuehmann Sc danes lahko zunani dr.
zavni tajnik
Taxi Spomini Sc avtomatiGno zbuiaio. Ge sita
"lovek porocia zadnjem IIcrilingovem gov3ru
pred rajhtstagovim glavnm odborom, kratko
pr"den je odse parliament ma potitnice
Cirof Won ilertlng jc liza Michaelisoveea
padca nemSki kancelar Pred tenn ie bill ministr-
xxi predsednik ma Bavarskem in vodja katoliSkc
Nierikane stranke. "LSiak' je bill njegov spIo-
Sno znani prmek. Cello niegovi stranki SD On
20 kaj druzega kot izrekajo Nedvomno ie pray
10 eden glavnih razlogov, da ga je kajzer naredil
IN kancelaria
Dobro je to imeti pred oGmi, kadar eta co-
vek njegOve beSede, XII so bile Sicer izreGene pred
raJhsiagOvim odborom, namenjene pa ma eni stra-
III ljudstvu Nemcji, ma drugi Sedanjim ra-
>protnikOm njegove Wade.
Po brzojavnih poroGilih liz Kodania ie IIert-
hing zlasti govoril Belgij i nde jail o tenn pred
metu siede6e:
Sedanja poses Beleije pomeni lie toliko, da
iniamo zalog "a bodoca pogajania. Nima:no pa
namena, da hi obdrzali Belgijo kakrSnikoli oD;
Tiki
kar natanGno hocemo ,je, kakor smo izjavili
dine "a. februarja da maj Sc Belgiia po voim OH
nOvi kOt neodvsna drzava, XII ne bo nkomur pod
vrzena kot vazalka in maj zivi nami dobrh
pri jskih odnosaiih.
Stal sem ozirom Begiio cd zacetka M
tenn staliScu in stoiim sc danes Ia Stran mole po-
itike pOpolnoma vi jenna SplOSnimi poezam
katerh vGeraj jaSno razloMl pred Va
mi
"Ustavimo za trenotek pri tel belgijsii
strani Hertlin9ove politike. Merodajne pomen
te potike kancelarjeve besede, da drzi Mem
tija Belgijo kot "zalog bodoca pogajania.
Kar pravi Hertling nadaljnih stavkih
neodvsnOsti Belgije po vojni, hi bilo ako lepo
kakor Sc nobena nenSka izjava ne, odkar traja
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

VI namen nJegoveea izliva je bil navsezadnie le
Ia da mu dov0h raJhstag nov von kredit in da
sc hed IJudSlV0m napravi razpolozenje "a NADIA
licvanle trpljenja, XII mu ga malaga vojna.
Ia okrasek je lIerting zopet zadeklamral.
"i Nodl NemclJa obranlbnO vojno in da ne gre "a
SvetOvnim gOSpodstvom. To ie treba nemskemu
IJudstvu pogostoma ponavljat kajti imperiali
S1ifna vojna lahko zbudi toliko nezadovoIinosti
ia dobi kajzerjeva vada resne sitnosti T6da lin
dJc, kaierim prpoveduje jezuti6mi kanclar tako
praNIJlce, moraJo bit zeo naivni, da jih veria-
m"io izza vscga, kar Sc ie zgodilo ma vzhodu.
i)a Je YES govor res prv vrsti namenien
Ilud>kim maSam lahko >pozna Sc il nekaterib
:l"cilnih poSamcznisti. karakteristiGen ie od
NaVek, kaercm pravi:
Naravno je, da zadostuje Ge pride ka
AA'h agent nam in nam prav da lahko tu ali
tam, tedaj in tedaj uvede mirovno poga ianie
Ampak potrcbno je IA imenovane predstaynike
SoNraznih sil, pcponoma pooblascene cd svoiib
vIad, da nam dajo na znanje, da SO mogoce raz.
prave, III Sc morejo Sedaj voditi lie V omeienem
krogll"
trh beSedah ie Skrita perfidnost odkrita
pa bre~obraznoSt. IL uvodnega stavka bi bilo ma
mlec NNaJati, da 50 AGENT zaveznikov ze obra
cali do nemSke Wade. Ce bi bilo TO resni6no hi hi
Ia llerillngova dolznost, da bi povedal kdo so
III Il agent IN cigavem imenu so hoteli govori
II. DokIer ne pove tega pa nimajo niegove bese-
=" W "SeS" hdkOf GA Dl Ease
J'ie medseboJno nezaupanje med zaveznike
)rugi del navedenega odstavka pa izra5a
tANiicno brezobraznost, ker pomeni da hi mora
IA na>proinIki NemGiie tako rekoG priti prosit -
p'@aJanJe kazilme Sc pa Samo pO sebi da je to
ehoSlavno ncmogoce, zakaj to bi res pomenilo da
bl vteknii vrat zanko in pusili Nemciji. da
drzi konec vrvi
liertlmgov gOvOr nj bill mirovn goyor In Si
sts pray je. ola je izreel tudi te besede: .v sn,e
II hase politike Sc mic ne izpremeni" TIE besede
poJasnJuJeJo vSe. Smer kajzerske politike ie zna
ma. Lacetek vojne, Berchtoldov ultimatum napad
ma beigJo akcijc Balkanu oznaGuieio 70
>m"r. BreSt-litovski zoGin je osvetljuie. Kliub
iierilmgorm frazam je la smer imperialistiGna
in men cilj je sveiovno gospodstvo
\prco teh dejstev ajveljavnejSe Wilso
move bcSede, da Sme vojna konGati nobe
nm poovicarstvom in ola Sc ne more spreieti no.
brna poovicarska reSitev probemov mirom.
III bl Sc to leto skenil po kajzerjevi voii, hi Sc
morda prihranilo pol mil iona zrtev - naravno
posledlco. da bi nova vojna par letih zahteva-
la deSet ali penajst jonov mrvh in ranjenih.
n2sete mijarde denarja in ponovno opustosenje
rSeh cvropskih in morda Sc nekaterih amerSkih
dezel.
krvavo del0 je prcvec napredovalo da hi Sc
m"gio uStaviti nekontano Tragicno ie air dovr.
Sl'i st NORA da prihrani Sc straSne jSa tragedi
ia Pader avtokracije je pa bivstvo dovrSitve
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-16

Ia vojna. Ampak bilo hi lepo lie tcdaj ce ne hi
bilo prvih besed o 'zaogu". Belgija maj bo kai-
zerju zalog pri bodoch pogaidniih. Nj Ii po
vseh pravilih logika tenn pravzaprav vSe po-
bito, kar je IIertng nadalje govoril!
Ce je Belgija zalog IA pogajanjc, edai je
jaSno, da bo Ia zalog lie pod gotovimi pogoji W.
njen kakSni ii pogOj TEN ne vemo mic.
In tukaj Sc skriva hudicevo kopito.
kancelarieve beSede o vrnitvi belgijSke ne
odvisnoSti bi imele pravO vrednoSt lie edaj, de- hi
bile brezpogojno izreGene. In lie TO hi bilo po-
Seno. kaiti neodvisnost Belgiie ie stvar sama "a
81, Ii he more in >me biti lavezana ma nChcnc
druYe pogoN.
!ielgili je bila vzeta nicna neodviSnoSt Ma
kaNSrn lerfi,tcn naGin je TO zgodilo, We YES
Nvet. Belgija ina abSoutno pravico zah,cva,i,
TIA - j vrne niena neOdvisno>i. ker nj Sama nj
cesar zakrivila Sc ne more po nobcni pravci
atevati od ME, da hi izpclnila IA To kakSne po-
goje. Nasprotno pa lima pravico zahtcvati,
do sc il povrne Skoda, XII il ie bila krvi6no ma
pravljena.
kakSni hi sploh mog bir pogoji, Iii mai hi
iih izpolnila Begiia kancelar nj niceSar pove,laI
nlih, zato je mogoce le ugibati.
NemGija hi mogla zahtevat od Belgiie vol
no odSkodnino' To hi bill rop ,kajti ce ie katerd
.ezela, kateri lahko prav da je bila nap;..
dcna in da nj sama dala nobenega povoda I'd ma
pad, je to gotovo Belgija. Pravicno hi bilo, da
hi bila ona odSkodovana, ne pa da hi od nie
zahtevala kakSna odSkodnina
q TAKEN pogoju tOrei ne more bit gOvOrd.
Nemcija hi utegnila zahtevati drzavO Koueo
Afriki. o TEN je.bilo re citati. Ampak IA
10 zahtevo veljajo enaki argumenti kakor ~ cd
skodnno ali Ia odstop kakSnega belgijskega te
ritoria Evropi. NemGija enostavno nina nobe-
ne prarice tako zahtevo in Belgiia il M dald
nobenega povoda MO.
Tudi o tenn pogoju torej ne more biti goyora.
Raj bi bilo Sc mogoce' Nemeija hi ahh6 "a.
hevala "garancije'' katerih je svo cas- govo-
ri Bethmann fIollweg. Tiste garancije pa zcpe
niSo nic druzega, kakor tatvina Nekdanji flo
zoficni" kancelar je govoril begiskih trdrja
vah, XII hi morale ostati ncmSkih rokah, o bel
gijskih mkah in zeleznicah XII mai bi bile pod
nemSko kontroo. l. I. d. Use 20 pa prak;iGno 20
meni, da ne hi bila Belgija neodvisna temveG va
zllna drzava Nemcije.
Use to pa mora biti ma vSak natin 1kljute-
no. Belgija more bit ''zalog" IA izpoinitev
zahtev, XII hi stave njej O5novitev niene ne
"dvisnosti mora biti brezpogojna. &c hi bill IIcr-
ling mislil to, mu ne hi bilo treba govori1i q
zalog
Toda mogoce je Sc nekaj po>,em drugcea.
NamreG: Begiia bodi zalog nenlskh rokah ~
zahteve, ki maj hi iih izpolnil drugi morda
Francija, morda Anglia, morda Ameril<a
q TEN IIertling nj izraz, cetudi ncprene-
koma trdf, da govori ''jasno' Ampak brez obi.
njegove peizreGene mSli in neObia ljcuc
Macon beacon. [volume] (Macon, Miss.) 1859-1995, 1918-04-05

tune. Miss Warren wore it at a fancy
dress ball a year ago"
Want to know! Italian peasant,
hey! Fifth venue peasant with dia-
monds In her hair. Becomin' to her,
amt IT."
II thought So"
"Yup; she looks pretty enough But
she don't need diamonds nor hand or.
gan clothes to make her pretty"
Then, looking up from the photo
graph, he asked, "Give you this pic
ture, did she?'
His friends embarrassment increas-
ed. mo-" he answered shortly; then,
after an ~instant's hesitation: "That
ball was given by the Astorbilts and
was one Of the most swagger affairs Of
the season. The Planet-the paper with
which | was cOnnected-issues O Sun
day supplement of half tone %reproduc-
lions OF photographs. One page was
given up to pictures Of the ball and the
costumes worn there"
II see. Astonishin' how folks do like
to get their faces into print. I used to
know an old woman-Aunt Hepsibah
Tucker, her name was-she's dead
now. The pride Of Aunt Hepsy's heart
was that she took nineteen bottles OF
Balm Of Burdock Tea and the tea
folks printed her picture as a testimo'
NAL that she lived through 1t. Ho, h0I
And society bigbugs appear to have the
same cravin'."
"Some Of them do. But that Of your
niece was obtained by our society re
porter from the photographer who took
it. Bribery and corruption, Of course.
Miss Warren would have been at least
surprised to see 1t In our supplement
| fancied she might not car for sc
much publicity and suppressed It."
"Um-hm. Well, l guess you did right
I'll thank you for h,r. BY the way,
told Caroline where | was callatin' tt
go this mornin', an she wished to b,
remembered to you."
Macon beacon. [volume] (Macon, Miss.) 1859-1995, 1918-04-05
(TO BE ~CONTINUEDl
Age Of Fishes,

The most striking characteri ,tic by
which fishes of different ages can bu
distinguished Is their size. But tho
size affords us only the means to esti.
mate the age Of younger fishes; as to
the older, 1t cannot serve US as an in.
dication Of their age, since their
growth may vary according to the diff.
ferent conditions of nutrition, so that
often the younger fish will excel In
size the much older fish. There is,
however, at least as regards the fishes
Of the Northern seas, a sure indica.
ton that betrays their age. 1t Is the
otolites, or o stones. These ear
stones grow as long as the fish itself
continues to grow, and form annual
rings in the manner Of trees. The
more annual rings shown by a fsh's
ear stones the greater Its age. In
this way the age of a fish can be ex
actly determined.
Macon beacon. [volume] (Macon, Miss.) 1859-1995, 1918-04-05
THE GREAT WAR HAS MADE
CIGARETTES A NECESSITY.

"Our boys must have their
smokes. Send them cigarettesG"
This Is a familiar appeal now to
all of us.
Among those most IN demand Is
the now famous toasted clga-
rette-LUCKY STRIKE. Thou
sands of this favorite brand have
been shipped to France. There
is something homelike and friend
ly to the boys In the sight Of the
familiar green packages with the
red circle.
This homelike, appetizing quail
ity Of the LUCKY STRIKE ciga-
rette Is largely due to the fact
that the Burley tobacco used In
making it has been toasted. TITS
toasted" was the slogan" that
made a great success Of LUCKY
STRIKE in less than a year. Now
the American Tobacco Co. Is maxi
ing Is million LUCKY STRIKE
Cigarettes a day. n
A good part Of this imme4
production is making Its "
across the water to cheer O.
boys.-Adv. (.
Macon beacon. [volume] (Macon, Miss.) 1859-1995, 1918-04-05

can't tell. But now that l had done 1t
and discovered what / had l couldn't
give 1t up. I must SO on and learn
more. And I knew enough already to
be certain that the more l learned the
more l should write and have publish
ed. 1t was one of those things which
had to be made public-if a fellow had
q conscience about him and a pride In
the decency of his profession.
"All this was going through my head
| as ] sat there In his private office. And
he took my surprise and hesitation as
symptoms of wavering and went at me,
hard. OF course l knew, he said, that
the operation was absolutely within
the law. / did, but that didn't make
1t more honest or moral and just. He
went on to say that in large financial
deals of this nature petty scruples
must be lost sight of. Good OF the
business, rights of stockholders, all that
sort of stuff. He rang the changes.
All the papers care for was sensation.
To imperil the fortune of widows and
orphans whose savings were invested
In the South Shore stock foT the sake
of sensation was a crime. He should
have known better than to say that to
me. 1t is such an ancient, worn out
platitude."
~ know. I've been to political meet
ms. The widows and orphans are al
ways hangin' on the success OF the
party, whichever way you vote. The
amount of tears shed over their invest
ments by fellers you wouldn't trus'
with a brass five cent piece Is some
thin amazin'. Go on; ! didn't mear
to interrupt"
"Then he switched to a more per
sonal appeal. He said he had taken
, fancy to me-had liked me from tn
very beginning. He recognized my un
usual genius at first sight and ha'
= gone as far as to make plans bearing
directly on my future. He was associ