Glas svobode., 1918-04-30
In zopet je prisel
najnik v dezelo.

j
je, po gath, logih in travnikih so
pognaie in zacvetele cyetlice. Nj
je slane, XII bi mogla uniciti to
pestropisanO cvetje, to nOvo XIV
ljenje. Svet je prezet deviStvom
novorojene prirode. Use, karkOi
pride V dotikO tenn neznim oil
hom devi$ke prirode, ozivi, Sc raz-
via, raSte.
Prvi majnik govori mex svoj,
popomoma poseben jerk. Ne ra-
zume ga vSak, samO Oni, cigar Srce
je odprto, cigar razum je dovolJ
razbistren, da more brez Skode
spreieti vase velikO OznanilO, We
selo vest. Kdor Guti clOyeStvOm,
vsemi ljudmi pod somcem, ia
slisi vetkrat majnikov klic, khc
maja,- -meseca zivljenja, veselja in
naSlade.
Ia one, ki zive ma povrsini, je
pOmlad, to majsko cudO nekaJ,
kar mahOma pride, SamopoSebl.
Pomlad ogreje prirodo in solnce
poljubi 5 svojimi zlatimi zarki
zemIjo. Maj Sc temu pridruA Sc
topel dez, pa Sine majska moe V
drevje in popje vzbrsti, trava oze-
leni, roze Sc razcvetO. IL mic je
postalo - nOvo zivIjenje. Vceraj
Sc mrzla reprijazna zima, danes
topIa, smehljajo6a vigred. Maho-
ma, kakor preko no6i, pricakuje-
mo nekaj novega, boljSega. In ce
sreca izostane?....
Lahkovernezi! Me ne nastane
preko noGi! Tudi majsko cudo
ne. PrirodOslOvec-StrOkOvnjak, h
je globIie prodrl V zakone styar-
stva, We, da tudi pomla4 nj rezul-
tat toplih solncnih zarkov, lIi so
siiaIi komaj par ur. Ne! Ze je-
SEM pretekIega leta, ko je pablo
listje dreves, ko so sledii jeSeni
zima, sneg in mraz, V megi in MIRA
zu so tedaj re pripravljale sile ma
rave pot pomiadi, ,ki Sc main Je po-
kazala l. majem V vsej svOji pre-
Iestni krasOth Nj nikako cudo
temveG ie lie sad della in vStyaritve
skritih mOGi.
Ali nam ne govOri narava V ma
in sledeGe: "PraznOverni ljudJe,
Xxi misIite in priGakujete preko no.
ci vstvaritve nOvega Sveta. Po-
glejte in premiSljujte meme IN tai.
nosti mole vStvaritye, pa vam bo
moGna va$a vera V bodoGnOSt IN O.
hranjeno YAM DO veselje do'dela.
Ma svetu Sc vse giblje po naravnlh
zakonih in Gudezev nj nikakih.
Boi DO svObOdi hrepeneCega de-
lavstva enact temu nepreStanemu
delu narave. Veckrat Sc nam VI
dijO tia podlage naSega della mrt-
va in zapuSGena, in mnOgim upade
pogum. Nekateri menijO, da je
bilo vse stremljenje, pehanje IN
boievanje zaman. Uspeh naSega
osvobodilnega della Sc ne DO polka
zal preje, kakor da bO gotov te-
nell, ma katerega bono "a vSe We
kov veke postavili boginjO Svobo-
de. Kadar bo zadnji kamen tega
temelja vzidan, tedaj bo priSel
mai GloveStva, pretrgal bo zagri-
njala in prinesel 6loveStvu po-
mlad.
Kaj so ieta, kaj desetletja V Ego
DOWN. eIoveStva. Samo mimOido-
q trenutek vecnosti. Kdo pa bi
hotel sedaj kar preko noel prica-
kovati kakOr Gudez vstajenje clo-
vestva? Clovestvo bO zadObiio
mir. sreGo in svobodO, nastalO DO
hratstvo med narodi in skupno bO-
NO praznovai prvi maj. Ceprav
nekateri obupavajo vsled dnevOv
preteklosti, 6eprav stiska marsi-
komu tuga sedanje tragedije ST.
ce, vendar bilo bi nemoSkO, ce bi
letoSnii 1. maj obupai in zaprav-
liali cas- brezpotrebnim jadiko-
vanjem. Kakor naravi, tako so
tudi med nami one tajne mo6i ma
delu, ki vstvarjajo novO, ceprav je
videti ma zunanje samO opuStose-
ME in razdejanje. Misel maja nj
mrtva, ona zivi V Srcih milijOnOv
in milijonov ljudi. Ceprav je po-
gled V bodoGnoSt vsled megle ne
iaSen. yendar nam ySled tega ne