Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
PRoLETAREC

"a y III ICiiit Niht 70 chiN cohO v
svojem krogu in VISA visoka zlahta odloeuje, dali
je ia ali ona punca s~posobna IA njihov visoki
krog. Proc S temi sitnostmi in trpljeniem vladar-
jew! Pozenimo Jill med svet, pa maj live kakOr
vsi ostali ljudje.
Ravno Habsburzani in Hahencollerni nam slu-
zijo v slab zgled. Ma vrhu JIG vladar in potem Sc
vijejo obroci kast doll do oficirjev. Use je raz-
deljeno pc krogih in zunaj kroga je pa ~ljudstvo,
XII drzi vse kroge ma svojem hrbtu. Ali bono Jul
goslovani tudi zaceli sc TEN paklom?
DIR. Vosnjak ina "razlago": Kralj po-
trdi monarhiJo sele tedaj, &c sc "a MO izreee skup-
hscina.' PreGitam Sc enkrat 13. toxic krfske de-
Nklaracije in tam stoji jasno kot bell dan, da brez
~sankcije kralja ne bo veljaven noben zakljuGek
NskupsGine. Kako Sc to strinjaY Recimo, da pride
s~kupstina skupaj in zakljuGi, da no republika.
Zakljutek prineso kralju in on bo sam sebi
dial brcO! ISGite 81 takega kralja!- Dobro pra-
WHO ne pozabite, kaj so Srbi naredili z Aleksan-
drom. o, ola, enkrat Sc je to posrecilo, ampak ia
KRAFT so rebelirali oficirji in poveljniki armada.
Kako je pa to mono, &c stole "a kraliem vsi cast
niki y armada vred?
Skratka: Kdor pravi, da je republika mogo-
Ca ma temelju krfske deklaracije, je navadni bluff
far in laznik.
Nerjamem, da so Srbi demokraticni i'm Bolga-
ri so tudi, ker so Sc premalo casa V monarhistic-
mem sistemu. Slovenci in Hrvatje so tudi demo-
kratiGni, ker jim ie avstro-ogrsko tiranstvo mo-
ralo zabiti V glave demokratiGne ideje. Demokra-
ella mora torej priti liz teh narodov samih, ne pa
cd zgoraj, cd kralja. Zakaj he ~vprasaio ljudstva,
tesa hoce ker Sc boje, da hi ljudstvo zavrglo kra-
lja. Ma papirju je seveda mnogo obliub, ampak
dokler Je ma krmilu glavar, XII ina zadnjo bese-
dc o vsem, kar Sc Sklene, ne dam mic ma oblju-
be. Ravno tie dni imajo krizo pri srbski vladi. Mi
nistrstvo je dmisioniralo in politicne stranke
zahtevajo koaliciisko Waldo, to je zastopstvo vseh
strank V kabinetu. Aleksapder je pa TO zahtevo
kratkomalo odbil. Kaj je razlike med MIN in vi
lInmnpnD To gn no,nnn a. H., Ensa.a L.. l.. 49,.
Slo, &c bo on kralj Jugoslavije.
Nase %zdruzenje zahteva federativno republi-
ko, V kateri bodo vsi STRIFE narodi neodvisni v svo-
jnh notranjih zadevah. To sc pravi, da sc narodi
r~azvijajo svobodno, ne pa da bodo $ silo stlaGeni
V zen narod". Narcda ne morete poloziti V ponev
i'll ga prepeGi, kakor 81 hi kdo zelel. JAZZ sem Ju-
goslovan in sem "a zedinjenje Jugoslovanov vso
vrsto let odkar p%Oliticno mislim, ampak zedinje-
ME mora iii pc razmerah in moznosti. Fakt je,
da so Slovenci Slovenci, Hrvatje so Hrvatje, Srbi
so Srbi in Bolgari so Bolgari. Ne mores prijeti
Slovenca in ga stresti, Ola DO takoj padel IL ME
ga Jugoslovan in rekel "Kuda ides" namesto
Kan gres?' Vsak narod Una pc svoje pisati
in ina svojo literature, XII Sc ne da zavreGi kar
eez noe. Anglezi hi radi spremenili pravopis, da
hi Sc jerk tako pisal, kakor Sc govori, ali lie mo-
rejos tega %storiti, ker imajo stoletja literature, Xxi
Sc ne da kar tako zavrcei. Ravno tako ne moreno
naenkrat napraviti naroda IL stirih skupin, ker to
vZame casa.
cato mora biti federacija z avtonomijami in
polagoma sc bo jerk vlival V enega samega. Av-
strija je bila blk in je hotela germanizirati vse
narode re pred wee stO lett, ko so bill cast ugodnej-
81 "a raznarodenje, kakor so danes, ali nakana Sc
Je izjalovila cato, ker je Avstrija kazala pest. S
silo he more iii nobena stvar.
To so raZlOgi, XII govore roper centralizacijo
in mOnarhijo. Nasa dolznost je. da zahtevamo re-
publiko ma podlagi pravice samoodlocevanja ka-
kor Je dejal Wilson. Pravica samoodlocevanja "a
JugoslOvane je potrebna tudi V interesu vecjih ma
rodov, kajti svet hoce, da DO ma Balkanu mir. u
odpravo vseh dinastii ie odpravljen tudi prepir
in zmeda, Xxi je navadno posledica kavsanja med
monarhi.
Vprasanje jugOslovanske republike Sc tice
v~sakogar, kdor je "a bodoci mir in svobodo vsega
clovestva; dokler ne bodo Svobodni vsi narodi, to-
hkO casa ne moreno govoriti o svobodi G~lovestva.
Ne moreno Sc pOtegovati "a svobodO>. drugih. do
kler ne delamo "a svObodo svojega l~astnega naro-
da. Nsak izgOvOr je piSkav. Pc vsi Ameriki sc
dramijo slOvenske Masculine in Sc zbirajo okrog
republicanskega zdruzenja. Veliko gibanje "a mas
program sc vrsi V Pennsylvania. Naprej 2 mimi!
Zdruzenje nina obljub niti CARAMEL, toda ma stra-
nj zdruzenja je pravica in zaupanje V moe ljud-
stva in sc moramO postaviti in boriti "a program
zdruzenja. ((Burno 'odobravanje).
Med govOri in naposled so nastopili pevski
zbori "Lira" (meSan zbor), "Slovm' in "Sava"
ter zapeli lepih pesni.
Kontno je br. Ales vprasai navzoGe. &c ina
KIDD kaksno v~praSanje ma govornike, ker Sc pa nj