davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
S IN BESIDE.

Ma zadnjo WilSonovO motto je odgovOrila nem-
Ska vlada : sporocilom, Xxi ic hilo Y zavezniikih
krogih zelo hladno s~prejeto. \emSka vlada hi
ocitno zclo rada dCsegla mir. o cemcr ne more hii
dvoma, dc Sc vzame MEN vojaSki polozaj ma cnI
pr njcna notranja situacija ma drugi stranl Y
p0Stev. Pri TEN mora razumcti. da ne moreio
nienc mirovne ponudbe V bistvu pomcniti mic
drugega kakor kaputulacijo, kajti kar jo prita-
kuie ma bojiScu. ako Sc n~adaljuje voina do krala,
il absoluten poraz Bio hi paG neSmiSelno govoriti
da nina Nemcija nobene odporne silc wee :njenc
cete SO Sc b~ojujeio in ratunati ie treba 2 deiStvom,
da malaga nadaljevanje ofenZive zaveznikom i'll
Ameriki dokaj napora. kdor misli, da 81 nlih
armada lie Sc igrajo. presoja YES polozai pray ma
pacno. Ako je treba potisniti nemS&e vojske tez
Reno, ina ne le Foch. ampak v;i poveliniki. Vsi
vojaki in tudi ljudstvo donna Sc ogromno nalogo
pred seboj.
Tega Sc je treba zavedati, zakaj opajanie L.
zmago, dokler nj definitivno dosezena, ina veliko
nevarnosti V sebi. Toda voiasko ie igra Nemcije
izgubljena: kaizerjeve fraze. da Sc zberc V uri
nevarnosti vse nemSko ljudstvo okrog MEGA. so
besedne pene, XII sc lahko blesce V mavri6nih bar
yah, ako Jill clOvek eta $ sentimentalnostjo, nj
maio pa nObene resnicne v'ebine. kar je mogoce
stlaciti pod puSko, je kajzer re zbral ma ~boiistih;
Avstrije ne more wee elektrizirati in nacrti re-
krutiranja milionov V balticnih dezelah, XII MISC
imeli uspeha. dokler Sc je NemGiji dobro godilo,
"a DCuo me ST ihdhJ S'uaJ' NJ VI hoSh TAM ="
moGniki pOstati lie delezni pruske kataStrofc.
Ali tudi nova nemSka vlada nina dovolj me-
ralncga pogrma, da hi pogledala dejstvom narav-
most V oGi in izvajala IL njih nujne posledicc. IL
njenih not je sicer izginil duh ~nekdanjc prcvze,-
nOsti in odpadle so %groznje, XII so pref SprcnIje-
vale vsako ponudbo. Vendar pa manjka V njih
tisti cdkritosrGni ton. XII ie neizogiben, &c Sc hote
zbuditi zaupanje in doseGi $ pogajanjem uspeh.
Zadnja nota Sc trudi, da hi napravila vtiSk
popolnega soglaSanja Z WilsonOm. povsod so pa
priveski in ovinki, z~bujajoci 'um, da i~zrazajo
besede nekaj druzega kakor sc misli.
MOrda ina vse to Obotavlianie in >lepom;Se-
ME nekaj dobrega ma sebi. Cesar je Nem6iji V
interesu njenega lastnega l~judstva trcba, jc radi-
kalna preobrazba v duhu demokraciie. Tel reSitvi
hi Sc oGitno tudi Maks rad izognil. Utajiti ne more.
Ola ie d~anaSnje stanje V Nemciji nevzdrzliivo ali
doGim bi polozaj zahteval energicnega ruSilca,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

sveta. j. ). IL. prepusti bodoGemu nara ynemu raz-
voJu postopno eentraliziranje, XII seasonal lahko
pretopi federacijo V popoldo' enoto brez konflik-
tov. ki hi bill neizogibni, &c hi Sc brez takega pre-
hoda hotele posameznimt delom vsiliti %centralis Sc
ne insttucije, 5 katerimi hi 81 pc pravem ali
krivem cutili zapostavljene.
Nobcna stranka med .Jugoslovani nj sauna do
vOlJ motna "a dosego tega eliza. ker pa je jugo-
slovanSko vpraSanie tako vazno. da Sc mora re-
siti, le neizogibno sodelovanje vseh. XII Sc s%trinja-
10 Z glavnimi naceli reSitve. Tudi JugoSlovam>ka
ma neaktivnost lahko povzrocila, da Sc reSitev ne
hi ~izvrSila, ali pa ola hi Sc izvrSila ma nedemokra-
uten, Skodljiv naGin. Razume Sc samo po sebi, da
mora biti pri TAKEN sodelovanju ~izkliuGen vSak
kompromis. vSlcd katerega Ri morala Xveza opu-
Stiti ali zatajiti socialisticna naGela.
Docim o~znaGuje Jugc3lovanska Socialisiicua
Zveza Svoj ciij, pa ne more prczreti nacela Samo-
odl0cevanJa. SvoJ program naZnania III predlaga
vSemu narodu, Sklepati pa mora narod sam in V
tn namen mora dobiti we garancijc, da DO lahko
sklepal V popolni Svobodi. proSt vsakega pritiSka
in tuicga vpliva. Y la namen zahteva JugoSlo-
vanSka SocialiStiGna Stranka, da 81 oSvobode
hah'burSki dinaStiji p%odvrzeni Jugoslovani avstrO-
O9rSEe nadvladc, provizoriCno konStituiraio last
nj r~opubliki, tam ma pOdlagi splCSne, enake. tai
ne i'll prOporcionalnc vOlilne pravice. priznane mo-
Skim in zenskam, po zadoStni razpravi izreko svoio
vOllO Z oZirom ma Svoje bodOce narodno i'm draw
no zivlienje, potem pa da dOhe vSi Jugoslovani
brez obzira ma drzavo, kateri pripadajo, ma cnako
dcmnkratitni podlaei priliko IA svobodno posve-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

WilSonova nota della cudczc. Oh Nth pravicc
"ropanim narodom viva povsod pogum. mcdtcm
ko JIG zlomila cnerzii 10 avtokracijc tako krcpko. "a
hi Sc brrz velikega odpora popolnoma ~porl,S,Ia.
&c III lc priScl Sunek IL ljudstya. . polj>kih zaltc-
yah p~raviio poznejSc vesti, Ola Jill ie kajzcr sprcIcl
brcz besede. & hi priScl dovolj odloccn pony IL
vrst nemSkega ljudsiva. hi -kajzer najbrze cnako
resignirano sprejel naznanilo, da je Nemcija re-
2ubIika. Avtokraciia ie prevzctna ,dokler so njcni
'podiozniki' hlapci; elm Sc o%cutijo svobodnc Ir-
~zaNIJane in pokazejo 10, jc kronana prcvzoinoSt
takoj pri kraju. Ncmci hi TO lahko poizku,ili.
Alfred g.. Anderson. porocevalcc liSia "Chi.
rag0 Herald. Examiner, Sc jc letos mescca maia
vtihotapil V Nemcijo i'll prebil tcdcn dni V Berli-
m. kjer je zbiral podatke o p~olozaiu Y NemGiii.
kakor jc prise Y Nemcijo, .ako je tudi odScl. ne
da- bi bill kdo sumii, da jc amcriSki vohun. Ander-
son opisuie zdai V omcnienem listu. kar ic vidcl.
SliSal in dozivel V Berlinu. Obiskal ic tudi s;otpi.
ka Ericha Won Saizmanna, nc6aka generaIa La
dendorffa, kaicri mu jc zaupal. da jc Nem6iia oI
zatctka voinc poklicala pod orozic dyaiSc ri.
ijCnov MOI in da ic zc diva miliona MOI u,ii;h.
10000 MOI pa trajno pohabljcnih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

gospodarskega pohoda in napravi TEN tudi IA
socializem ugodnejsa tia.
Toda iugoslovansko- yprasanie ina 81 pose.
ben pomen zaradi svojeea meluarodnega zna6aja.
Pravicnosti in prakticnim~ ~potrebam primerna re-
sitev tega vprasanja postaja nuina, da sc odpra-
WHO element. katerih obstaneS mora trajno ugro-
zavati mir ma jugovzhodu Europe in ovirati naprc-
dek ondotnera liudstva.
Jugoslovansko v~praSanie ie en- del balkan
evropska zgodovina stoletja. Da Sc moreio ma
Balkanu povoljno urediti odnoSaji IN Od ,traniti
liz njih vznemirjajo joel element, Sc moral o posamc2-
nj, ma Balkanu zive6i narodi tako konstituirati, da
poStanejo spoSobni kot faktorii SirSe zvezc. Xxi maj
DO iZraz harmonic vseh delov in inst rument "a
zastopanje Skupnih interesov. BalkanSka fedora
ella ne more imeti zdravega temelja. &c MISC zado-
volino u~relene razmere posameznih delov, med ka-
terimi predstavljajo Jueoslovani najvaznejSeea
Nprito tega dejstva hi Sc Jugoslovanika So
calistitna Iveza neodpustno pregreSila ne lie mad
nacionalnimi. ampak tudi mad interuacionalnimi
interest, te hi pustila jugOslovanska vpraSanje Y
nemar. SOdobno delo SocialiStiGnih Strank V ST.
biji, BoSui i'll Herzegovina, ma Hrvaskcm in Y Slo-
venskih dezclah prica. da priznavaio jugClovau-
Skemu vpraSanju vSo vaznost. Iii mu gre in zdrU-
lujejo Svoje mOGi poglavitno "a reSitev tega pro-
blcma. .Iugoslovanska SocialistiGna Zveza y Anne
rki ie tenn boil dolzna ~podpirati to delo pc mai
boljSi moznosti. ker ie prostan cStctih tezaV. : ka-
terimi sc morajo boriti sodrugi Y start domovini
in XII Jill brez pomoci izven meja ziveGih rojakov
ne hi mogli prcmagati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Haaga je priSla vest o velikih protidinastit-
nih demonstracijah V Berlinu pc sprejetiu ame-
riske note. Silna mnozica ljudstva So je zbrala po
vsej dolzini ulice Inter den Linden in pred Ihi-
zerjevo palace in IL mnozice so doneli tisoGeri xii
e.: dol $ kaizeriem! Dol 5 iIohcnzollcrnci I
stavite voino! Mi hocemo mir!" Izgredniki so po-
drill in rabbit wee hohenzollernskih spomcnikoy
in Sc spopadli $ policijo, XII je bila brcz moci. Obc-
mem p~oroGajo, da ie 'kancelar Maks odgodil Ease
DAME p%arlamenta "a poznejsi cas-.
Druga vest IL Haaga Sc glasi, da so bile Y
Essenu - V kraju velikih kruppovih ;ovarn "a
topove -zadnje Fri dni- sine demonstracijc i'll kr-
yavi boii $ p~olicijo. Deiavci Y kruppovih tovar-
rah so zastrajkali in korakali po ulicah 2 napi-
si:'"Dol z vojnol Hocemo mir. III ne maramo u
nreti gladu!''@ Policija V Essenu jc hrcz moGi.
Oblastniki so pozvali ~vojaStvo, toda vojaki ai~o
hoteli streljati ma izgrednike, temvcc so odprto
simpazirali Z'zadnjimi.
TIE vesti je prinesel ma Holandsko otividcr, Ii
je bill V soboto prica izgredom V ESscnu. Pc njego-
VEN mnenju je Nemcija ma robu straSne revola-
cije, V primeri 5 katero je i ila ruska revoluciia
C SENECA. Pobegnil je IL Essena takoj. boiet Sc, da
izbruhne splosna revolta, Sc predcn doSezc mcjo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
MAKSOV ODGOVOR.

Nota. : katero odgovaria ncmSka vlada zad-
MENU Wilsonovemu sporocilu. Sc glasi:
'Spreiemajofa predlog IA izpraznitev Ease
denih krajev ,izhaia nehrSka vlada : staliSta. da
mai bi Sc poStopanje pri tenn izpraznjevanju in po-
eoji %premirja %prepu,tili voiaSkim svetovalcem in
da mai hi sedanie Stanje sill ma boiiScu ma obeh
Straneh podalo podIago IA ukrepe, XII hi zavaro-
vail III garantirali ohranitev tega stania.
\emSka vlada priporota. da poda preds,d-
mix prilikO. ola Sc dolotijo podrobnoSti. Zaupa
predSedniku Zedinjenih drzav, da ne odobri no.
benin zahtev, Xxi hi nasprotovale casti nemSkega
ljudstva in poti. po kateri hi Sc priSlo do miru in
pravicnosti.
Nemska vlada protestira, da Sc o6itajo nem-
skim SLAM ma ,uhem in ma morju, torej nemSkemu
ljudstvu, nelegalna in necloveSka dejanja. Ia
kritje umikanja no uniGevanje vcdno potrebno.
in 10 Sc izvaja V taken obsegu, XII ga dovoljuje
mednarodno pravo. NemSke Gcte imajo najostroz-
Je ukaze. da v%arujejo privatno lastnino in skrbe
IN prebivalstvo. kolikor lie morejo. Kjcr Sc zgodc
kliub TEN predpisom prestopki, Sc krivci kaznu-
jejo.
Nadalje z~anikuje ncmSka vlada. da hi bila
nemSka mornarica pri potapljanju ladij kdajkoli
namenoma miccvala reSilnc colnc z Nth potniki.
NemSk" vlada prcdlaga T. ozirom ma vsc take
obdolzitvc, da mai ~preiSGeio ncvtralnc komisiie
dejstva.
Da Sc izognc vsemu, kar hi moglo ovirati mi
rovno delo. je nemSka vlada pc krbcla. ola Sc po-
SlJclo Vsem poveljnikom Submarink ukazi, da Sc
preprcti torpediranje ~potniSkih lidij, pri cemer
pa pac IL tehniGnih razlogov ne more garantirati.
da dosezejo pOvelja vsako posamczno submarine
ko. preden Sc vrne.
kot tcmeljni pogoj miru oznaGuje prcdSed-
mix unicenje vsakc samovoline silc. Iii hi mogla
sama, tajno in po svoji Iastni wolff p%oruSiti mir
svcta. Ma 10 Cdgovarja ncmSka vlada:
DC'lej nj ncmSki narod incl vpliva ma SeSta-
vo Wade. konstitucija nj doslci niccsar doloGala
o SodclovanjU liUdskega zastopstra pri odlocitvah
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
pROLETAR

Ia JugOslovamsko Socialisticno Zvezo so pri
TEN merodajni %prakti6ni momenti. Cilji socializma
dajejo Zvezi direktivo pri vsaki akciii ne vdaja
hko ma NAH. Razmere, V katerih zivi jugoslovm-
sko ljudstvo do danaSnjega dine. Stopnja niegove-
IA gospodarskega zirljenja, njeyove kultnrhe in
gospodarske prilike in njegova s~oseScina ~izkljuGu-
lclo VSako misel, da hi Sc moglo organizirati kot
socialisticna druzba, preden Sc izpolniio pogoji,
ma katerih je zgradba take druzabne organizacijc
mogoGa. Razumc Sc. da je 10 "a hodoGnost cilj
vsake jugoslovanskc socialistiGne stranke; "a Sc
daniost pa mora delati ma TO, da Sc doseze ma ONE
njeni poti n%ajvec, kar je z ozirom ma dejanskc raz-
mere mogOGe.
JugoSlovanska Socialisticna XveZa Smatra Jul
goSlovansko federativno r~epubliko "a TAX prvi ELI
in demokratiziranie vseh industrii V nici "a ne
~izogibno.
/edinjcne Jugoslovanov, Iii Sc vienna 2 zako-
rodne ideje, more biti prvi korak za ureSniGenjc
Skupiue, Iii DO gospodarSko. p~olitiGuo in socialno
SpoSUbna IA Svoj laStni raZvoi i'm napredek i'm "a
'odelovanjc T. oStalimi narodi ma Skupncm poliu.
la SO dosczc tako zedinlenje. Sc mora najti natin.
Iii Za,iovolu vSe dele in odstrani vSako pretVezo "a
miSljenjc. da je EN- del podvrzen drugemu. Do
SlednO Sc mora ZdruZiteV izvrSiti Y fedcraciji, V
Eateri dobi SkupnoSt intereSov kakOr avtonomija
poScbnosti Svoj pravilni del. Macedonia mora j. =.
l.. "a tako federaciio zahtevati repuhlicansko obi
ko. ki je pa "Izun teea tudi ncizogibna. da Se pre-
preti pretendcntStVo in intrige raZnih dinaStij, III
hi ugrozavalH mir Jugoslovanov. Balkana in vSega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

o miru in vojni. PRAY sedaj Sc je izvrSila ,cmcljita
iz%prememha ten razmer. Nova vlada Sc je sestavi-
la Y popolnem SoelaSju Z acliami l~iudSkega "a
StopStva. ki .'loni ma cnaki, Sploini. tajni. dircktni
volilni pravici.
Noditelii yelikih Strank Y rajhstagu SO tlmi
tc Wade. Y BODICE ne DO moela nobcua vlada ma
Stopiti ali oS'ati Y uradu brcz z~aupania %raihS'a-
COVE vcGine.
Odgovornost drzavnega kancclarja napram
liudskemu zaStopStvu Sc zakonito razvija in "a
rantira. Prvo dejanjc move Wade ie bilo, da ie
predlozila raihSta9u zakonSki naGrt "a izpremem-
no drzavne kOnStitucije. tako da Sc zahteva "a
vpraSanic O miru in voini soglaSanje liudSkega
ZaStopStVa.
Trajnosti novcga Sistema pa ne v~arujejo lie
kOnstitucionalne garanciie. :emveG tudi ncomajni
sklep nemskega ljudstva, cigar velika yeGima stoii
"a tenn rcformami in zahteva njih energi6no ma
daljevanje.
Ma predsednikovo vpraSanje. : kom imaio on
in proti \emGiji spoiene Wade opraviti. Sc torej
glasi jason, popoln odgovor, da prihaja predlog
miru in premiria cd Wade. XII je prosta kakrSnc-
gakoli samovoljnega in neodgovornega vpliva in
podpirana cd preteznc veGinc nemSkega liud-
>tva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

tovanjc, pogajanje in s~klepanie u vSch zadevar.
Iii So ticcjo zdruzitvc vseh dclov.
Iu".>Lovanska SocialistiCna Zycza zagovaria
zcdinicnjc v,ch Jug0Siovanov. vSievSi Boigarc in
rcSi;cy vsch sporov. XII so doslcj oyirali slogo ma
korist monarhitnega in kapitalistifncga inpcria.
lizma. ma TAX naGin, la Sc ladosti po moznoSti
vScm Spornim dclom, prcdvScm pa pravi5noSti. in
liz - zayotovi traicn Sporazum. Tako zedinjeno
iugoSlovanStvo no SpoSohno ~ praviCen in prakti-
cen Sporazlm I o,talimi balkanskimi skupinami
i'm "a povoljno ureditev odnosajev 5 soSedi. Y
Ligi narodov pr najde prOStor "a svoj razvOj in
"a Sodciovanie 2 vSemi narodi ma pOlju skupnih IN
tcrCsov. Y TAXI Ligi Made tudi jugoSlovanski pro-
|lctariat svoje pravo meSto Y vrSti Svetovnega de-
lavSkcga razreda. Y boju, XII izkrGi pot Y social.
StiGno druzbo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
Pc SNetu.

\ajmandSa zavlacitcv mirovnega pogajanja pro-
tzroti vihar. NemSko liudstvo je >poznalo. da JIG
NemGija premagana in Sc boji invazije, cato pa
zahtcva mir IA vsako ccho. Delavti V EsSenu so
y Strahu. ola bodo zavczniSkc cote vracalc Fob "a
Fob. ako prideio Y NemGiio in vslcd tega so napc-
Ii vsc sile, da Sc ncha voina preden pride do in
Vazijc.
Ncsti o prihaiajoci abdikaciji ccsarja N%ilicna
SO ponavliajo ma vsch straneh. Idaj p~orocajo, da
90 kaizcr odpovc V korist svojcmu vnuku. sinu
kronprinca, Xxi je &c dcte in cigar oscbnoSi Sc nj
''%ohrcmcnicna $ splosIo nepriiiublicncsijo' Ann
pax 10 p%orocilo je sc Spekulacija.
II NarSavc p%orocajo, da ic POLISH r%cgcntni
Svet TIDAL manifest, naslovljen ma polisko liud.
stvo, ki pravi, da pomeni sprejem Wilsonovega
miroynega programa tudi neodviSno Polisko, V
kaicri bodo zdruzene vSc poljSke dczelc Z izho-
dom do I'altiSkega morja. Regentni svet Judi ma
mania, da bo Y kratkcm razpuScen drzavni s,ct
tiatcrcga 80 postavili Nemci) in voditelji polite
NH strank imajo naloeo izdelati nacri IA v"liIvc
poSlancev, Xxi bodo organizirali novo Waldo va de-
mOkratiGncm tcmclju. Rcgentjc Sc potcm hhnk-
ncio now vladi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
X a zeli ~ e m G a.

Go.pcd Soil pravi, la ie nova vlada aih>tagu
pIedlozila nacr; "a izpremembo konstitucije. Toda
no'a sama ne pove, kar hi bilo vazncic. cc ic ia IL
p%rciaemba konStituciic Y reSnici Spreicta, cd kaj-
lcria .'ankcionirana in uyeliavliena.
Kar ic rajhstagu predlozono. ina toliko prak.
titnc vrcdnosti, kolikor stvar, Iii So prcdlaga V
f"NS9cm jaSupiSu. DOkler pa ne more NcmGiia IL.
podbiti takih dyomov. ic sauna kriva. da Sc po-
rHiI Sc morneiSi sum.
Navidozno STA Sc kajzer in militaristiGna
,1ranEa Y NcnGiji podala brez ugovora in odpora.
l. nature llohcnzollernov in 4 znacajem linden
hurea, Ludendorffa in Sorodnih ~veljakov sc 10
paw Slaho vienna in hoceS noGeS mora clovek mi
slit. da 80 Skriva "a 10 popustljivostio kai dru-
gega. Ne gre torej IA to, da Sc ne S~tavliaio men,
Skcmu ljudstvu pogoii. XII Sc ne hi viemali = njego-
Y" castle. ampak IA TO. da MISC demokraciii V
ncmEkih vladimir ponudbah naStavljene kakSne
zanke pc breSt-litovskem worn. Mi nismo IN 10, da
hi Sc katcrokoli liudstvo ~ponizalo; predsednik
Wilson Sc gotovo ne vkloni nObenemu SoyinistiG.
MENU tlaku. Ali tudi tcga he maramo. da hi bna
demokraciia ma koncu konca ogoliufana "a pra-
vifne ,adove svojih neizrecnih zrtev. in predsed-
mix Wilson Sc 9otovo tudi ma tax led ne da spe-
liati.
70 izkuSniah Z nemSkim Sist emom je previd-
most naipoglavitneisi pogoi IA vsako akcijo V Eve
ii I nemSko Waldo. Kaizcrieva vojaSka maSina ic
poStala ncsposobna "a image ma bojiGu: koliko
moci hi pa Sc imela V dezeli IA podporo kakSnc
TovoluclJe od zgoraj, je pa drugo vpraSanje. Kaj-
zer lahko tCdi Sankcionira reviziio konstitucije,
eta do>clc prcmirje. XII je tudi pc Ludendorffovih
ia|ofIh munro; ali sum Sc ne da Cdgnati la DO
'EuSal $ pomoGio Svoic militaristiGnc masine o.
.rc'' N>e k"nce>ije. sc Sc zazdi n~iegovim genera
Iom In huj>kaGem, da Sc nj trcba wee ozirati ma
po90dbc.
Ia nota pac ne nrincsc prcmirja, in GO BIO ber-
llnsNa Vlada tako nadaljcvala. tedai Sc res utegnc
zgoditi. da pojde hoi >vojo pot, doklcr ne bodo
zaVeznlkl ma nemSkih tleh. Tedaj pa ne bodo male
Ia1zerSke koaceSije mic veG zaleglc. Tcdai pride
nemSka ,crolnciia kakor usoda. in Glovck hi sko-
ral HeIel. da Sc HNrSi Htvar ma Ia naGin, kajti te-
daJ bl hlIo moeOte. da vzame kaizerStvo sploh kO-
ne" in izginejo z MIN vred tudi vse ostalc dina
sue HI Jh ina NemGija od kralievskih do malo-
EnczevSkih t0liko. da Jill komaj redi. Repnblika
v Nemcili IN pa bila resen uspeh demokraciic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

" AmNierdaGa p%orocajo: Tukaj ne vedo,
~ Sc "odl "A trciloick V NemCiii, znano pa je,
df so y E"rlInu in V mcStih oh Rcni vclikc demon.
Nfl'tIc, cc ne rcSni izgrcdi. PriSIe so vesti. da je
dua>tl" V Ncnlciji hipoma spoznalo. da ga tudi
S'hahJa Nlada NIcce IA nos in da je ponudba "a
ar j" prkri;a. zvi!a i9ra. Liudstvo zahieva mir
"a NNaNo rcno.--Dalje je priSla vest, da ie kance-
lar MakS Badenski ze padel in da je kajzcr res
''m polozaju.Socialist p~rireiajo dnevno shode in
hcrilAu so 80 Y nedelio pojavili letaki. Xxi "a
h'evalo proklamacijo socialisti6ne %repubike.
\'adnc obIaSii so nitro zaplenilc lciakc. Junker-
>Ei .'N'l kot jc 'Tageszcitung' Silovito rjovejo
prom 'brezpogoini kapitulaciji''. medtem ko o.
r%'|arJa " orwacrtS". glasilo Socialisticnc ve6ine
'"lHcrJr m vN'ncmce, la Sc igraio 4 ogniem revo-
''''J'' y "NialcM 80 militarisli cope. priyili wake
''.''N'' III malo jc dircktnih vcsti il Ncmtije.
- hotjcrdama poroGajo: NizozcmSka vlada
Pe>laNlla mctno armada ma holandsko mejo oh
hcisln v pritakovauju, da DO poskuSal gotov del
.'nH'c armadc uiti ma holandska tia. kadar pri-
10. Nplc$no r~nikanjc IL Bclgijc. Holandija JIG pri-
p"aNlJcna, la zajamc vse .ncmSkc bcgumc in Jill
"1"roIl pc mcdnarodnem pravu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
VAZNO "a ~NAROCNIKEi

Zakon' zahteva, da mora vsak marco.
mix imeti list placan v naprej. Ne ma mas.
temvec ma a je lezece, &c hoGete imeti
vse stevilke Proletarca. vi innate ma syo.
jem n~aslovu v oklepaju stevilko, XII po-
nneni, DO kdaj innate list plaGan. Prihod.
MIA s~.evillsa lista je (5S1) in 6e je Vasa
stevilka ma n~aslovu TAXA ali pa Sc manila,
tedaj takoj obnovite narocnino, ker smo
drugaGe pc zakonu prisiljeni, da Yam ia.
koj ustavimo list.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

igra novi koncclar vlogo konScrvotoria. Vsega
'iStema Y njegovi ahSolutnoSti ne more ohraniti ::
4 ker so konceSije ncizogihnc, hi Jill rad napravil
tako malo Iakor je mOgoce. kaizeriu jc trcba
odyzcti nckoliko avtokratitne moti; V intercSu
ljud>tva hi bio, da SO brezohzirno mapravi kriz
Gcz 'bozanSkc pravicc"; Maks gre IA fem, da po-
vZrnGi kaizCrin dim mani IrtcN-
The Lakeland evening telegram. (Lakeland, Fla.) 1911-1922, 1918-04-08
THE NEXT WORSE LIFE

The preacher has a hard time. II
his hair is gray, he is old. II he is a
|y3ung man, he hasn't had experience.
If he has ten children, he has too
many. If he had none, he should
Rave children, for he is not setting a
good example. If his wife sings in
the choir, she is presuming, Il she
does not, she is not interested in her
husbands work. If preacher reads
from notes, he is bore; if he speaks
extemporaneously, he is not deep
enough. If he stays at home in his
study, he doesn't mix with the peo-
PIE; If he is seen around the street.
he ought to be at home getting I'D a
good sermon. If he calls on some
very poor family he is playing to the
grand stand, if he calls on the rich
he is aristocratic.
Whatever he does, someone could
have told him how to do it better. He
has fine time living off donations
which never come in, and promises
that never mature. Next to being an
editor, it is an awful life.-Exchange,
The Lakeland evening telegram. (Lakeland, Fla.) 1911-1922, 1918-04-08
MORE MEN OFF FOR THE
FRONT. LAST TO GO APRIL 81

Last week we spoke at length OF
the leaving of drafted men on FRIDAY
morning.
On Saturday morning As more en-
trained. 8 white and SO colored.
On Monday morning of this week
IL white men left for Camp Jackson.
There were crowds present at both
the latter days with exercises much
like that of last Friday morning. Each
soldier boy was presented with a
sweater and comfort bag and lunch
by the Red Cross women.
No more men will be sent off until
April p, at which time &C negroes
leave for Massachusetts. This will
complete the quota required from
Polk county for the first draft.-Bar-
tow Record.