Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

'''N" ~ III u'''pelo. 10 SNO'
Je Solidurnosti. koncentracija mi
smotrena organizacija vseh syo-
uh sil mora dat clovestvu najveG-
10 uspesnosi. najpopolnejSo spo-I
Sobnost "a boi = prirodnimi silami
IN "a image, ki Jill doslej razdru-
zeno tloveStvo niti slutiti nc more.
Namesto, da hi urcsniCilo Svoio
vzaJemnost IA boj proti Skupnemu
~nasprotniku. Sc koljc 10 6loveStvu
med seboj.
Mako Sc je klalo zadnjih tristo
let, nam kazejo sledeGi podatki pc
Bndartovi ScStavi.
Med lett 1918 in 1905 je bilo vse.
IA Skupai 100 bojnih spopadov,
IN steer l044 bitk ma suhem. 122
bltk IA morju, 400 obleganj in
"A k~apitulacij. Naidalje je t~rajala
NoJna med Benetkami in TurGijo
1914 do 1899. torei mad ~ let.
NajkrajSa je bila med karolom Al
bertom in Avstrijo ls49). Iii jcI
trajala Sost dni.
Francija je Y omcnjcnem casu
naJvetkrat prijela "a orozje. Ste
vllo njenih bitk znaSa 1879 (622 ma
kopnem, 81 ma morju. 332 ohle-
GAM in 30 kapitulacije), kar zna-
Sa p%ovpretno 63 odStotkov. Avstri-
ia izkazuJe povpreGno ~ odStot-
kov, Anglia 20, Russia 10, Prls,ka
Is, Spamiia 10, Turcija II od,tut-
kOv it'd.
Francija .ie imcla V 1919 SluGa-
Jih 5S4 zmag proti 1875 porazom.
Prussia in Anglia imata 60 od>tot-
kov uSpehov in 40 cdstotkov pora-
zov: AvStrija IL od>totkoy mag
III d odStotkov porazov: Spamija
80 odStotkov zmag in 64 od>to,-
kov porazov.
francija ; e .je cd leta 1900 vol
Skovala proti - drzavam; proti
AvStriji 262-krat. in l96-krai z ne
uSpehom. Anglia je zmagala Y 100.
:Slucajih, podlegla pa Y I5j. lmela.
je Y vOjni ) Spanijo 1l9 uSpehov
III 10 porazov, ) llolandiio 50 mag
iii 63 porazov. V oSmih vojnah
med t%'rancijo in NemGijo. Isl IL
kazujejo 307 bilk, je dobila Fran.
ella l52 zmag in imcla l5j pora.
zov.
Framcozi 50 pr Sedanu izeubili
$4,000 MOI, to je 10 od~to,kov.
Nemci pa 5000 MOI.
Najdalje 81 Anglezi oblegali me.
Sto Gibraltar, Od lI19 do 1852. to-
rel 1917 dni. Ma drugem mestu Sc
je drzal kadiz, od 1910 do 1872,
torej skupno 903 dni V angIeSko.
spanski vejni. Sebastopol Sc ie u
siavlJal 346 dni, Port Artu, III
dni. kandijo jc 1869 branilo 20
oVO Benecanov proti 10000 Tur-I
iom, DDS dni. Ma tenn kraju Sc ie
vdalo Rusom $4,000 Turkey.
Na~jstraSnejSi del StatiStikc two
ri umrIjivost. Pri Mukdenu ic phi
SIo ma 624,OOO vojakov 13S.OO1 mr.
tvecev. Pri Sedanu je bilo raTmer-l
Je $4,000 prot $4,000: pri BorO-
dinu $4,000 prot DAG 1000; pri Wa
ierloo $4,000 prOti 10000: pri
Wagramu $1,000 prot 10000; pri
Drazdanih 10000 prot 100000:
pr Plevni $4,000 prot l63. 900 :
pri Austerlitzu $4,000 proti l4h.-
600: pri Solferinu $4,000 proti
2I3,OOO. Odgovornost "a pra%vilnost
teb Stevilk moramo prepusGati zgo-
raj imenovanemu statistiku.
Me mani interesantma nj stati-
stika o vojnih dogodkih zadmiih
40 let, katero povzamemo po dru-
gem viru. Cd 1873 je bilo % vojn,
med katerimi je bilo zee krvavih
kolonialnih. NajveGje vojne eyrop-
siih narodov tega casa so: Rusko-
turSka ISIS, FRANCESCA kolonial-
ma V Tunisu 0SSD, francoska eks-
pedicija V llonkong 0SS5), fran
coska ekspedicija Madagascar
lS95), grS%ko-turSka vojna 1886,
boz lialije prot Abcsiniji 1s9I,
SpanSko-amerikan. voina lS9S).
burska vojna 1899, angleSka eks-
pcdicija Sudan istega leta, vol
ma zdruzenih velevlasti Europe
proti b~oksarjem ma kitajskem o..
1900, rusko-japonska vojna Neta