Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
NATURALIZATION druiba.

~ NNNHA AAbNNNNNlt
rodu ter polozili temelj naSi mo-
derni industriialni ci~vilizaciji. XII
Sc opira ma individualizem.
Il drugimi besedami izrazeno pa
ponneni Ia temelj moderne ciy.-
IlZacile: "Nsak zase in vrag mai
vzame zadnjega." - Raj pa, &c
zadnJi he mara. da hi ga V res
nici jemal vrag?
PriSla je izprememba V Glove
ku in Ia i%zprememba je bila "
eojevalna. Sila, XII .je p~ovzroGill
20 izpremembo, pa .ie bill prvi par.
nj stroi. Nsled NIGGA je naprcdo-
val tlovek cd dninaria in poma-
gaca ma delavca Strojnika.
Ia vodStvo Strojnega mehaniz.
ma je treba viSie intelligence in
vetjega znanja, kot ga je treba
"a rokodelSko delo, in vSlcd tcga
Je parni stroj %povzroGil, da je po-
>tla izobrazba potreben dodatek
k imduStrijalni uSpeSnoSti Glove
ka. Pri TEN pa je parni Stroj Sc
Sto in tiSoCkrat p|oveGal CloveSko
moe.
PRAY kot je incl V fevdllizmu
tlatan priliko, da Sc dyigne Y
vladajoci razred, Sc ie lahko dvi-
gnil V kapitaliStiCni dobi navad-
nj delavec V podjetniSki razred;
a prilika IA TO je bila oddaljena
in skoro nedoSegljiva. NSled te-
"a so nastali izrazi kot "mezdno
SUBMISSIVE" in ideja ''razrednc
zavednosti" prOletarSkega de
lavca je naSla Svoj izraz Y indu-
Strijalni organizaciji, V delavskih
uniiah.
Znacilno jc, da jc postala in
dustrija delavccv naimotneiSa Y
dezelah, kier ie %loGitev Y DELAY
ski in vladaioGi razred naioStroi-
Sa in kjer je najmanj prilikc, da
hi sc dvignil Y Visit razrcd. Ma
sprotno pa nj industriialna in po-
iiticna organizacija delavStva y
Ameriki Sc nikdar dospela do ia
ko velikega vpliva in pomenn.
kakor V nekaterih evropSkih drzl
yah, deloma cato ne. ker ina t.
dczela velike naraync in Sc neiz-
crpane wire ter vse prilikc move
zemlje, vSled katerih je veliko
recia moznost povspeti Sc do ne
odvisnoSti. "Razredna zavcd-
most" Sc nj postala Y Amerilyi
mCto mogocne politi6ne Strankc.
kot sc JIG TO zgodilo II. pr. pred
emo g%eneracijo Nemtiii.
Kapitalisti5ni razred.
5 korporacijsko organizaciio
moderne industrijU dobiva potasi
podjetniski razred popolnoma
novo obliko in neoSebni kapitai
postaja edini d~elodajalec. N>i
jude, z~vezani 2 industriiam;, VA
postSiajo %uSluabenci. Neodvi.n
kapjtal pa ie last oSch, razreda
kapitalistov in boj med razredi g
nadaliajuje med razrcdom ka.
pitalistov ter onim razredno-za-
vcdnih delavcev.
kdo pa predStavlja Ia kapitl-
listicni razred? PoStopaSki hoga-
TIM! Oni polnijo GasopiSe 5 svo-
JIM bedastocami in Skandali ter
so precinct govorov pri vSch pn-
liticnih %kampanjah. Industrial.
10, s~ocialno in politiGno pa two
RHO faktor, Xxi sploh ne pride Y
postev, ker ne vrSi ~nobenega de
la V nasem narodnem in induStI;-
ialnem ~zivljenju. PredvSem pa
nitro izginiajo $ povrSja vSlcd
plemcnskcga SamomOra. Nobcnc
gibanje hi he moglo crpati nav.
duScnja IL boja proti tenn ljr-
dem.
Drug ma vrsti so veliki finan-
tniki in multimilionarji. III so V
Stevilnih slucajih izztmalci in ~.
t%iralci, predstavljaio lahko M
rodno nevarnost in jc vsled t.
ga potreben BOZ proti MIN. Oni
pa so dejansko lc upravitclii, Ii
Sluzbenci njih lastnega kapitala
.er dtlajo kot vsak drugi usluz-
benec kapitala.
Nadalje pa je kapital ra2trc-
sen, cd delavske hiSicc "a emo
druzino, tezko oblozene : posoii.
i ter par sto dOlarjcv prihran.
kov V banki, pa do usiuzbenca. Iii