Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24
MOderna industrial in higiena.

IA vsaho uio 30 ceniov cd y,oLo
ga delavca. &c hocc uspcSno obra.
tovati. Nsled tega sc lahko pray;
la izgdbi deiavec, ce ne della emo
uro, 20 centov, druzba pa 80 con.
tov. To sc zgodi seveda tudi v sim.
caJu, &c sc preneha 2 delom vsled
poskodbe ali bolezni. V drzayab v
katerih so uveljavljene delavsko
odskodninske postave, mora MIA.
tati podjetnik no prvih dvcb led
hih po poSkOdbi 30 odstothov iy.
CUBE, katero ina deiavec vsled no
skodbe, to je polovico % centov
vsled cesar naraste izguba "a nod.
jetje do 62 III pol ccnta ma uro, do.
elm trpi delavec - centov in mol
kar pomeni polovico njegove pla.
&c ma uro.
UslLabenec ina pravico zahte.
vati varStvo prot o~grozenir
zdravja pri delu, ina nravico do
zdravih delovnih pogojcy. Mas.
protno &c" ina seveda tudi dcloda.
jalec pravico zahtevati od delay.
ga, da ohrani svojc zdravje, in V
TEN Slucaju hi morala pOseCi vines
drzavna oblast in Skrbcti IA zdra.
va stanovonja, zdravo vodo in hra
no, kar je Use neobhodno potres.
no, &c Sc hocc dclavec vzdrzati na
viSku svoje moci in u~speSnosti.
V normalnih razmsrah hi mora.
10 biti dclo krepilo za telo in du-
ha. Da pa hi bilo 10, hi NJ n.Gra.
lc m%reSniciti v>e zahtcv, moder-
ne hygiene, brez kalerih vaSi in.
dustriia ma delavs'yo naiholi po-
gubonnsen vpliv.
Omeniti hoccmC : par Ics"lami
razvoj delavca in IIoga oholirc.
Pred nekaho Sto lcii Sc .ic izdelo-
valo blago vecinona V dclayGe-
VEN domu. No so Sc mnozile zahte
We, je poklical svoje soSede, XII mai
hi mu romagali. Podietjc .ie ma
predOyalo in raSlo cd dine do dne.
Nsled vedno vec.jc.a p%ovpraseva-
MIA pc delayskih moceh jc drIo Use
V take krajc, i'll posledica .jc bila
prerapolnienje pc sameznil indu-
trijalnii krajev.
Ako Domislimo. da prezivi de-
lavec cd Osem do dvanajst ur in
Cd sSst do sedem dni na teden ali
D tednOv ia leto ma mcstu svOje-
ga della, 81 lanko predstavl.ianc,
} kako velikanski vpliv imaio ma
njegovo zdravje razmere, V kate
rih opravlja svoje delo.
Razmere, XII vplivaio ma zdrav-
je delavca, SO pc eni strani narav-
ne ali klimaticne, po drugi pa
splosne. Nevarnost ogrozanja
zdravja ie V gotovih slucajih cd
viSna od narave proizvoda. I'll pro-
izvodi so lahko pc svoji naravi
skodljivi, kakor ma primer kovir-
ski plini, prah in drugi. V drugem
slucaju pa so skodliivi pogoji, pod
katerimi je treba Opravljati kak-
sno delo. Med tc ie steti vrocino,
soparico, slab zrak, penapolnjenie
prostorov, premoGno luc, cezmer-
no napenjanjc miSic in drugo.
Eden glavnih vzrokov sldbega
zdravja med delavstvom .jc nrc-
napor, HI je posledica predolgih
ur, dalje della cd kosa in vedno
VecJega uporabljanja stroiev. De-
10, katero vrSe celicc V ~clovcSkem
telesu, proizvaja ma drugi strani V
teh celicah razpadavine ter po-
vzroca tudi druge izprcmcmbc. Do
9otovc locke nj TO Skodl.jivo. &c
pa Jc dclu prevcc naporno ali ce
traJa nredOlgo ali Sc vrSi nrehi-
tro, sc pricenjajo razpadavinc zbi
rati. cclice sc izcrpajo ter o>labc.
lzmucenost je poslcdica Strupa,
kl ga ustvari Gloyck san V svojem
teiesu in vedno boil postaja znan-
Stvemkom jasno, Ola JIG ncprime-
rem napor eden najveciih Skodljiy-
ccv zdravja.
kakor JIG ze om~cnjcno, SC ic VIZ
sbo nrvotno delo donna in v,Icd
tega Jc bila tudi razsvctljava, or
kota Ill ventilacija ncprimcuna.
kadi nacina zgradb pa ic bio NJ
mOeoco izboljSati te razmcrc.
TEN oziru Sc JIG danes polCnai IL