davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1918-03-17

0UR Uncle Samuel is send
~ ing literally millions OF
his boys atravellng. They
must be fed and clothed
and kept fit.
Millions taken from the
ranks of production.
Millions using up supplies at
abnormal rates.
That forces realignment ana
read justInent in every
branch of business, and
the consumption OF pro
ducts jumps skyward.
Those who cannot buy now
for future needs are miss
ing a Anal opportunity TO
share in contract goods
bought at prices of months
ago and offered for public
sale priced accordingly.
No profiteer4ng here.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1918-03-17
SOCIETY
Continued from First Page)

peared in concert Several times dur
ing the past week. Mr.. Aeiierman VIII
be in his studio in the Corley build
ing this week.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

Nemcev 32 1856
Tudi ce hi verjel " natancnOst teh Stevilk pa
Sc ne bi dobi IL njib prave slike. z
Med Istro in Dalmacijo sega Hrvaska svojo
sroiSu ubafu do morJa in njenu prebivalstvo jc ma
obrezju in v zaledju popolnoma iugoslovansko;
odStevSi moGnejSo kolonjo ma Reki nj TEN delu
dezee SplOh italiianSkega prebivalstva. Mcje med
HrvaskO in Dalmacijo ma eni in lstro drugi
srani so bile pOticne. GeografiGno sc nam pa ka-
zejo vs ii kra kot celota zlast odkar je izginila
avstro-ogrska monarhiia, k ie IL avtokraticno mo-
dovala poltiko desintregacije svoih narodov in
drobila njih dezele ie treba raCunati Primorjem
cd TrSta do Clcina kot enOtnim orijem.Poeled
ma zemlj jevid pokaze TO popolnoma jasnO. Obrezna
crta sebi pOmeni mic; merodajnO jc o.
zemlje. kateremu sluzi oba kot meina crta;
to zaledie vzhodne Jadranske obali pa ie cd koro-
Ske do Atlantic jugoslovansko. Ialedje who'd
mega .Jadranskega obrezja sestavljajo dezele Go
rSka Kranjska, IIrvaSka Bosnia in herzegovina,
Crnagora in ozadju Srbija popolnoma jugoslo-
vanske dezee, "a kaere je Jadransko morie ma
ravna mela.
alijani imajo teh krajih svoic naselbine
Noben pameten clovek taji tega in sploSno ic
priznano. da morajo TEN italijan:ikim manJS
nam garantrati narodne pravice. Ali IL existence
teh manjSin, XII tvorijo posameznih krajih "
Trstu meStih oh zapadni iSrski obali - lokalnc
veGinc sc smejo izvajat napatni sklcpi "a YES
tertorij in podlagi te ekSiSteDce Sc ne more "a
ME zahtevati nadvlada mad Jldstvom, ki je po
.,voj ogromn vecini jugosovansko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

HiStOriGnO PravO.

laiJanl Xxi zagovarjajo aneksijo deze OBJ W.
hodni obali Jadranskega moria, Sc skicujejo ma
zgodovino in skusajo MO dokazati da je njh
zaheva opravieena. Da he bo napaGnega razume-
vanja, maj ma tenn mestu povemo, da nimajo vs
Italjani takih -aspiracj; Italiji sam ina impe-
rialistiena politika mocno opozicijo, XII tudi nj
brez vpva. Govore6i zvezi primorskim vpra-
sanjem Italijanih torei ne mislimo ma YES narod,
ampak lie ma aneksionisti6ne struje TIE nam pri-
povedujejo knjigo roki, da ina Italia ma pod
lagi pretekosti pravico do Istre do Krasa do Dal-
macije, do otokoy
To Sc imenuje "zgodovinsko pravo' &c sc
spretno porabi, MIN res lahko utemeii vse,
kar zahtevajo aneksionisti Toda tezko bi 81 bilo
EvrOpi sploh izmisliti kakSno teritorijalno "a
htevo, XII Sc ne bi dala opravicti ma podlag hsto-
rienega prava; ee bi vsak narod nastopil TEN ar
gumentom in bi oglasile Sc vse vladaioGe in cd
stavljene dinastije "pravicami" enake vrste bi
morala hipoma izbruhniti nova vojna, kater bi
vsi stall V boju proti vsem in bi sc kali "a uve
ljavjenje kaosa in anarhije
Zgodovnsko pravo je hilo pri dplomaciji
stare sole zelo Gislih skadiscu poltike pa je
malo kateri instrument tako reakcionaren miru
in naprednemu razvoju nevaren, kakOr ta
Smisel zgodovinskega prava je kratkem ia
''TointO je bilo nekdaj mole torej zahtevam, da
Sc mi vrne. " "Nekdsi" ie zelo raztegljiv pojm
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

pretelilost GloveSa ic zelo dolea in TO je pri-
stase historicnega praya dobro. Lahko 81 MANFRED
IL vseh Stevinih tisoclctij zgodovine izbero tisto
dobo ki je "a njih zahteve najugodnejsa. Obenem
pa ie TEN niih glavna neSreGa komurkoli pride
ma mise da obme kakSno drugo stran zgodovin.
ske knjige, prekucne Z sto zgodovino njih zahteve
i'll postav ahko svoje ma njih mesto. Ce bi zgodo-
vinsko pravo kaj veljalo in bi sc moral svet
uredit po MEN, hi Sc moraa zgodovna ustaviti,
obrniti nazaj, nameSto danaSnjih razmer bi sc me
rale vrniti vcerajSnj te bi morale umakniti
predvcerajSnjim in tako dale do ustvarjenja
sveta.
Italijani posegajo po svoje argumente 13.
stoletje. Takrat Sicer Sc nj bilo Iaje - izvzemsi
kot gHograficen poim. ZgodovinSllih tehnikov ne
sprawl TO zadrego tistih cash je Obstajala
aristokraticna republika Nenecija. Italia ie ME
politiGna dedinja, torej ina pravico do tega, kar
je nelIdaj bo beneSko.
konStrukcja ie spretna; toda 6e gledamd
tehnikom IA prSte, Opazimo. da Sc obra6a teorija
sama proti sebi Cd vSakega poticnega principa
Snemo zahtevati doSlednost; &c iSGe Svojo opra-
vicenost gredoc nazaj. SINE naenkrat napraviti
skoka naprej. Kaj je merodaino? Kar je bilo
13 stoletju, ali kar ie zgodilo 10? s
BeneSka repubika ie gospodovaa jugoslo-
vanskem Primorju. Ne maramo sc tukaj spusGati
razpravo, kako je gospcdovala; bill je srednji
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

vek Ill meme metOde bile srednjeveSke Zal
ola euti prebivalstvo Sc danes posedice gospodar-
stva ki Je lie jemalo, he vpoStevaje da je treba
skrOeu IA nponitev povzrocenih pratnot Benc-
SKA republIka pa hi vadala le Zadru, temveC ie
imea posesti tudi Egejskem morju; bila ie "a te
DAME case Sploh svetovna drzava Ako hi Sc Ita-
liJa smarala IN njeno dedinjo in nastopia "a
htevami po vsej njeni posesti, bi morala priti V
konfllkt ne lie Jugoslovan temvec = cello vrsto
narodov.
ZakaJ pa maj ina zgodovina - stoletja "a
sedanj0st vecJi pomen, zakaj maj Sc il ME crpa
vec pravic kakor IL kaksne druge dobe? vseh
primorskih krajih je gospodovaa Avstrija: ME
n oblasti so bile tudi Benetke in tudi ona b Sc BIZ
la lahko gaSla kot dedinja republike dozev. Te-
dal ne bi smell Jugoslovan imeti vecje skrbi ka-
kor da Skusaio nanovo zgraditi drzavo. katero so
2 veseijem pomagai ruSiti in posaditi ma tron av.
tokraciJo, katere sc komaj reSili
Bila hi vnebovpijoca neumnost ali teoriio
"zgodovinskega prava" bi Sc popolnoma vjcmala
) to teorijo bi vjemalo Sc oiko drugih reG da
bi Sc IL ME porodila najvecja zmeSnjava
Zgodovinsko pravo ie povzrocilo Evropi vec
gorja kakOr katerololi drugo geslo. njegovem
imenu so Sc vodie najboli roparske vojne Jim
so sc opravitevale nezasliSane infamije Narodi
so prelivali kri "a monarhe XII so Sc ma eni in ma
drugi strani bojeval svoje "zgodovinske pra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27
LETO (VOL.) XIII.

wee - IN so imei prav, ker jc slo lie "a to- katera
Stran zgodoyine sc eta
SedanJa vojna sc je po nasem mneniu vodila
"a TO- da sc uSvari nov svet. Mir Sc ina skleniti
IA JutrsnJi in pojutrSnii, ne pa "a vceraiSnii in
predVceraJSnJi dan. Treba je lie pogledati Will
"oloVa hacela, pa sc he more priti do druzega
Hklepa ia tax mir ne more biti merodaino da
Je po raznh primOrskih mestih sc IL kamna izllle
san beneski lev, da je bila Ogrska nekoG pod t,r
sKo oDlastJo, da je ma Balkanu enkrat eksistiralo
Dusahovo Srbsko carstvo, enkrat pa Simeonoyo
DolgalSko. da IIabSburzan posedoyali ,o
llko Sveta da niSo videli Sonca zahaiati svo
Jem ceSarstvu, da Je bill Carigrad gavno mesto
vzhodno rlmske drzave. ali pa da V Ameriki ne
kdaJ nj bilo ne belih Grnih iud Stabilen mir
sc more uravnati lie podagi resnienosti seda
nJfh deJStev Da so Slovenc T. stolet ju zivelj
GuStrlskl dolini TirolSlem in imeli ribisko vas
kJer Je danes Dunaj, nam ne daie pravice da raz.
tegnemo meje jugCSovanske oblasti do Donave
Narodne pravice gredo .Jugoslovanom tam, kier
zlve danes, III to velia enako "a druge narode LIE
ma TAXI podlagi je mogoG mir proti kateremu ne
bo opravitenega ugovora. Tako konstituirani
narodi lahko vstopiio Ligo narodov brez strahu.
da III blla TAXA zveZa instrument "a vzdrzevaIrje
krlvlce. Odtod gre potem razvoj lahko bodoG-
most IA relikvije preteklosti pa lahkO zgradimo
toliko muzejev, kolikOr Jill bo zahtevala pieteta
in potrcba ZnanoSt
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

ske Wade hranile IA krpje ker hi bilo pri :
znanje resnicnega pOlozaja neizmerno oviralo
nJih germanizatoricne namene. Pred vsakim jud.
skim stetjem sc je od slovanse strani predlagalo
dnsnajse zapisuje narodnost prebivalcev vsako-
krat je bill TAX predog odklonjen Zapisoval sc
je namesto tega "obcevalni jerk" in Slovani so
bill tisti, XII bill 10 metodo najboj oskodovani
5 takim Stetjem Sc je najbolj pOmnozevala mem
ska narodnost V Primorju pa je imela tudi itali-
janska dobiGeb cd mega
Nekoko ZgledOv iluStrira to dejstvo
Sluzben jerk avstrijske vojske in domobran-
Stva ter vOjne monarice ie bill nemSk. Nsled
tega sc je samo po seb razumelo da e morala bti
nemscina tudi "obGevalni jezill'' IA vojake DR.
zavni uradnik Ljubliani je bill lahlo Sovenec,
toda ce b bill zapisa sovenScino rubriko obce-
vanega jezika, bi 81 bill lahko skazil kariero "a
vse case.
V Prmorju je italijanscina uzivaa nekatere
pravice, ki jih slovenScina oziroma hrvascina nj
imela nikj jer. TrStu. PoreGu. Gorici lie bill
italijansk jerk uradno V rabi pr sodiScih; pri
namestnistvu, pri drzavni policiii, pri davcnh in
carins<ih uradih, pri drzavnem pravdniStvu, ma
pOsti sc je uradovalo ncmSko in itaijansko Av-
tonomne Oblas so bile italijanske. To ie dajalo
italijanScini tudi pri uradnem Stetju prednost.
Pri trgovski mornaric je sluzbeni jerk italian
ski Sociana vrstiev prcbivalstva sc po vecini
vienna narodno: KmeGko liudstvo in IL NIGGA IL
hajajoce delavstvo je iugoslovansko; sovenski in
hrvatski clan inteligcncnih poklicev so vecinoma
kmecki sinovi. Nasprotno industriiami pod =
jetnik in bogata burzvazia pretezno italijanske
narodnosti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27
JadranSkO mOr1e.

crka IL ust uglcdnega cloveia potrjevati njih po-
situate
Fakicno VISA nacela Iii Jill jc prcciziral
predsednik Wilson Svojih sovorih in posan-
cab, nasprotna temu, kar zahtevaio alijanski
aneksionisti podpirani tudi od gotovega della ta-
lijanske vlade
Temu nj cudti. Italia e vstopia vojno
iz posebnih razlogoV XII bill sami OBJ sebi zelo
razicni cd Wilsonovih nacel. TIE razoge jc lahko
razumeti po obljubah, Iii jih je italiianska vlada
zahtevaa od zaveznikov kot ceno, da postavi
svojo armada ma bojSCe. Pogodba Xxi 81 jo dali
Itajani podpsati, kateri smo pisali, ko so an
gleski vir podajali podatke ME vsebini, jc inc
la absolutno imperialistiGen znaGaj Tia pogodba
ie spravila Jugosovane silno muGen polozaj;
donna napenjai vse sile, da bi resili Avstrie,
Obenem jih je pa navdaial strah, da izgube svoje
kraje, Ge zmaga Italia. Avstriiska vada e spret-
no poraba italijansko polititno napako: posta-
villa je jugoslovanskega generala Boroevica na
cello armade italijanski 'front.'; dovolila ie IL
stanovitev prOstovoljnih sovenskih zborov IL pri-
morskih krajev, pokazala je prviG cd svojega OBJ
stanka Jugoslovanom nekoliko tolerance, in po-
sledca je bia, da in avsrijska vojska mixer
takO trdovrano bojevala kakor proti Italiji. To
Sc nj godilo IL ljubezn do Avstrije, tudi ne IL So
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

En- cili. ki ga jc iaijanska vlada zasledova.
la : svoio pogodbo, je zatvoritcv ,Jadranskcga
morja To nj SeIc znajdba zadnjega Ca
sa Bcscda o italiianskem morju je bila nckdaj
pesnitka; pocMia i'm vera sta V blnnjem sorod-
stvu in tako ie nasaa vcrSka dogma, da sta NOR
jc in ajanstvo nerazdruzljva poima. IL take
we're naidejo tcorijc kaj lahko pot politiko.
Itaija jc imela drugi polovic zadnjcga
stolctja vclik poliiccn razvoi. IL malih drzavic,
vccnoma neznatnih, in IL pokrajin pod tujo VIA
do sc je ustanovia cnotna Italia. "Nccni' Rim
il ic postal glavno mcSto. OBJ takih rczultatih So
patrioiizem zelo rad razgrcje in prccvi Sovi-
nzem. Iaji je TO Sc podprl tempcramcnt Ne
pravimo, da je delirij pograbil vSe. Mnogo trez-
nih moz Sc ic ubranilo hipnozc, XII ie ska Iola
V svojem "Rima'; toda sploSnem je bila moe
egemdc. da je Italia naslednica in dcdinja ne
kdanjcga rmskega ccsarstva, velika. Tia IA
D'Anunzicve poezijc i'll "a imperialistcne polite
ne sanje so bila ugodna.
Aspiracijam pO povecanju je prihajala prid
Iredcnia Bila ie resnica, da ie preceiSen de-
Italijanov ostal izvcn meia zedinjene ltaije. .
mnozini toga della MISC ime niti Italiji pravcga
znanja. Tam so citali iajanSke liste IL Trden-
Ia Trsta Reke, Zadra, pa so 81 po Nth prikro-
Jill vero da so vsi ii kraji italijansM. Ce je prisel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27
kak$nO je Pr11nOrje.

Italijanski propagandisti XII zagosarjajo ane-
ksijo primorskih krajey nekdasje AyAtro- Ogrske
Eaonarhije, Sc posluzujejo "a utrditev oje teori-
je raznih argumentov, med katerimi nahajamo
tndi .prayljico, da bnajo~dexcie cb Jatifaffskem
morju po svojem prebivalstvu italijanski znacaj
Ce bi bio to kaj vec kakor pravjica, bi cd svoje
strani takoj opustili boz "a tie pokraiine prvie
cato, ker nOcemo, de sc pricne nova doba zgodo-
vine krivcnGstjo drugic, ker ne bi mogli Jugo-
slovani trajno drzati krajev Xxi MISC jugosovan
ski, in tretjc, ker bi bill tax boj neizogibno brez
uspesen. TAXI kontroverz kakrSna lie sedaj
med Jugosovani in Italijani, ne zadostujejo tr-
dltve; ce ina nasprotna sranka dokaze, da sc vie
ma njena teorija dejanskim polozajem, tedaj je
naSa stvar pred vsakim nepristranskim forumom
izgubljena. Zaradi tega ne bi hOtei priGeti proce
sa, katerem ne bi ba pravica ma naS strani;
das stopajo Jugoslovani sele prvim korakom
razumemo, da bi 81 druzbi narodov silno Skodo-
vail, ce bi Sc predstavili svetu ze oh zacetku
osvojevalnimi tendencami in kriviGnimi zahte-
vami.
Ma sreGO nam jc lahko dokazati OpraviGenost
naSega stalisca; vsak neprstranski preiskovalec
razmer primorskih dezeah Sc mora prepricati,
da je veGina ondotnega prebivastva pretezno slo-
vanska in zaraditega lahko sprejmemo vsako OBJ
iektivno preiskavo brez strahu.
V Avstriii je bilo zadnje ljudsko stetje leta
1910 Ta procedure ie bla bivs habsburski mo-
kateri so neprenehoma hrumeli viharji narodnih
bojev, b bila natancna dolocitev narodnostnih
razmer nadvse vazna. Prav tega pa so sc avstrij-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

vrastva do talianskega naroda ampak IL kallu-
lacije, ola jc treba najprej zavarovati Svojo zem-
40, kJer je vecja nevarnost, pa Sc potem pripra-
viii IA obracun slabejSim nasprOtnikom.
Sc letos iajanske vesi bojisc prpo-
vedovae, da hrvaSki in sploh jugOslOvanski
vojaki kazai naisrditejsi odpor, drzali poziciie
do zadnjega moza in eza mrtvi ceh grma-
dah. To je bilo Casu ko je bia OpOzcija JugO
sovanOv re Ocitno revoluconarna, ko jc iZgub
vlad prijazni SuSteISic ze svojo lastno stranko,
ko sc je javno propaganda jugoslovanska drzava
in je vse nemSko casopisje oznacevalo Jugoslova-
ne "a "izda jacc." Razmere itaijanski from
ii so Sc hpoma izpremenilc. do je priSla vest. da
je Italia priznala opravcenost jugOslovanskih
aspiracij po svobodi Odpor avstrijske armade,
katerc hrbtiSce bile jugoslovanske cete, je od-
nehal in aliiansko orozjc je doseglo uspeh, ka-
krsnega nj moglo dotlej zaznamovati ekom vse
vojne
Obzaovat je, da Sc nj takrat natancneje po-
vedalo, kaj jc Italia Jugoslovanom priznala.
'Simpatje IA aspiracije po svobodi' so zeo meg
len pojm; Italija sama nj zadovoljila simpa-
tijam Anglije, Francje in Rustic, ko ie Sla
vOjno, ampak je hotea imet crno ma belem, kai
da dobi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

Italija je prebila nekOlikO revolucii, preden
je liz geograficnega pOjma pOstala narodno-poli
ti6na enota Ne lie Garibaldijeva akcia, ampak
tudi vojne Avstrijo bile revoucionarnega
znacaja Ma vsak nacin je bilo llstvarjenje enot
lie italijanske drzave revoluciOnarnO dejanie in
po TAKEN rojstvu bi bio pricakovati, da bodo
njenem zivljenju veljala liberalna in napredna
nacela. To Sc pa vendar lie more brezpogojno tr-
diti; med njenimi poticarji imajo veliko besedo
pristasi Sol, katerih nauki vse pref kakor
derni. Rim je rojstno mesto mnogih dogenl, cara
di katerih je katoliska cerkev izgubila ma milonc
religioznih ljud katerim pa je bila neznosna "a
hteva, da maj jim misli petrificirajo; kakor
verske, so pa Italiji tudi politiGne dogme nez-
merno trmaste.e Kar tce njenega notranjega
zivlienja, ie Italia prav zaradi tega veGii ne
varnosti revoucije kakor marsikatera druga dr.
zava in kdorkol je zasledoval njeno notranjo
zgodovinO, je lahko cital znamenja Kar Sc tice
zunanje politike, pa ustvarja dOgmatka pray Sc
daj nevarnosti, XII fakticno vecie nego iih NOR
da gOspOd SOnnino ceni.
Ideje, XII jih je razlagal predsednik Wilson
novi ureditvi sveta, vecini italijanskih aktv-
nih drzavnikov tuie. Oni podlegaio sugestiii ira
dicije TAXI meri, da aplavdirajo besedam, XII po-
bijajo njih teorije, obeutkom, da mora vsaka
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

Pri TAKEN ljudskem Stetju, kakrsno Sc lie vr-
silo Avsrij Sc mocno cutijo posledice rega raz-
merJa. Gospodarska odvisnost je velik faktor
Ce sc vzame postev, da so popisovali prebivace
ponajyec italijansli uradniki da SO delayski raz-
red odvisn cd italijanskih podjetnikov, da je "a
slovensko sluzknjo kar njena italijanska gospo-
dnja zapisala obcevalni jerk, je ahko razumeti,
ola nj moglo biti Stetje prid slovanski narodno-
sti. Najbolj je to Gutilo po mestih; ma dezeli.
kJer je ljudstvo kompaktno slovensko ali hrvaSko.
je vpliv veGinoma izginil; uvejavja Sc je lie tam,
kjer obsaja Sc ''llolonski sstem" to Sc pravi
kjer so kmeje lie najemnki baronskih ali cerkve-
nih zemljiSc kakor ponekcd ma GoriSkem in V
Dalmaciji, in razmere Sc zelo podobne nekda-
MENU tlacanstvu.
kljub vsem neugodnosim je bio tudi temu
sistemu nemogoce popa6it sliko tako, da sc ne bi
bila izkazala slovanska vecina PrimOrju.
Oficijelni rezultat ljudskega s,etia daje slc-
dece stevilke
Ia Trst in okolico l90,SOS prebivalcev; od-
teh 1889 Italijanov 59,974 Slovanov, 11,S7O
Nemcev.
Ia Gorisko 249,65S prebivacev; Italijanov
90,l19 Slovanov 155, ,O39, Nemcev 45OO
Ia Istro 382, ,652 prebivalcev; Itaijanov 145,-
SIT, Slovanov 224 400, Nemcev LBS
la Damaciio 633,77S prcbivacev Ilalijanov
1S,O2S, Slovanov 6l2,669 Nemcev 30S1.
Skupne Stevilke "a tc dezele so sledeGe:
Vsega prebivalstva skupaj l,456,S9l.
Italijanov 372,623.
Jugoslovanov 1O52OS2
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-27

ist n koristi dslavskssa
,judstva. Dslavei 60 opra.
viseni do vssga, kar pro.
ducirajo.
This paper 10 dsvotsd to
the interests of the work
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
The St. Johns herald., 1918-05-02
United States Land Office at Phoenix, Arizona,
 State of Arizona.
To WHOM IT MAY CONCERN:

To WHOM IT MAY CONCERN:
 Notice is hereby given that the State of Arizona, under the pro- visions of the Act of Congress, approved June 20, 1910, (36Stats. 550, has filed in this office it's School Indemnity LandSelections, applying to select as indemnity, the lands described as follows:
 1421-037358: In T. 8N.,R 28 E., Lot 1; NE4NW1; ;N3NEt Sec. IS: NW4NE11;; N3NW4; SW4NW4 Section IT.
 (All in G. 6 s. R. M,)
 During the five weeks period of publication of this notice or any time thereafter and before final approval and certifcation, this office will receive protests or con- tests as to any of the above tracts applied for and transmit the same to the General Land Office.
 Dated at Phoenix, Arizona, April 6, 1918.
 J. L. IRWIN, Register,
 SCOTT WHITE, Receiver. Date of first publication April Is, 1918.
The St. Johns herald., 1918-05-02

There is more Catarrh in this section of the country than all other diseases put together, and for years it was SUD- posed to be incurable. Doctors prescribed local remedies, and by constantly failing to cure with locCl treatment, pronounced it incurable. Catarrh is a local disease, greatly influenced by constitutional con- ditions and therefore requires consttu- tional treatment. Halls Catarrh Medi- cine. manufactured by F J. Cheney & Co.,, Toledo, Ohio, is a constitutional remedy, is taken internally and acts thru the Blood on the Mucous Surfaces of the System. One Hundred Dollars re- ward is offered for any case that Halls Catarrh Medicine fails to cure. Send for circulars and testimonials.
 F. J. CHENEY & CO.,, Toledo, Ohio.
 Sold by Druggists, 75c.
 Halls Family Pills for constipation.
The St. Johns herald., 1918-05-02
United States Land Office
 at Phoenix, Arizona,
State of Arizona

To WHOM IT MAY CONCERN:
 Notice is hereby given that the State of Arizona, under the pro visions of the Act of Congress approved June 20, 1910, (36 Stats. 557, has filed in this office it's School Indemnity Land Selections applying to select as indemnity the lands described as follows:
 2214-O38785: In T. g N., R. 27 E.. All of Section 12.
 2215-O38786: In T. g N., R. 27 E., All of Section 13.
 2216-O38787: In T. 1ON., R. 27 E., Lots 1; ;2;;3; 4; S3N1; SW4; N3SE4; SW4SE4 Sec. 1.
 2217-038788: In T. 10 N., R. 27 E., SE4SE4 Sec. 1. T. Il N., R. 27E., W3NE1; NW4; ;NE4SW4; N3SE4; SE4SE4 Sec. 28.
 2218- 038789: In T. 10 N., R. 27 B., All of Section 12.
 2219-O3879O: In T. 10 N., R. 27 E., All of Section 1S.
 2220-O98791: In T. 10 N., R. 27 E., All of Section A.
 2221-O98792: In T. 10 N., R. 27 E., All of Section 25.
 (All in G. 6 s. R. M.) Dated ar Phoenix, Arizona, April IT, 1918.
 J. L. IRWIN, Register.
 SCOTT WHITE, Receiver. Date of first publication May 2, 1918.
The St. Johns herald., 1918-05-02
United States Land Office, At Phoenix, Arizona.
 State of Arizona.

To WHOM IT MAY CONCERN: Notice is hereby given that the State of Arizona, under the pro- visions of the Act of Congress approved June 20, 1910, { 36 Stats, 557) has filed in this office it's School Indemnity Land Se- lections applying to select as in demnity the lands described as follows:
 22O2- O38749: In T. 20 N., R. g E., N3NE4;S3SE4; SW1 Sec tion 20.
 (All in G. & s. R. M.) During the five weeks period of publication of this notice, or any time thereafter, and before final approval and certifcation. this office will receive protests or con- tests as to any of the tracts ap- piled for and transmit the same to the General Land Office.
 Dated at Phoenix, Arizona, March 20, 1918.
 J. L. IRWIN
 Register
 Date of first publication April 4, 1918.
The St. Johns herald., 1918-05-02

For first class job work at right prices, come to the St. Johns Herald. Satisfaction guaranteed.
The St. Johns herald., 1918-05-02

-:; -, I
Elko independent. [volume] (Elko, Nev.) 1915-current, 1918-05-13
NOTICE FOR PUBLICATION
No. O3403

No. 034O3
Elko, Nevada Land Office, May 3.
1918.
NOTICE is hereby given that Oliver
Rife. of North Fork, County of Elko,
State of Nevada, has filed in this
office his application to enter. under
the provisions of Secs. 1906 or 23O7,
Revised Statutes of the United States.
the following described land. viz:
Northeast quarter of Southwest
quarter of Section 81, Township 43
North. Range Sc East, NJ. D. B. & NJ,
containing 40 acres.
Any and all presons claiming ad-
versely the lands described, or desir-
ing to object because of the mineral
character of the land, or for any 9TH
er reason, to the disposal to applicant
should file their affidavits of protest
in this office, on or before the 18th
day of June, 1918.
JOHN E. ROBBINS,
Register.
First publication. May 13, 1918.
Last publication, June 13, 1918.