Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-09
Ut kI.

~
pax nevtralnost! Kaj pomeni v Berlinu ia beseda,
odkar je pogOdba o ~belgijski nevtralnOsti "krpa
paplrJa Tudi ma Finskem pomagajo Nemci de-
lati "red"- roper boljsevike. Ne roper ruske;
roper finsRe. To sc pravi: Tudi ma Finsko priha-
jajo Nemci kot zandarji, kot policisti. Tako veil
ka je njih velikoduSnost Ampak finska vlada bo
debelo gledala, kadar il bo predlozen raGun.
Pc vsem evropskem vzhodu pomagaio men,
ski regiment delati ''red". u drugimi besedami:
Povsod, ma Poljskem, ma Kurlandskem, V Litvi,
ma ~Einskem, V Ukrajini zatirajo socializem in So
cialiste. Blazene mehke duse, XII mislijo, da DO
nemski militarizem donna bolj prizanesljiv ma
pram socializmu ,kakor drugod!
Rusi so V zalivu Hanko potopili nekoliko svo-
jh ladij, ker Jill MISC mogli resiti pred Nemci.
Nemske ladje so pred TEN streljale mamie. Ku-
riozen mir!
Smesni so monarhisti, kadar Sc ieze, de iih
kdo imenuje mOnarhiste. Kdor priznava monar-
hiten program, je monarhist, pa ce Sc postavlia
ma glavo.
Med najdrzneise lazi kraljevasev spada ia,
da so zavezniske in ameriska vlada priznale krf-
sko deklaracijo. Ne ena ne!
Nerjamemo, da postaja agitaciia "a kralje
vino nekaterim ljudem neprijetna. Ampak 2 blu
fanjem Sc ne opravi mic.
IL Londona prihaja poroGilo, da je sodrug
Kurt Eisner, urednik socialBtiGnega lista ''Nor-
waerts", V. jeci V Monakovem izvrsil samomor.
Eisner je bill eden izmed tistih, ki so bill meSeca
februarja aretirani Zaradi ponesretenega Strajka
V Nemtiji. hot voditelj gibanja je bill obdolzen
"veleizdajstva" in pricakovala ga ie paG podob-
ma usoda kakor Liebknechta in Dittmanna. Zdi
sc, Ola nu ie bila smrt ljubSa, kakor necastna tor
tura V rokah kaizerjevih rabljev. Kako Sc mu je
posre6il samOmor, Sc ne more spoznati IL poro-
ella.
Eisner nj bill strahopetec. Ako je hotel $
smrtjo uiti jeti, sc lahko sodi, da je smatral zuga-
joel zapOr "a wee kakor docasno izgubo osebne
svobode. Po tenn sc mora zaklintevati, da ti6i
resnica V vesteh, XII govore O nedostojnem in O..
krutnem ravnanju 2 obsojenimi nemskimi social
sti. kajzerska sodrga Sc he zadovoljuje $ tenn,
da kaznuje pc zakonu, ampak Sc podlo maseuje
mad svojimi nasprotniki. &c ne hi bila z~asleplje-
ma, ne bi bila tako zverinsko brutalna; kaiti dan
obraeuna pride Grejalislej in elm bestijalnejsa je
sedaj, tenn hujsi DO kon6ni obraGun.
IL nekega Slanka V "Muenchener POST lie
p%osneti, da je vojno sodSGe obsodilo vcliko mno-
zico delavcev in delavk IL berlinskih municiiskih
tovarn, ker Sc po februarskem strajku MISC ''pra-
voeasno' vrnili ma delo. Mnogo delavk so narav-
most IL sOdne dvorane odgnali V Zapor, dasi so
bOtid Z HidJnut OITOkp. NIlORO I'm SDlOn III
mic vedelo o ukazu, da Sc moraio vrniti ma delo,
ker so bile medtem poiskale delo drugod ali Sc pa
vrnile na dezelO. 'Muenchener POST kritizira
brezobzirno strogost sodis6a.
Leta 1917 je nastalo vec kakor 5000 novih
miljonarjev. Gotovo s svojim pridnim delom.
Tudi knee Lichnowsky, XII ie bill pred voino
nemSki veleposlanik V Londonu, trdi V neki spo-
menici, ola je NemGija povzroGila in izzvala vol
no. lie nekoliko zatelebancev Ostane menda, XII
bodo do smrti zatrjevali nedolznost Nemcije.
Hindenburg poSilia V NemGijo telegrame. V
katerih tolazi Nemce, da pride zmaga, ampak DO
trpeti moraio. Pravi, da no lie kratek cas- do DO
polne image. Tia kratek cas- traja doslej lie tri
leta in pol.
sredstva. Ia &c opaza delavec zmote v de