davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Lynden tribune. [volume] (Lynden, Wash.) 1908-current, 1918-01-10
Curtain Material

Where can you find better assert
ment of curtain material to choose
from than we have here. Many new
pieces have been added to our stock
and you will have little trouble in sell
Getting the proper kind if you come
here.
Priced at, the yard, -. 12Hc to S5c
The Lynden tribune. [volume] (Lynden, Wash.) 1908-current, 1918-01-10
The-Shoe-For
Working Men
Big L

Prices this year are not going to
mean much. People are looking for
Quality. We carry Quality shoes for
Working Men.
When we offer you Big z shoes for
75c or $1.00 less than you can get
them for elsewhere, then is when you
should take advantage Of Price.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

Socialist so teOrcticno razglajali in pojas-
njevali narodno v~prasanje cd vseh strani. Sodru-
81 DIR. Renncr, DIR. Bauer, Etbin Kristan so napi-
sail knjige o MEM, oni in Sc drugi so objavili V
revijah in c~asopisih nestete clanke, XII Sc ticcjo
te zahteve.
lie avstrijska vlada Sc nj zgenila in nj hote-
"A nitesar slisati o narodni avtonomiji V Avstri-
j. kajti njcna moe je bia V slabosti narodov. IL
recnih narodnih prepirov je zajcmdla vodo svo-
jega zivljenja. Narodni Sport so pospesevali memo
nazadnjaStvo. Nacionalni bOji so j dajali pre-
we've, da je zadrzevala socialni razvoj.
In ia vlada, Xxi vodi svoie narode stoletia IN
nos, XII Jill ovira V kulturi, XII Sc upira ~njihove-
mu gospodarskemu napredku, Xxi Jill scujc drugc.
"a prot drugemu in Xxi Jill Use z%atira, mai hi bila
naenkrat prijateljica avtonomije? Zakaj ia Bal
kanu, Zakai ne donna
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

Prochaska je bill avstrijski konzul V Skop
lJeni. NO so Srbi zavzeli to meStO, je naenkrat do
tleJ popolnoma neznano ime malopomembnega 90
spoda vznemirilo vso Evropo. Dunajski Gasopisi
so prinesli fantastiGne vesti o grozodejstvih, XII so
Jill Srbi baje pOceli V Skopljem, kjer da so tudi
divjasko razsajali Y avstrijskem konzulatu in sto-
rili Prochaski straSno zlo.
TIE vesti SO ~prihajale IL oficioznega vira IL Ia
kozvanega "literarnega biroja" V avstrijskem
zunanjem ministrstvu.
ZvedelO sc nj mic natanGnega. HujskaGi V "a
sedi SO rajsi p~repustili fantaziji presto pole. lie
natolcevanje o groznih receh sc je ponavljalo.
Potem je dObila rec konkretnO obliko: Kon-
zul Prochaska je mrtev! Srbi so ga umOrili!
Ia trditev sc nj mogla dolgo vzdrzati. Pc o.
vinkih sc je izvedelo, Ola MOI zivi.
Ali poSkodovan jel Srbi so storili Z MIN nekai
strasnega.
Kaj? Kai? Kaj?
Use je bilo napeto. Srbi cd prvega do zadnje-
ga so bill sami barbara, sami hajduki. Bogve, kaj
Je vse mogoce pricakovati cd njih.
Polagoma Sc je razneslo potihem, pa glasneje
in glasneje Srbi so pripravili konzula oh ~njegovo
mostvo! Well so mu moSko sposobnost.
Kirk divjega ogorGenja Sc je razlegal pc Du-
naju. Hujskaski listi so zahtevali, mai avstrijska
armada nemudoma prekoraGi Savo in Drino ter
eksemplaricno kaznWje srbske divjake. Bojno raz-
p~olozenie sc ie umetno podzigalo. V zunanjem mi
nistrStvu pa so pOmembno skomizgavali Hin, ma
%tantnega Sc ne vemo ME.
IL Skoplja ma Dunai pride pismo V dveh
dneh; brzojav V cni ali dveh urah. Poseben kurir
bi bill V stirih ali petih dneh tam in nazaj. Mi -
ministrstvo nj moglo izvedeti, kaj je z njegovim
konzulom, kakor da je Skoplje ma otoku divjakov
V Them oceanu!
Sest tednov JIG trajala Ia gonja, in Z MO Sc je
voJna strast tako razvnemala, Ola so Sc re vsi pri-
jatelji miru zbali. Toda Nem6iji nj bila svetovna
vojna V tisti dobi pc zelji IL Berlina je priSel mr.
eel curek. In naenkrat so ma Dunaju vedeli vso
resnico.
konzul Prochaska je bill xiv in zdrav; nihGe
mu nj izpulil zoba, nihte odrezal dlake, kaj Sc kaj
druzega.
komisija, XII je preiskavala zadcvo, JIG priSla
do zakljucka ,da jc Srbija storila neko napako
proti mednarodnemu pravu; nikdar pa nj mogia
lavnost izvedeti, kakSna je bila Ia napaka. Ena
kompanija s~rbskega ~vojastva ie salutirala avstrij-
ski zastavi, to JIG bio zadostno zadoScenje.
konzul Prochaska pa je bill potem prestav-
lien V Brazilijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
LJUDsKI INTEREST v AvsTRIJI.

Socialna demokracija vseh ayatrijskih naro-
dov Sc je vedno bojevala "a tako bolitiko. In ma
njeni strani je bilo vse zavedno prebivalstvo.
Potrebo take politike JIG nadvSe jasno kazala
stalno naraStajoGa draginja. Ma svetu nj industri-
jaime dezcle, V katcri hi delavsko ljudstvo uzivalo
tako malo mesa kakor V Avstriji. Medtem ko pri-
haja ma AngleSkem meso pc dvakrat do trikrat ma
dan ma MILO, in STEER v izdatnejsih porcijah, je "a
avstrijskega delavca koSGek govedine ali s"vinjine
prazniGna jed.
Cvozu mesa so Sc upirali velepoSestniki v
Avstriji i'll ma Ogrskem. In medtem, ko je ljud-
stvo zahtevalo, maj Sc odpro meje, so Sc dali ME
goNi meStanski poslanci V parlamentu ugnati V
kozji rog cd agrarcev, katere je protezirala vlada.
NajklavrnejSo komedijo so odigrali takrat,
ko je So "a uvoz ohlajenega argentinskega in
sploh prekomorskega mesa. OBJ prvem poizkusu
Sc je to meso prodajalo po Stirideset do Sestdeset
vinarjev pri kilogramu ceneje kakor domaGe.
Stalnemu ~uvazanju je nasprotOvala ogrska vlada,
zaStitnica grofovskih oderuhov.
Sociama demOkracija je V svojih Gasopisih, V
javnoSti in V p%arlamentu jasno dokazovala, da je
aprovizacija 4 twill cisto notranja zadeva Avstri-
je, V katero Sc nina Ogrska pray nc vmesavati,
posebno cato ne, ker Sc uvazano meso mixer ne
DO doteknilo ogrskih tai.
Priznani juristi so priznavali pravilnost So
cialno demokraticnega staliSGa.
Pc rsej drzavi so bill neSteti shodi; po vseh
meStih je ljudstvO prircjalo velikanske demonstra-
cijc. Mcstanske zenske organizacije so sledilc pri-
meru socialnc demokracije. CeS. in kr. uradniki so
ma svojih zborovanjih zahtevali odpomoc proti
draginii.
Gibanje ie bio tako Silno, da so SC meScanski
poslanci zbali "a svoje mandate. V parlamentu
je priSlo do ostrih bojev. In tedaj Sc je zgodilo
tote:
V gCSpodarSkem odSeku ie vclika vecina me-
scanSkih poslancev glasovala 5 socialnimi demo
kraft, da ina Avstrija brez ~ogrskega dovoljcnja
pravico uvazati meSo.
Drugo jutro, Sc preden je minilo "a ur, je sto-
pill ministrSki predscdnik mednjc in zahtcval, mai
izpremene svoje mnenje. In imaki so zlezli pod
klop, pa glasovali sami profit scbi.
Takrat je ministrski predsednik obljubil, da
sc DO IL balkanskih dczel vpeljavalo wee mesa. To
je bill re syoj cas- obljubil Aehrenthal Srbiji. Bolj-
sega dokaza ne hi bilo trcba, kakor je Ia, da so bill
resnicni interest Srbije in Avstrije epaki.
Ali ministrske obljube V Avstriji so pet krav
"a groS. Nrsila so Sc pac pogajanja = Srbijo.
Ljudstvo je pricakovalo, kdaj Sc odpravi ali pa
vsaj zniza visoka carina na zivino, meso, pScnico,
moko in krmo. Koncc pa je bill ia, da Sc je mnozi-
ma mesa, Xxi ga SINE Srbija vpeljavati V Avstrijo, Sc
z~nizala. In tako je bila udarjcna Srbija udarieno
je bio pa tudi avstrijsko liudstvo, zakaj Gene mesa
so takoj poSkocile.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
BERCHTOLDoVA NEVTRALNOST.

Ako hi bila Avstrija zaslcdovala pametno po-
htiko IA Balkanu, politiko V Interest," svojega pre-
bivalStva, politiko, Xxi hi koriStila njeni industriii
in njenemu liudstvu, hi bila "a pametne drzavnike
igraca, ohraniti dobre amer Z balkanskimi dr.
zavami. Enostavno prijateljstyo Avstrije brez
vseh imperialisticnih muh hi bile vse pozdravile,
ker hi jim bio omogocilo samostojen razvoj in
vzelo strah "a njih neodvisnost.
Necne avstrijske ~groznje, njena neodkritosrG-
ma poitika, rovarenje nienih poslanikov in kon-
zulov Jill je morale plasiti in Jill je gonilo V roke
Rustic, katerih hi Sc bile same radc reSile.
NeodkritosrGna a~vstrijska politika ie dajala
tudi njeni izjavi o nevtralnosti V casu balkanske
vojnc pravi %laznjivi %znaGaj.
Ko je izbruhnila Ia vojna, JIG bila Avstrija,
kakor menda tudi ostale velesile, prepricana, da
DO Turcija nitro "gotova $ svojimi pritlikavski-
mi" nasprotniki. Ker nj pc Berchtoldovem mne-
nju T%urcija potrebovala njene pomoci, je lahko
dcjal, da ostane nevtralna.
Spckulacija JIG bila sledeca:
"Srbi, Bolgari, Grki bodo kmalu po vrazje
tepeni. Tedaj bono predlagali mir in zahtevali
status quo. Iakaj Turcija Sc ne SINE ~povecati. Ma
Balkanu mora ostati ''bolni MOI" slab in bolan
dokler ne pride primerna prilika, da ga pograbimo
in 81 Odpremo pot do SOluna. Pred vsem svetom
pa DO imela naSa akcija imenitno lice. Nastopali
bono navidezno kot protektorji in varuhi prema-
ganih Balkancev, in oni nam bOdo moral biti hva-
lezni "a svojo existence, pa plesati, kakor bono
mi zvizgali."
Podobne misli jc imcla tudi Russia, lie da je
ona sanjala o pOtu V Carigrad.
Ali dogodki ma bojiScih so kakor burja razpr-
Sill tc fantazije. Namesto lahkih turSkih zmag je
prislo zmagovito prodiranje zaveznikov, i'm vse
kombinaciic Dunaia in Pctrograda so Sc razblinile.
V avSirijskcm zunanjem ministrstvu so Sc
ustraSiii. &c sc balkanske drzave povccajo in utr-
de. Sc nc no wee ,ulOuOce u N inv iOrati kakor ma
cka z miSjo. I'm &c pridcio same do Egcjskega NOR
ia zbocom sanjc o Solunu!
Takoi Sc JIG omajala avStrijska ncvtralnoit.
Ocividno so zaccli ma Dunaju iskati prctvczo "a
vmeSavanjc in "a vojno. PriGcli so Sc tisti zlo-
cinski manevri podlih brezvestnezev, katerih ne IL
briSe avs.rijska vojna stranka nikdar IL svoic
knjige.
UsKoPLJENJE " sKoPLJEM.
Ena prvih "velikih" akcij JIG bila Prochasko.
va afera.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
BALKAN BALKANsKIM NARoDoM.

image Bolgarov i'll SrbOv V balkauski vojni
MISC nikogar tako presenetile, kakor oficielno Az
strlJo. Ma BallplatZu ma Dunaiu so popolnoma IL
gubili glavo, zakaj Ia razvoj bOjnih operacij jc
brezobziIno %prekrizal vse njih raGune. Predvsem
je postalo iasno, da je geslo "status quo" izgubilo
vso ~veljavo, zakaj zmagujoGim balkanskim drza-
VAN Sc nj mOglo meni mic tebi mic ukazati, mai Sc
pc %doblleni vojni vrnejo "a svoje stare meje in
mai puste vse, kakor ie bio. Ma Dunaju so vedeli,
Ola ne hi S to zahtevo tudi pri ostalih velesilah mic
opravili. kajti zlasti zapadna Europa ie bila "a
dovol ina, da sc vzhodno vpraSanje, XII je cello sto-
letje ugrozalO svetovni mir, IA primeren naGin re-
81. Start vojni zakOn pravi: kar kdO 2 orozjem pri-
dobi, ie njegovo. Res, da je to naGelo barbaricno
i'll sc je podedOvalo IL najtemnejSih casov krvolOc-
mega barbarstva. Ali ''civilizirane" drzave Sc same
Sc vedno ravnaio pc TEN pravilu, in tudi Avstriia
je anektirala Bosno in Herzegovina, ker 10 je bila
pridobila T. meJem.
Toda vprico nepricakovanih balkanskih zmag
so ma Dunaju nenadoma postal moralni, povsem
V nasprotju z vsemi svojimi tradicijami. Name
sto nevzdrzljivega gesla ~"status quo'' so zapisali
prelepo besedo "Balkan balkanskim narodom"
ma svojo zastavo. To je bilo navidezno tisto, "a
kar so sc balkanski narodi sami bojevali.
Pa vendar nj bio tisto.
Oficielna Avstrija je potrebOvala geslo, Xxi
SO lcpo glasi, ola z MIN lahko maskira svoje Sc
bicne i'll rcakcionarne namene. JavnO je zahte-
vala avtonomijo balkanskih rtarodov, svojo poll
tiko JIG pa tako vodila, da bi Jill spravila cimbolj
Y odvisnost cd sebe.
Poznavalcu avstriiskih razmer Sc ie morale
takoj zazdeti cudno, odkod prihaja naenkrat av-
strjski vladi l~jubezen do narodne avtonomije.
&c bi bila imela kolickaj resne wolfe, hi bila tax
eksperiment re davno lahko poizkusila donna. Sal
ina sama cello vrsto narodov, XII so 81 vsi zeleli
avtonomijo.
SOcialna demokracija je neStetokrat izjavila,
da sc more Avstrija Ohraniti lie kot drzava avto-
nOmnih, "a skupne interese pc svobodni wolff re-
dinjenih narodov. Ma svojem %skupnem stranki-
mem zboru V Brnu leta 1899. ie socialna demokra-
ella izdcala in sklcnila narodnOstcn program, XII
Sc je oslanial ma narodno avtonomijo. V drzav-
mem zboru JIG socialne demokracija Sc V fasu pc
&c kurijc, ko JIG imela komaj pcS6ico poslanrcv V
parlamontu, zahtevala, maj predloM vlada zakon
o narodni avtonomiii. Pozneic ie ponavljala IA.
htcvo oh raznih prilikah.
Ko ie leta 1907. pc sploSni volilni pravici So
rialna demokraciia priSla 5 81 poslanci V DRAWN
zbor, ic storila raznc korake, da Sc izpremeni av.
sirijska ustava ma podlagi narodne avtonomiie.
Naposled je predlagala, maj Sc ustanovi poseben
narodnostni odsek, da zbere YES Material, XII Sc
nauasa ma narodna vpraSanja in da resi- ia pro-
blem. Sodrug Pernerstorfer je bill "izvoljen "a ma
celnika tega odseka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
Avstrija pred sedantO vOtnO.

Nj dolgO ~trajalo, pa je avstrijski ministrski
predsednik Stuergkh vpeljal komisariat tudi ma
Ceskem, kjer JIG razpustil dezelni odbor, dasi te-
ga nj najti mixer V ustavi. In ko je izbruhnila
vojna, je bila CeSka Sc vedno pod komisariatom.
SploSno V Avstriji hi bio veliko bolje. Par
lament je poSijal ministrski predsednik domu,
kadaf Sc mu je zljubilo in ma pocitnicah ga je pu.
Seal, dokler Sc JIG MENU ljubilo. Skliceval ga je
lie tedaj, kadar je hotel zahtevati move davke ali
pa wee rekrutov.
Ma Ogrskem je pa besnel blazni grof Tisza
Pista. kot predsednik parlamenta je poteptal po-
slovnik, potem je postal ministrski predsednik in
izsilil $ pomotjo korumpirane, z denarjem in ba-
joneti ~izvoljene vecine cello vrsto nazadnjaSkin
%zakonov, V DRAWN zbor ie ~pripelial posebno vo-
jaSko gardo in Z MO metal opozicionalne poslan-
ce IL parlamenta, prot ljudstvu pa je oh vsali
priliki mobiliziral infanterijo, artileriio in kava-
lerijo pc vseh budimpeStanskih ulicah.
Tako je absolutizem razSirjal svoje Grne pr
ste pc vseh dezelah in Sc znaSal mad vsemi ma
rO1i
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
~NEOZDRAvLJIVA SLEPOST.

Otitno je, da je imela Avstrija donna "a de-
s~etletje dovolj della, &c bi bila hotela urediti svo-
je razmere in dati svojim narodom koli6kai prize
ten dom. Zaradi tega bi bila morala z vsemi moe
mi skrbeti "a mir in "a dobro razmerie Z vsemi
sosednimi drzavami.
Ali ker je to narekoval zdravi razum, Sc nj
smelO zgoditi tako. Provokacije so neprenehoma
sledile; ko je izbruhnila balkanSka yojna, je pa
postala avstrijska oficielna politika naravnost
pustolovska in zloGinska.
Ze takrat je spravljal Berchtold Avstrijo in
vso Evropo neprenehoma V nevarnost vojne.
Hujskaci so zvenketali z orozjem nocindan in bill
je skoraj tudez, da Sc ie takrat prepreGilo sve-
tovno klanje.
Nepristranska zgodovina mora priznati, da
je bia V tistih cash VISA diplomacija previdneisa,
ircznejSa i'll popustljivejSa cd avstrijske. Nika-
kor nj mogoce zataiiti, da ie dunajSka klika tistc
mesece cd dine do dine iskala razloge "a provoke
CHE in dc Jill nj bio izlepa, Jill je tudi IL trte IL
vijala in izmiSl jala cele krvave romano.
Avstrijski narodi so tedaj ~preziveli mobili-
z%acijo, cee mesece so imeli pod seboi smodnik in
cd vseh strani SO frcale iskre, pc kontani vojni
pa Jill je zadela grozna industrijska kriza, spo-
jena z vsestransko brezposelnostio in bedo, OIL
katere Sc do sedanje vojne MISC okrevali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
OBJ VOJNI.

ko je izbruhnila balkanska vojna, je Avstrija
enako drugim velesilam izjavila, da ostane ne
vtralna. Obenem pa je grOf Berchtold naglasal
nacelo, da- sc mora ma Balkanu ohraniti ''status
quo, to Sc pravi, da Sc meje balkanskih drzav ne
smejo premakniti, pa maj DO lid vojne kakrsen-
koli.
Diplomaticni jerk je vcdno zasukan in logika
visoke politike je vednO V nasprotju Z navadnim
clovcSkim razumom. Tudi Berchtoldove izjave so
bile vedno take.
Pc vsem svetu in V vseh cash Sc je razlagala
neytralrost tako, da sc ncvtralna sila ne vmesava
V spOre drugih. &c pravi torej Avstrija, da je ne
vtralna, pomeni to "a navadnega clOveka, da il nj
mic mar. kako Sc drugi stepo in kaj da na,tane IL
tega. Avstrija he DO p%omagala ne enemu ne dru-
gemu, maj opravijo med sabo, kakor hoGejo in
morejo to hi bila nevtralnost.
S tenn sc pa he da spojiti nacelO. da mora pc
vojni os:ati vse, kakor je.
Kako pa je mogla Berchtoldova politika ven-
dar spojiti ia nasprotja?
Pred vsem nj oficijelna Avstrija nikdar resno
mislila ma nevtralnost. Ma Dunaju Sc jim JIG vedno
nekaj sanjalo o avstritskih interesih ma Balkanu,
Xxi Jill morajo varovati.
Ne da Sc poreGi, da ina Avstrija tam doll res
interese. Kolikor toliko sc je V Avstriji zacela raz-
vijaii industrial, XII potrebuje trga. In ker ne mo-
re habsburska mOnarhija misliti ma to, da hi posta-
la kOlonijalna drzaya ter naropala kaj zemlje pc
tujih delhi sveta, kjer so re drugi vecinoma po-
kradli, kar je bio mogoce, je morala iskati trziSca
"a svoje izdelke V blizini.
Y zapadOm In severom nj bilo veliko raGunati.
Tam imajo sami vec industrije kakor Avstrija.
Balkan pa je bill odprt. Use balkanskc dczclc so Sc
pretezno agrarne. Svoje industrije imajo lie malo.
A~vstro-Ogrska pa jim je ~najblizja soseda. Tudi "a
ME hi bio u~godneje kupovati potrebscinc V Bill
zini, kakOr pa V daljavi.
Tako so bill pravzaprav avstrijski in balkan
ski interest enaki. Sc boil SO Jill izenacevale agrar-
ne razmere. Avstriji primanjkuje poljedelskih
prOduktOv, Irvine, mesa, psenice i. t. d. In pitanO
zivino naiboljsega plemena proda iaio veliki 1.-Two
rcjci sc v tujino; zakaj NTH patriotizem ne privo-
Sci domacemu prebivaktvu kosGka dobrega mesa,
temvec zahteva lie velike profile.
Ma drugi strani morajo balkanske dezele pro-
daisti zivino in poljske ~pridelkc. To ic vir niiho-
viii dOhodkOv, in Ia mora ostati odprt, zlasti &c mai
~kupujeio industrijsko blago.
Interest Avstrije in balkanskih draw hi Sc to-
rel zelo lahko dali spraviti V sklad. Avstriia mai
kanci pa hi lahko kupovali avstrijske izdclkc.
Obema hi bio ustrezeno, posebno pa avstriji,kcmu
ljudstvu, XII hi ma eni strani priSlo do c%enciSega
mesa, ma drugi pa bi dobilo della v industriji.
Resnica je torei, da je Avstrija potrcbovala
dobre razmere z balkanskimi dezelami pray iako
kakor tie 2 Avstrijo. Prevzetno napihovanic du-
najskih drzavnikov je bilo smesno. Kaksno poll
tiko hi mOrala voditi Avstrija, so pa te razmere
prav jasno kazale: 10
Mir in prijateljstvo z balkanskimi drzavami!
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06

,odzina przyzwoite mice bedziecie-
Wszak Polska, z pomiedzy panstw.
kt6re wojne prowadzily, najbogat--
Sym jest kra$em, a W dodatku Cd
szkodowanie otrzyma. Bedzie vice z
czego daG czy to HAWAI- ziemi, czy pra
ce rzadowa ola tego, kt6ryby wall
cyl "a Polske z Ia nora az przyje-
chai. Przyjdz vice dis j do Armii
polskiej sic zapisz.
Poniewa5 zglasza sic wielu mez-.
czyzn majacych tn zony i zapisuja-
cych sic jake samotni, zostawiajac
swe zony ma lasce losu, zmuszeni je-
stasmy oswiadczyc, re takiego ochot
nika czeka surowa kara W obozio.
Masz tn zone, bracie, cheese sic do
Armii Polskiej zapisac, przyjdz do
Centrum z iona, a tn, gdy iona poH'
wolf eli ptsemnie i zgodzi sic sama
utrzymywa6 podczas twojej nieo--
becnosci, wtedy 2 checia Gle przyj-
miemy. - Jest dose mlodziezy, sa-
motnych, MECH ci wszyscy ida, a
bedziemy mieli wkr6tce sto tysiecS
iofnierzs Q Ameryki.
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06
re SPRkW
Armii Polskiei
WE FRANCYI.

Nastepny odJazd oehOtnikow Cd
bedzie sic W pOniedziaiek dnia ego
grudnia Z parafii sw. Jacka W Avon
dale. Ze wzledu ma to, re do koScioia
musimy jechaG tramwajami, wszys-
ey ochotnicy, kt6rzy W ten ponie-
dzialek maja wyjezdzat do obOzu,
stawia sic W biurzC Centrum pred
godzina 9-ts rano W poniedzialek.-
Nie,haj przyjda sotOwi do odjazdu
take / Ct. kt6rzy mieli wyjechat W
ostatni i przedostatni poniedziaiek,
a ME wyjechali, oczekujac ma to, 70
przyszlemy i'm zawiadOmienie. Ia
wiadom;en o wyjezdzie ME wysyta-
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06

WCzoraj zapisalo sic W Centrum
W szeregi Armii Polskiej 80 ochot-
rik6w. Jak tax dalej poidzie. to Emu
tzeni bedziemy wysyia6 diva ray ty-
godntowo, do obozu. - Niechai tyl-
10 przychodza, kto moze, kto chce,
kto zdrow, kto silny, kto obowiaz-
k0w tn zadnych niema - niechaj sic
zaptsuia I MECH jada ma polska zie-
ME, bronic Jej bronia wiasnemi pier
siami, DO to ich matka. A jakzez
matki ME bronic? - DIS juz ME.
ma zadnego ,,ale" przeci& ArmiI
Polskiej ~(jeleli :akiekolwiek bylo
kiedy). Dawniej rozchodzilo CT sic
bracie o to, re tw6j brat lub ojciec
Jest W armii n~iemieckiej lub austry-
ackiej, 1 ty zmuszonym bedziesz stree
lac do niego, ME wiedzac o tenn. DIS
tego niema. DIS i brat / ojciec tw6i
sfuzys W Armii Polskiej lub gospoda-
Ivy W ,domu. Dawniej, rozchodziio
ci sic otto, re bill sic bedzlesz "a pol
ska sprawe ~wprawdzie, ale ma OBJ
eel, francuskiej zlemi. DIS Francya
wysyla Armie Polska do Polski. l ty
takze do Polski pojedziesz. Dawniei,
rozchodzilo CT sic moze o to, re tn
pracujesz PREY wyrobie amunicyi /
tenn samem przyczyniasz sic do zwy-
cieztwa, a przytem dobre pleniadzc
zardbiasz. DIS tego niema. Amuni-
cyl ME wyrabiaja. pensye CT juz OBJ
rieli, a nawet ezasami z piracy Gle
wydalaja. W takim wypadku ME po-
winienes szukac innej piracy, ale do
Armii Polskiej wstepowaG. - Daw-
niei rozchodzilo CT sic bracie, moze
o to, re gdy kaleka W wojnie costa
niesz, z czego sic bedziesz utrzyhy-
wal, kto CT da zabezpieczenie. Dzis
tego niema. A gdyby nawet przyszlo
ii sic bic z wrogami ma. ziemi ojczy-
stej, to badz pewien, re gdybyS ka-
leka z~ostai, utrzymanie l ty I twoja
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06

re, Iykowate, re go ami nozem ma
wet krajac ME mozna....
Wiasciciel (do kelnera): - Ida
ie mi sic, cos must bye z tym mie-
sem naprawde, gdyz jest to juz $50
sty gost, kt6ry ma ten sam kotlet
narzeka.
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06

Stowarzyszenie operatorow tele-
grafu Marconi'ego wysialo APPEL
DO komisyi przeciw-spornej, ably
podwyzszono zapiate wszystkim
operatorom PREY telegrafie iskro-
wynn.
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06
TrWaIa miioSc.

- Co siysze? - m6wi narzeczo-
ma. - Zostafes wezwany do sadu!
Drze ma mysl, re moga Gle skazac.
-Badz spokojna moja na1droH--
sza Choeby mnie mieli skazac ma ca
3e aycie. to / wtedy wiernym CT bye
ME przestane.
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06
Wet "a wet.

Doktor oddaje krawcowi garni--
tur, kt6ry ME dobrze ley. - Wkr6t
ce spotykaja sic obydwaj ma pogrze-
bic ~pacyenta tegoz doktora.
: Jaki pan szczesliwy, panic
doktorze.
- Dlaczego? - pyta dokt0r.
- Bo panu sfusaerowanej robo-
ty nigdy ME oddaja! - odpowiada
zlosliwie krawiec.
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06

Jakos Polska, pomimo wielu wro-
gov, dale sobie. z mimi rade poma{n.
Wojska polskie zajeiy zn6w Lwow'
Stanislaw6w. a przedwczoraj Brzesc
Litewski. Pomagaj i'm Bog, ale Cd
miodziency, kt6ry sic teraz W szere-
gi Armii Polskiej zapisuja take
chcieliby zakosztowat troche wojen-
ki i ma karkach wrogow przejecha"
sic tam, gdzie pieprz rosnie. -
Gdzie jak gdzie, ale 2 Gdanska l
Prus, to juz chyba Armia Polska 2
Francyi niemiaszk6w pedzic bedzte'
Czytalismy wczoraj list pisany
przez jednego zoinierza Armii Pol
skiej z Francyi, re do Paryza PREY
jechali polsey oficerowi z Warszawy
a oficerowie polscy Armii PolskieJ
We Francyi wyjechali do Warszawy,
macy to. re "a oficerami p~ociagn'e
{; Gala armia W rodzinue strony.
JeslS sic bracie, ME zapisai do
dis do Armii Polskiej, to znaczy,
re ME bedziesz sic juz lanai opfat-
klein re swoimi drogimi W rodzin'
| mem miejscu, Ale jesli przyidziasz do
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06
Pytanie.

= Czemu z6ltko jest rodzaju Mia
kiego, a ME meskiego Tub zehskiego?
Poniewaz n%iewiadomo, CO z
niego bedzie: kogut, czy kura?
Dziennik Chicagoski. [volume] (Chicago [Ill.]) 1890-1971, 1918-12-06
Pijak m~oralista.

sedzia (oglaszajac wyrok): -
Ia awantury, jake wyprawiales pan
DO pijanemu, skazuje pana ma die
siec dni aresztu bez zamiany ma
grzywne.
Oskarzony: : A widZi pan sedzia
10 czego to pijanstwo prowadzi! :.