Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23

nekaterih kapitalisticnh iistih, in sicer
pray takih, katerh najOdlOGncic in ma jbrez-
obzrneje zagovariajo pristine kapitalisticni in,e-
resi-, je bila zeo veka radost ko sc je na Fin
skem pojavila protirevoucja. Prve vesti zma-
gah 'bele earde" mad boljSeviki so izzvale V ne
katerh uredniStvih tako veselje, kakor da sc pr
cenJa konec Becebubovega kral jeStva zemji.
Clovek hi bill cudil ce hi bilo Slo "a ne
poznanie razmer. Toda listom, XII imao vsak
vainejS dezeli lahko nekoliko bogato placanih
dopisnitiov. he more TO .sluzti izgovor Nth p.
sava ie imela popolnoma druee wire in razoge
Gotovo je svetu spoh in tudi Amerik
dosti urednikov, ki Jim je razredni boi absurdna
uganka, ker so STEER marsikai lahko studira ven-
dar Sc pa MISC nikoli pogobili socialno sesta
sedanje druzbe. Nth ideje SO cisto poStene to-
da zaStarele in zato nimaio vrednos naSih
dneh \jihovim ocem zdi Svet raZde jen de-
zee, narode verske Skupme; ampak do
hkega pomona druzabnih razredov in do nujnost
niih nasprotii MISC prodrli
Ma drugi Stran pa zurnalisti, ki pray do
bro poznajo i'll razumejo razredne razike, pa Sc
postavljajo razrcdnem boju popomoma zavedno
ia kaptalistiGno stran ker pospesuicio TEN maj
bolje svoje intere,e
Tisti katcrm Sluaiio taxi tasnikarji so alb
souno naSproni delavstvu. Kadar prhaja do
kakSncga konflikta med dclom in kaptaom, nj
zanje vpraSanja, kateri Strani je pravicnOSt.
Iamic je alsiom, da ina kapitalistcna :ltran we'd
pray in da je dclavStvo vcdno kriviCno
TAX nacin boja more ustaviti pri ma
sprotsvu, ampak Ge nj re od vsega zacetka novra
stva mora vsaj seasonal izec
V TEN sovrastvu ic bill tudi gavni razlog
beSno napadanjc boljSevikov in ncboicno ra-
dos vprico vsake image mad mimi.
Boljsevik zanje ma jradikalnejSi predstav
niki delavstva, in Sicer razredno zavedni pred
STA 70 In iia
kaplicc krv ne bi bill napadi mamie vendar mic
bolj prizanesiivi In obrekovanja he bi bilo niti
crko mani. Sal MISC kapitalisticn glaSniki ia
ko mehkega srca, da hi jim smilila prclita kri.
&c Sc ma primer kdaj srelja ma delavce, nimajo
IA to lie tisoc opravitil, ampak najpopolnejse o.
dobravanje Razlika nj zanje tenn, kai da kdo de-
la ampak TEN. kdo da kaj della.
Burzvazja spojena fevdalci, jc na Fimkem
nastOpia proi boliSevikOm Zato je bio maj
lcpSem redu vsct. kar je storila In cato je nasel
vsak poraz bojSevikov najradostnejSe Odmeve.
NaSa dczca ina vojno Nemciio. Clovek,
ki hoce razumci, kako Sc suGe svct in stvari ma
MEM, Sc vpraSuje kako je priSlo do te vojne in
zakaj pahnicni van jo. ClOvek, III hoce urav-
navati svoje postopanje po spoznanju i'll ga spra-
viii soglasie svoiim preprcanJem. preiskuje,
kje je krvca in kje pravica, kaksne posledice mo-
re imei ena in kakSne druga zmaga. I'm &c prde
po skrbnem uvazevan u vSeh okoScn do Spozna-
vanja kaastrofe kacro hi pomenia zmaga kaJ-
zerstva dcmokracijo, kolikor je Je ma 've-
tu in dosledno "a vso dcmokracjo, XII je Sc ma
poti, tedaj Sc postavi popomim prepricanjem ma
stran XII ruS avtokracijo
Nekaterim ljudem je oko raziskovanJa III
tehtanja prcveG Kot vodja zamrSenih Stuaci-
jah jim ost ia tisti patrioizcm, ki izvira bolJ IL
srca, kakor IL glave V Ameriki vodi sedaJ tudi Ia
pot do pravega eliza, ker ie giganticnem boJu
med Zcdinicnim drzavami in Nemcijo pravica ma
strani prvh
Maj pa Sc je priso do zakljucka po katei1-