Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23

otitno je, da obsega Ia izjava marsikaj, $ Gi-
nler Sc popolnoma strinjamo sal Sc nekatere toGke
Skor2i doSlovnO viemaio $ chicaSko iziavo. ma ka-
teri sloni - kljub tasovnim izpremembam ma.
felno dcIo Slovenskega Itepublitanskega Zdruze
MIA
Ali pri tako vaznih reGeh Sc ne moreno zalo-
~voljevati $ p%ovrSnim pregledom. V SimpatiGnem
okviIju Sc lahko skriva zelo nesimpatitna rec.
Ne bono Sc veliko ~prepirali o trditvi, da
"Smo Slovenci, llrvati in Srhi en- narod". Ma vSak
nacin Sc lahko pravi, da je majhma konvencija, XII
zaStopa lie odlomck naroda in ga lastopa lie poll
titno, povSem neprimerna IA avtOritativno reSitev
takega vpraSanja. AbSolutno dejStvo je, da je tako
vpraSanje znanstvenega z%nacaja. PolitiGni raz
voj "a pat lahko pc Svoje resi-; ali Ia politiGni raz-
vol Jc Selc Y thru, nikakor pa nj dovrSen.
PoSameznik ina pravico do kakrSnega koli
naZora Y takih reGeh. Nikomur Sc ne more oGitati,
Gee Smatra JugoSlovane "a en- narod; nikomur 81
ne more vpi>ati Y grch, de Stejc Slovence IN pose
ben narod. Chm Sc Sploh dotaknemo tega profile
ma, StoJi pred Mani vpraSanjc: kaj pa jc pravza-
pray narod? kaj o~znatuje uarod' kakSen pomen
ina jerk IA narodno>t! Ali ie slovensGina jerk
ali dialekt?
NpraSanjc jc ma vsak natin preveG kompli-
cirano, da hi "a mogla TAXA konvenciia meni mic
tebi nG rcSiti in Svojo rcSitev diktirati liudstvu.
Nikakor Sc pa zaradi tega ne razburjamo. Ma
papirju Sc Iahko ~reSujejo Sc teaja vprasania; de
jansko reSitev p%roblema iugoSloyanske narodnoSti
prineSe Sele razyoj, in mani lahko poGakamo.
Druga toGka iziave pravi, ia "Slovenci oSam-
ljeni ne moreno ckSiStirati.'
Y reSnici, mic ne hitimo podpisovat TO trditey.
Tako kategoriGno, kakor ie ~izretcna, ne drzi. Po-
men Stavka je pac Ia, da hi Slovenci morali pro-
paSti Ge hi bill popOlnoma samOStojni. To je zelO
obupna beSeda. imeli hi v~eljavo Y gotovih ozirih,
ne pa V vSakih. V demokratiGni druzbi svobodnih
narodoy, Y kateri hi bill napad naroda ma narod
zanesljivo preprecen, hi bila tudi Samostoina ekSi-
stenca Slovencev mOgoGa.
Druga rec jc Ia, da ic zdruzitev z ostalimi
Jugoslovani EoristnciSa cd poSolne samostojno-
sti. Ampak te zdruzitvc nam nj trcba iskati IL oD-
upa mad Svojo nesposobnoStjo. Idruzitev nj nam
mic boil potrebna in mic boil koristna, kakor IIr-
vaton ali pa Srbom. &c je uSpeSna "a mas, ic
uspeSna tudi zanje. II tega Slcdi, da sc mora Zdru-
zitev izvrSiti l. zavestio popolne enakosti in ena-
kovrednoSti, ne pa kakor da Sc Slovencem 5 tenn
izkazuje nekaksna reSilna milost. Trditev, da hi
mas samoStalle moral vrag welt, hi vodila do "a
kljuGka, da prosimo' koga, maj mas vzame pod
svoje okrilje. Taxa pa situacija vendar nj. 10
likor dobivamo Y zedinjenju, toliko tudi prina
Same vanj.
kar Sc tee t%retje locke 90 enakOpravnoSti
vseh treh deloy jugosloyanskega naroda", hi bio
re zeleti nekoliko veE jaSnoSti. Garanciio IA take
enakopravnosi vidimo lie V a%vtonomiji.
q pravici SamoOdlotevanja nimamo Sevedd
nobemega prepira.
NajvaznejSa pa hi bila "a mas sledeta totka,
Xxi polaga najviSio Suvereno oblast V roke ''usta-
votvornega drzavncga zbora, XII mora biti izraz
prave narodne wolfe. ker je TO punctum SalienS
vSe izjave, Sc vrncmo mani potem posebej.
LIE kar Sc tee specialnih 'demokratiGnih "a
htev," navedenih Y izjavi, maj pref omenimo tole
Dobro razumemo, da ne more TAXA izjava OBJ
segati naGrta konstitucije, ampak Sc mora zado-
voljiti Z gotovimi vodilnimi naGeli. Ne hi Sc torei
pritozcvali zaradi pomanjkljivosti, te ne hi So
IA emo toxic, XII je abSolutno wanna, dokler so V
StranoSt oblasti V razrednih bojih. TO pomeni, da
ne sme nobena oblaSt Y SluGaju Strajka ali podob-
mega raZrcdnega konflikta proteiirati kapitaliStic-
mega razreda, kakor ne zahteva delavStvo V taken
bojU drugc ~ZaSGite, kakor tiSto, Xxi jo dale Zakon.
To zahtevo morajo poSrbno odloGno zastopati anne
risk Slovenci, XII 50 do malega vSi delavci..
Nrnimo Sc pa k "Suvereni oblasti ustavotvor-
mega drzavnega zbora". To je tista korporaciia,
XII 10 krfska deklaraciia o~znacuie l. "ustavotvoI-
no narodno SkupScino'.
&c vzamemo to toxic samo Ease, tedaj Sc z
MO tako striniamo, da hi jo 4 obema rokama pod
pisali. In ce hi drzala, hi verjeli, da Sc o drugih.
boil postranSkih tockah lahko doseze sporazum.
NajviSja suvcrcna oblast ustavotvornega zbo-
ra pomeni, da nina nihGc drugi dolocati osnovnih
zakorov, kakor ljudsko zastopstvo in da Sc nina
nihte vtikati V ~njcgovc sklepe.
Nj dvcma, da hi blo SIovensko Republican,
sko Zdruzenje 5 tenn lahko zadovoljno. VOLTA Ijud.
silva stoji tudi IA mas mad vSem drugim. I'm Slov.
Rep. Zdr. ne hi bilo treba mic druzega, kakor vo-
Ia: -. "a. - -.-I