Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-10

tam povZrocili nreobrat, kakrSnega nj bio od
leta 1S4S No jc vojna zbruhnila, je imea Az
Srija Svoie narOde polne koSc lepih bjub.
Nikdar Sc nj toliko govorilo avtonomji, 0
narodni enakopravnoSti. o "novi AvStriji," k ba-
ie izde IL vojne, kakor tstih GaSih Bilo hi sko
raj cudno, 6e ne bi bill mar>ikdo vericl akm le
PIN bcsedam, zlasti kcr so jih bombastGno podp
rail- tisi StrankarSl,i voditeli Iii stall ma urad
nth meStih dezenega glavarja. dezelnih odborn
kov it'd. Proti bleteScim obljubam je >eveda sta
krvolocen erOrizem. XII jc polniI iete da je bilo
premao proStora njih in dajal rahje in njh
pomodnikom toliko opravila, da 80 "a komaj zma
goVali. TOda deloma tc grozoc oStalc vSii
kar so ticc njih ObSeznoSti neZnamc 0ddajcnei
Sih lrajih, deoma so Sc, DC zc ne opraviCevale pd
razagalc voinim poozajem, deloma 81 Sc nil
mi zaduSili glaSovi, k hi bill mogli narodu 90.
voriti resnico
Ali tudi najokrutncjSa Sa jc mOgla bti lc
nekaj casa uspeSna. IL omedevice, Y katero ga je
bill vrgel StraSni udarec sc ie moral narod prejali-
Slej prebudit In zgodilo Se je. kar Sc je morale
zgoditi. Nsak terorzem ngubi >voio moe kadar
preide blazno divjanie in nj nihtc wee warren
pred MIN; zakaj tisti, mad kacrimi znaSa, spO-
znajo tedaj, da prinaSa boi vetie nevarmoSti
kakor pasivno trplienje. Avstriia. XII ie hotela
viSlicami in jetami zatrei vsak upor. "a ie
SvoJo do Skrajno>ti pognano bruIaluo>j jo Se pray
zbudila
Skoraj nepricakovanO. vendar kot logic
ma posledca razvoia, je priSel razkol klerikal-
hi Stranki in pref navidezno vSegamogoci Suster-
sic jc ostal osamlie beralni stranki 50 priSli
odIocnejSi element, ki ze die casa oponirali
staremu oportunizmu, do veljave. Socialist. Iii
Jill ie vojna takoj od zacetka kruto zadela uni
cenjem casopsja in razpustom organzacij SO vno-
vic razglasili svoj start program, in dasi ie vsakA
stranka ostala samosvoja in vzrajala ma svojih
posebnih nacelli, ie bA uasea e 4ts.lls;;x
dinstven: Zedinjenje in svobodal
Potem ie priSla ruska revolucia Cdarila jc
kakor strela iasnega neba la razSveila je obzoi-
je kakor strela. AvStrijskim narodom je polka.
zaa, da nj niti najsilneiSa avtokraciia nepremag-
ljiva, i'll Ia zged ie okrepcal made vseh XII 80
jetai pod habsburSkim tiranstvom T. rusko ie-
volucijo je dobilo gibanje zatranh avstriishih
narodov novo moralno silo in nov pogon. Cd IL
Stega casa ina njihovo gbanje izrecno revoluco-
naren znacaJ in vsako ponizno sprejemanje drot-
tin, spojeno z brcami, je pri kraju &c mora jo
bri brce, Jill je boje sprejemati brez miloSGin in
81 ohraniti pravco povratilo.
Avstrija, XII sicer niidar nj odiikovala
prevelikO intelligence SvOjih gospodarjev je in
stinktivno zaslutia, da je ''nekaj gnilega drza-
vi dansk." Postavljajoca Sc pred svetom V iu-
naSko i'll mocno'pozo, je bila vendar dust vedno
slabotna, kakOr vecinoma vsi okrutnczi Zato ie
tudi vedno menjaa svoie nacrte in poizkuSaa
vsak cas- drugimi sredstvi kakor igralec Y Mon
te Carlu XII bi vedno rad razb banko pa Sc "a
teka vsak dan drugemu 'sStemu
svoji zaogi ie mela habsburzanska vlada
vrvi in svinec, pa tudi bombone in jabolka Ko 81
je rabljeva moe izkazala preSaho jc poizkusila
zopet obljubam Nekoiko raznovrstnh nacr-
tov "a "reSitcv' jugosovanskega vpraSanja Sc
veda pod 'mogocnim zezlom prejasnc habsbls.-
Ske dinasiie' je bilo izdeanih, drug boil zvja-
cen, a tudi drug bolj piskav od drugega Pod
avspicijami neke obskurne organizacijc Sc je pr;-
redila konfcrcnca ma Dunaju, ki mai hi bila na
papirju ustvarila habsburSko- -iugosovanski "a.
radiz. vsako mastjo XII so jo karlov !ioniji ma
Sli V svoji stacun mazali manice; a YES trud
Je bill potrosen "a prazen mic kajti jugosovanske
ptitice MISC vec hotele sedati mamie
Dunajska vlada ie dala Jugosovanom mini
sra. preteklih casih bi bill Ljubian in Go
rci in Spljetu smatrali tako menovanie IA veil
ko pridObitev In nekdaj je bill TO zivljenski cii
pO ekscelencnem naslOvu ,hrepenecega SuSterSi-
ca Sedaj nj nihce oziral ma to koncesto in 60
spod minister, Xxi jc kmau spoznal, da ga .Jugoslo-
vani sploh ne smatrajo "a svoiega zasiopnika ali
uradnka, ie demisioniraI
Ko so mazila ostala brezuspesna Sc ie av-
strijska vlada, XII ina svojem inventarju spoh
lie dvoje sredstev, vrna k start metodi zugann
i'll zairanja. Rezultat pa 0stali enaki naI.
sc nj dial speljati ma led in njegov odpor jc ma
rascal cd dne do dne
Iedinj jenje Jugoslovanov jc ba ena zahteva
Slovencev start domovini. Pod krutimi udarci
krvavega transtva je vso silo ozivcla ideja. XII
ie re davno tlela skntih kotih narodove dusc
cetudi nj prihaiala vsako uro do jasne zavesti
NAL -. IL.