Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23
Pozrtvovalnost klavniskih mag
natOV.

razredni boji in kadar raZkriva-
jo zanikrne metode,, katerih Sc po-
sluzujejo denarni magnati V la
kin bojih, je ogenj V strehi in
"vsa javmost" ie razburjena, teS
socialist lie Sejcjo nemir, drazijo
miroljubne delavce in Jill hui
skajo, in pri tenn obrekujejo "'pre-
NONE s%loje" IL same nevoSGlji vo-
Sti in hudobije.
Ma SreGo pa posveti V kapitali-
Sticne praktike vGasi tudi kakSna
druga luG, kateri Sc ne more oGi-
tati, kar Sc tako lahko podtika 90
cialistom. Pred kratkim je zvez
ma vlada imela razloge, da Sc ne
koliko pouci o pocenjanju vele-
mesarSkih magnatov, in pravnik
Ilency IL kalifornije je dobil ma
logo, da izvrSi nckoliko Studij.
Tudi topot .ie bila "vsa jaw
most" neZnansko razkaCena. "NSa
javnoSt" je namreG kapitalistiGno
taSopiSje. ker >luzi bogatim in
tereSom, .je To caSopiSje Sam0 la
hko hogato. ker ina neStete Stra-
nj maStno p%laCanih oglaSov, mora
biti tudi veliko. I'm ker sc V mno-
9Th krogih pomen meri pc fun
tih, ne pa pc kakovoSti, izgleda
To caSopiSje kot "predStavniStvo
iavneYa mnenia." Ce .ie nekoliko
takih liStov razburienih, Sc tedaj
pravi, da je VISA javnost" raz-
burjena.
Tako je bilo tudi oh priliki He
neyeve p%reiSkave. LiSti, Xxi sc 81
Ger ~pretakajo cd patriotizma in
lojalnOsti in pridigajo brezpogoj-
no. najvdanejSe klecanie pred
vSakim ukrepom Wade, pozabijo
oh TAXI priliki ma vso logiko in do
slednoSt, pa znajo rohneti roper
Waldo, da hi Jill vSak rovtar lahko
zavidal IN njih neizcrpne zakla-
de zmcrjanja.
Nj je svetejse institucije cd ka-
pitalizma! Nj Jill bolj p~osvecenih
MOI cd multimiljonarjev! Me ne
de, &c so neizobrazeni kakor ne
obteSana klada, brutalni kakor
Sestradan volk, sebicni mad vsako
primero! Denar je Nth carstvo
in cd njihovih tronov izhaja mi
lost in nemilost.
Toda ker imamo vojno, mora
tudi vlada vcasi pomakniti obi
re ma Ia polbozanStva ma Stran.
Nojna ne potrebuje lie granat in
kartec, ampak tudi - hrane. Ia
ko vazen je zivcz "a vojno in "a
zmag.o, da je mOrala vlada usta-
noviti posebno organizacijo zanj
in Mr.. Hoover apelira in apelira
ma vSe prebivalstvo, maj ne "a
pravlja z%iveza, mai bo varGno in
maj 81 nalozi tudi nekoliko zrtev.
kaiti najveGja pozrtvovalnost
MOI V zakopih hi bila zaman, Ge
hi zm%anjkalo hrane.
N~arcevati pa seveda mic ne po-
maya, ce hi : Gem varcevati. Npo-
%Stevati Sc ne more lie konzum, am
pax tudi produkcija. In e Ia okvir
Spadajo klavnice. Zakaj kljub
vSem humanitarian teorijam We
getarijancev, XII imajo vGaSi. wee
usmiljenja do zivali, kakor do
svojega bliznjega, je cloveStvo do
sleJ vendar Sc najbolj odvisno cd
meSne hrane.
Ako hi Sc clovek zanaSal ma TO.
kar piSe kapitalisticno tasopisje,
bi bill Seveda lahko brez skrbi.
Sal nimajo dolarski magnati no
bene druge skrbi, kakor ola poma-
gajo potrebnemu GloveStvu. Klav-
nice so ma primer ustanovlie-
ne lie IL ljubezni do bliznjega, IL
u%smilJenja Z ljudmi, Xxi hi sicer
morali stradati. Maj YAM IA mic
ma svetu he pride ma misel, da so
ustanovljene zaradi profita! &c
vas zacne nadlegovati mnenje, da
bi ljudje lahko dobili mesa tudi
tedaj, ce bi mesarji, kakOr V sta
rem sistemu, sami kali in ola so
klavniSki baroni koncentrirali me-
sarSko obrt V ogromnO industri-
10, ker 81 koncentrirajo s TEN tu-
di profit V njihovih rokah in Sc
o~dpravlja sitna konkurenca, te-
daj %potlacite tako p~regreSno mnc-