Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24

SUI PNoJ PphNh, W ~ hpltihNiit idLiutIt, '
katerih. Sc ie zglasilo. Ena pesem sc pa neprene.
homa ponavlja Z enakimi besedami in 4 enako
m~elOdijo, tako da postaja marsikomu ze dolgo-
tasna, ker 10 ie re preveckrat slisal. To je pesem
o organizaciji.
Toda; Preveckrat? - To nj prava bes,da.
Evangehj organizacije sc ne ~razglaSa zaradi le-
pote, ampak zaradi potrebe. Tudi pevcu nj raz-
koSna radost, ponavljati pesem, XII jo je pei re IL
sockrat. Ampak kristjani moliio svoi oGenaS
vedno enak re Skoraj tisoG let dannadan, pa Sc
"a Sc pisO n~avcli6ali in sc ga ne smejo.
V organizaciio hi sc lahko nehalo klicati de-
~lavStVo, ce hi bill njen elas &c doScgel zadnjega
proletarca in &c hi bill &c vsi V njei. Dokler pa
Jill Stoji Sc kaj ob Strani ali pa cello Y nasprotmih
taboril, mora doneti daljc Ia napcv. Karkoli nam
malaga ubezni dan novega, IA trcmotck ali pa "a
doleo dobo Vaznega, kohkorkoli nam vSiljuie mas
boz problemov veiikih ali pa malih. vendar Sc mo-
ramo zopet i'm zopet vraGati k start, ncizogibni ma
logi, k Organizaciji.
Delavcem. Xxi SO lie nekoliko casa okuSali slasti
della in so zaSledovali delavsko gibanje, nicgovo
taktiko, njegove tezave in uSpehe. memda ne~bi BIZ
10 treba r%azlagati, da JIG organizacija neizogibno
potrebna IA dosego vsakega, bodiSi tudi najmani-
Sega zboljSanja. Delayec, Iii JIG napram organi-
zaciii popolnoma indiferenten. to Sc prayi, XII Sc
splol ne zmeni III organizacijo in mu jc vSeeno,
ali imajo prolctarci kak$no organizacijo, ali ie
pa nimajo - talk delavcc Sodi dandanaSnji Y mu-
zej IA Starinc.
Naideio Sc Steer Sc TAXI starokopitnezi. IA Nth
Stevilo je, cetudi re precei poiema, vendar Sc pre-
velikO. Toda, Gee hi Jill bilo Sc tako malo, Skod-
lJvi 50 celoti. Oni 50 pravZaprav najveCja ovira
vsakemu goSpOdarskemu in SOcialnemu napredku
IN vtasi so Svojim organiziranim tovariSem boil
nevarni, kakOr odkriti nasprotniki.
Delavca smatra delavec IA tovariSa: ce je
sam zaveden in pozna razdelitev sedanjc druzbc,
vidi V MEM tlana Svojega razreda. o kapitaii-
stu We, da mu je i'll da mu vsled vladaioGega reda
ne more biti mic druzega kakor nasprotnik. Della
wee mu jc pa skoraj brat, ako sc nj naravnost IL
kazal "a Kama.
Toda &c ne stoii ia delavec V njegovih vrstah,
je zaupanje pogOstoma neutemeljeno in Sc kaj la
hko konca Z razocaranjem. Neorganiziran della
wee sc ii DO sam kazal prijatclja, doklcr nj treba
tega dokazati. Chm pride do boja. 81 iakoj Y
nevarnOsti, da te zapusti ali ida. Ako hi ii bill
YES cas- kazal sovraStvo, bi bill pripravlien ma to
in bi Sc varoval. ker 81 mu zaupal, ii niegovo IL
dajstvo lahko pokvari vse racune in izpremeni
pricakovano zmago V poraz.
Tudi te ne hi bilo tega, JIG V neorganiziranih
delavcih vedno nevarnoSt IA organizirane.
Pc zakonu velja V Ameriki popolna zdruze-
Valna svoboda. kier so DELAYED neorganizirani in
vsled tega slabi, imajo kapitalisti pac pogum. da
poteptajo zakon in ne trpe organiziranih delavcev
V SNOJ1h podJetJlh. Ce so delavcl dobro OrganiZi-
rani in mocni, sc skrha moe kapit alistov oh sill
njihove organizaciie. Zdruzevalna pravica torej
obs;Oja i'll niti n~aivisje sodisce Zdruzenih drzav
he more wet delavcem te svobode.
a kakor pravica, tako je tudi ma njej sloneca
organizacija iavna. Vsled tega ne We Same ona.
kaksno moe da ina ,ampak tudi oblasti in podje-
tja so poutena o tenn. Nsak posaneznik. XII nj or
ganlziran, StoJi takorekoc ma Cdru pred kapitali-
sticnim Svctom in pravi GILLETTE, sal Sc MISC vsi or
sanizirani.
kaj TO ponIeni, vedo pac vSi, XII 50 Sc IL kdaj
bojevali IA boljSi polozaj Nemogocc iii bilo, pre-
steti vc tiste deputacije, ki 80 re kdaj romalc k
tovarniSkim voditcIjcm, X rudmiskim supcrintcn.
denton. k zcleHnicarskim managcrjcnr. k upray-
nina svetom delniskih druzb prosit "a zbolisanic
raZmcrc. Doseglc MISC navadnO nicesar. Semtcr-
TIA morda kakSno obljubo, kakSno prijazno besc-
do, priznanje, da 50 res slabi ca,i. Ma uresniccnjc
obljub Sc je potem cakalo toliko casa. Ola Sc ic po-
zabilo mamie. Ccz par let pOzncje Sc jc potem ma
pisala nova %proSnja, izvolila nova dcputacija, pa
je zaccla stara iyra. kapitalisti in Nth placani "a
stopniki so moida naSli move izgovorc, predlagali
depuiaciiam napacnc Stitistikc, Jill tolaziIi 4 holi-
so bodOcnost jo, ScdanjoSt 50 pa pIrStili mcizprcInc-
memo.
Zakaj JIG bilo tako?
kdor jc sprejemal take dcpuiaciie, jc dobro
vedel: 'Saj sc ne more zgoditi ME. Sal JIG V toyar-
nj, V rudniku, ma zeleznicah, V plavzu, V delavnici
Sc preveG takih, XII SC ME ne brigajo. XII MISC orga-
nizirani.
Ker MISC organizirani, sc Jill podjetnik ne hoji.
In kcr sc Jill ne boji, jim ne da niccsar. Kaiti
- =. u