Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-02

zlocinee lotiti cd javnega svcta
III Jill spraviti tia, k.jer lie mo
reJo NTH hudobni nagoni storiti
zlega. Torej V jece z zamrezenimi
okni, obdanc z visokimi, trdni-
mi zidovi in ~zastrazene z oboro-
zenimi cuvaji.
Razen varnosti druzbe imaio
kazni Sc drugs namene. Ia greh.
XII Je storjen z zloGinom, mora
biti pokora. V starih cash Sc ie
tisti, komur je bila storjena kr-
vica, sam maSGeval mad hudodel-
Gem. Tega pa he more trpeti ci-
vilizirana organizarana druzba
Ako sc posamezniku prepusti, da
odmeri kazen "a zlo, katero je
pretrpel, sc lahko zgodi, da .je
kazen vecjc zloGinstvo cd zloGinr
Samega. In kakor tam, kjer Sc We
liza ~ barbaricne davnine podc-
dovano krvno maScevanje, nj hui
dodelStva nikdar konec; osveti.
XII je skOraj vedno pretirana, "a
teva zopet oSveto in tako gre zlo-
dejstvo V vecnost, cd rodu do ro-
du.
kazen je socializirano, podr-
zavljeno maScevanje. V tenn je
nekaj napredka in z~boljsanja.
Sele od%stranitev privatnega ma
StevanJa ie omogo6ila, da so po-
stale kazni seasonal nekoliko boil
cloveSke. Yeast je bio obesanje
zaziganje, napletanje ma kolo, ma
tikanje ma kol it'd. tako vsakda-
ME. kakor .ie bilo vse cuvstvova-
ME Judi barbaricno.
Razvoj druzbc je povzroGil, da
je dobila tudi i~ustica polagoma
nekoliko boij Glovesko lice. Tam,
kjer je druzba zaostala, .je pa tn
iii justica zaOstala. Sedanja of
cielna pravicnost ne more zata.ii-
ii, da je kapitalisticna. Niena
glavna naloga je varStvo privat-
nc Jasmine, kapitalisticnih inte-
rcSov kapitaliStiGne druzbe.
Ali naSa doba je postala tudi
Humanitarian. o tenn hi clovek 81
Ger vcasi podvomil, &c ia primer
pogleda Gez Atlanticni ocean ali
pa &c bere porocila o ~lincanju pa
Ameriki. Toda apostoli SedanJo
druzbe govore toliko o humani.
tarnosti da moraio ugovori sko.
raj umolkniti.
IL te humanitarnosti izvira tu-
di nauk, da nj vse opravljeno 5
kaznijo zlocinca, ampak da ga je
treba tudi poraviti. Zdi Sc, da nj
idealizem edini boter tega naca-
la. Vines so vsekakor tudi mate.
rijalistcni oziri; &c bo hudodelrl
pOpravljen, ne BIO wee kradel, il
tisti, ki kaj imajo, bodo boil var
nj.
Pa to mic ne de. NaCelo poprav-
lianja hi bio vendar lepo. Ali
druzba, XII ga izreka, nj dosled.
ma. kako maj ma primer smrtna
kazen popravi cloveka? Kadar
.je zloGinec ma drugem svetu, ga
vsi lepi nauki tukajsnje druzbe
ne d~osczejo wee.
Kapitalisticna druzba sc pa
mott $ svojo humanitarnostio Sc
V drugem oziru. Popravljanje
zlocinca V kaznilnici bi bilo re le-
Pc, ce hi bile razmere take, da
hi popravlieni clovek lahko po-
steno zivel. Tega pa nj. Neprene-
homa Sc rabi fraza, kako maj bi
skesani gresnik postal koristen
Clan cloveske druzbe; toda fraza
nina realne moci. Predvsem je
tradicija hinavScine tako mocna,
ia ovira vSe reformatoricne Do
izkuse. &c pove clovek, ola priho-
ia IL kaznilnice, m umalo poma-
ga, ce doda, da Sc je V .ieci po-
holiSal. Kdo mu verjame? In kdo
more privatnega podjetnika pri-
smiliti, da hi wei takega floveka
ma delo?
&c hi bila druzba sama deloda-
jalec, bi bila stvar pac drugac-
ma. Seveda hi V tenn sluca.iu veci-
mona povod IA prvi zlocin odpa-
del. Namesto skrbi, kaj poceti
4 o%dpuscenimi hudodelci, hi Sc ia
ka druzbza lahkolotila vprasania,
kako sc odpravijo zlo6inci sploh.
Nismo fantasti. Ne mislimo, da