America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-11-01
REFLECTII.
l6ATERIALUI DE sCRIs.

In numarul trecut am arafat
descoperirea 81 eyoilutM uneltei
de scris, am vazut deci ca desco.
lperirea cernelei a facut schim-
bare in ftrebuintarea uneltei de
scris, astfel prpgresind de la
Stilus la pensula, astfel fost 81
leu progresul materialului dc
lscris, pergamentul ce era foarte
costisitor a fost inlocuit GU pa
pirus, un fel de hfrtie facuta din
o planta Gu aceiasi numire, care
a fost mai fina 81 mai ieftina,
ca 1nsa a adus GU ca evloutia din
pensula la alta unealta GU care
! Sc putea scrie mai usor. Game
nil de atunci au aflat ca trestia,
ori Calamo, dupa cum Sc numea,
| 81 care crestea prin mlastinele
cit 81 pc marginele Egiptului,
in golful Persian 81 Armenia,
daca taiata 81 ascutita la un
capat formfnd un punct ascutit,
da m condei care minunat pen
tru noua hfrtic inventata. A.
ceasta fost adevarata premer
gatoare a penitei din zilele noa-
sire. 1ntrebuintarea trestiei a.
flam fndarat in departata anti
chitate char 81 7ntre natiunile
civilizate din rasarit, unde tre-
stia servea ca instrument de
scris.
Introducerea hfrtiei mai fine
a facut sd nasca necesitatea de
a Sc inventa 81 penite mai fine
de scrie pc ca, astfel avem pc
nita facuta din peana de gisca,
de paun, 81 pentrn scrisul fin,
peana de ceoara a fost aflata
ca mai potrivita. Cirduri mari
de giste au inceput ca sd fie
crescute, numai 81 numai pentru
penele lor. Prima alusie specifi-
ca la penele de paseri este in
scrierile st. Isadore de Seville,
in veacul al saptelea, Gu toate
ca sc crede ca aceste penite din
pene de pasari au fost intrebuin-
tate Gu multi fnainte. Scrisul DC
timpul acela sa practica in ma
nastiri de catra calugari, 81 in
veacul al optsprezecelea, cind fla
cerea de penite din pene de pa
sari devenit arta, fiecare ca
lugar 81 fiecare invatator era
maiestru in facerca de penite.
Procesul preliminar in facerea
de penite din acest material era
Ca sa alegi penele dupa. cali
ftafe, frebIiau uscate in nisip
cald, atunci erau curatite de
pielea de deasupra lar virful e.
ra intarit prin bagarea in solu-
tie ferbinte de alum .si acid nj
trio. dilutat. in ultimul veac s'a
facut multe incercari de a imbu-
natal! penitele acestea, insa a.
ceste fncercari erau zadarnice,
datorita delicatetei punctului a.
scutit ce Sc tocea repede. Iosif
Bramah a inventat in 1909 O
masina care taia parti din penele
de paseri pc care lie puteai in.
trebuinta in un miner ce ser,
tvea ca sd lie tina, la olalta, facind
astfel mai multe din siugur;i
peana de pasare, pavfnd astfcl
calea spre penita din zilele noa-
sire.
Penele de pasari au tinut 10
cul ca instrument de scris mai
multi timp, 81 Gu ele s'au scris ce-
lie mai maiestrite bucati in Ii.
tratura. S'au facut multe 1ncer-
carl, orr cum, de face penite
care sd nu Sc strice att de repe-
Gle, insa nu s'a aflat pima la a.
nul. 1880, dupa atftea experin-
te- 81 nesuccese d. Samuil Ha-
rison introdus peana de metal.
0 plaza de otel a fost facuta
in forma de tub. Un capat a fost
ascutit 81 factt dupa forma pc
pitei de peana de gisca, dupa
multe incercari virful a fost Ia
cut in mai multe forme. La urma
dupa aceia au tocit virful, dupa
vointa.
Odata porniti pc aceasta Gale,
penita de otel primit imbuna-
atiri repezi. D-nul James Perry,
| i n1824, a deschis in Anglia Q
fabrica pentru facerea de peni-
te in un numar mare, pc linga
acesta Sc datoreSte lnulte fnlbu-
natatiri 81 d.lui Gilot.
Pcnitele facute de Perry erau
| dintr o. bucata.