Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

Matere sc p~rituzujejo mad unice-
vanjem c~lovestva. Matere pravijo,
da Sc ljudjc p~odivjali, da so po-
stall ne6astni ter da ugrozajo mo-
ralo.
Matere preklinjajo V ten pismih
b~oljSevike, kmete, delavce in jim
privoScijo 81 kazni. vse grozovi-
tosti in vsako trpljcnje.
- Use JIG treDa obesiti, Use IL
streliti in vse uhi6iti!
To z~ahtevajo zenc, matere in
rodnice vseh zenijev, vseh zloGin-
cev, vseh propdlic in vseh poSte =
njakov. To zahteva ravnotako ma
ii kriSta kot matt Judeza, matt l.
vana Groznega in matt nciramne-
ga Machiavellija, matt Fran6iSka
AsiSkega in matt sovraznika vsega
veselja, Filipa H., Xxi sc je V vsem
svojem zivljenju SANE tedaj "a
smeial, ko jc dobil porocilo o stra-
sni Jernejevi noel.
Smrt, nasiljc, u~niGeniel -
To kriGi zena, katerO moSki obcu-
duje. To kriGi zenska, XII vodi mo-
skega k veli5ihi in lepoti.
Nir vsega &ivijenja in vse poezi-
je krici:
- Ubiti, o5esiti, razmesaritir. =.
Ali nj najsilnejSe, najtemnejsc
protislovje. &c zahteva ~unicenje
vsega velicanstva tiSti, 5 katerim
je obdala zrodCNina zenSko?
Ali Sc morda zenSka nc zavcda
svoic velike kuitprne naloge, ali
ne cuti wee Y scbi svojega ustvar-
iaioGcga duha, ali Sc je popolnoma
vdala obupu, ki IA ic povzrocila
zmeda rcvolucionarnih dni9
Ne BON sc nataucneje spuScal V
to vpraSanje, ampak pripomnim
lie sledeGe:
We zenske prav dobro vestc. da
spremljajo porod vodno bolecine,
da je novi ciovek Iojcn V rvi...
To je zlobna ironija slepe ma
rave.
ko porajatc y bole&inah svojega
otroka, kricite kakor zivali, ko pa
%pritisnete novorojenega otroka ma
svOic prSi, ST uasmehnete S smeh-
Ilin lem, AI,ta., I,s
Ne BON VAN ocital vasega Ii
valskega tuljcnja; zdi Sc mi, da
razumem slime bolecine, XII to tn
ljenje povzrocajo, sal hi sam oma-
gal Z ozirom ma tako trpljenje, ce-
ravno nisem zcnska.
Zelim pa IL vsega srca, IL vse
duse, da hi pref ko mogoGe pritis-
nile z nasmehom Matere bozje ma
svoje srce novorojenega Gloveka
- novo Rusijo -.
Pomisliti JIG treba. ola ne pred
stavlja revolucija lie cele vrste
grozovitCsti in nasilja. pac pa tudi
cello vrsto junaStva casti. samoa.
tajevanja in nesebiGnosti.
Ali ne raZumete tega?
Ali sta vas T. tako preslepila
~sovraStvo in mrznja'
Stiridesetletna drzavljanska vol.
ma osemnajstega stoletja je rodila
V F~ranciji straSno razoranost. Pc.
mislite samo, kalko dobrOdelen V,
pliv je izvaJala Julia Recamier.
In koliko je primerov V svetov.
nj zgodovini! koliko imamo pri
merov, da je vtlivala zenska ma
%razvoj cloveSkih Guvstev in idej
VaSa naloga je. matere, da izka.
zete c~lovestvu neizmerno ljubezen,
da sc napram njemu vzdrzite vsa.
kega srda i'll jezc.
Boljseviki!
Pomislite vendar, da so tudi oni
lJudJe kot smo mi, da so tudi bolj-
sevike rodile materc. da mi V Nth
mic wee zivalskoga kakor V mas.
Najboljsi med mimi so izborni
ljudje, in zgodovina Rusije DO sea
soma lahko ponosna mamie. NaSi
otroci in naSi vnuki bodo obcudo-
vail NTH e~neczijo.
Nth delovanJc ie pa podvrzeno
naJvecji kritiki, da cello naizlob-
neJsemu zasmehovaniu. Use to
morda V vecji meri, kot zasluzijo.
Me obdaja duSece sovrastvo ma
sprotnikovega srda, in kar je NOR
ola Sc hujse, obdaja Jill p~riliznjeno