Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-13
Nauki IL ZiValStVa.

80
objavi je bio pred kratkim ci-
tati slede6e poeticne stavke:
"Kolikor je znano, Sc nj doslei
Sc noben ptic trudil, da bi 81 ma
pravil wee gnezd kakor niegov
"a prebivanje; nobena lisica 81
nj j@ezila, da je imcla emo samo
jamO "a prebivanje; nobena We
verica nj poginila cd tuge, ker
nj nabrala dovolj orehov IA dive
zimi in noben pes hi izgubil spa
MIA, ker nj incl dovolj koSti
shranjenih "a stara leta."
Nj slab Ia nauk, cetudi hi sc V
prirodi lahko dobili Sc drugi
zgledi, n. pr. srake, XII kradejo,
kar Sc sveti. Ampak kar sc tiGe
lisic, veveric i. t. d. ina omenje-
ma OTTAWA pray.
Pisatelj seveda ne p~ostaja IL
liriGnih nagibov poeticen, ampak
ina poutne namene. Njegova
primera liz zivalstva .ie podObna
pridigi, katere morala sc glasi
Bodite skromni! Ne zahtevajte
mnogo, Neliko ne manjka.
pa bi slisali Sc tisto o oGetu, XII
hrani ptiGice in oblaci lille.
Bodite skromnejSii Ma tigav
naslov gre to?
Noben ptic Sc Sc nj trudil, ola
hi 81 napravil wee gnezd kakor
njegov sosed. To je res; nekate-
ri Sc Sc toliko ne potrudijo, da bi
81 napravili emo, ampak pomece-
jO druge IL istega, katero so 81
zgradili.
Delavcem V TEN oziru. kakor
Sc nam zdi, ne bi bilo has treba
mnOgo naukov. V proletarskih
krOgih nj navada, da hi liudie
gradili nekoliko palaG meStu.
par vii ma dezeli, gozdno "koGo''
V hribih. letoviSGe OBJ morju, p;
morda Sc par drugih barak. Ne lie
da nimajo delavci take navajo.
ampak je tudi ne morejo imeti
ker Sc OBJ delavskih placah nc
more veliko zidati.
Primera o gnezdih Sc torej ii
&c kapitalistov. Oni imajo lahkc
vec "gnezd" kakor njih sosed.je
ampak nam nj znano, da Sc IA tC
prav posebno trudijo. Oni da.ic
zidati ; trud prepusGaio drugim
XII delajo zanje. In &c DO Ia di.
daktika mnogo zalegla pri milo.
narjih in multimilionarjih, sc
nam zdi dvomijivo. Cemu pa i
majo bogatstva? Menda ne cato
da postanejo pus6avniki.
Medtem, ko Sc more primera ,
pticjimi gnezdi nanaSati lie ma ka.
pitaliste, izgleda zadnja o pasiih
kosteh "a stara leta boil tako, ka.
kar da je e namenjena DELAY
Gem. kapitalist sc lie ''trudi'' "a
to, da bi incl ma stara leta dovolt
"kosti"; kakor vidimo, Sc niego.
va pozeljivost ne ustavi, tudi 20
ina re toliko, da bi mu zadoSto.
valo "a tristoletno starost. On
zbira nova in nova bogastva, ola
povecava svojo moe, da bolje w
traja v konkurenci, da vlada. ko.
sti "a stara leta ne dela.jo Glove.
ku skrbi, &c lahko sedi V naslo.
njacu, ne da hi Sc zganil, pa mu
prinasajo jane, tovarne ali zelel.
nice vsak dan tisoGake.
Stara leta so delavGeva skrb,
Zakaj on ina kapitalistitni
druzbi vrednost masine. &c Sc
stroj obrabi, da sc ne iz~plaGajo
wee pOprave, gre med stare zele-
20. &c je delavec iztrpan, da Sc
ne more IL MEGA wee meckati
profit, maj gre, kamor hoce. To
sc pa %pogOstoma zgodi. Sc preden
so leta resniGno stara. kapitali-
sticni sistem iZzema "mOderno",
"znanstvenO", to Sc pravi tako,
da izvlece liz delavca vso produk-
tivno silo, XII Sc o i%zpremeniti
V profit. In ker nina delavec ma
vadno ne dovolj pocitka, ne do
wolf materijalnih sredstev, da hi
nadomestil kapitalizmu zrtvova-
vane sile V p opolni
ne sile V popolni meri, mora
predcasno nastati deficit. Njego-
va moe opesa pref kakor kapita-
Ia