Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20
JEZIKOVNI BOZ NA NORVE-
SKEM.

SKEM.
Prve korenine n~orveSkoga iezi-
kovnega boja segajo okoli 500 let
nazaj. V zacetku II. stoletja je "a
celia Norvegija IL deloma Sc ne
znanih vzrCkov rapidno propada-
ii. Stara norve&ka literature je
skoraj popolnoma umrla, narod-
no plemstvo jc izginilo, mcScan-
stvo je ubozalo, trgovino .je pre-
vzela Hansa, drzava ic izgubila
svojo samostojnoSt zdruzi sc mai
pref 5 Svcdiio in pride pozne.jc
kot provincial pod Dansko. u dan
sko nadvlado Sc jc Siril tudi dan
ski jerk, X temu .ie pripomogla
pred vsem reformacija. PriSli so
danski pastorii, pridige so Sc
vrSile V danskem jeziku it'd. lie
Y zakonOdaii sc jc norveS5ina Sc
precej obdrzala. konGno je tudi
III zmagala danScina. Zakoni IL
lcta 1910 so bill leta 1904 pre-
Stavljeni ma danski jerk. s TEN ie
bill prizadet staremu norveSkemu
jeziku zadnji udarec. Padel JIG ma
stopnjo navadnega kmetskega
dialekta, XII ie vegetiral lie med
priprostim ljudstvom.
V Is. stoletiu pa Sc .je zaGel Y
skandinavskih dezelah nov socia-
len r%azvoj. N~astafo je novo me-
scanstvo in uradnistvo, XII je zace-
10 kazati poseben norveski provin-
cijalizem. V danski literature so
sc zacele pojavljati &c okoli 100
income norveSke poteze. Ia casa
N~apoleona sc jc odtrgala Norvc-
gija cd Danskc in Stopila V uni
10 $ Svedsko, $ katero So jc az
druzila, kakor ia znano, pred par
lett. II. maja 1914 je zboroval V
Eidsvoldu prvi storthing 0parla-
ment) svobodne Norvegiie. Ker
nj bilo plemstva, ker je bill trgo-
vski stan zelo slab in ker .je BIZ
10 kmetsko prebivalstvo Sc pre-
cej ma niDki kulturni stopnji, ie
potegnilo uradniStvo, XII .je pred
stavljalo najinteligentneiSi del ma
roda, vso Waldo nase, akoravno hi
imeli pc uStavi odlocevati V prvi
vrsti zemljiSki posestniki.
Okoli leta 1880 Sc .je situacija
polagoma Spremenila. Kmetje so
sc zaceli emancipirati. Vedno wee
Jill je prihajalO V parliament in lc-
ia 1884 so d0bili popolno zmago.
Leto ma to je prisel prvi kmet V
ministrstvo. Tudi danes Zavzema
V vladi emo mesto kmet in steer
kot kulturni minister. Ker je loGil
kmete cd uradnikov velik propad
glede ~izobrazbe. so skuSali premo-
stiti ia prepaid ma diva naGina: ma
eni strani $ sirSo l.judSkoSolsko w.
obraDbo kmetskcga prebivalStva
in Z ljudskimi univerzami.na dru-
gi strani pa z boiem proti starr,
sedanji dobi ncustrezajoti "hu-
maniSticni" izobrazbi. Ma cbeh
straneh so dosegli znacne uspehe.
Razlika v izobrazbi sc je poznala
posebno V ieziku. VISA vista izob-
razba je bila navczana po wee
stoletij ma ~danScino, katero .ic
smatralo prebivalstvo, XII .ie govo-
rilo svoje dialekte, IA nekaj tuie-
ga, akoravno nj razlika med ODE
ma vecja kOt med 'HoGhdeutsch'
in "Plattdeutsch". u dobro volio
je medsebojno razumevanje po-
pomona mono. Ker je smatrala
vsaka stranka svoj jerk "a edi-
no "narodnega" in upravicene-
ga, je nujno nastal jezikovni BOZ,
XII traja Sc danes.
Sredi 10. stoletja je nastcpil V
tenn boju Ivan Aasens, kmetski
sin liz severozahodne Norvegiie,
jezikoslovec in pisatefi, dobcr po-
znavatelj norskih dialektov. XII Sc
nj omejil, kakor pretezna vecina
samo ma analitiGno jezi-
koslovje, temvec je pristopil ma
.odlagi svojega znania tudi k sin
tezi, s katero dobi iezikoslovje Sc
lie pravi smisel in ceno. Stavil 81
je MANFRED nalogo ustvariti IL Ii