Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-05
UTR III.

NemSka vlada, vlada njegovega pc bozji vO-
li velitanstva ka~jzerja, je hotela francoskega
socialista sodruga Merrheima podkupiti, da hi
vplival ma francoske delavce V zmislu nemskega
miru. Posrecilo Sc il nj, kajti scdrug Merrheim nj
Bolo paSa. Dobro pa je, da je stOrila Ia poizkus,
kajti tako je priSlo vsaj ma dan, kakSnih kavalir-
skin sredstev Sc p~osluzuie ia ''najkulturnejsa"
vlada ma svetu. Pc TEN r~azkritju bodo mOrda tu-
di razni neverujoci Tomazi razumeli, da je bill
nemSki denar pc vsem svetu V prometu, Ola povesti
o podkupOvanju in poskusenem podkupovanju V
Ameriki, o plaeani nemski props gandi V Rusiii
it'd. MISC zgolj ~pravljice.
Da mas ne BIO kdo napaGno razumel, maj po-
vemo, da ne verjamemo prav mic trditvam, XII so
hotele IL Lenina in Trockega napraviti ~kupljeno
nemsko orodje. Takega Obrekovanja tudi najpo-
Stenejsi nj warren. Ampak da je ma Ruskem bolj
"zmagal" nemski denar, kakor nemsko ~junastvo,
ie preeej gotova rec.
Kajzerska Nem6ija je hotela yes svet korum-
pratt. Da Sc je drznila kaj .takega ~poskusiti S
francoskim socialistiGnim voditeljem, ie ~znaGilno
"a memo drznost. Pri vsem TEN smo doziveli emo
zadostenje: kO je posanec Haase V rajhstagu po-
vedal TO epizodo 2 dodatkom, da Sc ie vlada Herr
Won Hohenzollerna blamirala pri Merrheimf, 81
clani socalisticne m~anjsine klicali Slava mu! -
Bio je treba nekoliko poOuma, da Sc kliee "sla-
va" Francozu, zasti ko pomeni ia slava sramoto
"a Niljema in njegOvo tolpo. Da je ostalO tOliko
pOguma vsaJ Sc V enem kOtu rajhStaga, daje u
panic, da zasije tudi ma Nemskem Sc dan.
V svojem govoru V nemskem rajhstagu je
vOdja sOcialisticne m~anjsine dr.. Haase izjavil, da
vlada V Nemciji vOjaSka diktatura Res da vidimo
to tudi cd zunaj lahko, vendar ina fakt veGjo ce-
no, ce ga pove Nemec sam. o vojaski diktaturi V
Nemciji tOrej ne more bti dvOma. Ia diktatura
sc kaze tako motno, da lahko zatre vsak demo-
kraticen plaS. ySakO demOkratiSnO kretnio
Kdo Sc upa vprico tega dejstva Sc pridigati
pubic frazo, da nj razlike med drzavo in drzavo,
med Waldo in Waldo? &c je pa vojaSka diktatura
V NemclJi fakt, in &c ugrOzava ia fakt vso Evropo
in yes svet, kar je zadOstnO dokazanO z rsodo Ru-
size, tedaj nina beseda, Ola je to "nOtranja zade-
va Nemcije," nObenega pomona wee. Ako Sc V So
sednji Hist Organizira roparska tolpa, tedaj je ne
umno praviti, ola je njena "notranja zadeva," ka-
kO 81 uredi svOje razmere. Namen, da mt jutri ali
pojutrsnjem napade, oropa in zadavi, je pa6 ne
koikO tudi moja zadeva, in kdOr mi pravi, maj Sc
ne vtikam V njene "notranje razmere," je norec.
Nemtija je ma Ruskem dokazala, da ie s svojim
kaJzerizmom in militarizmOm nevarna nam vsem.
ZatoreJ Je zadeva mas vseh, da sc vrze kajzeri.
ZEN OBJ tia in sicer takO odlocno, da ne vstane nj
kdar wee. AkO mu ne morejo Nemci sami dati
tiste krepke brce, XII jo zasluzi, nj to nikakrsen
razlog, da hi moral YES svet prenasati njegovo
~grOznjo.
IL Rima prihaja sledeGe zanimivo ~poroGilo:
Delegate "socialisti6ne iredente,' pred
stavlJaJoce wee tisoc delavcev, Xxi so pred vojno in
tekom vojne ~pobegnili IL Avstrije v Italijo, so
odsli v London ma mednarodno socialistiGno kon-
ference. Predlozili bodo spomenico, XII ~izjavlia So
lidarnost he samo .Italijanov, temveG tudi Jugoslo-
vanov, CehOv, POljakov in Rumunccv, XII trpe pod
jarmom avstro-ogrske avtokracije. Delegate bo-
do z%ahtevali, da sc conference izreGe "a razdeli-
tev Avstro-Ogrske in popolno neodvisnost priza.
detih narodnosti."
Tako Sc socialist zatiranih narodov povsod
potegujejo "a osvobOditev in lie slepec more SC
taJiti, ola sc to veliko v~prasanje ne tiGe socializma.
Seveda nj nihee deial, da ie 5 TEN re reseno So
cialno vprasanje; ampak kakor je "a writ treba pri-
pravri tia, tako je "a razvoi in konGno uresnice-
ME SOcializma treha nstyariti mazda La 10 snalo