Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-11

nosti JIG vedno boil nepotrebna
stvar in naravni razvojni process
tehnike TO miverzalnoSt Z vSakim
dnevom boil izkloplja IL vSakda-
MEGA zivljenja.
Res je, da Sc .ie Ia potreba rodila
IL narocja kapitalizma in da Sluzi
v prvi vrSti ravno kapitalizmu IN
povzdigo njegovc profitnc rate.
A vendar JIG to tudi V intcrcsu de
lavStva. V trenotku, ko svctovnc-
mu eospodarSlvu nj zadoStovalo
wee rocnO delo in JIG tehnika poSta-
villa prve stroje, pricel Sc ie re
process specijalizirania delavncga.
problema %naravnim potion razvi
iati.
Raj zahtevamo od s~troja' ' pr
vi vrSti,d a NEUTRALITY-SUSPICIOUS. ma
menu 2 najmanjSo izgubo efcktaI
in da JIG izrabna doba delavne spo-'
sobnoSti tega Stroja kolikor mOgo
&c velika. To je doSeGi le tcdai|
ako ina stroj natancno ~zaokrozcn|
delokrog.
Sc pred deSetimi lett 50 ma pr.
ma eni in iSti Struinici CDrehbank)
obdelovali najrazlicneiSe predmc-
te. Sedaj ie delavec vklcnil Y
struznico oSovino in jo Struzil MAJ.
razlidne forme in premiere. Ako je
bill : tenn delom gotov. wei .ic dru-
go Stvar V delo, popolnoma drugc
naravi kot ono prvo dclo. ma pr.
jcrmenico, katera jc hil3 namcniC-
ma IA ono pref namenjcno oSoviuo.
.Jc Ii Zopet : tenn dclom gotov. pri-
Sla je tretia, prvim OVEN prcdmc-
tom povScm drugacna Stvar na VI
SO. recimo sklop Ckupplung), ka-
teri ie veal emo oSovino Z drugo.
I'm takO Sc jc vrstilo emo dclo IA
Irugim. emo boil razlicno cd dru-
zega. Pri TEN Sc jc izgublialo SC
veda najvcC casa : lem, da SO jc
morale poiSkati IN vSak precinct
novih orCdij, novih nozev, vSak
precinct je bilo ma drug nacin V
kleniti V stroj in delavcc ie vedno
izgubil doSti casa ma TEN. da .ic
moral pri vSakem prcdmetu dolgo
razmiSljati, kako najugodncjSc o.
pravi novo delo.
Delavec je seveda incl pri ten
pOlno posla. A drugacc .ic bilo :
strojem. V odmcrienih osmih u
,hrah delavnega dneva JIG bill stro.i
fakticno mogoce lie pet ur V pora-
hi. Ostale Fri IRE so Sc izgubilc ra.
di pripravljanja k novcmu dclu,
"a vklenitev prcdmeta Y stroll, IN
preureditev zobnih prcdlozb Svr-
no druge delavne BRINE it'd. Dclo-
dajalcc je pa Sevoda cd stroia raw
no tako zahtcval vSeh Oscm ur de
lavne izrabe, kot cd dclavca in ma
ravno je, da jc $ casom razdclil ia
kO, da je Ell Stroj obdeloval le en-
in isti precinct.
Delavec ma Ia nacin nj mic " p
gubil. Nasprotno! On .je pridobii,
ker mu nj bio potrebno wee tolik"
razmisljati kot pre.ie, ko ie vsako
uro incl kaj druzega obdelovati.
pridobil mu ie. tudi materiielno,
ker je preje dcSti pokvaril. kar
mu je delodajalec cd zaSluZka cd
tegnil. Njegovo nOvo Spccializira-
no delo sc je tudi poboljSalo, kcr
sc je lahko 2 intenzivneiSim into
resom posvetil Specializiranemu
obdelovanju.
Ako snujemo kako novo pod.jet-
je ali prevdarimo kako novo dclo.
in mai no 10 tudi V najmaniScm
rodbinSkem krogu, vcdno pazimn
ma TO. da n%apravimO to u najmanj-
SINH investicijSkimi stroSki in da
kolikor mogoGe izrabimo Siroi ali
orOdje, katero uporabliamo. Mi
SkuSamO torej 4 vSo Silo dvigniii
ucinski faktor Stro.ia ali izrabo 90
tove materijc magari IN deSciinkc
procontov, lie da izrabimo 10 pc
mocno Silo kolikor mogoGc ckono-'
miCno.
A pri %ocenjevanju laSinc, Glove
Skc energcticnc Silc Smo ~grozoviio.
konscrvativni, akoravno .ic has Ia.
dc'avna cncrgija dragoccnc.iSa in.
obfutljivcjSa, kot vSaka drugd,
kot vsak stroll. ClovcSka fizicna
ali duSevnadclavna SpoSnh. So sml