Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-06

Sleuecl me
V prvi polovici 10. stoletja JIG
Trst re vazno trziSce. Ne samo
domaGini SO sc oprijeli trgovine,
prihajali so tudi tuici in njihovo
mamie, njihove skusnje SO priSle
V obilni meri Trstu V prid. Zc "a
cetkom 10. stoletja Steje Trst -
26 transportnih zavarovalnih pod
jetij, njegova trgovska mornari-
ca ohstoji IL 10000 cetudi maih-
nih ladij. Ustanovili so A~vstriiski
Lloyd, kojega duSa ie bill znani
Bruck, dejstvo, XII najbolj kaze ma
predek Trsta i'll pa nase razmere
do svetovnega trga.
Nastale so banke, dvignila sc ic
obrt, zlasti V gradbi ladij. Zaceli
so misliti tudi ma to, kako hi pre-
delovali tuje sirovine. Promet je
NASAL zacetkom 10. stoletia &c
1000 ladij z 100000 tonami, sredi
stoletja pa 10000 ladij $ 10000
tonami.
Trgovina Sc nj omejila wee ma o.
bale Sredozemskega mOrja, Sla .ie
dale V Severno morje, V Ameriko,
Vzhodno Afriko in pa V Indiio.
ITrst .je bill tedaj emo najvcGiih cc-
linskih p~ristaniSc in nj zaostajal
IA Hamburgom.
Da je sci takrat pogled v dalia-
vo. nam Spricuiejo poskusi glcdc
kolonij. Kakor pref V juani Afriki
in V Indiji ter ma Nikobarih, tako
hocejo podjetni mozjc V Sredini
preteklega stoletja obrniti poor
most Wade ma kolonije; V poStev
pride Egypt in pa obale RdeGega
morja. Pa ie bila vcndar avStrii-
ska vlada Sc proved kratkovidna
in nj teh poskusov podpirala. Use
ie splavalo po vodi.
Neverjetne vesti citamo IL tch
casov.
Po reki Padu in njegovih doto.
kin tia do Milana MISC poSredo.
vale trgovine mogocne Benetkc
temvec tolikO manisi in slabs
Trst. Prihaiali so novi liudie, tut.
eli IL Hamburga. Anversa, IL Angli.
ie, Francoske, Genove in domacin.
liz Istre, Reke in Dalmacije. Trst
ie zaeel vzbuiati liubc'umnosr
drugih evropskih pristaniSc, zapo
celia so m~arsikaj, kar hi mu Sko
dovalo. Pa nj bio nobenega uspe
ha. kajti avstrijska politika il
podpirala Trst z vso moGjo.
Druga polovica 8. stoletja pa
popolnoma izpremi sliko; vzrol
je politicni in tudi gospodarsk
preObrat donna, ne pa tuja kon
kurenca. Prisel ie cas- vmeSava
MIA in varustva drzave, prostost
nj bilo in z MO je splavala tud
trgovina drugam. Grehe tedan.jc
ga casa je cutil Trst wee desetlcti.
in Jill nj mogel popraviti.
karta Europe nam kaze, da gre
do v vseh drugih drzavah glavnC
prometne proge do vrat svetov
mega prometa, to Sc pravi do last
nth %pristanis6. Cd teh pa izzare
vajo kakOr zarki pri luci in iScc
jo po najblizji poti sredisca CLAW
he produkciie.
V Avstriji pa tega nj.
Prvic je Avstri.ia prepozno mi
slila sploh ma tako zelezniSko I've
20 = Trstom, zelezniske zveze Sc
pa prisle v prid Italiji, ne pa glav.
menu pristaniScu. Steer stavi Kra.
velike ovire, a pomisliti moramo
da je Trst glavno okno V svet. -
lie prva zeleZnica - juzna j,
dobila smer proti Italiji politicnc
in vOjasko naziranjc jc bilo moe.
nejse kakor gospodarsko. Glavna
proga je Sla zacetkom V Nabrczi.
no in naprej proti Italiji, Trst jc
dObil Same stransko Grto. VISA dru.
ga evropska pristaniSca so pa inc
la tedaj re kraSpe zvezc $ svojim
zaledjem (Hamburg ma pr. di
rektno zvezO s Cesko).
Veliko predolga zelezniSka I'VE
Ia s Trstom in pa ogromni gradiv-
nj strOSki, nastali vsIed neugodnih
naravnih razmer, so Sc zaceli H.