davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

niJe, morilci tisocerih in tiso6erih ciyinih prebi-
valley in vojakov nase krvi, $ povzroGitelii ne
Stehh hudodelstev proti humaniteti V tel voini.
pod dvema degeneniranima in neodgovornima di.
naStijama.
Nocemo ostati del drzave, XII nina nobcue
pravice do eksi fence in je odklonila fundamen-
ialnc principe moderne svetovne organizaciie.
pa postaia vsled tcga umetna, memoranda polite.
ia Stavba, XII zavira vsak korak ma poti k dru-
|abnemu IN demokraticnemu napredku.
ilabSburSka dinastija : Svojimi TRADITIONAL
mini zmotami in hudodelstvi je ze sauna ma sebi
N'alna nevarnoSt Svetoynemu miru in mi smatra-
mo "a svoj6 dolznoSt napram Glove6anstvu in Ell
vilizaciji priponoti k njenemu padcu.
Odklanjamo vero V tajno doktrino. da sloni
moe hohenzollernske i'll habsburSke dinastije ma
nekakSni bozji podlagi. Mi ne priznavamo pravi.
zee kraIJev pc bozji milosti. Mas narod ic izvolil
llabSburzane "a svoje vladarje po Svojcm last
nem nagibu in Z enako pravico Jill tudi odStavlia.
lzjavljanio tedaj, da je babsburSka dinastija ne.
vredna voditi mas narod in il odrckamo vsako pra-
Nlco, da hi vladala mad CeSkOslovaSko zemlio i'm
n%arodom, "a katerega IN in Sedaj izjavljamo. da
DO odslej naprej svoboden in neodviSen narod i'm
neodviSna njegova drzava.
Sprejmemo in stojimo trdno IA idcie moder.
he demokracijc. Iii so re Stoletja mas smoter
Sprejmemo ameriSke principe, kot jih ic navedel
predSednlk Wilson, principe, Xxi pomenijo oSVobo-
dlteV c~loveStva, cnakoSt drzav. i'm 30 katerih bo-
do Wade dobivale pravice lie cd vladanih. Mi. ma
cd komenSkega. ne moreno drugaGc kot Spreie-
II principe. izrazene y dcklaraciii ameriSkc Mood.
NiNnoSti, principe prcdsednika Lincolna in princi-
pc o pravicah drzavlianov. Za te principe ic mas
narod krvavcl Y huSitskih vojnah pred pet>to lett:
~ raNno te principe krvavi mas narod danes po-
icg Svojih zavcznikov Y Rusiji, Italiii i'm Franciji.
Iacrtali bono samo glavne principe konSti-
tHcije ceSkoslovaSke drzave. Glavna odloGitev.
gar Sc u6e uNtave same, bo ' rokah lcgalno Two
lI"nih za>topnikov osvoboicnoga in zdruzencga
naroda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
ETA

mega pritiska, pod katerim smo trpeli 300 let.
Priznavamo. da mora biti svoboda prvi pogoi fe-
deralizacije in v%erujemo, da sc bodo svobodni ma
rodi srednje in vzhodne Europe lahko fcderalizi-
fat, te spoznaio, da je potrebno.
lzdajamo to izjavo ma podlagi Svojc zgodo-
vlnske in naravne pravice. Bill smo neodviSna dr.
Java cd Sedmega ~Stoletja, in leta 1926. smo Sc
kot neodvisna drzava, Sestavlicna IL CeSkc, Mo
ravske in S!ezije, zdruzili Z AvStrijq. in OgrSkO Y
obrambno zvezo proti turSki ncvarnoSti. NiSdar
80 nlSmo prOStOvolino Odrekli SvOjim pravicam
kot neodvisna drzava Y tel konfederaciii.
Habsburzani so pretrgali Ia silk z naSim ma
rodom Z nezakonitim teptanjem naSih prayic in
krSenjem uStavc naSc drzave, IN katerc izpolnic-
vanie SO Sc bill SAM zavezali. RazglaSamo pravi-
go Cehov, da Sc zopet zdruziio : Svoiimi brati ;
SlovaSkega, Iii je nekdaj bilo del naSc drzave,
pozneje odtrgano od naiega narodnega tcleSa, i'm
pred petdeSetimi lett inkorporirano y ogrSki dr.
zavi Madjarov. Iii 50 v>led neizrecnega nasilstva
in okruinega pritiSka ma podvrzene narodnosi
lZgubiii vSako moralno in GlovoSko pravico. ola hi
VladaIl mad k0murkoli, raZun Sami mad Scboj.
Svet pozna naSo borbo proti habSburSkemu
zatiranJu, XII "a ie siStematicno izyajal av>tro-o-
grSkl dualiStitni kOmpromis od leta 1861. Ia Qua
ilzem nj mic drugega. kakor ncsramna organiza-
clJa brutalne Sile IA goSpOdovanje manjSine mad
vetino: 10 je ~politiGna zarota Ncmcev in Nadia
rov protl nam kakor tudi proti drugim Sloyan-
skim III rOmanSkim narodOm y mouarhiii. Svet
pozna naSe pravicne zahtevc. katerih ii niti Ilabs-
hurzani Sami nc upajo zanikati. Franc Jozcf ie ma
razne natine veGkra, primal legaluo prayico ma
Sega naroda do Suverenitetc.
Nemci in .Madjari so na>protoyali takim pri-
znanjem in AvStro-OgrSka Sc je vdajala pangcr-
manStvu in pOStala tako kolonija NemCije i'm je
Eot njena zunanja strata provocirala zadnii bal
kanskl k%onflikt, kakor tudi sedanjo voino, Iii SO
10 prlceli llabSburzani Sami brez vSakcea odo-
orenja zaStopnikov Svojih narodov.
Mi ne moreno in ne bono ziveli pod dircktno
ali indirektnO Waldo razdejalccv Rustic in Rumu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

~CeskoSlovaska drzava DO republika. IN H..
Spesno razvijanje drzave in ljudstva bo garanti.
rala popolno svobodo vesti, we're znanosti litera.
'ure Ill umetnosti, govora in tiska, svobodo zboro.
NahJa III peticioniranja. Cerkev bo loSena odd DIR.
gave.
NaSa demokracija bo slonela M snIo;n; -
Xxi i'm tajni vodilni pravici. Zenstvo ho enoLonrou
no 4 moSkimi V poiticnem, Socialnem in knltur.
mem oZiru. Pravice manjSin bodo zayarovane
PfopOrclOnaIno repreZentacijo. Narodnos,po
,"ahJSlhe Dodo imele enake pravice. Vlada bo mar.
'"meh'arha V SvoJl formi ma podlagi Indicative in
relerehduma. Stalna armada bo nadomeScon.
milics. Il
'eSNo>iovaska drzava vpelje dalekosezne so.
'","e III Sospodarske r%eforme, velika posestva SO
oodo porablIa IN domaGo kolonizaciio. naslov;
PIehlSiNa bodo odpravljeni. Nasa drzaya provza.
me deiez predvojnega dolga Avstro-Oer,ke koI;.
hor odpadc nanjo. Dolgove tc voine pa mis,;n,o
'lStlm, Hi 50 Jill naredili
' zunanJi poitiki Spreime ceSkoslovaSko dr.
~"N" PoPoIlo odgovornost svojega della za reorpa-
"l%lranJe vzhodne Europe. Spreime tudi ponol.
homa demokraticnc in socialne principe narodno-
III Ill Sc zavezuJe, da Sc DO drzala ~staliSGa. da mo-
'"Jo DIN VISA pogaJanja "a pogOdbe javna brez tai
ne diplomacijc.
NaSa konStitucija DO zgrajena ma podlaoi pra.
vlcnosti, XII zabrani vsake specialize priyileo;ie
M raZrednO ZakOnoda istvo
Demokracija je premagala teokratiGno nv
''NraciJo. Nilitarizem je upehan, demokraciia ie
"magovl,a ma podlagi demokracije Sc bo reor-
@ahlZlralo t%loveStvo. Sile temc so nomogaIo
%magl Iutl: tezkO pricakovana doba eloveGanstvo
80 DAM.
Nh veruJemo V demokraciio: veruiemo Y svo-
bodo in Nvobodo vedno in povsod.
Parizu dne Is. oktobra 1918
Froie|or Tomaz G. Masaryk, ministrski pred
Nednlk in minister financnih zadey
Gen. DIR, Milan R. S%tefanik, minister "a ma
rodno obrambo.
DIR. Edward BeneS, minister IA zunanie in
n0tranie zadeve.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
ZiVela Ge$kO-SlOVa$ka

Y easu, ko sc trudi gospod Karl Won Habs.
burg, da hi zbral trepinje svoje monarhije in iih
IA silo zvezal kakor po6en lonec, Y katerem bi mo.
gel Sc nadalje kuhati JUNO svoiega veliGanstva,
odklanjajo Cehi vsako nadaljno zvezo = avstro-
ogrsko moHarhijo in p~roklamirajo neodviSnost
feSko-slovaSke republike.
Brzojav IL kodanja poroGa, da vihra ma
Hradtanih Y Pragi prapor republike, da je izdan
Seski denar in da je GeSki narodni svet skupno
z zvezo teSkih poslancev i~ziavil, da nina nobene-
ga zaupanja V obljube dunajSkc Wade ter odkla-
MIA vse Stike z MO.
Pc cnakih p~orocilih so Cehi V domovini us,a-
noviIl SvoJo avtonomno Waldo in pripravili vse "a
razglas neodvisnoSti, XII Sc je udejStvil 4 r|azvitjem
repubhkanske zaStave MA nekdaj kralievskem
eradu Y Pragi.
V Parizu je CeSko-slovaSki Narodni Syet. ki
je bill cd Amerike in zaveznikov priznan kot pro-
%vizoricna de facto vlada, tidal izjavo neodvisno-
sti, XII ina SledeGc besedilo:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

Il Dunaja p~oroCajO Gez Bazel. da lie cesar
karl zadnJi teden tidal armadno povelie in mani
fest, Y katerem naznanja, Ola Sc Avstro-Ogrska
izpremeni V federativno monarhiio. Manifest. XII
soslasa V svojem SmiShu Z armadnim poveljem.
ina sledeGe beSedilo:
"NoJlm zveStinr avStrijSkim narodom: Cd
kar sem ZaSedel tron. sem vedno Zagotavlial svoie
narode, ola jim mora zazelieni mir prinesti napre-
den razvoj, XII ga ne Smejo ovirati brutalne sile.
aaeanjajoce Sc Y intelektualno in gospodarsko
hiaglnJo. Svet0vna vojna Sc nj omogoGila della mi
ru. Ie2ke zrtvc voJne nam moraio zagotoviti ca
Sten MIR IN Z bozJo pomocjo Smo re ma pragu te-
"a mlru. \sled tega moramo brez odlaSanja re
organizirati naSO drzavo ma naravnem in cato ma
Irdnem temelju. To vpraSanje zahteva, da Sc har-
monlzlrajo in ureSniCijo zelje avStrijskih narodov.
Sklenil sem i%zvrSiti to delo Y svobodnem spora-
2umu Z mojimi narodi in V duhu ter pc nacelih
mirovne ponudbe naSih zaveznih monarhov. Az
Strija mora pOstati no zeii njenih narodov fede-
ralizirana draava, V kateri DO imela vSaka narod-
most Svolo lokalnO avtonomijo ma teritorju, kicr
prebiva. To pa ne pomeni, da bono re zdaj pre-
onstlli polJSke dezele ' Avstriji neodvisni poljski
DRAW. o Trstu Z Okolico Sc DO pc zelji ondotnega
prebivalstva pOsebej razpravljalo."
&c hi bill gospod Karl lie malo poGakal, hi 81
bi! lahko ~prihranil ia trud, kajti Wilsonova nota
bl mu bila pOvedala, da SO taxi manifest scdaj
komaj popisan papir. In ce hi bill pofakal, mu ne
~ Dlo tfeDa lagatl, KaJn Ga Sc lZpremlnJa AV-
strija V federativno drzavo V svobodnem Spora-
yum z narodi, je oGitna ncresnica. he vse leto cd
k~lanjajo Cehi vSako sodelovanje Ia sestavo move
a~vstrijske konstitucije; Seydler jim je grozil "a
radi tega, HuSSarek Jill ne more Zvabiti ma Du-
mai, in zadnji dogodki Y Pragi so proved zgovor-
nj, da bi mogcl Karl Sc komu natveziti prav jico
o sporazumu 2 narodi. Resnica je enostavno ia,
de dale" Karl avtonomijo IL strahu; mir hi rad
dosegel, ker ga zene vsak now dan vojne bolt V
obup, vedel jc pa, da Sc Amerika ne bo pogajaia
$ tako Avstriio, kakrsna je bila doslej. in je mi
sill, da zadovolji Wilsonona, Ce mu pokazc cav
;%onOmijo" narodov.
Zdaj hi bill cas-. da ustavi habSburSki gOspod
take neplodne %poizkuse. &c hi incl kai mozaStosli.
bi vrgel krone in zczIo V kakSno ropotarnico, pa
bi 81 poiSkal prostorGck. kjer hi mogel p~rivatno V
miru ziveti. To bi bill vsaj d~ostojen odhod : pozo-
risca, ma katerem itak nina kaj iskati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

DRAWN department ie preicl porocilo IL Nor
vczke, da jc boliSeviSka vlada dovolila v8em d.
zavljanom Anglije in Francijc. Xxi so bill dali casa
zadrzani V MoSkvi. da zapuSte Rustic.
j. Tokija i~avljajo, da $50 boliSeviSki yodite-
lji. Iii so p%obegnili IL BlagovjcScenska Y Sibiriji,
ko je TO mesto pablo Y rokc zavcznikov, ma potu Y
Ferzijo. Pri scbi imaio dovoli zlatcga dcnaria IN
preskrbljeni SO 4 ncutralnimi potnicami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

II NnIsTtruama pOr0calO' Ia j. WiTNOnOv Od.
Hovor povzrocil Silno paniko ma berlinSki borzi in
V bancnih krogih. Nota je bajc naredila "Skrai-
no slab Wis Y glavnem mestu NemGije. Obcncm
i~avIjajo, da hite Y Berlin poveliniki nemSkih ar
mad 4 namenom. da poskuSiio povecati armada
40 skrajne meie. NadaIje prihajajo br~zojavkc u
velikih nemirih in izgredih Y Bcrlinu in 30 dru-
9Th krajih NemGije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

Il Dunaja ~jayljajo, da JIG zunanji minister
baron Burian odStopil. IL B~udimpeSte ~poroGaio.
ola Je srof Tisza odprto primal V drzavnem zboru
da le volna "a A~vstroOrgsko izgubljena. Mini
>ilSkl professionals Wekerle je pa deiai. covered o
mirovnlh notah: "NeS Svet Sc Smeje naSemu
poGetju.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

II Washingtona p~orotajo: TukajSnje bclgij-
Sko poSlaniStvo je Sprejelo brzojavko, da Sc
%lavlJa b~elgijSka vlada re raCun odSkodninc IA
"puSioScno Bclgijo. RaGun. Xxi Sc predlozi Mem
rJl M mirovni konfcrcnci. DO ogromcn.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
IzJAvA NEoDvIsNosTI cEsKosLovAsKE
GA NARODA
proglaSena cd njegove provizorione Wade.

' tel reSni dobi, ko ponujajo Hohenzollerni
mir, da bl uStavii zmaSovito napredovanje "a
NezniSkih armad in prepreGili razdelitev Avstro-
0grske in Turtije, 10 ponujajo Habsburzani fe-
ierallzaciJo drzave in a~vtonomiio nezadovoljnim
njihovi vladi podvrzenim n~arodom, izrekamo in
fazglaSamo mi, CeSki SlovaSki Narodni Svet. pri-
znan od zavezniSkih vlad in od Wade Zedinienih
draw Rot provizoritna vlada GeSko-SlovaSkcpa
naroda in drzavc, Y popolnem SoeIasiu ? izioyo
eeSkih poSlanccv z dine Is, ianuaria 1918. i'm Spo-
znavaJe. da ne pomeni federalizacija ali avtono-
mia mic pod llabSburzani, to svoio iziavo neod-
visnosti.
Delamo 10 vSied syoiega prepriGanja, da ne
sme noben narod biti p~risiljen, da hi zivcl pod
SuverentStlo, katerc ne priznava. in vsled INA.
njc in trdnega prepricania, da sc ne more mas ma
rod ' l~aznjivi habSburski federaciji svobodno raz-
vijati, ker hi bila TO lie nova oblika raznarodovaI-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

Rotterdamski porocevaec brzojavlja london
Nkemu photographic. ola JIG prejel IL z%aneSlji-
vega vira vest, da jc kajzerjeva odpoved MONA
rSak dan. Niljem Sc je hotel odpovedati prestolu
pred dvema meSecema, toda ceSarica in wee dr"-
9Th ga je pregOvorilo. da je odlozil Svoj sklcp.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Berna porotajo: "Volkszcitung" V Lip
Skem. gIaSilo maniSinskih socialiStov, piSe: "Po
~miSljenju nemSkega ljudstva Sc Suce odgovornost
"a Sedanji polozaj okrog cesarjevc osebe. Leta
1883 je cesar dejal, da rajSi zrtvuje %oSemnajst ar
madnih zborov i'll - m%iljonov prcbivalcev, kakor
da odStopi en- sam kamen, Xxi ga JIG osvojil niegov
'ed. Danes je diva miljona mrtvih Nemcev in to
Ic wee kot ~oSemnaj.t zborov. Cesar vcdno zahtcva
vclikc patriotiGnc zrtvc cd svojih podanikov. q
Zdaj jc priSel cas-, ko mora sam pokazati duha pa
'rloilcne zrtVc in Sc odstraniti. Ako 10 Stori. tedai
pokazc. da razume duha velikcga casa in ncnSkc-
mu ljudStvu omogoci, da sklcne mir Z boljSimi po-
goii'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

II Londona j%avljajo: NcmSki lisii ''Mucn-
chener Post, "Schwaebischc Tagwacht" i'm
"FraenkiSche Morgenpost' zahtcvajo, da Sc kaj-
ger \ilJem : kronprinccm vrcd odpovc prcstolu.
Omenjcni liSti piScjo, da jc abdikaciia kaizerja
edna rcSitey IL straSnc krizc in cimprci So izvrSi.
TEN bojc ola BIO "a NcmGijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
IL Curiha poroCaio: Dl

IL Curiha poroGajo: Dunajska "Arbeiter
Icltung' piSe "\obena Stvar ma svetu ne more
wee ohraniti AvStrije. Nobena stvar ma Svctu ne
more prepretiti v~Stajenja novih. svobodnih dr.
zav. XII sc zc poraiajo mad razvalinami stare mo-
narhijc. Pomagaino podreti Avstro-O grsko!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

L. Am>terdama porOcajo: Eksekutiva neod-
NlNne ali manjSinSke socialistiGnc Stranke V Mem
ciJi jc izdala oklic, ) katerim obSoja veGinske So
cialiste. XII 81 Stopili V ministrstvo. Oklic pravi.
ia je Sram0ta "a socialiste. da pomagajo podpi-
rati Siebre burzvazne in imperialistiGne Wade. XII
polka ma vSeh Straneh. Militarizem je dobil uda-
rec, od kaierega 81 ne opomore wee i'll naloga pro-
ietarlata Je. ia poruSi OStanke, he pa da Jill na
TSe umetne natine drzi pri zi%vljenju. Manifest
zakljuGuje; "Neodvisna socialistiGna stranka V
Nemciji Sc nj nikdar podala. Ceprav zatirana cd
Wade, jc branila >voj program tekom vse dobe
vojne in zdaj vs;aia mocna in Representative. De-
'nokratitna in SocialistiGna ideia koraka naprej!
Mas program je socialiStiGna republika, XII edna
janet Svetu trajen mir"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL ~BudimpeSte j~avljajo, da je iziavil or. APP
pony, vodja opozicije V ogrskem drzavnem zbo-
ru: "Nismo mi tisti, Xxi prinaSamo padec av-
>tro-ogrske monarhije. Dvoina monarhija ie pri-
celia razpadati samo cd sebe."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Berna j~avljajo, da je yes turSki kabinet
podal ostavko. V Carigradu vlada velika ~razburje-
most. Dale ~porotajo IL Aten, da je ma potu V Ate
ne delegacija krajevne Wade IL Shrine, XII Sc hoGe
pogajati z zavezniki "a separator mir.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Svice j~avIjajo, da nadaljuje NemGija Z IL
praznitvijo vmSi in NEST V Alzaciji. 40 vasi je ze
izpraznjenih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

LIZ Madrida porocajo: Ministrski predsednik
je podal ostavkO vsega ~svojega kabineta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Amsterdama ~javljajo, ola namcrava nem-
Ski kaizer r~azglasiti spIoSno amnestiio "a polite
ne ietnike in izpuStiti IL zapora med drugimi tudi
Dir. Karla Iicbknechta in Niljema Dittmanna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

II Petrograda j~avljajo, da Sc je V Pskovu L.
pr nemski polk in razvil rdeco zastavo. Vojaki so
l%zJavlli, da gredo V Berlin in izsilijo mir. Uporni-
XII so bi premagani in razorozeni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Amsterdama poroGajo, da Nemci sistema-
tlcno ropajo Belgijo. Use ceste, XII vodijo prot
nemski meji so napolnjene Z govejo zivino, konji
in preSiti, Xxi so jih Nemci we'll belg jskim kme-
tom in Jill gonjo V Nem6ijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Curiha p~orocajo: Pc zanesljivih vesteh Sc
%odigrava Y Carigradu zanimiva drama. Turcija
bi Sc bila re podala zaveznikom. toda V pristani-
*cu lei majhna flota ruskih bojnih ladij, ma ka-
terih so nemSki pomorSGaki, in nemrSki poveljniki
SO zagrozili, ola bodo te ladje bombardirale Carl
grad tisto minute, ko Sc Turcija izrecc "a separa-
ten mir. kljub iemu Sc vrSi V Carigradu vcliko gl-
banje IA mir. Ncmci so Sc zdruzili Z Mladoturki,
H pritiskajo ma sultana ,da ustanovi koalicijsko
Waldo. TurGija jc brez Wade, kajti Tevfk paSa ne
more dobiti novih ministrov NojaSki klub V Ca
r1gradu ie naslovil ma Sultana Zahtevo, da mora
razpustiti parliament " katerem iWajo privrzen-
ci Nemcev vecino) in o~dstopiti ljudstvu pravi-
co do organiziranja move Wade; dalJc mora pod
pisati mir pod vsakimi pogoji in priccti Z dennobi
lziranjem armada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

L. Sofije porocajo: Il abdikacijo kralia Fer
dinanda je prenehal terorizem ma Bolgarskem.
Iadnje nemSke cete so odSle IL dezele, toda pre-
den 80 Sc Nemci poSlovili. so well $ Seboj tisoc
zelezniSkih vagonov zita in streliva, XII so ga u
grabili ; Silo, : samim ropom ma javnih posestvih
50 Nemci naredili pol mil jona frankov Skode IL
nlcenJe III rop privatne Jasmine pa znaSa skoraj
miIjon frankov.
BivSi ministrSki predSednik Radoslavov je
~pobcgnil T. nenSkimi Getami vred in 2 MIN lie cd
so wee pri>taSev kralia Ferdinanda, XII Sc Gutijo
"aJbolj yarnc Y ~zavetju nemSkih bajonetov.
IavczniSki ~vjetniki so re oSvobojeni in so ma
poi domov. IavezniSka vojaSka komisija 5 po-
trebno garnizijo angleSko-francoskega |voiaStva
sc je naStanila V Sofiji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

liz Londona porocajo: Belgijske sblasti s,
pozvale Belgijce, XII bivajo ma AngleSkem. kamo,
so p%ribezali oh zaGetku vojne, da Sc maj pripra
WHO "a povratek V domovino.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22
ki..

IL Stockholma %porotajo FinSka vlada ie po-
slala V Berlin noto Z zahtevo. da odpokliGe NemGi-
ia svoie dete IL Finske. RepubliGanski in social
Stitni liSti so priceli agitirati "a zblizanie Finske
Z entente. List napadaio nemSko poliiko sedanic
tinske Wade.
Nemtija Sc bo zahtevi Sedaj teako upirala.
Prvlc potrebuje Sama toliko ~vojaStva ma zapadni
'front.', da hi il najbrze tudi Gete : Finskega pray
pr1Sle; drugit hi Sc poStavila V nasprotje 2 Viii
sOnovimi zahtevami, Ge ne hi izpraznila ozemlia.
Xxi nj memo. NpraSa Sc pa, kako dolgo ostane Sc
danJa finska vlada Sc ma krmilu, &c odtegne "a
Stitnica Nemcije Svojo roko od ME.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

IL Berlina j~avliajo, da je nemSki posIanik ma
Bolgarskem zapuStil Sofijo zadnii Getr,ek. Zade-
We n%emSkega poslaniStva je izroGil zastopniku
liolandske.
Pozdraviti je 4 zadoStenjem. da so 5 TEN Ii
p!omatitni Stiki med Nemcija in Bolgarsko pre-
kinjeni, kar pomeni, da je kaizerski vpliv ma Boil
earsko pOpolnoma SkruSen.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

II Bazela p%orocajo: Zadnji torek Sc ie incl
otvorltl kongreS teskih polit:dnih voditeljev
Iragl' toda ~voditelji 50 kongres odlozili "a toliko
casa, doklcr predsednik Wilson ne odeovori ma
ncmSko ponudbo "a premirje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-10-22

Berlinski ''Tageblatt" poroGa o velikih il.
gredih Y Beljaku ma koroSkem, XII SO Sc vrSili
meseca Septembra. lzgredi so naStali vSled DO.
InanJkanJa zivil. : llrvaSEega jc priSla Y Beljak
lc majhna kolicina mesa, ki 80 ga prodajali DO b
kron k%ilogram. LaGna mnozica jc \ Srdu naSlo-
ella centralno me>nico in odneSla ySe meso do zad-
nJe drobtine. Nato jc mnozica udrla y tovarnc
IA vojaSko konzervirano me>o. StraZa l. laitnan-
TOM ma dclu je hotela zavrnili izgrednike. toda
lajtnant Sc je zgrudil, zadel L opeko glavo. Scle
mocha vojaSka Geta je zaduSila izgrede.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1918-04-21

BREERRE & KING
Clever Comedy Couple.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1918-04-21
ORPHEUM

Beginning today the new vaude-
Vile bill at the Orpheum theater is
toplined by the act of Princess
Kalama and William Kao, entitled
"A Hawaiian Nights Entertain
ment" Aside from the dancing
ability Of the star, who, by the way,
is real honest-tO- goodness Ha-
waiian princess and a representative
beauty of this Paradise of the Pa
cifc." her partner, Mr.. KaO. has an
excellent singing voice and plays his
own accomplishments on the ukelele.
The number is a most entertaining
one and a hit headline offering for
any bill Willy Zimmerman, an
other act off the big-time vaudeville
circuits, who is rightly called Amer
ica's master mimic. gives his imper-
sOnatiOns of famous makers of his
tory. The Dohertys, a pair of nom
sense dealers, are a most entertain
ing duo whose clever line of patter
and songs, keep the audience in a
constant uproar Of laughter. Brierre
and King. billed as The Little Girl
From Boston and the Man From
New Orleans" have an original Of
fering that combines song and
dances in a pleasing and novel man
ner The bill is completed by the
Hayatake brothers, japanese Mar
wells.
Jean Adair and company of laugh
makers, head the list of excellent
acts Offering on the bill for the last
half Of the week starting Thursday,
with an amusing playlet OF real life
entitled Maggie Representatives. ="
Miss Adair is a we'll known COM
edienne. who in this her latest Of
fering 20 the vaudeville stage is
gwen unusual opportunity TO score
a success. The Four Buttercups. a
quartet OF beautiful young ladies
present one Of the seasons classiest
musical acts. All four members of
the act have excellent voices and
each introduces something new in
the art of stage makeup. Maxine
I brothers and Bobby. two clever men
and a canine actor. Shelley and Heit
I in a comedy skit and suffer and
Dell. vaudeville's supreme enter
/ tanners. make up the bill.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1918-04-21
Every One of the
GIuttonous Horde
Pictured As He Really Is

The Kaiser. Red Monster Berlin, who hObb
horse and planned world domination.
The Crown Prince, whose idol is Napoleon. but WIN
he will not make the mistakes of the Cor
sican.
-Bethmann HOIIweg, physical giant who plays wit
dancing dolls and tramples the women and babes O
despOiled nations.
Won Tirpitz bearded serpent the sea- whose fang
have pierced the heart of every nation.
hundreds of other actors i'm this remark
able motion picture before your pictured wit
TRUTH DEALING WITH FACTS As seen by one O
Americas highest government representatives.