Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

zumljivo in radi tcga tudi pc vsem
SOcialiSticncm Gasopisju tako zelo
razupiio. a vendar nj Ia MOI ME
druzcga zakrivil, kakor da nj pla-
val prot toku kapitaIisticnega
razvoja, temveG Z MIN. Da ne hi
on prodal kapitalizmu te principe
ali, vsaj do danes, tie teoreticne po-
izkuSc, Iii vsebujejo odpravo vsa-
kcga zgubliania delavne energi-
jcF), naScl hi So kdo drugi, XII hi
vel V r0kc uro ali kinoaparat in
natanGno precenil in potem pc go
tovcm tarifu pla'al efektivno de
10.
Use TO .je bilo treba omeniti,
Ecr so ravno naSe Strokovne orga-
uizaciie prcmalo doStopne ali ne
2moIne 2namStvenemu prcSOjanju
vSake MISUNDERSTANDING prcoSnove
in prelahkomiSelno in premalo oh
icktivno presojaio efektivno vrcd
most modcrno tehniGnega pouka in
golitve naprednega nazirania. II
naSih Strokovmih Organizaci.i mo-
IA v>tajati duh modernega miSl.jc-
MIA in StopnjujoCcga napredka, ne
Smcjo pa biti toriSce vSakovrStnih
ncckonorniGnih delovnih profile
NOV
To pray gotovo nj nikaka lahko-
miSeina obdolzitev, temveG utemc-
ljujem jo lahko : konkretnimi IN
kuinjami. Spoznal sem Strokovno
organizacijo, V kateri so bill vGla-
njeni in 81 nemoteno ziveli DELAY
81, Xxi 50 dclali po najraznovrstnej-
Sih dclavnih rcdih. Poleg 9 i'm 10 Sc
je naSel tUdi IL urni delavni dan.
polcg pc dogovorih |fiksirancga
%lclovncga casa ic bill V veljavi tn
iii drugi. S%amovolino po podjctni
kG odmcricni. Poleg akorda
medina plaza. in poleg tc - plaza
ma uro. Akordanti, Glani strokov
Nth urganizarij, 50 svoje laStuo ma
jcte p~omagaGc, v|clanjcne Y isti or.
g%anizaciji, doSti slabeje ~placevali
in dosti Stroze izrabljati, koi maj
~tr"zji podjetnik. In vSe to .ic Y is
ii organizaciji organizirano, vsc to
maj nam prcdStavlja organizirano
zaSjito enega ~dclavskega profile
ma.
Lahko Sc mi pri tenn ugovarja,
da je organizacijam danes Sc memo
goce doseci popolnoma izenacene
delovne pogoje. To priznam in sem
tudi preprican, da najdemo V mai
boil razvitih organizaci.iah sliGne
%sIn"aje. \ nekaj druzcga .je, kar
mora vSaka organizaciia ~najsveSt-
mcjc vpoStevati. To ie, da SCiti pri
vSaki priliki in V vSeh slucaiih lc
dclovni problem, katerega .ic pri-
znala najboljSim. &c ie priSla da-
neS do prepriGanja, da .ie akordno
delo S&odljivo delavGevi moGi in
organizaciiinim principom, potem
mora biti prva naloga zaStopni-
kov organiZacijskih i%ntereSov, da
redn" in naiStrastneje propagira-
10 IN delo placano ma uro.
q Skodliivosti akordnega della Sc
je re toliko govorilo, ola hi bila
vIaka bcSeda na TEN mestu odvec.
Inano jc, da .je akordno delo V
najvccjo koriSt delodajalcu - to-
rel nc more biti oh enem tudi Y ko-
rist delojemalcu. Tudi premijSki
SlStem ne odgovarja intereSom de
iavccVcga blagostanja, temvcc po-
daia lc fiktivne vcliGine delavcu.
katcrcga $ ten zaSlepljevan.jem
delodajalec premoti oc~enjevati
vrcdnoSt izvrSenega della. Deutsch
je raVno Ia SiStcm n~ajvec.jem G
lekirotchniGk. podjetju AvStri-
il, katero tudi JAZZ kot MEN naStav-
iJenec natacno poznam, preSiudi
raj i'll priSel do zakljucka, prizna-
mega tudi od vodstva tega podjet-
ia, da ie tn SiStem najvecje koriSti
procvitu kapitalisticnega podjct-
ia.
Tudi vse druge variiante akord-
mega in premifSkcga sistema te-
mclic ma encm i'm istem delovnem
problcmu - ~iZSiliti IL delavca pri
naimanjSi relativni placi, na.jvetji
dclovni uGinek ali po trditvi ma