Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29
Sociafzem in razyoj indNiduaInega C|oveka.

e<0HNN
proglasajo mas cas- "a nesocialen,
kapitalisticen, "a cas- gmotne 81
lie,
Oboji imajo pray; zakaj ma
sprotstva Sc vedno vjemajo.
Prvim Sc dozdeva, da live &c
sredi mogoGno napredujoGe sOcia-
lizacije, sredi omega procesa du-
sevnega in gmotnega zivljenja,
katerega slikaj oljudje IL strogo
meScanskega pokolenja, krogi de-
narne aristokracije, "a gmotno
in duSevno nasilstvo.
o socializaciji druzbe Sc govori
Z gotovostjo, XII je lastna lie dale
kovidnim ljudem. Vsi pa streme
IA TEN, ia sc komplikacija da-
naSnje druzbe pomnozi, da Sc
kapital Sc bolt sigurno in viSje ma
lozi, da Sc imetje posameznika Sc
bolj pravno i'll druzabno Java =
ruje.
OSleJnO 81 TO!
To, kar danes kulture Zelian
clovek imenuje in oznaGa "a soci-
alizcm, je $ kulturnega in um =
%Stvenega vidika-druzabna vzgo-
ia. Ia f~ilozofijo, literature, umet-
most, gospodarstvo in - admin
stracijo je sOcializem vzgojeval-
ma smer. Temeljni in, lahko re.
Gem, prvotni princip ie demokra-
eliza.
To samoobSebi nastalo druzab-
no pedagogiko, vzgojevalno plat
socializma. delimo ma diva della: V
invidualen in druzabcn del. Invi-
dualna vzgoja sloni ma druzbe-
nj; druga drugo izpopolnjuieta.
Doslej je umStvcni in GuStveni
socialism podpiral zlaSti druzbc-
no vzgojo, vzgojo zanemarienih
mas. V tenn jc obenem re tudi Ii
Gala vZgoja posameznika.
5 staliSta, da je danaSnja dru-
zabna urcdba. danasnji druzabni
red nepcpOln in vsled tega krivi-
cen, vzgaja socialism nezado-
voljneze k uporu. Upor .je vedno
lie dosledno izvedena n~egacija.
Ampak ia negativna misel re ii
81 V bodoci pozitivnosti - po =
vsem neznani in Sc nepriznani.
Socialism mas je oznacil da-
naSnjO drzavo "a krivicno in JIG
temu postavil nasproti Sc danes
nejasni pojem pravice. Zahtcva-
ma potreba druzabnega preobra-
ia je danes Ia pravica. Po naukih
socializma sloni danaSnja drzava
ma dveh bergljah: Ma gospodStvu
in izkoriStanju. Ona je tedaj in
stitucija gospodstva: uredba "a
iz~koriScanie. Trcba je tedai IL
podbiti ii dive berglji in preobrat
je popoln.
$ TEN naziranjem ie stopil V
zivljenje boz proti DRAW. Del no.
We socialne vzgoje temelji V ten
boiu.
Gill je postala GloveSka druzba
brez suzenjstva. MAJOR o svobodi,
enakosti in bratstvu je $ TEN "a.
dobil tisto drug pomcn, nego GA
Je incl Sc V francoski levoluciji.
V TEN boju. XII p~ravzaprav nj
boz prot drzavi, temvec lie boi "a
osvobojo telesa in duha IL prcvc-
like o%dvisnOsti, tici velika ten
denca move sOcialne vzgoje. Posa-
mezni odstavki te vzgoje so: Po-
%sploSenje ljudske izobrazbe, pray
ma, politiSka in druzabna enako-
pravnoSt, omejitev denarne ali
kapitalne nadmoti, moznosti du-
Sevne individualne konkurence.
soclaino zavarovanje, popolna
drzavljanSka svoboda it'd. it'd.
V teh pOsameznih detajlih mo-
dernega Socialnega nazora mai Sc
@zrcali individualna vzgoja socia-
LIMA.
Nastane vpraSanje? ?Ali je ia
druzbena in individualna vzgoja
zadostna, da Sc doseze in omogoci
socializem, druzba. drzava. XII il
Je pOdstava socialna moe %celote.
socialnO-eticna reSnica in pravi-
ca? q?
Dandanasnja vzgoja posamez-
nika je nezadostna. Nezadostna
bo vzgoja vedno, ker napredek je
vccen. Gre lie cato, da Sc ~sploSno