Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-01
AbSOlutni ~indiVidualiZem.

kapitalistiGni dru1abni red je ~zasuznjil oseb-
most. upregel jo JIG v ~'viSio" sluzbo, ali Ia vista
sluzba hi ME druzega, kakor tlacanstvo molohu
denarJu, nalsurovcJsemu materializmu, Iii Isl GA jc
moci misliti. OsebnoSt je oropana svoiih pravic,
ponizana j, s~tisniena med stene, stroje, paragra-
fc in ''dobre Sege." Same uniGena nj. Kajti uni
'titi je sploh nj mogOee, dokler zivi clovek ma
svetu.
|sako ~zirljenje je streml jenjc, nekatero bolt
zavcdno, drugo bolj nezavedno, a nobeno nj brcz
nagona i'll stremljenja. A kakor nj na vsem drcv-
III sveta dveh povsem enakih, kongruentnih IL
.stov. tako nj dveh Judi ma svctu, med katcrimi ne
hi bio kakrSnihkoli razlik. V tel razlicnosti tiGi
osebnost.
Ma teh posebnostih SO sestavili sistem, Iii mu
pravijo individualizem. Pomen osebnosti so po-
vSal skoraJ V ncskOnGnost. "Jaz" 81 JIG sezidal
tron, kl sega tia gor nekam med zvczde. Same
"Jaz" ina namen in pomen, vse drugo nj uiG.
NagiaSatl cgoiZcm, lc moe in krcpoSt samo sebic-
most j. rcSmcna vSak altruizem ic zlagan, hui
mannheim jc mehkuznOst, solidarnosti nj. Dolznost
ina vsakdo lie do scbe, ne do drugih ljudi, he do
sveta sploh. lie TO JIG vazno, kar ina 'Jaz" last
mega, in lie TO jc vredno negovanja i'm pospeSc-
vanja; kar ga della podobnega drugim, zmamjSujc
njcgovo vrednost in veljavo ter z~asluzi, da izgimc.
Ia t%eorija JIG Sc precei miGna. Ma papiriu SC
lahko izvaja do nezasliSanih konsekvenc. &c vsak-
do opuSca SploSne lastnOsti, pa goji samo Svojc
lastne, hi sc morale nekoc razviti plemc DC ic
ia, tedal neumestna beseda Sc dovoljena - XII hi
bio SeStarijeno IL samih SamOstalnih. vseskozi
laStiiih imdividualnoSti. kdor ina prevec casa, OBJ
della problem lahko tudi mathematician.
PRAY lcpo hi bio TO. No. V resnici ic TO 20.
pet cna tistih priloznosti, pri katerih SC spomi-
nJam", da je papir potrpezjiv in da ic ,eorijc
lozc izrckati, kakor pa spravljati Jill Y soglaSje
z zivlienjcm.
D~anaSnji individualizcm p~rctirava namrcG
grozovito. Scveda tudi nj originalcn. kajti takcga
obolcvania imdividualnosti pozna zgcdovina zc
veG. kakor proved.
OSebn0St JIG gotovo dejstvo. Nekai povsem
!SvoJega, to sc pravi takega, ola popolnoma ena-
kega III mixer wee, prizIiamo lahko vsakemu indi-
Nlduu. Nckaj takcga! 4 10 "~nckaj" nikakor ne
zadoStuJe Ia nauk o abSSlutni individualnosti No
bona o%Sebnost, pa bodisi kdovc kako mocha. ne
more potrgati onil vez, Hi jo druzijo 4 vscm O.
staiim Svctom, cigar dbl JIG. Stavck, da je clovck
produkt razmer," je ~fresnicen in tako ,rdno do
kazan. ola IA ne ovrzc( nobena meglcna in fanta-
STIGMA filozofija.
Absolutni 'Jaz' il nezmisel. Vsak individu-
UNI Je pred ysem plod nestetih %stoletij in tisoc-
IfctiJ, pravzapxav 1ho1- fsega neizmeru1na CASA, XII
len re "a MIN. In slcdove vseh neznanskih dob
ina ma sebi. TAX i, kakrsen je - ne pc svoji
lndlvldualmi wolff, temvec pc nujnih zakonih, Xxi so
delovali davno, predeh je on, individuum, postal
IN Ma katere nj incl l1ajmanjsega vpliva. Pc do
mace bi sc reklO: Clotek je plod ~slucaia. To ic
Steer zelo netotna bes9da. ker '~sluGaja' sploh nj,
kcr delujejo zakoni, cetudi nam revidno. Ampak
10, kaT Sc nayadnO inenuie slujaj, igra vsekakor
Neliko viogo III ncznansko stcvilo takih slucaicv
Je zapiSalo cloveku svojc posledice V duSo.
"