Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
NESPOSOBNOST ZATIRAL.
CEV.

Sprotnikc III sovraznike; sal je
sam prinesel BOZ, ker nj brez ME-
ga svobode, in vedel je, da DO de-
10 trdo, ker od sedanjih gospo-
darjev sveta nj bilo pri6akovati,
da odloze zaradi b~oljsega spozna-
MIA zezlo %zatiranja. Prvi social
sticni bojevniki so bill preganjani
kakor prvi krscansi muGeniki in
kakor sploh vsi oznanjevalci no
viii resnic.
Nsak tovarnar, vsak okrajni
glavarcek, vsak zandarGek Sc jc
cutil poklicanega, da "unici'' so.
cializem. OBJ vsem tenn uniGeva-
nju pa je obsovrazeni otrok uspe-
val in %rastel, tako Ola more danes
lie Sc slaboumnez dvomiti O ME =
govt koneni zmagi. Kakor sc raz-
sirja kapitalizem nujno po vsem
svetu, tako mu sledi socialism "a
petami in ga poziva ma BOZ. Nj jc
wee dezele, kamor je stopil kapi-
talizem, Ola ne hi bill tudi socia-
lizem vstal IL tai.
NajmogoenejSi sovraznik SO =
cializma je bill nedvomno prvi
kancelar nemskega c~esarstva Bis
marck. Ne da hi bill pruski picnic
tista velika glava, Iii jo slave
nemSki nationalist kot najveGje-
ga zenija preteklega s~toletja. Du-
Sevno je bill Bismarck pray ONE
jen 6lovek. Ali MENU je bila ma
razpolago VISA politicna, policii-
ska in sodnijska moe Nemcije in
on jo je rabbi brezobzirno, he :
usmiljeno, S trdim namenom, da
popolnoma zatre socializem, cigar
biStvo mu ie bio tako tuje ka =
kor zadnjemu vaskemu po%licistu.
Bismarck nj poznal svojega ca
sa in mi razumel, ola mora veil =
kanski napredek tehnike nujno
vplivati ma vse zivljenie. Bill je
drzavnik Starega kopita, Xxi je
mislil, da ina zgodovina Sc vedno
enake ellie kakor V dobi Pipina
i'll Rudolfa IIabsburzana; o ciiiih
c~lovestva pa sploh nicesar nj We
del, ker je bilo clovestvo njego-
vim junkerskim mozganom he =
man pojm.
Bismarck tudi nj razumel go
spodarske vsebine socializma, ker
nj vedel, da so ma vso zgodovino
GlOvestva vedno pred vsem vpli-
vale gospOdarske razmere in dr
so V dobi kapitalizma gospodar =
ske sile dosegle najve6jo moe.
Socialism je- ponajvec. sovrazil
cato, ker je V MEM videl naiodl
lOcnejsega in najnevarnejsega
nasprotnika avtokracije, polite
ne reakcije in gottesgnadcntuma.
Socialist so sc pruskemu abso.
lutizmu smrtno zamerili, ko sta
leta 1870. Bebel i'm L.iebknecht
glasovala prot vojncmu kreditu.
Znano je, da sta bila zaradi tcga
sodnijsko zasledovana, kakor Sc
daj socialisti6ni p~eslanec Lieb =
knecht in tudi obsOjena. he takrat
je Bismarck vsej socialni demo =
kraciji prisegel vecno sovraStvO.
Ali 2 ustavnimi Zakoni .iih lie nj
mOgel tako nesramnO preganjati,
kakor je zelela njegova lepa du-
sa, in cato JIG zahteval izjemrc "a
kone prot socialistom.
To hi bio tako lahko, kajti u
stava je veljala "a vse nemske d.
z~avljane, in meni mic tebi mic je
vendar nj bio mogo6e pohrustati.
Toda Bismarck .je incl sreco. Ma
starega cesarja Niljema sta IL
vrsila Hoedel in MODELLING diva ne
zmiselna atentata, XII sta ostala
brez uspeha. Ia napada so Bis
markovi organi cisto pc krivem
sprawl V ZveZo S socialno demo
kracijo, i'll pod vtiskom te ''poH,
tike dejanja" sc je Bismarckr
pOsrecilo naScuvati drzavni zbor,
ola je pritrdil njegovemu iz.jem
MENU zakonu, XII je prepovedal vse
socialisticne in strokovne organi.
zacije in skoraj popolnoma ore
mogocil vsako delavsko case.
pisje.
Pc vsej Nemciji 81 je tedaj pri.
cello infamno preganjanje socia
listov. Nocne hiSne preiskavc pr
DODOlnOma npdolznjh liu6eb G,