Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
kar mora priti, pride.

'JN"" - I'No'"h ~
strank, Sc glasi:
"Zasebna last proizvajalnih sredstev, Xxi je
bllo nekdaj Sredstvo, : katerim sc je zagOtovilo
proizvajalcu laStniStvO mad n~jegovim izdelkom,
jc Sedaj pOStala sredStvo, XII raZlaScuje kmeto-
valca, Cbrtnika in malega trgovca, medclavcem
pa - kapitaliStum, veleposestnikom daje V
oblaSt delavteve izdelke. Edino Z izpremenitvijo
kapitaiistitnega zaSebnega laStnistva proizvajal.
nth sredStev Zemlje, in poscSti, rudnikov. in
premogovnikov, Surovin, orodja, strojev, pro
metnih Sredstev - Y druzabno lastnino, in Z II.
vedbo proizvajanja blaga po SocialiStijmo, ; pro-
izvajanjem "a druzbo in po druzbi sami, Sc more
povzrociti. da bo proizvajanje ma, veliko in !
nJlm vedno naraScajota zmoznOst pridobivanja
druzabnega della poStala IA doSedaj izkoriitane
razrede IL vira ~revSGinc i'm potlacevanja vir maj
vetje blaginje in vsestranskega, harmonituegi
izpopolnenja.'
Produktivne moti, XII 50 Sc razvile Y marco
jill kapitalistitne drulbe. 50 postale nezdruzlji-
We Z njenim laStninSkim redom. Ia laStninski red
cbdrzati hoteti, pomeni onemogotiti vsak daljSi
druzabni napredek, pomeni pa tudi, druzbo Same
~obSoditi, da bo Stala vedno ma enem mestu. da bn
segniIa. in Steer la bo gnila M zivcm teleSu, tr-
pee naJbolj muGne, najbolj Ertevite prctrcSljaje.
Vsako daljSe izpopolnjenie produktivuih
moti VEGA naSprotStvo med mimi in med obSto-
jetim laStniuSkim redom. N>i poizkusi, ia hi Sc
to naSprotStvo odpravilo ali ia hi Sc lie o|laiSalo,
ne da hi sc dotaknilo zaSebne lasti. so So izNaza-
ii IA brezuSpcine in Sc morajo IN brezuSpeSnc IL
kazati.
be cello stoletjc sc trudiio miSleci i'm p%olitili
poSedujotih razredov, da hi preprcGili prcteti
prevrat rcvolucijo zaSebne laStniac proiz-
~vaJalrih SredStev potion Socialnih reform. kakor
nazivljejo ySc one p~oizkuse, hi SO dolojeni, cd
pravltl ali vSaJ olaJSau raZne utinke zaSebnc last
nine Y gospodar>kem livljenju. ne da hi sc teh
dotaknilo. Cello stoletje sem ze poveliGuje i'm pre-
izkuSa najrazlitnejSa Sredstva: kaj novega ma
tenn polju je zo ncmogoGe iLnajti. VSi '%'nIjno-
vejii' prcdlcsi naSih Socialnih mazatev, Iii mai
brcz bolccin in brcz stroSkov tekom nekoiiko
dni ozdravijo najboli z~astarele bolezni, sc ma
vSezadnjc. Ge Sc jih pri svetiobi pogleda. izkale-
jo II prenoyljena Stara zdrayila, ki so bila le
pcprej in drugod Y rabi in so Re zadoStno izkaza-
la, ola ME ne pomagaJo.
Maj Sc mas slabO ne raZume. Socialne refor-
me smatramo "a brezuSpeSne, Y kolikor imajo ma
logo, da odpravijo tekOm gospodarskega razvo-
ia vedno naraSGajoce nasprotstvo med produk-
tivnimi, mO1mi in med ze obstojefim lastninskim
redom in da zadnJi Sc obenem vZdrzujejo ter Cd
krepe. S TEN pa noGemo reel. da sc DO socialna
revolucija, odprava zaSebne Jasmine proizva-
jalnih sredStcv. Sama cd Scbe napravila. da bu
razvoj, kateremu sc ME ne zoperstavi in je pc ma
ravi potreben, vse To poskrbel brez GlovcSkegl
SodeIovanja, ali da SO Socialnc reforme brez po-
trebe in da onim, hi trpe pod naSprotstvom med
produktivnimi moGmi in laStninskim redom ter
njegovim poS!cdicami. ne preoStaia ME drugcga.
nego da mirno drze roke y Icpu in vdano cakaio.
kdaj DO drugatc.
&c Sc govori o drIia6nem razvoju, XII mora
priti in XII Sc mu nj moGi ~izogniti, Sc predpoStav-
lja. da so ljudjc - ljudje in ne mrtve igrate;
ljudjc, XII imajo. gotove potrebe in gotove StraSti;
ljudje, Xxi imajo gotove teleSne in duSevne mo-
ii. XII Jill izkuSajo uporabiti V svoj blagor. &c
kdo mirno in vdano Gaka, kdaj pride. kar mora
priti, Sc ne pravi to: pustiti razyoiu njegovo pot,
ampak: privesti IA V mrtvilo.
&c mislimo. da sc BIO in da Sc mora odpravi-
ii zasebna last proizvajalnih sredstev, ne prita-
kujemo po'em, da bodo izkoristanim nekega dine
prileteli peGeni golCbje socialne revolucije Y od-
prta uSta. Mnenja Sno. da je bankcrot d~anaSnje
druzbc nclzogiben, ker vemo, da mora naravnim
potion uStvGriati go>podarSki ralvoi raZmcrc. XII
prisiGio hkoriIGanc. da Sc bodo boriIi profit "a
sebni lastnini; da iSti razvoj pomnoIuic Stcvilo
in moe izkoriStanih, in da manjSa Stovilo in moe
izkOriSGcvalcev, XII 80 trdno drze ObstojeGega: da
vCdi kontro \ neZnusnc raZnIero IN mnoIico
ljudstva, Xxi il dovolijo lie izbero med brczdelnim
propadanjcm ali med |krcpkim prevratom ob>to-
joGcga lastninskega roda.
TAX prevrat more dobiti najrazlitncjSe o.
bike pod vplivom razmer, Y katcrih Sc i~zvrSuie.
Nj potreba, da hi bill zdruzen Z masilstvi in : kr-
vopreliyanjem. Dogodili so Sc slutaji Y |svetovni
zgodovini, ko so bill vladaioci razredi ali pose
bnO prevdarni ali poSebno slabi in Strahopct-
nj, da so Sc 4 ozirom ma Svoj vsiLjeni jim polozaj.
sami proStovoljno odrckli predpravicam Tudi
nj potreba, da hi Sc socialna reyolucija Z cnim
mahom odlotila. Ncvcrjctno jc, da jc bilo kdaj
takO.