Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-16
D~ELAvCEv DELEz Old DoBIC.
KA.

leta posveeali precej pozornosti
sistemu, Xxi bi delavcu zagotovil
delez ma dobiGku. Do tega Jill je
privedlO nemirno gibanje med an
gleskim delavstvom. Ma Angle
skem zivotari la sistem re skorai
devetdeset let, a pray ponizno. Ia
htevam delavstva hoGejo kapitali-
stiGni teoretiki ia Ia nacin ga
dOvOljiti," da so predlagali kapi-
talistom, maj p~riznajo d~elavstvu,
da ga pomirt, del n.jihove mezde
kot delez pOdjetnikovega dobiGka.
Angleska vlada je izdala porocilo
o pOdjetjih, v katerih je razloce-
vati dive vrsti udelezevanja: Isti-
niti delez cd dobiGka in sistem de-
l"1avcev zadruznikov. Prvo vrSto o.
z~natuje poroGilo takole; 'Deloda-
jalec sc pogOdi 2 nastavljenci, da
dObe kot delno odskodnino IN :,yo.
je delO in kot doklado k mezdi tn
dino dOlocen delez podjetnikovega
kapitala ma Ia naGin dobi navad-
ne pravice in odgovornosti posest-
nika akcij."
V letih cd 1929 do 1865 .je bilo
ma A~ngleskem samo emo podjetje.
pri katerem so dobivali delavci
delez cd dobicka. Cd tega casa
pa je naraslO stevilo ten podietij
ma 299, a cd teh je opustilo ia 81
stem re 166. Sedaj je 1873 n~airaz-
liGnejsih obratov, v katerih je i've
den ia sistem, So Odstotkov teh OBJ
ratov je uvedlo delez ma dobiGku
sele V zadnjih desetih letih. V ten
podjetjih je z~aposlenih 1O6,1S9
delavcev, cd katerih je 57.3 cd
stOtkOv udelezenih ma dobiGku. Cd
teh 133 obratov nj mic mani kakor
80 plinarn s 2S,246 delavci. IL teh
stevilk je razvidno, da trpi sistem
udelezevanja ma dobiGku ma pre-
cejsnji "umrljivosti." Porocilo
pove, da Sc je opustil sistem V
dveh petinah cd 166 obratov cara
ditega, ker sc MISC izpolnile made.
s katerimi sc je uvedel sistem.
Povprecni delez ma dobicku je Una
sal leta 1911 5 in pol odstotkov
mezde, prav toliko .je znaSal tudi
delez V dobi cd 1901 do 1911. Zal.
ola porotilo he pove, ako so dobi-
vail delavci tudi kraju odgovarja-
Joee mezde. Ali ce bi bilo pray ia
ko, je vendar delez ma dobiGku
kaj borna odskodnina "a to, da SO
Sc odrekli ii delavci vsem predno-
slim strokovne organizacije.
Prav otitno je, da je delavcev
delez ma dobiGku lie pretkan ma
never podjetnikov, da p~laGujejo
nizje mezde. Sistema Sc zlasti o.
priJemlJejo podjetniki, katerim
ne uspeva Obrat povoljno ali pa,
kl lmaJo malO odporno delavstvo.
Ma to kazejo zlasti sledeca del
silva: Niti enega podjetnistva s
TEN slstemom nj najti med izbor-
no organizirano rudokopno indu-
st1Jo. Wee kot polovica cd 166
podJetiJ Je opustilo sistem, ker lie
trgovski promet nepovol.jen in nj
bio dobicka, ola hi ga razdelili.
ia Je toliko plinarn med podjetji,
XII razdeljuje dobiGek, je vzrok V
TEN, ola so plinarne ma A~ngleskem
monopolizirane.
Da sc je sistem obdrzal V osta.
lin podjetjih, je razlagati s tenn,
ker podjetnik zabranjuje delav-
stvu, da bi svoje zahteve u~veljav.
iJalo. Ia to so nam najboljsi do
kazl sodbe nekaterih podjetnikov,
priobeene V vladnem porocilu.
ioslovodja gospe Wantagove, Xxi
ina 5000 akrov obsegajoGe pose.
stvo, pise: "Menim, da je izpla.
eevanje premije glavni vzrok. da
niSmo imeli nikdar sitnosti 2 de.
iaVcl ma posestvu." Tvrdka Clar-
Ike pise: "Ravnatelji so vecinoma
2adovolJni s sistemom. Najsrec-
neJsi rezultat, XII smo ga dosegli
q vpelJavo tega sistema, .je sogla-
sJe med tvrdko in nastavljenci.
Nikdar Sc he cuje o stavkah ali
Gem slicnem."
lie kapitalisticne sodbe so do
L YOIl lQSpQ razlAn 20 u Ia a.ala-