Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04

hVp dli tiu'll Lild'd.' INA tluNtk,
cigar dejanja in besede so vedno
ali vSaj najveGkrat priSten izr
njsgovih mi'li in njegovih Gusiev.
Ne smemo pa prehitro misliti o
kakcm tlovcku, da sploh nina INA
GAIA. GOtovo .je tudi glavna last
most lepega znataja, da je cloyek
Y vsakem oziru Z dcianji in be-
sedo west svojemu miSljenju j,
ia takO Okla, oZ. uaSa Sodba'ta-
cuStvu, ali nikakOr nj meia znaGa-
ko teSnoSrCna. Marsikdo ina Svoj
znaCaj, Il Ia mu Sc nj povsod raz-
Wit Y pravi Smcri, ali pa nj vedno
trden. B~rezdvomno jc tax znataj
Sc pomanjkljiv. Toda koliko pa je
V reSnici kriStalno ciStih 2nacajev,
Ii hi bill popolnoma harmonitno
r~aZviti V vSakcm oziru? In kje hi
naSli clovcka, Xxi hi ga pray nildar
ne obila SlaboSt, ko jc tako tlo-
vcSka? cd tloveka, Xxi ic vendar
lc jake omeicnO bite, ne moreno
zahtevati neomcicnih moGi. Taxi
so naSi ideali ali vzori. a vendar
IDEAL so potrebni in cato ostanejo.
Xivlicnie .je tako raznovrstno,
mnogokrat take nersmilieno kru-
TO, clovcSki OrganiZem, %njegovi
mOZgani 50 tako moCnO pOdrcjeni
hipnim vpliyom raznih poiavov,
boleznim Y trenotku, XII Gloveku "a
hip vzameio r~avnoveSje ali z%aveSt,
da nj cuda, ako ne naidemo dOvr-
Scnih Znacajev. Pod Sto in stO vii
81 govorimo, ali ravnamo, ko Sc
teh VtlSOv pray ME ne ZaVedamG
cato mai me- DO Sodba, oziroma ce-
nitev drugih prenagla in vsled tie
ga prepovrSna in k~rivitna, kal;?r
tudi ne SmcmO nitro predobrO so
diti. Nedno je bol.ie dobro m.ilili
o Svoiih bliznjih nego slabo. Ia
ko pa tudi ne zgublja.imo prenaglo
zaupanja V Sebe same, ne trepetaj.
mo yednO "a svoje SamospoStova-
ME.
PoSebno razumljivo nam posta.
ne, zakaj SO tako redki dovrSeni
znaGaji, ako premislimo, V kakih
razmerah in kako so mnogi ljudje
odgojeni, kakSne l%astnoSti so po
starSih podedovali: gotovo ne Sa-
mo dobrih. In kako lahko tragika
zivljenja marsikoga oropa dobrih
laStnosti, kako Sc ie tezko odvadi-
ii slabih, in kako Sc mu te SEM
intja Zopet .nehote oglasijo V ne
SreGni Uri stradanja. KolikO liudi
Sploh V mladoSti ne spozna pleme-
nitcga miSl.jenia ali cuStvovanja.
V o2ki zvezi z znacaiem je Gut
ali temperament tloveka. Vsled
tega je jake merodajen in moGno
vpliva ma znacaj.
Razni poskusi znanstvenikov so
pOkazali, da je vpliv Temperament
Ia po vecini mocne.jSi, kakor OBJ
ratno vpliv znaCaja ma tempera-
ment.
Temperament je ono cisto raz-
polozenje cloveka, katero V kret-
njah in V glaSu nitro ali umerjeno
izraza brez premiSljevanja ma svO-
10 .,tn ~, .tu.t,, lot A1,, 49,,
wise zmaniih in notranjih poja-
vow.
In ker So iuti in 5ustva lie boil
teleSne ali fizijnc kakovosti, so
mnogo mocnejSi, kakor miSljenjc
in n globic custvovanie, kajti
IA poslednja pojava sta boil du-
Sevna.
Pri vecini l.judi, ali morda V
sploSno, so pa prikazni telesne ka-
kovoSti %mocnejSe nego duSevnc.
Da torei temperament mogo6-
no vpliva ma znacaj, ie razvidno
IL dcJstva, da so kretnje in gla,
glavni cinitel.ji ali faktorji deja.
MIA in beSed, V katerih clOvek IL
} raza svoje miSljenje, svoja Gustva
in seveda tudi cute.
Da so liudje prav zivalnega
temperamenta prav redko trdne-
ga znacaja, je tedai lahko umlji-
vo. Manika jim mirnosti in inner
jcnoSii. da hi mogli svoie besede
III SvOja dejanja preie dobro pre-.
EiSliti.
NaStcti lam .je Sc glavna s,o;-
S:va p'aIega, t. j. lepega in lrdnc.
: mn ZnaGa.h L. hiStya znaEaia N