Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13

zimi dolyo z|amrznjena. Skoro
vsa Avstrija tvori tedaj zaledje
Trsta in Reke. Vsled vedno boil
Sc razvijajoSega narodnega 60
spOdarstva in vsled vedno bolt
n~araSGajoGe civilizacije V tel dr.
zavi DO tudi prekomorski promet
teh dveh lux vedno boil nara
Seal.
/. konGno je velikcea pome-
ma IN procvit kakega pristaniSGa,
ali Sc vrSi pomorska trgovina lie
med lukami iSte obalne Grte ali
pa 2 lukami drugih obal V pr
vem slucaju, I. ]. V SluGaju IA
vadne oblane plovitve sc ne mo-
re govoriti. o vcGjem gOspodar-
skem razvoiu. Pri TrStu in REX
Opalmo, dn sc Y najnovcjSem
taSu ne bavita lc Z navadno o.
balno plovitviio, tcmvcc Y vedno
naraStaioci meri : p%omorskim
promotion tudi 4 zelo oddaljeni-
mi pokrajinami. kakor n pr. ?
Ameriko in vSled zoradbe Sue
>kega prekopa tudi z lndijo in
Nzhodno Aziio. Razlog temu po-
javu ic dejStvo, da azun &c pre-
je omenjcnega llamburga nj no
benega morskega priStaniSGa, Xxi
hi bill "a prekomorski izvoz in u
yoz IL ozirov ma naSe kraje boil
p%ripraven kakor Tr>t in Reka.
To so torej noo"ii velitinc ma
Sih dveh velikih LUX.
Splita ne priStcvamo provost
MIN ukam. ker pri MEM MISC vSi
eori omenjeni pogoii DAM. Ven
mn tudi Split veliko bodo6
most. ker lei tn i~zvrstna luka
oh totki, kjer ie najblizje k NOR.
ju IL velikega della BoSnc, Slave
nije in Srbije. NSled slabc goSpo
darSke pOlitike nina Split Sc pra-
Win dohodov Y zaledje, in tudi re
l%eznica IL Ogulina V Split DO lie
deloma opomogla temu nedoStat-
ku. ker Sc la zcleznica prove,
pribliza Reki. Treba no tcdaj 81
ugodnih zvez Z Bosno, STavomiic
in Srbijo.
IL vSega tega sledi, da .jc naSF
obala neprecenljive vrednoSti, dG
sc pa mi jugosiovani Sc use pre-
malo Zavedamo teh zakladov. Jo
ie skrajni cas-. da Sc yzdramimo
in da SO V vecji meri nego dose
dali bavimo : prekomorsko trgo-
vino ter = pom0rstvom. Y tel
dveh panogah Sc moreno Jugo
sIovani tako odlikovati. ola hi l.
nell res nekaj vpliva V gospodar
skem in tedai tudi Y politicnem
svetovnem v%rvenju. Tu ie nass
bodocnoSt.
Promet IL nasih uk gre pred
vsem V kraie, |. kjer bivajo An
glezi. oziroma kjer oni vladaio
namrec V Egipet, V britsko Indi-
jo, V Veliko Britannia in Zdru
zene drzave; =. nadaie V iurSkC
Levanto; ;. potem Y Italijo i'll 1
V vedno vecii meri V JUNO Anne
riko, in Steer predvsem V Brazil
jo ter Argentine.
kako 81 mi Jugoslovani osvo
limo YES la promet? Treba nam
ie viSje trgovske izobrazbe. NaSi
trgovci so SO dosedaj bavili lc
boil Z lOkalno trgOvinO in Il To-
kalnim pomorstvom ter so Sc Sa-
moStojneea prekomorskega pro
meta Sc wee ali mani ogibali, ker
pac MISC imcli viSjega trgoNske-
GA znanja. lie V izrednih slucajih
DO izredno nadarjenemu trgovcu
mono, da Sc brez obsirnega i'll te-
meljitega narodnogospodarskih
pojavov in pravnih uredb pow
spne do odlicneea mesia V preko.
morski trgovini.
Imamo pri mas mnogo trgov
cev-empirikov brez ,eoreticnega
znanja in istotako mnogo juri-
Stov : STEER temeljito juridicno j
%zobrazbo, a brez obseznejSega
znanja n%arodncga gospodarstva
IN $ Sc manjSo trgovsko prakso
Temu nedOStatku moramo opo.
moti. Iaradi tega nujno rabimo
viSjih treovskih sol 5 slovenskim
ozirOma $ hrvatsko-srbskim nc.
MIN jezikom. V teh sOlah Sc DO
mOrala izmcd tuiih je zikov no.