Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20
o~BDAVCENJE voJNIH PRO
FITOV.

profile. kako Sc tn davek do !
loci, Sc nj natancno znano in \ me-
rodajnih krogih Sc razhajajo mne-
MIA. Zadeva je V resnici nekoli-
ko razvozlana in treba .ie welt ra-
zne faktorJe V poStev, Ge Sc poce
doseci pravi uspeh. Tako ie ma pri-
mer vprasanje, katere dohodke jeI
treba welt "a podlago, da Sc do
zene, kje sc konta opraviceni do
bitek kakSnega podjetja in kje Sc
pricenja izredni profit, XII ga je.
zahvaliti lie vojni.
Razprave o takih vpraSanjih so.
koristne in potrebne. Toda goto-
vim glaSilom ne gre "a razvozl.ja-
ME takih tezav, temveG IA naGelo.
ki jim sploh smrdi. K~apitalizem
ljubi profile, ne mara pa davkov.
Tukaj citamo lahko o neumestnem
p%oseganju V privatne zadeve, tam
o "konfiSkaciji imetja'. in neka =
teri govore o "socializmu", XII ga
vidijo V vSakem viSjem obdavGe .
nju profitov, lie bognedaj, ola hi Sc
komu izmed dobickol.jubnih 90 =
spodov reklo, da nj dovolj patrio-
ticeni Uzaljen BIO Y dino duSe, Ge
sliSi kaj takega.
V resnici .ie obdavGcn.ie voinih
profitov do Skrajne mere na.jpra-
vlcneJSa Stvar ma svetu in he enc
ga trdnega argumcnta nj mogoce
n%aveSti, zakaj mai sc ne hi izvrSi-
10. Govoriti o konfiskaciii je DO
pomona nezmiSelno. kdor pa go
vlri, da pomenijo taxi davki
socialism, Sc posluauje tega IRA
"a lie cato. ker We, da je social e
zem' Sc V mnogih krogih grozno
straSilo.
' sedanjih razmerah 10 pac
vsak dosledni socialist priporocal
viSoke davke ma vojne profile. IL
tega pa vendar ne Sledi, Ola .je To
socialism. &c hi bill socialism re
izvrsen, tedaj sploh ne hi bilo vol
nth profitov, ker Sc ne hi V social
stlcnem Sistemu mic izdelovalo IA
profit, temveG "a potrebo. Zlasti
pa ne bi moglo biti privatnih vol
nth profitov, ker hi imela social.
STIGMA drzava industrije V svojih
rokah.
Socialist zagovarjajo visoke
davke ma vOjne profile zaradi so.
elaine pravicnosti, kolikor .je .je
mogoce V sedanji druzbi in vprico
takega izrednega polozaja, kakor
ga ustvarja vojna. Drzava ina "a
radi tie krize ogromne potrebe. S
katerimi so spojeni ogromni stro-
ski. Financnih Sredstev ne more
niti drzava iztepati IL tai. lie V bal.
kah "a naivne ljudi napravi drza-
va lahko toliko denarja, kolikor
ga hoce. kjer Sc zgodi res kaj ia
kega in ida vlada wee papirnate-
ga denarJa, nego ga nor pokriti
$ svojo kovinsko ezervo in $ svo-
JIM dohodki, tam zazuga bankrot
in drzavna kriza.
Drzava je kakor privaten clovek
odvisna cd dohodkov. &c ina kai
podjetij, il ia lahko prinaSajo ne
kaj dohodkov. Steer !ie pa glavno
vprasanje, kako dobiti cd lijudstva
toliko sredstev. kolikor jih DO :
trebuje.
&c hi bill vsi ljudje V DRAW
enako bogati, hi bila stvar zelo
enostavna. Nc druzega ne hi bio
treba, kakor razdeiiti syu:o y,ch
potreb ma toliko delov. kolikor ic
SamoStojnih prebivalcev, pa cd
vsakega iztirjati njegov delez. Ker
pa nj tako, Sc mora vlada vprasa-
ii, ne, kje ie mogocc zahtevati,
ampak kie je mogoce kaj dobiti,
III nadalje, koliko .ie mogocc do
biii tukaj, koliko pa tam.
Tim vcGje dohodkc ina kdo.
TEN wee lahko pogresa. Ia clo-
veka, Xxi zasluzi tisoc dolarjev ma
leto, je deSet dolarjev obcutna zr-
tev; miljonar 81 ne bo moral nice
sar odreci, ako odda polovico svo-
jega dobiGka.
Pri'vojnih profitih .ie pa sivar
povrh ia, da Jill imajo podjet.ia
zahvaliti edino de.istvu. da diva
vojna ma svetu; sami nima.jo mai