davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

' Nemtiji in Avstriji gledajo svoje "zaScitnike."
' rcSnici pa je ukrajina re danes plen centralnih
sill in niena neodvisnost je tako papirnata kakor
n. pr. neodvisnost Poljske. Kjer stole avstrijske
Gete in komandiraio nemSki oficirji, tam ne mo-
re biti svobcde.
C~entralna imperialistiGna sodrga kaze danes
C~krajini ~prijazno lice, ker potrebuje pridelke tie
dezclc. kadar pride do zetve, pa mai DO letina
idealno dobra, bodo Ukrajinci sami boil laGni ka-
kor Ncmci, XII 81 bodo tam napolnili malhe, kakor
so 81 Jill povsod, kamor so prisli. Avstriiski Ru-
SIM, katerih je okrog tri miljone V Galiciji in
Bukovini, ne bodo oh vsej "prijaznosti" dobili ne
RoSGka pravic, "a katere so doslej oropani in enc
odvisna" Ukrajina sama DO kmalu obGutila, da nj
avstrijska in nemSka protekcija mic druzega, ka-
kor z besedo o~zaIiSana despocija.
kljub wem 2motam V Petrogradu in drugOd
hi bila Ckraji ina lahko utrdila svojo svobodo, &c
hi bila zvesto sodelovala s splosno rusko revo-
lucijo. s TEN, da jo je izdala, je izdala tudi svojO
dezelo. Morda bo burzvazija s TEN polozajem "a
do%voljna, ker il bo morda prinaSal denarja. Am
pax kadar spozna ukrajinski proletariat, kako je
bill izdan, tedai pride obraeun.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26
III

ostvarenje nacela prava naroda, da sami SO.
Dom raspolazu, ~izrecenog cd SocijalistiCke Inter.
macdonald podignutog cd ruske revoluciie ma ste.
pen ~socijalno istorijskog zakona, neizbekno pret.
postavlja i imperativno trail razdiobu Austro- o..
garske, u kojoj je ~uteleseno nasilje toy praya.
Zoog toga jedino razdruzenje Austro Ugarske
moze potclnJenlm narodima omogociti, da i'm
Sc povratl sloboda i nezavisnost iii da Sc pridruze
vec slobodnim i nezavisnim delovima svoiih ma.
CHA. Dosle Austro Ugarskoj potcinjeni narodi no.
STAGE TEX posle oslobodjenja cd njezinog ropstya
gospodari svoje sublime i moci &c TEX onda orga-
nizovati svoj unutrasnji zivot kao i svoje odnose
sa drug1m narodima posvema slobodno, i svesni
sVoJh zaJednickih ekonomskih interesa, oni &c
Jedan drugome uzajamno zajamciti mogucnost
slooodnog, %potpunog ekonomskog politickog raz-
vltka i osigurati izlaze ma velike puteve mora i
svetska trziSta. Takova Sc je VOLTA potcinjenih ma.
CHA, koje ju sastavljaju, pre- rata i "a vreme sa-
mog rata neprekidno manifestovala. Takova lie i
sada VOLTA onih clanova naroda, potcinjenih mo-
narklJl Svete Ahjanse, koji Sc bio kao begunci
bio kao ratni zarobljenici bore ma zivot smrt u
redovima srpSke, ruske, rumunske, francuske vol
ske "a oslobodj enje svojih nacija. Takova je vo-
liza Srbo- Hrvata- Slovenaca, koii stizu u masama
IL Amerike, kuda in je odagnao nasilnicki rezim liz
Austro-Ugarske, da pojacaju srpsku vojsku u
borh "a oslobodjenje / ujedinjenje sveg naseg
naroda. Takova Je VOLTA utvrd jena cd potcinje
Nth nacija u samoa Austriji "a vreme samog ovog
rata: Ogroman je broj drzavljana Austro -Ugar-
ske izmucen u tamnicama iii izdahnuo ma vesa-
lima; ozbiljne pobune redale su Sc u velikim sre-
distima, ma ulicama i u stalnim garnizonima, da-
pace i u nekim cetama ma frontu. Naizad ova je
VOLTA manifestovana glasom narodnih predstav-
nika u pojedinim saborima i u samom beGkom
parlamentu.
Podrzavanje Austro Ugarske sluzice jedino
interesima dinastija Habsburg i Hohenzollern i
nemackog imperijalizma. Nametanje austro igor
skog suvereniteta narodima, koji ga odbijaju, pro-
tivno je nacelu prava naroda. Podrzanje Austro
Ugarske znacilo bi, da ostane balkansko pitanje i
nadalje n%ereseno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

o~menjene glavne upravc socialisticnega gibanja V
Avstriji z izjavo V Svojem organu 'Arbeiter Zeit-
mg', da nimajo mic s~kupnega $ TEN gibanjem.
Obenem so Sc, posluzujoGe sc razlicnih sofisticnih
formul, in izkoristajoce svoj polozaj, vrinile "a
posredovalke med Strajkajo6e delavce in Waldo.
Predlozili so vladi sledece, baje kot zahteve straj-
karjev: |. SploSna i'll enaka volilna pravica "a OBJ
cinske zastope: ,. Pravilno razdeljevanje in veGjo
porcijO zivljenskih potrebS6in; 3. Vlada ne SINE
zahtevati aneksij ma raGun ruskega ozemlja in
$ TEN onemogocati nadaljevanje mirovnega poga-
janJa V BreSt-Litovsku.
he $ svojim posredovanjem pri vladi so ii
mraCni tipi micili revolucionarni znacaj Straj-
ka, XII 81 Ii! ysak tremotek lahko stopil Y fazo re-
sne fizitre borbe "a oblast. Nladi predlozeni po-
goji so izpod vSake kritike. Ali je danes cas- boja
"a splcSnO volilno pravico V obCinah2 ResniGno
sploSno volilno pravico "a vse samoupravne zbo-
re imajo drugi narodi in drzave "a ceno neznat-
nth zrtev. Naposled ne pomeni "a AvStrijo splo-
sna voilna pravica niti "a parliament mic, ker sc
lahko %razpusti, kadar Sc poljubi vladariu in ME
govi okolici in je bill razpuScen VISA tri prva leta
vojne- kaj sele mai pomeni "a obGinske zastope?
Zahtevati vecjo mnozino zivljenskih potrebSGin cd
avstrijske vlada je enostavno smeSno. TIA drzava
Je s svojo vOjno politiko priveslala tako dalec,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26
da umirajo prebivalci v niei ze ti leta cd lakote.

da umirajo prebivalci v njej re tri leta cd lakote.
Sal hi dala tudi Avstro-Ogrska ziveza elementom,
XII so il neizogibno potrebni "a vojskovanje, ce
hi ga imela. &c je namisljenim zastopnikom de-
lavstva lezece ma tenn, da Sc BIO ljudstvo pc dol
gOle1nem stradanju zaGelo zadostno prezivljati, je
edna pot Ia, da vzamejo proletariat in z~atirane
narodnosti oblast V svoje roke in da Sc sklene
mir z zadoseenjem naravnih zelja posameznih
narodov in proletarskega razreda. Zahteva, da Sc
ne razbije pogajanie o miru zaradi aneksionistiG-
nth tezenj, nj mic druzega, kakor ponovno nagla-
sanje nerazdeljivoSti AvstroOgrske.
kakor ~javljajo najnovejSe vesti, je proti-
revoluciOnarno delO "socialistiGnih" zastopnikov
"a enkrat rodilo sad. Delavci sc polagoma vrata-
jo ma delo. Medtem ko konstatiramo to deistvo,
moramo vendar n~aglasati, Ola nj treba izgubiti u
panja V odporno silo proletariata ma Avstro-Ogr-
skem, XII DO pc izkuSnji sedanjega straika nanovo
naStopil, kadar spozna. ola ne ustrezaio izreGemi
pOgoji nikakor njegovi zeji in potrebi. ter da Jill
TAXA vlada splOh ne izpolni. Zeleei uspeha pro.
letariatu V Avstro-Ogrski, ker jenjegova in naSa
stvar, mu zelimo, da izvrSi najprej revolucijo v
Svoji stranki in Sc osvobodi vsiljenih zastOpni-
kom, pa sc s TEN osvobodi napacne poti, pc kate
ri je hodil doslej.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26
Zadnji Straik " Avstriii.

o velikem strajku, XII je koncem januarja il
bruhnil V Avstriji, pise srbska socialisti6na 'Bu.
duGnost' V Parizu:
Mrsave vesti IL NemGije in A~vstro-Ogrske
preko Svice j~avljajo, da je zadnje dni v vseh in
dustrijskih sredisGih Avstro Ogrske izbruhnila
splOsna stavka, XII je bila posebno krepka v Spod-
Mi Avstriji, ma CeSkem in ponekod ma Ogrskem.
Pm TEN velikem pokretu je bilo udelezenih wee
kakor million delavcev. Ustavljeno je bio delo V
vseh vaznih podjetjih: V tovarnah "a vojni ma
terjal, V zelezniskem prometu it'd.
Kakor naglasajo sami nemski listi, je incl
strajk v prvi vrsti politicen znacaj. OgorGenost
proletariata proti samovoljni in neod govorni VIA
di, prot njeni imperialisticni politiki ma zunaj, in
despotitni, tiranski politiki prot proletariatu ter
proti nenemskim in nemadjarskim narodom mo
traJ je dovedla do tega mocnega gibania. Kolikor
Je mOgoGe spoznati med vrsticami pomanjkljivih
vesti, je cilj gibanja, da Sc siloma vzame oblast
IL rok neodgOvorne klike, XII stremi pc noveIi ro-
pu in p~lenjeniu z vOjnimi sredstvi, ko so uniGili
vso fizcno in dusevno silo posameznih narodnosti
sploh in delavskega razreda posebej.
Kaksno veselje, ko smo dobili prve vesti o
TEN gibanju! Iskreno smo Sc veselili kot CLAM svo-
jega zatiranega naroda in kot Glani proletarskega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

razreda, ker smo mislili, da zaGenja proletariat V
Avstro-Ogrski hoditi "a ruskimi sodrugi, kar hi
pc naravi stvari dokoncalo TO straSno voino in
obenem osvobodilo zatirane narode izpod avstro-
o~grskega jarma in privedlo proletarski razred V
OdlotnejSi polozaj.
Cuvaji habsburskega ~prestola, naivplivnejsi
i'll najmocnejsi b~ranitelji Avstro- Ogrske, grobarji
nasega naroda i'll ostalih narodnosti 'politi-
tarji pc poklicu in brez postenja"- kakor Jill jc
dobrO imenOval sodrug Erie Adler - elavna u
prava nemske socialistiGne stranke V Avstriji in
glavna strokovna komisija so poskuSali resiti OBJ
lastnike V Avstro-Ogrski cd diktature proletari-
alta, kar Sc Jim je. kakor je videti, "a enkrat po-
sretilo. kakor so bill V miru izvrstni advokati
avstro-ogrske misli, zlOrabljajoGi v~zviSeno social
sticno ideJo. V vojnem easu pomocniki drzavnega
lmperializma ma zunaj, in uniGevanja in iztreblja-
vanJa narodov znotraj - tako so topot prisli O
pravem casu ma Obrambo cesarskega prestola. Da,
pc pravici pravimO, ma obrambo hahsburSkega
prestola. Taxa, kakrSna je in kakrSna mora biti
po svoJi sestavi, ugaja Avstro-Ogrska samo dina
stiji, nikakor pa ne ustreza naravnim potrebam
ne enega izmed svojih narodov, niti nemskega he,
XXI ina tudi drugo naravno pot.
Takoj OBJ pricetku gibanja so Sc podvizalc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

intimnijoj intelektualnoj zajednici, koia ce, posti-
vajuei prava svakog pojedinog naroda, stvoriti
cd Balkana zajedniGko zemljiste IA nesprecen raz-
vitak sviju ekonomskih Snaga svakog izmediu
njih, a zajedni6ko dobro IA odbranu cd napGda-
ia Sa ma koje strane.
Da Dude Balkan jedno cello, jedna fedora
ciJa, obuhvatajuca sve balkanSke narode Il jednoj
e~konomskoj i p~olitiGkoj zajednici, bila je stalna
teznja sviju balkanskih naroda cd pocetka de-
vetnajstog veka, joe cd prvog ustanka "a oslobo-
djenje Balkana cd otomanSke oblasti.
Potsjecamo ma djelivanje prvih srpskih re-
volucionara p%ocetkom devetnajstog veka ma nil
hove revolucionarne pothyate u ~zajednici sa gre
kim satnijama IN oslobodjenje ujedinienje sviju
balkanskih naroda ma rad srpskih bugarskih
ratnika Sredinom devetnajstog veka II prilog istoj
ldeji ma dobu organizovanja prvih revolutionary
nth demokratSkih partija u Srbiji, Bugarskoj i
Grckoj, kOie Su II drugOj polovini devetnajStog
veka okupile oko Sebc ogromnu vecinu naroda sa
programOm, koji JIG u prvom redu glaHao zahtev:
Da Sc balkanSki narodi oslobode i ujodine u Jed
nu bratsku zajednicu; spOminjemo predlog srp-
ske Sekcije u prvOj International IA oSlobOdjc-
ME j ujedinjcnje Syiju balkanSkih narcda IL jednu
zajednicu; ma poSletku rezoluciju Medjubalkan-
ske SociialiSticke konference, odrlavane godine
1910. u Beogradu, IA koiu su glaSovali te ju pot
piSali prcdStavnici SocijalitiGkih partija Sviiu bal
kanSkih zemalja Bugar,ke teSnc, grGke, social
stiGke grupe.iz Macedonia, koja bic tada jos pod
TurSkom, rumuuNke, socijaliSiiGke partije Srbijc
Sviju Observation-Disclosures zcmalia pod
Avstro CgsfSkom Da mogu balkanski narodi,
g%rupiSani u nacionalne celine, Samo u federaciji
balkanSkih rcpublika nati naisigurniiu caramel
ju N Svoj Sociialni ekonomski razvitak mai
jaGu odbranu Svojc slobode nezavisnosti Cd o.
SvajaGkog, politiGkog e~konomSkog imperializma.
Podupiruci rczoluciju medjubalkanske socija-
listitkc conference ponavljamo srpski Socijaliste
kao njezini Glanovi, da &c balkanSke zemlje sa-
me Il fedcraciji ma Spomenutoj osnovi bti kadre,
da oSiguraiu poStovanje Svojih nacionalnih pra-
va, da Stvore uzaiamni mir obezbede svoj Soci-
jalni i kulturni razvitak, Stvarajuci time uSlove,
"a nuzdnc IN razvitak radniCke klase.
Federativni Balkan bice "a Europu najbolja
garancija mira, a "a Socijalistitku Internacionalu
~najjata podloga IA napredak i pobedu Sociializ-
ma napredak socializma, koji &c cd radni6kih
masa stvoriti n~ajjaGu snagu "a odrzanje mira po-
beda socijalizma, koja &c coyeGanstvo definitivno
osoboditi cd opasnosti ratova.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

Ukrajina sc je s priznanjem kajzerja in av-
strijskega cesarskega pobalina odcepila cd Rustic
In je sklenila formalen mir s centralnimi silami.
V Ukrajini ne vladajo boljseviki, ampak kOnser-
vativna burzvazija in ia mir je bill sklenjen proti
wolff boljsevikov.
&c je Ukrajina ma vsak nacin hotela prekiniti
vse vezi z Rusijo, je to navsezadnje niena stvar;
narodi imajo pravico, da odlocajo o svoji usodi,
tudi &c ~odlocajo neumno. Da je v tel popolni To-
citvi kaj resnicno pametnega, Sc pac ne DO moglo
trditi. Ukrajinsko ime samo pc sebi ne dist po-
sebno odlicno; Ukrajina je teritorijalno ime kakor
n. pr. Kranjsko, KoroSko, Slavonija, Hercegovi-
ma. Narodnost Ukrajincev je maloruska ali rusin-
ska. S tega stalisca je V njihOvem stremljenju pc
locitvi od Velikormsov nekaj smesno malenkost-
mega. Ampak - niihova VOLTA je, kako sc hoceJo
lmenovati in kako hoGejo biti organizirani.
Pri tenn Sc pa vendar ne more prezreti, ola Je
V ravnanju ukrajinske burzvazije nekaj skrajno
podlega, nekaj izdajniskega.
'Malorusi so imeli dovolj razlogov "a pritoz-
be, dOkler je ma Ruskem vladal carski rczim. Te-
mu he Oporeka nihGe. In nobena demokraticna du-
Sa jim ne hi bila takrat mogla zameriti, &c hi bill
'kakorkoli poskusali, da Sc locijo cd romanovske
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

kusi1e. Ampak takrat MISC mogli storiti mic uspe-
snega.
Tedaj je prisla revolucija. Ne v Kijevu. am.
pax V Petrogradu Sc je priGela. In ko so Veliko.
rusi pahnili carja s prestola, so tudi Malorusi
doblli svobcdo. komaj so jo incl, Sc ie pa ukra-
Jinska burzvazija zdruzila z najvecjimi sovrazni-
XII revolucije, s Hohencollerni in Habsburzani. in
danes, ko Sc Russia, opesana in ogoljufana, bojujc
ma ~zivljenje in smrt, ola je ne zamor6 kajzerievi
kremplji, dovoljuje burzvazna Ukrajina avstrij-
skim v%ojskam, ola marsirajo pc njenem ozemlju
prot Rusiji in jennie kajzerjeve oficirje ma cello
svoiih lastnih Get!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26
OdbOra Srbske s0cialisticne stranke v PariZu.

Srpskl Soclailsti,K so vsled avstrijske okupa.
eije svoJe dezele oropani syoje domovine, so SC
organizlrall ma Francoskem in izdajaio tam svoj
list pod naslOvom 'Buducnost a. Ayenirl" v
francoskem in srbskem jeziku; DO Franciii ina 10
svoje organizacije in V Parizu svoi plavni odbor
Tia Odbor je izdelal spOmenico "a londonsko kop-
ference socialistov liz zavezniskih dezel O balkan
skem vprasanJu, Xxi je bila objavljena v listu
III action socialiSte'.
Srbsko besedilo tie izjave je sledeee.
"Predstavnici vlada savezni6kih drzaya odr-
laval su %. julia komferenciju IL Parizu. koioi 10
bila svrha, da odredi opStu politiku saveznika
prema Balkanu. Balkanski narodi bill. su nebro-
Jeno puta predmet dlplomatskih pogadjanja, ma
kojima SUI uvek bill zrtvovani njihovi naivital.
nUi interest, PoSto ne moze odbor Srpske social.
demokratske partije V Francoskoj. da possible
svoga zastupnika IL London ma mediusayezni6ku
kOnferenciJu, smatra stoga svojom duznoScu, da
zlozl soclaflstIckim partijama saveZniGkih zema-
LA svoJe gIedlste ma balkanskO pitanje, koje mai
wise intereSuje socialisticke partije balkanskih re-
MALTA, te oGekuje, da &c konferenciia. verna ma.
Gelima lnternacionale, odlu6iti, da Sc bori IN slo.
bodu, jedmstvo nezavisnost balkanskih naroda.
Tia duznoSt dobiva "a mas imperativan znaGai
usled drzanja socialisti6kih partija centralnih sila
l BugarSke, koJe podupiru, ~izrazene IL svoiim We.
clhdhid, OSNdJaohu polltlku tie OStalJam beZ SVa-
kog ~Snaznijeg protesta bez energiGniie akciie
Otvoreno polje militaristiGko re
zimu svojlh zemalja, koje po spremljenom nacrtu
provadjaju zlocinaGkO istrebljivanje naseg narod
l razboJnlcko pustosenje naSih zemalja. kako IL
okupovaniin kraJevima, tako svuda. gde Iivi
mas Observation-Disclosures narod.
NaSe je glediSte u svojoj osnovi sluzilo kao
ravnajute natelo IL akciji ma Balkanu ne samo
srpskoJ sociJalistiGkOj partiji, wee i svima ostali-
ma sociJaliStickim p%artijama balkanskih zemalja.
A to je Sledece:
Odbor Srpske sociialistiGke p~artije u Francu-
SkoJ drzi' da je osnOvni uzrok krvavih svetskih
kontlikata II kapitalizmu, koji radja nepomirljive
protivstine izmedju razliitih drzava. | sadanioj
SataStrofi, kojoj je iedan osnovnih neposrednih
rzroka imperijalisti6ko militaristicka teznia cen.
tralnih drzava "a zarObljenjem i miStavanjem DO
ledlnih naroda, pa dakle i balkanskih, stvorio je
kapitalizam ugodne ekonomske polititke uslove.
Sa ovom teznjom, Observation-Disclosures
le rezim centralnih drzava vodio nasilnieku poll
tiki prcti:a nacii& i delova nacija pod njegovom
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

Da je postopanje Ukraine, zlasti MEN sepa-
ratni mir $ centralnimi silami, mnogo kriv obup-
ne situacije, V katero ie priSla VISA Russia, je ne
dvomno. Ia mir je mocno skrajsal nemSko a%vstrij-
sko fronto, odvzel Rusiji "a sluGaj boja velike ce-
tie in 2 nadaljevanim izdajstvom Ukraine, XII do
voljujc Nemcem in Avstrijccm, da postopajo ma
nlenih tleh kakor donna, je ustvarjena "a kajzer-
SKI militarizem motna opera proti Rusiji.
Toda priSel BIO cas-, ko DO Ukrajina spoznala
svojo uSodepolno napako in tedaj bo njena IL
daJniska burzvaziia tezko placevala racune. Me
nj kratkovidni polititarji misliio, ola so Ukrajini
pridobili - bolje receno prisleparili svobodo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

vlastu, a agresivnu politiku protiva drugih ma
roda, narcotic protivu onih, Giji izvesni delovi nj
su pail pod ~njegovu Vast, wee su uzivali slobo-
dan l nezaviSan zivot.
s toga, da Sc uniSti tai neposredni uzrok sa-
danJeg rata ma tai naGin stvori pravedan ira
Jan mir i povoljni ustavi "a normalen razvitak
lstocnih narOda, odbor S. S. p. u FrancuskOj sma-
ira kao apsolutnu nuznost "a politicku organiza-
clJu balkanSkih naroda sledece dvije zGhteve:
l. lntegralnO ostvarenje naGela prava ma
roda i
2. da Sc onemoguti svako teritorijalno "a
voJevanJe ma Balkanu cd strane ma koje velike
drzave.
Ia prvi Slucaj: Pravo naroda, da i'm nije ma
metnut gospodar nj izyana nj unutra pravo Ola Sc
konstltuisu u nacionalne celine i pravo ma absO-
lutnu nezisnost; pravo, Ola sklapaju kao takovi
"a obezbedjenje svog svestranog ekonomskog i
kulturnog razvitka tesnije zajednice sa drugim
narodima kao jednaki sa jednakima po svome slo-
bCdnom izboru.
Ia drugi sluGaj: Apsolutno onemOgucavanje
oSvaJanJa ma Balkanu cd strane ma kOje velikc
drzave pod kakovom god izlikom. liza koie Sc sa-
kriva teznja IA gospodarStvom mad teritorijom, ma
kojoj zivi drugi narod, ma u kojoj formi, bio
anekSijom, bilo trajnom iii privremenOm okupaci-
JON, bilo protektoratom.
Postavljajuci owe zahteve kao nepovredna
nacela. kao prvi oSnOv "a pravednu trajnu orga-
nizaciju Balkana kao iedino moguci osnov "a
ostvarenje DruStva naroda, kakovo je danas mo-
CURE, iziavljujemo:
da te balkanSki narodi, a napoSe srpsko-hr-
vatSko-Slovensk narOd, Gijeg smo Glanovi, Sma
trait q swim taJnlm ugovOrima, zakljntenim lime
dJu p%oJedinih vlada, a protivnim OWN nacelima,
da ne p~oStoje da narode ne vezu i
ola zee Balkan, ne stvOri Ii Sc tamo nov poredak,
oSnovan ma OWN temeljima, i IL buduce pc istorij-
SkoJ nuznoSti i i~storijsko kulturnim potrebama
Svollh naroda oStati popristem krvavih kOnflika-
ia, jer ce njegovi narodi dalje traziti boriti Sc
"a pravo Svog nacionalnog C~pstanka i jedinstva,
yer pc retima predsednika Wilsona IL ~njegovoj po-
slanici cd 22. ~sijeGnja enc moze biti StabilncSti i
mira tamo, gdje je VOLTA IL pobuni, gde nema nj
mirnore duha. nj Snisla "a pravednost. slobOdu
i pravo".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

London, 25. februarja. Zadnjo noe Sc Mem
ci nadaljevali svoje prodiranje v ruske pokrajine,
XII so Jill sklenili okupirati. V zvezi S TEN .e ma
znanja, da streljajo clane "rdece straze", Ges da
so izven zakona. VOjake regularne armade pa
razorozavajo in p~osiljajo v notranjo Rusijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

&c ME druzega, so sc misleGi Slovenci V Anne
riki navzili republcanskega duha. Vsak izmed
njih ie, kadar ie postal ameriski drzavljan oziro-
ma re ko je wei prvi papir, odpovedal pokorSGino
vsakemu monarhu. Govoriti TEN Slovencem o bla-
goslovih kakrsnekoli monarhije Sc cato pravi me-
tati bob oh steno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

Petrograd, 25. februarja. Boljsevisko gla-
silo "Pravda" javlja, ola postavljajo Ncmci bivsc
ruske oficirje ma ~prejSnja mesta in silijo vojake,
ola jim salutirajo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

To nj samo ma sebi velika rec, ampak zname-
ME, ola sc misijo Nemci prav e~nergiGno vmesa-
vati V ruske notranje zadeve. lie otroci morejo
misliti, da ne DO ia roparska druhal skuSala uni
citi ve sledove revolucije. To so dosegli maj
revolucionarnejsi" bolSeviki!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

&c hi morali KaragjorgeeviGevi fantjc zato.
postati kralji, ker so baje bill junaki, todaj hi
moral srbski narod postati narod samih kraljev
BoiJe DO, ce postanemo vsi skupaj narod svobod-
nth Judi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-26

IA istorijsko-ekonomskog gledistva ~prikazuie
sc Balkan kao jedna celina tie ~njegovo raskomada-
nje stetno upliviSe ma normalni ~socijalni gospo-
darski razvitak n~jegovih naroda. Poradi toga SUI
zivotnim svojim interesom upuceni. da zivu IL sto
The Columbus courier. [volume] (Columbus, Luna County, N.M.) 1911-1920, 1918-05-31
WAY ne is ron PROHIBITION.

Judge Henry, for 10 years Judge Of
the district court OF Polk county. Iowa,
speaking concerning his attitude ON
prohibition. said;
"In the discharge OF my duty ! was
compelled 10 send my plnymntes OF
childhood days TO penitentiaries, In
ebriate nsyiums aud to the jails us n
consequence u saloons In Dies Molnes.
During my 10 years ON the bench. /
spent four years In the criminal diyi-
sion. / sent more than a thousand men
10 pcnltentiarles aud lails for criminal
oncnscs committed by them, aud !
know that 10 per cen OF these crimes
we're caused by drunkenness originnt'
Ing Ia saloons.
II granted more than 1000 divorces,
aud I know that 90 per cent Of them
were the consequence of drunkenness
and the drunkenness VAS due 10 the
saloon. I have taken thousands Of
children aud placed them In state In
stltutions for public protection aud
education whose homes were ruined by
drunkenness. / have secn and know
the moral d~eprayity. the poverty, dis
grace, the ruined hopes OF mothers aud
children. the insane asylums and poor
houses crowded until the accumulated
curses that l have seen %springing from
the presence OF the saloon condemn
thnt institution ns the yilest influence
hat lnfests this world today"
The Columbus courier. [volume] (Columbus, Luna County, N.M.) 1911-1920, 1918-05-31

Here are some u the preventive
measures Advocated by the United
States department OF agriculture TO
decrease the losses Of animals due TO
the larvae OF flies: Burning or deep
burying Of ~rcasses Of animals, the
arranging OF breeding operations 30
that young stock will be born In late
fall. winter or early spring, the carry
lug on In winter and early spring
months ~ branding. dehorning and
other operations resulting In wounds,
taking precautions to prevent injury
10 live stock from pens and fences or
while on range or In pasture, the de
atructlon OF ticks and the poisoning
ana trapping OF files. Farmers Bull
letln s57 describes the damage these
flies do aud methods Of controlling
them. Burning or burying c~arcasses
q very important. II Is pointed out,
since Il IA on this material that mag
g0ts. lnfestng wounds, are chiefly de-
pendent for propagation. II all decay
ing animal matter could be destroyed
the troublesome blow hies-the insect
bringing about maggot i~nfestation-
would be practically extermlnated.