Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-18
UT Xxi.

%
ce, nd to pa6 ne moreio misliti; kajti Ge hi jim
so kAj takega p oglavi, hi moral biti prepriGani,
ia napravi vojna konec kapitalistiGnemu sistemu,
medtem ko je bill eden tistih namenov, "a katere
je Nemcija provocirala vojno, has ia, Ola poteptd
socializem.
Dokler pa obstoji kapitaliStiGno %gospodar-
>tvo, DO tudi kapitalisti6na konkurenca. Edini ma
elm, po katerem hi Sc dala nekoliko ublaziti, hi
bila mternacionalna zveza vseh narodov, V kateIi
hi sc produkcija in trgovina lahko nekoliko bolJ
cnotno regulirala, kakor V sedanjih razmerah. :
TEN seveda ne hi bill odpravljeni vzroki, zaradi
katerih Sc mora kapitalistiGni industrijalizem
pref ali Slej umakniti socialistiGnemu
Ali to MISC preglavice nemskih imperialistov.
Oni sovore o ~angleSki mornarici in pomorski po-
liciji. pa kazejo : TEN jasno, da .mislijo re danes
ma move vOine in 81 hotejo zanje n~apraviti ugod-
nejSe pogoje.
Toda NemGija bodo rekli njeni prijatelji -
hoce vendar pc junkerskih mislih vrniti Belgijo.
70 s. pray lepo eta ma papirju, ampak Bethmann
llolweg je re daNno sam pravil, da bi Nemcija
yrnila Belgiio - toda 5 pogoiL Tisti pogoji so
pa TAXI, da bi ostala vrnitev prazna beseda. Po-
>cbnO lepa je pa cena, XII jo junkerski list naya-
ia u povracilo Belgje; Nemcija maj hi dObila
iolonijo kongo. Nerjamemo, da hi bila : TEN lah-
ko zadovoljna, kajti kongo nj kolonija V navad-
mem Snislu, temveG draava V Afriki, ogromna
po razSeznosti, rodovitna in prinaSajoca bogate
dohodke.
\ te ne hi bilo tega; &c hi kajzerjcvci lie re-
XII, ola hoGejo vrniti Belgijo, hi vendar Sc ostalo
veliko vpraSanie Ali hotejo vrniti, kar so pokra-
Iii ra vzhodu?
Oni mislijo, da je z RuSijo re vse konGano.
To ic pa radikalna zmota. PuStiti NemGiji, kar ic
uropala Rusiji, hi Sc reklo napraviti jo dovolj
'noGro. da izzove, kadar DO spoGita, novo vojno in
pogoline tedaj Sc ostali del Europe.
Dunajska "Ieit" piSe, da je Y Budapest 40
600 oSeb bosonogih, ker nj mogoGe dobiti Gevliev.
u Londona poroGajo Pc vesteh IL Rustic ic
boliIcviSka vlada ~razelasila voino stanje Y who'd
nj pclovici ruskc r~epublike in Sklenila konskri-
birati vse moske cd Is. leta Y rdeto armada, Xxi
ina zaduSiti protirevolucijo.
IL Petrograda javljajo, da je soviet odkfil
veliko zaroto, XII je razprezena pc vseh vecjih me-
stih Rustic in je imela manner napasti ma dogo-
rorjen dan rdeco gardo V vseh mestih, strmo-
glav!ti boljSevike in p%roglasiti monarhijo. V tenn
zaro:niSkem gibanju so nemSki agentje najbolj
delavni. \emCiia sicer uradno odklanja vsako
odgovornost, ampak 5 paznim oGesom ere ma vse
dogo6ke in V ~siucaiu &c bi bila c~aristiGna proti-
revolucija uspesna, bi nemska vlada takoj posla-
la Gete IA pomuco now vladi z namenom, da- ma
redi mir in red
kakor ~javljajo IL Moskve, so V protirevolu-
c'onainem gibanJu zdruzeni vsi clement cd burr
yaziie V kadetski stranki do nazadnjaSkih mo-
narhistov. Zadnji cello pozdravljajo NemGijo kot
"edino reSiteljico obtbozanih ~pristasev starega
rezima, XII trpe veliko bedo pod socialisticnim IL
ranstvom. Nodja protirevolucije je menda ge-
neral SavinkOv.
" Kodanja i~avljajo, da namerava ruska SOW
ictska vlada poslati svojega poslanika V Wash
ington V osebi Observation-Disclosures, XII jc zdai
holiSeviSki poslanik ma Svedskem.
= prihodom poslanika V Zdruzene drzave hi
srveGa nastalo vpraSanja, da Ii hoGe Amerika prl-
znat; soviet ali ne.
IL Washingtona, piSejo: V diplomatiGnih "a
vezniSkih krogih so priceli resno govoriti o MOI
nosti intervencije V Rusiji. VojaSka ekspedicija,
Ii ina pomaga;i Rusiji proti Nemcem, ne hi Sa
>kozi ~Sibirijo, temvec cez Arhangel oh Ledenem
morjn ma skrajnem severn Rustic. Ma Ia naGin hi
armada prihranila devet desetin casa. V okrozju
Mormanska Sc re nahaja ekspedicija angleSkih
in francoskih pomorScakov, XII sodelujejo Z Boise
wiki, in to ceto bi blo treba lie ~poiaGati 2 veGjo
armada.
IL StockhOlma pOrocajo: IL Finske je vGeraj
priSla vest, da je bill med tisoGerimi zrtvami bru-
talnih nemSkih in finsko-burzvaznih Get tudi r,,-