Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

IN ma try ,Je bila namenjena edincmu narodu, XII
sc Y balkanski vojni nj oglasil in XII je nj zahteval,
ker - sc hi zavedal svoje narodnosti, ker nj bill
organiziran kot narod, ker nj nikdar zivcl narod.
mega zivljenja.
Avstrija je zahtevala avtonomijo z" Alba.
MILO.
o takozvanih Albancih - sami Sc imenuiei 10
~Skipetare, to Sc pravi prebivalce peGin sodijo
%ucenjaki, da so zadnji oStanki nekdaniih Ilircev
Jezikovno sc locijo V dyoie glavnih nareGij, XII Sc
pa dele Sc ma mnogo pOddialektov. Niihovo xiv
'jenjc je Sc popolnoma patriarhaliGno Med ne.
Stetimi ~posameznimi plemeni nj druge zveze ka.
kor rerska, ki pa he more prepreciti plcmenSke-
ga sovraStva. Pc veGini so northumberland en- del
pripada rimsko-katOliSk en- del pa prayoslavni
rerkvi.
' mestih, kjer prihajajo Albanci V silk 4 dru-
glmi narodi, so postal trgovci, nekateri tudi ro.
kodelci. Baviio sc z izdelovaniem raznih turSkih
%SlaScic, : sivanjem opank, al c~~avliajo ne
kvalificirana della. Mnogo Albanccv ie sluzilo Y
'urski armada, nekateri izmed Nth so bill najza.
nesljivejSi oprode sultanov.
Donna, kjer je kaj rodovitne zemlje, morajo
zcne obdelavati pol e $ starinskimi sredstvi in re-
dlti zvinO. la moza pa je edino Opravilo z oroz-
jem casino. Roparstvo je med mimi zclo razvito.
posebno V goratih krajih. Posamezna plemena
imajo vedno boje med sabo in krvno maSceva-
ME sc podeduje cd oceta ia slim, cd sina ma
vnuka.
Turk MISC mogli $ svojimi pos;avami nikdar
nicesar doseGi med Albanci. Davkov MISC place
vail nobenih. VOjaske dolznosti MISC priznavali.
Orozja 81 MISC dali welt. ia tmSke sodnike Sc
MISC zmenili. Pravico so 81 delali sami; kdor je
incl mocnejso pest, JIG incl tudi wee pravice.
Pac pa so zahtevali cd turSkc Wade, ola jim
daje Irvine, zlasti ovac ,zita in drugih potreb-
sem, kadar 81 jih MISC mOgli poskrbeti z ''ekspe-
diciiami' ma seine in trge. s Carigradom so j.
nell vecne spore in vsak hip je tuintam izbruh-
Mia albanska vstaja. Ali nikdar Sc MISC bojevali
"a resnicno svobOdo, ampak so bill najza grizeneiSi
sovrazniki vSakega napredka in vsakc modcrne
~refOIme.
he davno pred balkansko vojno je Avstrija
vzdrzavala obSirnO agitacijo med Albanci in lie
izdala V Ia namen velikO denarja. Ustanovila Jim
Jc nckollko klellkalnih sol in STEER z - italian
skim utnim jezikom. V Gasu balkamske vojne pa
jc a~vstriiska l~jubezen do Albancev dosegla vrhu-
nee; ustanoviti jim je hotela samostoino drzavo.
NO, ia %lJubezen Je imela prav kalne wire. Av-
SlrlJa Sc III lJubila %nobenega naroda ma svetu, pa
tudi albanskega ne. u ustanovitviio move drza.
We Je zasledovala lie svojc vseskozi cgoisticne ma
meme.
Srbska armada je zmagovito prodirala proti
lugu ma emo, proti zapadu pa ma drugo starn. Do
spela Je do Jadranskega mOrja ter zasedla med
drugim tudi Drac. To je bill "a Srbijo najvecji
uSpeh; morska Obal je zanjo pomenila deimsko
neOdvisnost.
IraN 10 pa Je hotela AvStriJa predvSem pre-
preciti. Da ostane Srbija cd ME odvisna. nj smela
priti do morja, XII bi il omogoeilo .rgovino. Tisii
hip, kO so Srbi razobesili svojo zastavo oh ia.
dranSkem morju, sc JIG V srcu mamkc Aystriie
2budila ljubezen do Atlantic. In VISA BerchtoIdo-
va politika sc je koncentrirala v TEN, da prepodi
Srbe cd Jadranskega morja.
Srbija Sc JIG za6ela pogajati 2 vclcsilami. Ho-
leila le priznati avtonomno Atlantic, lie da hi il
ostal sO kilometrov Sirok pas do morja, tako-
zvam koridor. Avstriia ie protestirala. ces Srbi-
ia Oh Jalranskem morju hi njej postala nevarna.
10 Je bllo tako smesnO, da so sc hribi maiali. Bal
kanski polotok sc ne da raztegniti najuspesnei-
sa voJna ma Balkanu nj mogla Srbije tako pove-
cati, ola hi mogle teknovati z veliko Avstriio. Kjc
MAJ bi Srbiia vzela denarja a dreadnoughte in
krizarke" In zavezala sc ie sploh, ola DO vzdrzc-
vala lie trgovsko luke, katere nc utrdi in da ne bo
imcla bojnih ladii.
Toda Avstrija JIG grozila 2 vojno, &c Sc nc IL
poinlJo njenc zahtevc. Nclesilc so razumcle. da
bi IL tcga nasiala Svctovna vojna. Use so prico-
v%arjalc Srbiji, tudi Russia in Srbiia So ic vdala
IapuStila JIG obal. Ded MO in morie so polozili Al
banjo.
' tenn ic bill eden glavnih razlopov pozneiS
druSc balkanskc vojne, V kateri sta 81 stall Srhi-
ia IN Bolgarska kot sovraznici ~nasproti. Srbiia,
0drezana cd Jadranskega moria, ie gledaIa. da
pride ma drugi strani do velike vode. in ostall
je lie tista zemlja, XII je bila pref nameniena Boil.
garski. 49,