davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New Ulm review. (New Ulm, Brown County, Minn.) 1892-1961, 1918-01-02
State of Minnesota.
County of Brown. IS.
District Court.
Ninth Judicial District.

ALBEIT P1aender, -. Pla1ntlH, ,
VS..
Gebhardt Sherman, Wilhelm Blumen-
tritt, Albert Fischer, Charles Haas,
Heinrich Nees, Samuel Heer, Franz
Stuchlick, Wilhelmine Nimtz, Wilhel-
mine Augustin, Bertha Washburn, E.
F. Nimtz, Anna Nimtz, Emma Nimtz,
Matilda Bevers, Nicolaus Kirchner,
Charles Wall, Adam Schmid, Charles
Wagner, John Schneider, Louise
Schneider, Ernst G. Koch, Barbara
Triton, and also all other persons or
parties unknown claiming any right,
title, estate, lien or interest in the real
estate described in the complaint
herein, .............. Defendants.
SUMMONS.
The State of Minnesota to the aboye
named Defendants.
You and each Of you are hereby
summoned and required to answer the
complaint of the plaintiff in the above
entitled action, which is filed in the
office of the Clerk of the District Court
of the Ninth Judicial District in and for
the County of Brown and State of Mime
sofa, and to serve copy of your answer
to the said complaint on the subscribers,
at their office, in the City of New Ulm
in said County, within twenty days after
the service of this summons upon you,
exclusive Of the day of such service, and
if you fail to answer the said complaint
within the time aforesaid, the plaintiff
in this action will apply to the Court
for the relief demanded in the complaint.
Dated December %, 1917. 10
PFAENDER & ERICKSON
Plaintiffs Attorneys,
New Ulm, Minnesota.
State of Minnesota.
County of Brown. IS. w.. r
District Court.
Ninth Judicial District.
Albert Pfaender, Plaintiff,
Gebhardt Stiermann, Wilhelm Blumen-
tritt, Albert Fischer, Charles Haas,
Heinrich Nees, Samuel Heer, Franz
Stuchlick, Wilhelmine Nintz, Wilhel-
mine Augustin, Bertha Washburn, E.
F. Nimtz, Anna Nimtz, Emma Nimtz,
Matilda Bevers, Nicolaus Kirchner,
Charles Wall, Adam Schmid, Charles
Wagner, John Schneider, Louise
Schneider, Ernst G. Koch, Barbara
~ Triton, and also all other persons or
parties unknown claiming any right,
title, estate, lien or interest in the real
estate described in the complaint
herein, 49,. ........ Defendants.
NOTICE OF LIS PENDENS.
Notice is hereby given, that an action
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Avstrija ina zopet Waldo in topot je baron
Hussarck MEN nacelnik. Kako dolgo DO ia GO
Spod ma mestu miniStrskega predsednika, sc DO
pac Sc pokazalo. IL zadnjih poroGil je posneti, da
sc mu je sicer posrecilo dobiti vecino, XII ic glaso-
vala "a proracunski provizorij in "a nov voini
kredit, XII znasa sest M iljard kron toda 10 ne po-
meni, ola ie Huusarekovo staliSGe trdno. &c sc
Sevdler hi mogel drzati, je tezko razumeti, kako
hi mogel Hussarek dOlgO vztrajati; kaiti IL tega,
kar je doslej povedal o svoji nameravani politi.
XII, JIG spoznati, da misli hoditi precei enakih po-
tin kakor njegov predhodnik, XII Sc je spotaknil,
ko sc JIG sopiril, kakor da je najmocneisi.
Seydler je bill pravzaprav prvi izmed avstrij-
akih ministrskih predsednikov, Xxi je ocitno povc-
dial, kar so 81 drugi lie mislili: Da mora biti Av-
strija ncmSka drzava, V kateri so drugi narodi lie
drzavljani drugega ali ~tretjega razreda. Komaj
je bill to povedal s p%rimerno avstrijsko oSabnost-
i, pa je re lezal ma nosu, kolikor je dolg in sirok
Gospod Karl ie potem poskusal Z d~rugimi, to-
da nobcmu izmed ~njegovih kandidatov nj d-
Sala pccenka, dokler nj klcrikalcc Hussarek IL
griznil.
Ocitno je bio njegovo prvo delo mesetar-
stvo pi nekaterih strankah; kaj je ponujal Po-
liakom, ltalijanom in Rumuncem, da so glasovali
IA proracun, nj iasno. Svoj namcn jc pri Nth do
scgel, Poljski poslanci so pac Sc vcdno to, kar 50
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

IL Amsterdam porocajo: "NcmSki kajzer sc
vedno isce primerno ''narOdno himno'. NemSki
visoki uradnilSi so odlOcili, Ola sc mora melodija
pesmi "Heil Dir i'm Siegeskranz" nadomestiti Z
drugo, ker JIG cnaka napevu angleske "God save
the King, ali pa da sc mora izdelati popolnoma
nova himna. Ustanovil sc je odbor odlicnih Mem
cev, XII je pozval pesnike I'm skladatelje pc vsej
Nemciji, maj Sc udeleze tekme. Wee kot 5000 del je
doposlanih in nekatera izmed njih so predlozili
samemu kajZerju. Toda izmed vseh sc nj naSla
ne ena zadovoljiva himna. Pred kratkim so bill
pesniki in skladatelji pozvani, maj poizkusijo IL
nova
Tritisoc dvesto Hmm, pa ne ena dobra med
mimi! Ali so kajzerjeve ''umetniSke" zahteve
tako visoke, ali je pesnicki in glasbeniski duh v
Nemciji tekOm vojne tako opesal? Kar Sc tiGe prve
moznosti, jo je treba brez pomisleka zanikati, kaj-
ii kajzer hi incl nikdar niti najmanjSega umet-
niskega okusa, cetudi je vtikal svoje prste vsak
cas- sam V umetniSke zadeve. cato sc tudi ma dru-
go vpraSanjc ne more odgovoriti. Cd pesnikov ka-
kor Dehmel in skladateljev kakor Richard Strauss
hi sc pat pricakova!o, da hi Jim bila TAXA himna
igraca, lie precej neverjetno je, da hi Sc taxi res
nitni umetniki udelezili kajzerjeve tekme. &c hi
sc pa, hi sc lahko zgodilo, da bi njihova della kaj-
zerja bolj razkacila, kakor razveselila, kakor ie
bio n. pr. pred par lett 2 neko slavnostno igrO
Gerharda H~auptmanna. Ia stoletnico bitke pri
Lipskem so tam %napravili ogromen, pa tudi zelo
neokuscn spomenik in uprizorili slavnosti, XII 50
trajale nekoliko tednov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
VfliemOVa hiInna.

Gerhard Hauptmann, nedvomno naJbOljvsi med
zivimi dramatiki V Nemciji, JIG dobil nalog, da ma
piSc ia TO priliko slavnostno igrO. StOril je TO,
ampak ma svoj nacin. Slovcinosti so sc vrSilc pod
kronprin6cvim protektoratOm, a kO JIG Ia gosp0-
dek prisel V Lipsko in videl igro, je bill tako "na-
vdusen", da je zagrozil 2 odhodom in %preklicem
svojega protektorata, &c Sc igra he odstavi takoj.
Hauptmann 81 je MANFRED dovilil, da je napisal sa-
trio, V kateri je napravil IL ncmskih knezov in
''junakov'' marionete, XII Jill je direktor kakor
lutkc jemal IL skrinje in Jill zopet polagal vanjo,
ko jih je dovolj osmesil.
Najbrze torej tudi himna, Iii hi priSla IL Ia
kcga peresa, he hi zbudila kajzerjevc ekstaze.
Kar iSGe Viljem, so verzi, XII hi povzdigovali ME
govo prismojcno osebo V nebcsa 10 je pa delo,
katerega sc ne DO lotil noben resen pesnik.
Stevilo tekmovalcev n~ajboljse kaze, kaksni
ljudie so sc udelezevali kontcsta. &c hi imcla Mem
ella 1900 resniGnih pcsnikov in skladateljcv, ne
hi bilo enakega naroda ma svetu. Tcdaj hi pa bio
tudi nemogoGe, da hi kajzer in njcgova vlada uga-
njala take podlosti, kakrsne sc kazejo cd leta
1914. Narod, Xxi hi porodil toliko genijev, sc ne
hi mogel dati kajzerju tako pod pete, kakor SC mi
jc dial nemSki. IIimne so torej ~najbrze zlagali in
skladali petolizniki in kleceplazci, XII delajo pesmi
lie cato, da so rhine.
Ampak cemu Sc ukvarja toliko Judi $ tako
brezkoristnim delom. Sal ie res, da traia voina
lahko Sc nckaj casa; toda kadar DO koncana, ne
DO treba nobene cesarske himnc vec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
FinSki krali.

PariSki ''Le Journal ina IL Curiha poroci-
10, da je knee Adolph Friedrich Meklenburs
Schwerinski sprcjcl finsko krone, katero mu JIG
ponudila dcpulacija finskcga dezelnega zbora.
PoroGilo pravi nadalje, da Sc odpeljc Z ~deputaci-
jo ma finski bojni ladji i'll da sc izvrSi kronanjc
tekom par tcdnov.
Tudi Ia vest Spada med tiste, M katerc kaj-
pada ne prisegamo. Omeniti jo je pa treba, ker je
nazadnje vcndar lahko ~reSnicna. o uStanovitvi
finske monarhije sc jc yeliko pisalo cd tistega
casa, ko je priSla Sedanja vlada ma krmilo. In &c
zaGetkom maia sc je V porocilih pojavljalo ime
Adolfa Friedricha. Toda pray pred kratkim SO
vcSti IL Stockholma pravile, da je dczelni zbor
finski odklonil ustanovitev monarhije, naglaSa-
joe, da nina s~impatije med liudstvom.
Ielo ~verjetno JIG, da je sedanja finska vlada
naklonjena monarhiji. Tako razpolozenje Sc ma
haja povsod med reakcionarji, Xxi mislijo, da JIG
kraljestvo najbolj sposobno, da sc upira napred-
ku, posebno pa socialni enakopravnosti, XII 81 has
vslcd vojni tako 'moGno krci pot ,kakor Sc nikdar
pref ne.
Razred, XII je sedaj ma Finskem ma krmilu,
je zclo podobcn pruskim junkerjcm in je tudi &c
dolgo incl stikc Z mimi. Yeast je bilo slisati, da
je scdanja vlada nacionalna V nasprotju $ finski-
mi socialist, XII simpatizirajo proved z RUSTIC. TIA
fraza ic pOpolnoma brcz podlage. Med tistimi,
XII so danes ma krmilu V lIelsin gforsu, Sc smatra
Svedska stranka lahko "a hrbtisce, i'll ia nj nikdar
simpatizirala S finsko narodnostjo. Svoie razred-
ne intcrese pa postavlja tudi mad svojo finsko ma
rodnost, kar jc ~najbolje spoznati po TEN, da sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

liz New Yorka poroGajo: 'Clanstvo socialno
demokraticnc stranke na Saksonskem je pablo cd
III 600 Glanov leta 1914 ma $4,000 pla6ajoGih ella
nov. Neko drazdansko p%orocilo V "Berlincr Tage-
blattu" dine 10. j%unija, XII je prisel sem, pfavi, da
.ie padanje clanStva ~pripisati velikemu Stevilu So
cialistov, Xxi sluzijo V armada in razkolu V nemSki
stranki. Poslanec Gradnauer, Xxi je govoril ma sa-
ksonskem strankinem zboru, je pravil, ola sc je ma
klada socialisticnega c~asopisja V Nem6iji povisa-
la cd |. aprila 1917, ko je Stella 6lS.000 iztisov, ma
1872. 900, kar je Stella l. aprila 1918. Stevilo marco
nikov V armada Sc je pohnozilo "a 50 odstotkov',.
To poroelo JIG v nmasikaterem oziru zanimi-
vo. Saksoriko je bio pred vojno najbolj social
sticno izmed vseh dezel >NemGije. Pri predzadnjih
drzavnozborskih volitvah je dobilo ime ''rdeGe
kraljevstvo", ker je socialisticna stranka o~svojila
vse mandate razen enega ali dveh. Qz tega naslO-
va maj scveda ne izvaja Dir. NoSnjak, ola prizna-
vaio socialist monarhijo) TIE image so sc kapita-
listiGne stranke tako ustraSile, da so V dezelnem
zboru nitro poslabSale vOlilno pravico.
Saksonski socialist so veljali "a radikalnc,
kolikor JIG pac bilo radikalizma V NcmGiji. Ma
vsak natin sc JIG Nth glavno glasilo "Leipzigcr
Volkszeitung' vedno dObro drzalo; tudi teiiom
vojne Sc nj podalo ma tisto pot kakor berlinski
"Norwacrts", odkar 81 "a je vecina prilastila.
kako je 5 saksonSkimi socialiStiGnimi poslanci, ie
pac drugo vpraSanjc. Gradnaucr JIG eden cd tistih,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
Baron HuSSarek.

bill, odkar ina Avstrija parliament. Politika Jim
je bila vedno kupcija, njih dobicek pa glavni ma
men. Ma vsak nacin jim jc moral torcj Hussarek
kai ~obljubiti, Sicer ne hi bill tako nitro opustili
opozicije, Xxi so jo vodili Sc proti Seydlerju. Maj
brze jim je ponujal kakasno sirSo aytonomijo "a
Galicijo. kjcr hi jim bill Rusini izroGeni ma milost
in nemilost.
Enkrat so s TEN Hussareku pomagal IL "a
drege. Nj mu treba kar oh nastopu jemati zlo-
glasnega par. IA ma pomoc in pred zunaniim sve-
tom jc ohranjen videz, kakor da ina Karlova
vlada vecino ljudstva "a seboj. Ali to he more
preslepiti tistih, XII poznajo razmere. IIusSarek
lahko kupi nekoliko poljskega ljudstva, XII samo
komaj caka, da BIO reSeno takih 'voditeljev", ka-
kor Jill je imclo doslej.
Poljski program Sc ne DO delal, Sc mani pa
izvrSil V avstrijskem parlamentu. Poljska nc mo-
re biti neodvisna ne kot tributarna drzava Az
STRIFE, nc kot vazalka Nemciie; in Poljska he mo-
re postati celia, &c sc il nc ~pridruzi, kar jc danes
pod habsburSkim zczlom. A TO JIG vpraSanjc, o ka-
tcrcm nc hO odlocal Hussarek.
MOI Jc v parlamentu dcjal, da Sc bo mora
la Avstrija ~tesneje spojiti z Nemcijo. To jc IT,
sta stara lajna, XII jo COMIC vsi vladajoci gospo-
DIE V Avstriji, drug "a drugim, in drug "a dru-
GIN sc je oh tel melodiji prekopicnil. Hussareka
ne more cakati mic druzega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
BOQaStNO druZine Aston.

Znani bostonski list "Christian Science
Monitor XII je veliko bolj zanimivo u~rejevan,
nego hi clovek pricakoval pc n~jegovem menu,
ina o b~ogastvu financnih magnatov AstorJcv
sledcci Glanek, XII je vreden, da sc seznanijo Z
MIN tudi nasi ~citatelji.
Obcinstvo je pred kratkim citalo o razdedi-
njcncm clanu druzine Astor, cigar delez BIO pri
razdelitvi dedscine znasal nekoliko miljonov do
lariev.. To protislovjc je omogoceno vsled dolo-
ella o nasledstvu V familiji Astor. Razdcdinjenjc
Astoria ne pomeni, da DO "Odpravljen $ Slim
gom" in wren V hladni, brezcutni svet, da 81
zasluzil Z delom svoj vsakdanji kruh ali pa stra-
da. lie toliko pomeni TO, da mt hi dovoljeno pode-
dovati toliko miljonov, kolikor ostalim 6lanom
familije, XII so bill zapustniku bolj prijubljeni.
Ustanovitelj Astorjevega bogastva je bill V
denarnih zadevah MOI velike previdnosti. Domis-
Ill 81 lie, da hi sc V ravni crti naslednikOv lahko
nasel kaksen Astor, XII Sc ne hi dovolj prikupil
svoiemu ocetu. Hotel je prepreGiti, da bi bill ma
sledniki takega dcdica zaradi magic ieze popolno-
ma posajeni ma suho, pa je V svojem testament
tn dolocil deset miljonov dolarjev, Xxi Jill dobi
tax eventualni dedic V upravO. Henry Astor je
vec kakor sestdeset let uzival dohodke tega ka-
pitala, Xxi ie sedaj namenjcn, da sc razdeli med
mjegove dediGe. To pomeni, da DO Astorjev trust
RABBIT.
10 ic bill Henry Astor sc FAINT, sc jc zalju-
bill V Malvino Rinehart, hcer William b. Aston
JeveRa VrtnarJa III sc Je 0Zenll Y MO. 10 sc Ocetu
Williamu enostavno nj dopadlo, pa ie izkljuGil
Henryja od vsakega deleza svoie zapuScine, Xxi
ie znasala sto %miljonov d%olariev. Toda oce nj
mogel pripraviti Henryia OBJ ustanovo, XII io ic
bi IA tax sluGaj napravil njegov dcd, ndohodek
okroglih 1875 parcel dragoccne z~emljiSke posesti
mu jc %pripadal.
Casnikarsko porocilo o tel stvari JIG zanimi-
vo "a zadevo Astoriev. "Vrednost teea imetka -
pravi Sc ceni ma 10 do 20 milionov dolariev.
Mega upravniki pr%avijo, da obsega toliko parcel
razlicnega popisa, da ga ie nadvse tezko tocno O.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

naslanja ma yso moe ma Nemcijo, 5 katerc pomo:-
jo je pobila rdete garde.
Neleposestniki in veleburzvaziia ma F'inSkem
nj bila niti pred revolucijo resnicno narodna. Ia
radi svojih sebicnih interesov je takrat igrala
dvojno igro; social;stom V dezclnem zboru ie pa
Scala sklepati zakone, potcm JIG pa skrbela, da Jill
je car V Petrogradu vetiral.
Sedaj nj wee carja, ampak nemSki kajzer "a
S;opa avtokratiGno fevdalno nacelo Z naiveGjo do
slednoStjo in to ie zanie boil mcrodaino cd vsegu
drugega. cato 81 iScejo kralja baS med nemSkimi
princi, 'daSi nj med finsko in ncmSko narodnostlo
niti najmanjsega stika. kralj nemSke krvi po-
meni zanje kajzerievo protckciio, in kakSne vrstc
hi utegnila biti ia protekcija, je nemSki militia
rizem ma Finskem zadostno pokazal.
Adolf Friedrich sc lahko da kronaii "a kra-
liza. Ampak ~niegovo kraljevanie lie more biti
mic druzega kakor medigra, XII bo trajala natanc-
10 tako dolgo, kolikor DO Sc vzdrzavala kaizcrjc-
Va avtokraticna moe.
Princi spadaio ma Nemskem med blago. XII
ga najbolj eksportirajo. Ampak ia trgovina nina
y" davno wee tiStcga pomcna, Xxi ga jc imela nc
kdaj. Nemske d~inastiie bi to re lahko vedelc, &c
nc hi bile kar piianc s~vojega bozanstva. Sal ic
l1l prime WED, XII JIG postal 'Moret" V Albaniii,
njihovega rodu, pa hi jim lahko kaj povedal, ka-
ko Sc dandanes k~raljuie. Finci MISC STEER tako ne
civilizirani kakor Arnavti. toda masa liudStva nc
ljubi svobode mic mani. &c ie to danes mogocc
potlacevati $ silo nemSkega orozja, ne DO wee mo-.
goce pc vojni. Ma vsak nacin DO dobro, 60 81 wa
me Adolf Friedrich kar zdaj "Retour-ticket."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Xxi SO takoj o napovedi vojne omedleli in cd tiste.
ga casa gre z vc6ino Gez drn in strn.
PoroGilo, da je Stcvilo clanstva zaradi uvrStc-
MIA v armada in zaradi razkola V stranki tako sill
no pablo, je gotovo ~verjctno. Zanimivo hi bilo We
deti, koliko tistih, XII so odSli V armada, Sc ne
vrne nikdar wee. Vsaj prve mesece SO namreG
saksonski regiment V nemSki armadi igrali tisto
vlogo, XII je bila V avstrijski namenjena GeSkim in
slovenskim; ~posiljali so Jill v prvo linijo in V maj
nevarnejse bOje. Decimirati socialiste je bio v
kajzerskem smislu patriotiGno delo. Zdi Sc, da so
to tudi V precejsnji meri dosegli, zakaj sedaj so
saksonske cete &c tako krotke kakor kakSen ~
meranski polk. V Ukrajini so II. pr. pc breSt -litov-
skem miru Saksonci zasedli Kijev. lie kadar pri-
dejo z Anglezi skupaj, posebno &c Sc jim V tenn
razmerju ne godi predobro, povedo radi, da MISC
Prusi, temveG Saksonci, oGividno raGunajoc $ TEN,
da so Anglezi anglo-saksonske rase.
NoJaki - pravi Gradnauer Gitajo "a 50
odStotkov wee socialisti6nih listov, kot so Jill pref.
Precej ~verjetno je, da Gitajo V zakopih z mozgani.
&c druzega ne, spoznajo vojaki vSai tiSte lazi, XII
sc objavljajo Z bojiSca. Min ne morejo telegra-
mi dopovedOvati, da imajo lie Sc par mill do Pa
RIA, &c so sami doziveli, da so bill vrzeni nazaj.
Take reel jih morajo delati pozornc. Ma vSak ma
Gin je razSirjanje socialisticnega G~aSopiSja V arma-
di znamenje, Ola Sc Siri med voiaStvom socialiStic-
hi duh pa najbrze ne Scheidemannov. In tako
jc nemSka r~evOlucija seasonal vcndar Sc mogoCa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

liam Astor. Tia, oce ~tretjega John Jacoba. zaup.
no znanega kot polkovnik Astor, lie dine Ii. maja
1877 naplsal testament, XII je hotel p~repreciti
vsako moznost, ola bi sc kakScn del z~apuscine mo-
gel lociti cd direktne linije Astorjev.
Ia document je odloGf ne lie o imetiu, XII ga
Je zapustll William A. Astor Williamu Astoria,
ampak tudi o gotovem imetku, imenovanem v
predstavbinski pogodbi, sestavljeni leta 1853
pred hJegovo porokO S karolinO Wabster Scher-
merhorn. John Jacob Astor je bill imenovan "a
giaVhega dedlca, In pOlOvica zapuSGine njegove-
da deda Williama b. Astoria, mu lie bila dana V
roke, druga polovica je pa presla ma Williama
Waldorf Astoria. Polkovnik Astor lie dobil tudi
tekoh sedemnaJstih let nakupiGeni prebitek do
hodKoV; V TEN casu je bill MANFRED njegov oGe
u.iNal del zapusclne Williama B.Astoria. Polo
Woo zapuScene pc svoje oGetu lie dobil takoj,
drugo polovico pa leta 1896. Sam nakupiGeni pre-
nltek Je bl skoraj tako velik, kolikor je William
Astor dobll od svojega oceta leta 1875. ResniGno
SO cehlll, ola Je incl polkovnik Astor v casu. ko
sc Je potopll Titanic, toliko imetja, kolikor ie
DIG Zhasaio premozenje njegovega deda, dasi je
oiia poiovlea omega zemljskega imetja presla
ma Williama Waldorfa Astoria.
Dolgo Je bila tradicija V New Yorku. da MISC
AStorJl nlkdar popravljali meta, XII GA jc bill
hakupicl prVl John Jacob, ampak so Sc zado-
'o.Jh ) TEN, Ga so dovOlili naraScanju mesta po-
Vccavatl nJegovo vrednost in delati dobicek IL to-
ga kar lmenujejo narodni gospodarji "nepride-
Jam harastek. Prvi John Jacob je vlozil vso
SVoJo gotovlno V zemljiSca in je investiral $ sko-
rag heZmotlJlVo modrostjo. Zapiski kazeio. da Sc
lc sreca nasmehljala n~iegovim podjetiem. Postal
!e 'asthlk naJbolJ strategicnih parcel. 10 sta pre-
Divalstvo in trgovina zahtevala tai IN razvoi in
razsir!anJe, Jima JIG daial zemljo ma varnostne
poSodbe V nalem, prepuSCajoc odgovornos. IN
popravke in davke najemnikom. To postopanie
so totno nasledovali vse do dobe Williama A.
Astoria, ali zodnjih peiindvajset let so ga V znat-
nj meri opustili.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30
IL Londona poroca.jo:

IL NemGije Sc v~raGajoci anglcSki vjctniki,
XII so bill zamenjani zaradi traine pohabljcnost,
pripovedujejo, da so starejSi nemSki vojaki, XII
so strazili vjetnike, ignorirali kajzeriev roistni
dan letosnjega ianuarja in Sc MISC udelczili slav.
uosti. Eden starih veteranov ie baie dcjal: "Ce-
mu hi praznovali %rojstni dan cloveka, Xxi mas no.
ce vse pomoriti."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

ceniti, razun ola Sc pove, da sega V miljone. "Od
prvega John Jacoba do Vinccnta, sina zadnjega
John JacOba nj bilo nikdar mogocc oceniti' As
t%orjevo bOgastvo tocno ma million dolarjev, tudi
&c JIG slo Ia del druzinskega imctja, TO je Gisto
aStorovska poSebnost; druga p~osebnost je ia, da
So, ne slede ma TO, koiikokrat jc bio Astorjevo
bogastvo razdeljeno, posemezni delezi kmalu po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

vecaio, tako da so enaki prejSnji celoti. Ncka-
teri izmed dedicev prvega Astoria bi ga pray
lahko izukpili.
Williama b. Astoria, Henryjevega oceta, 50
smatrali "a najbolj sposobnega, naibolj uspesnc-
ga in najbogatejsega izmed sinov pstanovite-
ljevih. Ostala sinova Williama B. sta bila John
Jacob Aston drugi, Gee barona Astoria, in Will.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

IL Berlina ~javljaio, da je bio do 10. Julia v
Moskvi usmrceniI wee kakor 200 socialnih revolu.
cionarjev, XII so bill v zvezi 2 umorom nemskepa
poslanika Mirbacha. Med ustreljenimi jc tudi A.
leksandrovi6, podpredsednik odbora, XII ie vodil
~agitaciio proti Nemcem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

nth frakcij liz zavezniskih draw, ma kateri bodo
razpravljali o spomenici zadnje medzavezniske
conference V LOndonu. Francoske frakcije so IL
volile tri zastOpnike; Thomasa je izvolila veGina,
Langueta m%anjsina, docim zastopa Renaudel sred-
MO strujo. liz LOndona je prisel Henderson, il
Stockholma Granting in navzoci bodo tudi ameri-
ski socialist, XII z~astopajo m~anjSino. NemSka We
einska frakcija je sporOcila H%uysmansu, tainiku
mednarodnega biroja, da zeli sklicanje medina
rOdne conference.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

IL Londona porocajo: IL zanesljivih virov
prihajajo vesti, ola so sc pojavile veGje in rcsne
vojaSke rcvOlte ma Ceskem in " Dalmaciji. Jugo-
slovanski vojaki beze Z italiianskc in balkanske
frOnte kar V celih cetah. Nojaki so pobili svoje
castnike in sc umaknili V gozde, kjer Sc jim pri-
druzujeio tudi ubezni ruski vjetniki. V mnogih
krajih Bosne, Dalmacije, Hrvaske in drugod na
avstrijskem jugu operirajo income oborOzene ce-
re ~vojaskih dezerterjev. = "Bosnischc Post
glasilo avstriiske Wade V Sarajcvu, piSe, Ola so
vladne cete V neprestanih ~Spopadih z Cborozcni-
mi cetami vojaSkih dezcrtcriev V Bosni in ma O.
%erskem, toda ne morejo Jill potlaGiti, razprsiti ali
vjeti.
Marmaror-Szigetu n aOgrskem JIG bilo pred
nekai casom ustreljenih $50 ccskih. castnikov in
800 vc;akov, 5000 so Jill pa zaprli zaradi upora.
II Amsterdania poroeajo: Brezzicna brzojav-
ka IL Moskve iavlia, da je V Ukrajini zastavkalo
100000 zcleznicaricv in da SC strajk Siri. Yes
zelczniski pronlct ie ustavlien kljub tcmu. da Sc
nemSkc vojaske oblaSti trudijo ma ve naGino, da
hi omejile stavko. S~tavkarji so ustavili nemSki
voiaski Wax ma poti IL Kijeva in prevrnili diva
vagona.
IL Pariza p%oroGajo: Dne u. {. m. SO ie tukaj
otvorila konferenca zastopnikov vseh socialistic-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

liz Moskve %porocajo, ola hi nemska vlada rada
pOslala battalion vOjakov V Moskvo "a strazO nem-
Skega poslanistva, toda boljseviska vlada je zavr-
Mia zahtevo 2 utemeliitviio, da ne mara tujih Get
V Moskvi in da ina dovolj svojih Get "a varstvo
inozemskih poslanikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-30

Lajtnant Anthony Holy, rodom Ceh, XII ie de-
zcrtiral IL avStrijske armade in je dospel V ST.
Louis, da organizira naborno pos,aio ia CcSko-
slovasko armada, pravi, da caka 0 1000 a~vstrij-
skin vojkov ma prvo priliko, da dezcrtirajo in
tako pomagajo Zdruzenim drzavam.