Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-15

Sc vendar lahko 6uti in opaza, d.
Sc blizamo politicnim bojem.
Glavna maSa volilcev priHada
dclavsIemu raZredu. Ako hi ime-
Ia cnOtno voljo, hi moral biti pri-
hodnji kongrcs delavski in pri-
hodnja vlada delavska. Stvar je
takO enostavna, da bi jo moral
razumeti najpriprostejsi um. Pri
volitvah odlotuje vecina: ako ie
ia veGina delavska in glasuje slo-
Emo, nora Zmagati.
kljub temG. da je vecina Y A
meriki nedvomnO delavska, pa
vendar ne vlada, ampak V dezeli
gospoduje kapitalisticna ali pa
malo-meSGanska manjsina, in
vsakdo Sc lahko preprica da go
spoduje zuper delavstvo. &c opa-
zujeiO delavci zakone, vidijo, da
so sklenjeni proti MIN ce Sc pc.
mnijo ma Svoje gospodaiske be-
je, mOrajo %Spoznati, da Sc gospo-
dari proti MIN, sc pogledajO ma
sodiSca, opazijo. da Sc sodi proti
MIN.
Razne JAYNE institucije so ma.
perjenc prot delavStvu. in ven
dar so Sc te JAYNE institucije cd
viSne cd ljudstva samega, XII ina
V Ameriki priliko, da lahko IA
Stavlja uradnikc, lahko sklepa
zakonc. kakrSne Same hoGe, da
lahko dobi sodnike, XII razumejo
njegovo zivljenje in njegove 20
trebe.
Use to odlcGuje.io .volilcci $
svojimi elaSovi. Ali volilci ne po-
rabijo prilike, katero imajo, in
cato jo izrabljajo tisti, XII ne hi
nikdar mogli vladati, ce bi bill
prepuSteni Sami Sebi.
Bill hi neumni, ce je ne bi pc
rabbi. POlitika nj stvar kakSne-
ga posebnega idealizma; politika
ne Stoji izven' zivljenja. Niti cer-
kve, Xxi pravijo, da jim je lie "a
vcro in da Jill skrbi lie veGno L.
volcanic Judi, ne moreio zleteti
Z zemljc in graditi svojih bozjih
hramov Y oblakih, ampak mora
10 imeti trda tia pod seboj in sc
baviti $ tenn zivljenjem. &c noGe.
jo ali &c nOcejo - moraio sc.
lie dobro premisljena spekula-
eliza dOpOveduje delavskemu
ljudstvu, da je politika nekaksna
posebna rec, Xxi ie previsoka, da
hi 20 razumelo in "a katero je to-
rel najbolje, da Sc ne briga. V
r~esnici nj politika mic druzega
kakor Zastopanje ~interesov in i
skahjc koristi. Kdor ina " poll
tiki glavno beSedo, zastopa 4 MO
svoje iutereSe in varu.je svoje ko-
risti. Dokler dovoljuje delav-
Stvo, da gOspodujejo kapitalisti,
bi bill magnati zclo neumni, &c ne
bi porabili tie ugOdnc prilike in
pOskrbeli Ease. kolikor najbolie
mOrcjo.
V nckaterih dezelah so razme-
re take, da ne more delavstvo po-
hticno pritf do veljave, tudi ce
ina dobro voljo IA to. Kjer .je vo-
lilni red tax, da je re z umetno
volilno pravico zagotovljena We
Gina naSprotnikom delavstva,
tam sc ne more proletariatu oci-
tati, ce he porabi V svoj prid pri-
like, katcrc nina.
' Ameriki je Stvar drugaGna.
TukaJ pc pravici lahko pravimo,
da je delavstvo samo najveG kri.
vo, &c Je tcptano, izkoriScano, "a.
%nicevano in gol.jufano. Resnica
Jc, da imamo V Ameriki sploSno
in enako volilno pravico; veci-
ma lJudStva ina torej moznust,
da dobi tudi vecino V parliament
tin.
V drugih dezclah sc mora de-
lavSko ljudstvo Sele bojevati "a
to, kar delavStvo V Ameriki se
ina. 'Seveda tudi ameriSki prole-
tar1at nj dobil volilne pravice
kot darilO IL ncbes. Nasi predni-
ki- tisti. XII so bill re pred nami
V tel dezeli, ST Sc moral krvavo
boJevati "a vSak koJ:ck pravi-
ce tukaj, kakor smo SC mi 5cie.
vah V Starem kraju. In ii boji nj.
so bill otroSke igracc. ampak