Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-04


mega, da 81 razlagamo vse prikazni
Five in nezive styari ali m~aterije {:
pri TEN sc oZiramo ma cello Svefov-
Je, kar ga pOznamo, razmotrivamo
vzroke i'll nacim nastanka ter po-
men Nseh ten p%ojavov i'll prikazni.
: tenn raziskovanjem in tolmaGe-
MEM Sc baviio ucenjaki, XII pride
jo do najglobjih v~praSanj, kakor
II. pr. o nastanku ali o veGnosti
m~aterije, o vzrokih we're, o duSev-
nosti it'd. In cilj vsega tega pro-
~ucevanja je, da 81 pridobimo spo-
mamie ali ~razumevanje vseh pri-
kaZni V harmonicni celotnoSti. la
ko da 81 ne nasprotujejo druga
drugi, ia tembolj vidimo, kako
druga sledi IL druge, da spozna-
mo, da mora biti tako in da so vSe
prikazni zdruzene V harmoniGno
celot0.
Mnogo ljudi Sc Seveda ne more
zanimati "a Ia najglobia vpraSa-
ne i2obrazbe in ker sploh rel
MIA ker Jim delom. manjka dovolj
ko prideio do takih misli in vpra-
SAM &c pa Sc vendar vcasih vpra-
Sajo, zakaj TO in odkod ter cemu.
81 nitro prezenejo take misli, her
ii ne morejo nit malo iaSnega ma
10 odgovoriti; ali pa pridejo do
protislovja, kar je Sc slabse. Tako
raise drugit ne p~oizkuSajo veG,
kar je pOpolnoma umliivo.
Igodi Sc pa, zal, tudi mnogokrat
pri liudeh, Xxi hi STEER imeli dovol.j
znanstvene izobrazbe, da IL neke
prirojene Acknowledgement ali IL
dobnoSti ne utegnejo globe sega.
ii Y svoje mozgane. Boie sc mora
liCnih otitkov napram sebi, boje
Sc merida tudi scntimentalnosti,
ako hi iZkuSali iSkati jG:,note. Ma
pacni predSodki so mnogokrat po-
vod, da je tako malo zanimanja in
resnicno, da filoz. cloveka ne "a
veseija do ~filozofije. Je pa tudi
dovolji. ako Sc Z MO bavi lie po-
vrSno, brez iSkrenega veselia.
a vendar je i%stina, da hi 81 slio-
70 vSak clovek lahko ustvaril svo-
jo kolikor tOliko lastno filozofijo,
ceprav lie do gOtove meie, V neko-
like manjSem obsegu; sal glavno
.je, da sploh kaj misli, da 81 pr:do-
hi vpogled V clovesko zivljenje, TO
.ie, da razumeva vse prikazni svo-
jega miljeja.
Tedaj vsak Glovek lahko modru-
je sam pc svOje: akO pozorno opa-
zuje zivljenje, cetudi lie ono &vo-
jem ozjem okrozju, in Ge dosled-
no ~zasleduje vzroke in ~posledice
kakega pojava. ga bode gotovo o.
srecilo tako modrovanic, dalo mu
bode duSevne moCi, s katcrimi DO
de TEN lazje prebolel marsikatero
rano %moralnega, socialnega ali ma
t%crialnega fla V svojem zivljenju.
Spoznanje in gotovost, da pod ia
KIM pogoji ne o drugaGe biti,
kakor je, da Sc morajo preje spre-
meniti pogoji, je "a mislecega clio
veka neprecenljivc %vrcnoSti. Ia
krasna harmonija V vseh pOjavih
njegovega zivljen.ja z ozirom II
S~ocialno skupino, V katero sodi. tie
naravne posledice fla ali dobrega,
popolnoma razumljive IL danih
predpogojev, TO vse poda Cloveku
neko umerjenost, mirno vdanoSt
in radost do zivljenja. TAX nacin
zivljenja je 6loveka najbolj vre-
den in najplemenitejsi.
V ii filozofiji vsakdanjega do
zivljaja sc torej vp~raSujemo pc
stvareh, Nth vzrokih in po njih
pOmenu. To so "a mas, vsakdanje
ljudi, misli, Xxi so nam vendarle no
We in lcpe, &c Jill spravimO V har-
monicno celoto. Pri TEN spoznamo
poleg zunanjosti kakega pojava
tudi njegovo zvezo z drugim po-
javom, Xxi je bill predpogoi, ali
zvezo s tretjim %pojavom, XII je po-
sledica prvega.
TakO n. pr. vsakdo We, kdo .je
norec, a ne We takoj, zakaj je zno.
rel in cemu kot tax tallO ravna in
ne drugace. Ia ia "zakaj" mora.
mo najti vzrok - kot predpOgoj,
a ma Ia "cemu'' vzrok - kot po-
Sledico.