Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24

lega vsi klubi sekcije.
Slovenska sekcija ]. S. z, S. r. z. in vojno stoliSce
socialisticne stranke.
Sodrug Etbin Kristan podaia obSirno poroGi.
10, IL katerega posncmamo Slede6e:
Preden SC Spustim Y podrobncjSo razpravo
prcdmeta, Xxi "a imamO ma dneVncm redu. Sc mi
xdi potrebno izrcci, da je vpraSanje, zaradi kate
rcga Smo 81 lbrali, ncnavadno resno in 10 Sc po-
Svetujemo q niem in ko bono sklepali. kaj Storiti,
he smemO nObcn trenotek pozabiii, da je Stvar la
10 wanna, kakor Sc nj hila nobcna, odkar 81 je slo-
vensko socialistiGno delavstvo V Ameriki uStva-
ril svojo organizacijo. Odbor Sekcijc ne stopa la
hkoumno pred delegate, temvet Sc zaycda daleko-
Seznosti sklepov, ki Jill moramo danes storiti, IA
veda Sc pa tudi reSnosti p~olozaja in uujnc potrcbc
korakov, HI mai mas povedejo Y ia>uoSt.
vSeh dezelalL, katerih Sc je dotcknila voj-
ma, 50 nastala med SocialiStiGnimi organiZaciiami
vccja ali m%aniSa neSoglasja in ce Sc vzame vsc
skupaJ, je treba priznati, da vlada danes Y social
Stlcnem taboru Vclika Zmeda. Nj Sc Cuditi, da 50
sc pokaZali neSporaZumi tudi Y Amcriki, cctudi nj
bllo pricakovati, da postane kaos tako velik, ka-
krsen je. 'Nprico tcga ne veSelega deiStva pa ne
pomaga nobeno tarnanjc in vzdihovanjc. u zalo-
vanjem sc he izpremeni. kar ie, &c noccmo vSi
>kupaJ pOStati zrtvc Zmcdc, jc treba, da najdcmu
pot IL ME, i'll te ne iScc tc poti .AmcriSka social
Sticna stranka kot celOta, nam ne ostaja ME dru-
zcga, kakor da jo ~poiSGemo Sami.
Razumeti jc, da je zadajala vojna ob zaGctku
Nelike uganke in ia ie bilo mnogo izmed njih tc-
zko reslti. kar st tite njenega povoda. nj paG no
ben socialist nikdar veriel, da 10 lie povZruGil SH
rajevSki atentati. SploSna Slutnja ie bila. da jc i
mela kriza Svojc korenine Y kapitali>ticni konku-
renci Nemcije, XII Sc je zadnjih stirideset let 4 or
lasklmi koraki razvijala Y industrijalno drza-
vO, y StarcjSO induStriio Anglijc.
Nj dvoma, da jc bill Y tel konkurenci vclik
rzrok voine. Nj pa bill edini vzrok. Mi smo od vse-
"a zacetka povdarjali - ProleIarec IL prvih me
Sccer vojne jc prica tega -da ne vlada ma Sve-
III cdinl kapitalilem in da ne prihajajo vsi kon-.
flikti edino IL kapitalistiGnega razIneria. kakor-
koii 81 lc kapitaliZcm Y zadnjih deSctletjih RAJ
vii, vcndar nj dosegel absolutne Wade in y raz-
nth dczclah So faktorii prctcklo>ti. faktorji few
dallzina Sc mocncjSi od NIGGA. Ma NcmSkem je ua
primer ocitno, da imajo ~junkerji vecji vpliv oil
kapitaljstov. Y Avstriji poznamO moe veleagrar-
cev, ki 80 vedno brez obzirno, II skrajno uspcsno
branili ,voje oderuSke interese ma Skodo DELAY
silva. pa tudi ma Skodo industrije Sploh. Da 50 Sc
Srbin nalagale neZnosne trgovinSkc pogodbe, da
Sc ie zapirala meja balkanski zivini ia balkanski
psenici, da Sc je prepovcdal uvoz argcntinSkega
mesa l.. I. d., nj :ilo nikdar Y interesu industrije,
kateri je naravno ljubSe, ce SO zivila pc ccni in nj
lreba delavccm ~plaGevati vi>okih mezd. Ali IL
"rarci so vedno zmagovali : Svojimi Zahtevami
prot mdu>trijalccm in delavccm, in vpriGo tega
hi bilo nezmiselmo tahiti Nth moe.
VISA srednia Europa jc nadaljc polnu nacio.
nanih bojcv, Iii Sc ne morcio : Samim ulaieva--
MEM sprawl : Svcta. Narodna nasprotja Sc daio
izvI>ino iHrabliati, Gc 80 vladaioci dovoli Sprci-
nj. in Y tenn oziru 80 bill gospodujoci krogi V Az
strip in \cmciji res Sprctni, tako da so ralpihali
ogcnj mar, duega SovraStva ne lc V laStnih drZa-
yah, ampak tudi ma Balkanu.
Tie in drugc razmcre so poma gale Y cvrop.
skin ccntralnih drZavah vZdrzavati p~olitiCui alb
solutizcm. Iii nj plod modernega kapitalizma. am
pax ostanek fevdalizma, V katerem Sc ie porodil.
Nladarska avtokracija je anakronizem Y dvaj,e-
tenn sioletju, ali la avtokracija ST je V AvS:riji in
Ncmciji ohranila do danasnjcga dine in njcna 81
la le tako mocha, da so mOrali oh izbruhu vojnc
obmolkniti vsi drugi interest.
Monarhicna avtokraciia ie vcdmo ayrc-
Sivna. Ona he more biti drugaGna. CHM wee ie de-
mokracije na svetu. tembolj je ugrozen obstanck
avtokracije. Y svojem Interest,", Ge nj pripravljena,
da mirno kapitulira tisti dan, kadar nina wee do
wolf tai pod sVojimi nogami, mora gledati, da raz-
Siri svojo oblast. NemSki kronprinc ie morda res
blazcn; ali &c Sc hOce TO dokazati 4 niegovimi be-
Scdanl, da pricne sam vOjnO, kadar pride ia
iron, GO ne zaclIc pref MCCOY oGc. jc TO vendar
zinota. Tudi V svoji blaznosi je inStinktivno IRE
Eel, kar Jc logicno; avtOkraciia ne more obstaiati
ma TEN, kar ina ali mora polagoma poginiti. ali
pa mora o~sNajati. Nsaka aytokracija je imperiali-
sticna L nemSko in avstrijsko nj izienle.
Slovcnski socialist so pojmovali socialism
vedno znanStveno, stvarno, tako kakor Sc mora
socializem razlagati, odkar so Marrow nauki raz-
prsili stare u~topizmc. Iato MISC nikdar enostran.
sko slcdah ma vojno. ampak so Skusali. da pridcio
tudi Y tel stvari do dina.
:. -