Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23

tako zanimivi, SakOr sama zgodOvina Zedinjenih
ldrzav. Ma tisoCe in tiso6e stavk in izprtij sc je re
primerilo V Ameriki med tenn casom. Ker pred 100
lett nazaj nj zivelo toliko ljudstva V Zedinjenih
drzavah, je bilo torej tedaj tudi mani delaveev;
tedaj je bila stavka lie redek in neznaten dogodek.
Seasonal, ko je Stevilo delavstva tukaj naraslo ma
mil jone in m~iljone, sc je priGelo to delavstvo tudi
bolj organizirati; dobilo je vetjo medsebOjno
oporo in moo in tako je prislo V zad ,jem casu do
velikih stavk med raznimi delavskimi skupinami
(organizacijami) in med kapitalom; stavke so sc
uprizarjale lie V korist delavstva, kar ie indirekt-
no pc dobljenih zmagah tudi ameriSko industrijo
zelo povzdignilo.
Ako Sc ozremo dalec nazaj V svetOvno Ego
dovino. bono naSli, da so bile stavke V navadi
med l%judStvom re V Starem veku, ali wee stoletij
pred Kristusovim roistvom. Tako fitamo, da SO
zastavkale svojetasno perice mesta Jeruzalema
Izraelci so tudi re pred wee ~tisoGletji neko6 usta-
viii izdelOvanje opeke IL samega sovraStva do
Egipcanov, ker jim MISC dajali dovoli slame "a
opeko. DelavSki "nemiri' in Sport so Sc vrsili
torej re takorekoc oG obStoja sveta, ali pravza-
pray cd tedaj, odkar della Glovek "a druzega
cloveka.
Prve ameriSke stavke so bile lie boil ne
znatne, kakor smo re omenili. One Sc ne moreio
nikakor primerjati T. danaSnjimi modernimi ame-
riSkimi Stavkami. Zgodovina nam kaze, da so
leta l14l zaStavkali vsi peki V New Yorku radi
Slabe place in predOleih delovnih ur. Pri tel
Stavkl MISC dosegli peki nicesar: oblasti so jih
cello obsodile in kaznovale zaradi zarote. Leta
1902 so V New Yorku zastavkali mornarji, zahte-
vaje $l4 meseGne place. Tcdai so prvi6 V ameriski
zgodOvini SkuSali pregovoriti tudi delavce dru-
9Th strok. da hi p|otegnili in simpatizirali $ stav-
%kujotimi mornarii, in zopet je tudi V TEN %slu6aju
poSegla p~olicijska oblast vines, ter so bill vsi vo-
ditelji :tavkarjev obSojeni M veGmeSeGno jeto.
Nekai let zatem ie izdala newyorSka sodnija
dircktno prepoved, da ne SINE nobena Skupina
delavcev Skupaj n~astopiti V svrho dosage izboljSa-
ne place; kmalu pc tel odredbi je sodnija cello
proglaSila, da maj Sc vSi unijski delavci kaznujejo
Z zaporom, ako hi SO "zarotili' prOti delu s kakS-
no Stavko Taxi so bill V tistih cash Maori Via
dajoGih razredov sploh pc vseh kapitalisti6nih in
polkapitalisticnih dezelah. Cd tedaj dale sem je
priSla beseda "strajk" in ''sReb" V navadni 60
vor in rabo. IL vsega tega lahko razvidimo, da
MISC bile pred lett sodnije dosti nakloniene delav-
Skemu razredu (kakor vecinoma tudi sc dandanes
nisO) kajti V Zacetku Zgodovine Zedinjenih draw
so bill ameriski sOdniki sami angleski podaniki, in
so bill torei p~risiljeni uradovati po naGinu angle
Skega prava; tako Sc ie torej primerilo, da je
bila lie redkokdaj morda kakSna maniSa ST avka
d%Obljena.
V ~prejsnjih letih naravno tudi nj bila industrija
ma takO viSoki stopnji, kakor je danes; VOICE sc
je delalO tedaj pc raznih delavnicah ali pa donna,
Ill Slcer NeclnOma Od Rosa uelavnlce IN male to-
varne so bile zeO raztresene in Zelo oddaljene ena
cd druge. kadar je nastal spor med delavci, je
tovarnar ali gospodar postal surovo blago "a IL
delek V drug kraj, kjer so mu ga ondotni delavci
~izgotovili "a stare ceno. Tedaj Sc nj bilo takih
Idelavskih uni in lokalnih organizacij, kakrsne je
najti dandanes vsepovsod pc Zedinjenih drzayah.
Seasonal (zlasti okrog 1892 Sc je pa pri6elo
amerisko delavstvo vseeno bolj organizirati ter
zanlmati "a unije ;tega naravnO kapitalisti MISC
Cdobravali in has !. 1892 Sc je lLitanOvila V BoSto-
nu, Mass, prva podictniSka protiOrganizacija
'Zveza ameriShih tovarnarjev in trgovcev". Cd
omega casa SO Sc priceli V Ameriki Ostri boil med
kapitalOm in delavStvom. Nacelo Zveze tovarnar-
jew .(kapitalistov) jc bio, da Sc VOICE ne smejo
najemati unijski deIavsi; tega naGela sc Dire veGi-
mona naSi denarni mogotci Sc dandanes, in vsled
Itega prihaja letO IA letom do takO stevilnih in
obseznih stavk. Naravno Ola tudi tedaj nj ameriska
delavska masa odobravala nacel kapitalistov in
tako je pc mnogih manjsih strajkih priSlo |. 1877
do prve veliie sploSne stavke zelezniGarjev v Ze-
dinjcnih drzavah tedaj sta bila re delo i'm kapital
primeroma oba enako organizirana Stevilo vseh
~uniI'kih delavcev sc je racunalO tisti cas- ia
$50, 900.
Leta 1877 je izbruhnila omenjena velika
stavka zeleznicarjev vsled tega, ker je zelezniska
druzba Baltimore in Ohio znizala place svojim
usluzbencem. NavduSenje "a TO stavko Sc lie raz.
sirilo magic po vseh mestih in krajih; poleg tega
so sc pa Sc V San Francisco, Cal. poiavili proti-
kitajski nemiri. Promet med zapadom in who.
dom je hi! tedaj ma glavnih zolezniSkih progah
popolnoma m~stavljen in vrSili so sc hudi spOpadi
med milicO ter civi!nim obGinstvom skoro po vseh
vZhOdnih mestih. Y Baltimore. Bnffalo ter dru.