Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27
Socialism v teOriji i'm praksi.

neprenehoma o socializmu, katerega nj. i iezi-
kom Je povsod lahko radikalizirati, V dcjanju jc
stvar drugacna.
BoljSeviki ne morejo storiti Y socialnem oziru
me druzega, kakor to, kar bi storili tudi menjSe.
Wiki: lvaJati reforme i'll z mimi stopnjevaje pri-
pravlJati tia "a faktiGno socializiranje.
Toda bolJseviki so najbolj ocitali m~enjScvi-
kom i'll sociainim revOlucionarjem, da hoGejo PR.
pustiti sodelovanie mesGanskih elementov. Zaradi
tcga 50 zvIsili svOjo revolucijo. Resnica je, da
hi bio sodelovanje gotovega della burzvaziie zelo
potrebno, kaJtl z oZirom ma ZaoStalo izobraZbo ma
RuSkem ina gotovo znanje lie mesGanstvo, a pi
mnogih receh je to znanje zelo potrebno. Social
Sticno nacelo zahteva enake pravice ia enakc
dolznostl. Preden more socializem prevzemati in
dustriJo, mora industrial eksistirati Rusija je nj
ma dovolJ "a svoJe potrebe, tOrej bi jo bilo treba
ustvariti, A dokler nina. dG/avstvo dovolj izkus-
ME V tenn, more lie tisti ustanavljati in voditi
mdustrile, kdor raZume stvar. POmnoziti indu-
>trijo V dezeli je naloga tistih, XII imajo dovolj
spoSobnosti "a to. predvsem torej naloga meScan-
skin elementov. Ia more socializem kdaj prevzeti
industrijo. mora ia obsta jati; kapitalizem mora
dovrSiti svojo nalogo, preden more socialism IL
vrSiti svOjo. A &c je potrebno sodelovanje meSGan-
skin elementov, &c Jim je torej ~nalozena gotova
%dolznost, Jim je treba tudi priznati gotove pravi-
ce. To je bila opraviGba Ia sodelovanje mekate-
rib zastopnikov burzvazije pri vladi. Zahtevalc
80 TO razlnere, po kateflh sc moraJo ravnati tudl
socialisti, Xxi MISC odgovorni zanje.
Use to SO boljSeviki odklonili in prcklinjali
kot greh roper ''6isti radikalizem, in posledi-
ca je. ola ne vodi industrije burzvazija, ker jc spo-
dena. ne delavci, ker Je ne znajo voditi, in kot
rezultat tega Je industrial ia pSu. Enako jc 5
prometom, Z izmenjavo blaga, 4 zivilsko preskrbo
i'd. kier hi bio trcba graditi, ustvarjati, organi-
zirati, Sc kaze nesposobnost in propadanjc.
Soodlocevanje socialistov, dokler MISC prehod-
Mkt socializma obavili svojega della. hi bilo la
hko preprecilo reakcijo, settle delavstvo, pri-
pravlialo tia socializmu, vzgajalo ljudstvo "a So
cializem; vlada 'ubogih delavcev in kmetov', TO-
rel ne vlada socialistov, je razdrla, kar ic bio
potrebno ~razbitia, pa tudi tisto, kar jc bilo po-
trebno "a bodocnost. Fovzrocila je zmedo V pro-
dukciii in distribuciji, docim hi socializcm mo-
raj oboje organizirati. Vrgla je V pomanjkanic IL
ste, XII Sc jim je bolje godilo, nj pa dvigniIa IL
bede tistih, XII so re bill V njej.
SocialistiGna republika! Beseda je skoraj bias
femija. Kajti &c hi bi!a ruska r~epublika res So
cialistifna, ne hi mogel CiGerin vSak hip pisati o
revnih delavcih in kmetih. Socialism ina vcndar
nalogo. Ola odpravi %revScino. Toda boljSeviki hi
bill moral vedeti. da Sc to he da Storiti V KRAFT
KEN casu, pa tudi da MISC "revni delavci in kmet-
jc' SpoSobni "a iako nalogo, temvec da morajo
IL NTH pref postati socialist. ker MISC imcli talih
>posobnosti, takih naravnost nadzemel iskih moci.
ie bila neopravicena NTH revoluciia. kjer hi bill
: kritiGnim sodelovanjem lahko dosegli stokrat
vcG. kako Sc ne izsil jujc socialna revolucija, 81
bodo lorcj socialist lahko naucili cd ~boljScvi-
kov.