Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-30

rodi kakor Grede ovac, 5 katerimi so kralji in ce-
sarji barantali pc mill wolff. Marsikaj Sc je Steer
godilo "v imenu narodov", toda vpraseyal nj ma
rodov nihce. Vladarii so bill ''po milosti bozji,'
narodi pa so morali sprejemati njih odredbe in IL
kaze, kakor da p~rihajajo res cd samega Boga.
TekOm te vojne, v kateri doprinaSajO narodi
nezasisane zrtve, so sc pa zaeeii vprasevati, ce
maj bodo res ma vSc vecne case lie igrace kronanih
glav in vsilienih mogotcev: Ali mai res vekomaj
Sluzijo veliGanstvom in visocanstvom "a podnol-
je? Ali maj, kadarkoli Sc poljubi kakSnemu avto-
kratu, YES Svet vzplamti V pozaru in Sc kri preliva
V potokih, da Sc pczeno naposled narodi zopet ma
Semenj in Sc Z mimi baranta pc intcresih mogot-
ceV?
In nenadoma je zadonel elasen klic, Hi ie pre-
letel vse dele sveta: Narodi mai bodo Sami svoji
gospodarji in vSak mai lima pravico, ola odloGuje
sam o svoji uSodi.
Tako mogoGen je bill Ia klic, da je zdramil ne
Stete, XII so pref Spali in dobil odmev ma mestih,
odko6er izhajajo besede, Xxi Jill posluSa YES Svet.
Tudi Slovenci so narod. Tudi zanje velja pra-
vica Samoodlotevania V start domovini so izpre-
govorili, toliko, kolikor pat morejo govoriti V
krutih razmerah pod brutalnim habsburSkim Il
ranstvom. Toda mi I'M niih besede, tiste,
ki Jill morajo Sc zamolcati, ker hi jim STEER rabeli
wei moe beSede IA vSe vcGne ease. Razumemo, da
hrepene pc oSvoboditvi, in razumemo tudi, da jim
moramo pOmagati, kolikor je V naSih moceh.
Tukaj zivimo V dezeli, kier nam ne zugajo
viSlicc, ako izretemo najglobokejSe hrepenenje
SvOiega naroda. Svohodno lahko povemo, da so sc
tudi Slovenci naveliGali ceSarSkega Skornja, XII Jill
je tlatil ma prsi. Ma YES glaS lahko izjavimo, da
tudi Slovenci MISC narod nepoboliSljivih hlapcev,
ampak imajo volio IA SvObOdno ~zivljenje.
ker nam je Ia mogote, je pa tudi naSa dolz-
most, da storimo to. Narod, XII dobi priliko, ia do
Seze Svobodo, pa ostane "a peGjo in molGi, nj vrc-
den Svobode in se tudi ne SINE pritoZevati, &c raw
najo ? MIN kakoh ; hlapcem.
ZgodOvina Slcvencev ne kaze, da III bila ma
Sa natura hlapGevSka. V dobi tlatanstva so Sc ma
81 pradedje upirali in upirali. da hi StreSli : tilni-
ka jarem fevdalStva. Premagani enkrat, so vStali
drugit. pa %tretjit, pa tetrtic. elm so okrevali cd
%prejiniih porazov. Oni so hoteli Svobodo; ali mai
mi rajSi prenaSamo SUBMISSIVE?
Sovrazne Sile so Sc valile od vSeh Strani mad
sloven>tvo, da hi ga popolnoma zatrle. kljub pro-
gonom in teptanju sc je ohranilo in dokazalo Ii
lavost naroda. Ali maj bono mi boil mehkuzni in
brezbrizni!
Ma vseh Straneh v~Stajajo narodi, ruSijo sta
re stebre, prekucujejo stare trone in Sc priprav-
ljajo, da 81 svobodni sezejo V roke in ustanove
druzbo vsega Glovestva. All maj Slovenski narod
manjka Y tel p~lemeniti zvezi?
Roiaki, SlovenSko RepubliGanSko Zdruze-
ME sc je ustanovilo V Zedinjenih drzavah, da zbe-
re tukajSnje Slovcnce in omogoci, da Sc slisi njih
glas. Geslo Slovenskega Republicanskega Zdru-
zenja ie: Proc ) stare avtokracijo, in svoboda "a
naprei! IL enc ~suznosti ne more drzati naSa pot !
nobeno novo podlozniStvo, ampak lie Y svobodO.
Narod bodi sam svoi gospodar, Krone pa
spadajo V muzei.
Da sc pa natantneje pOmenimo o Slovenskem
Rcpublicanskem Zdruzenju, o n~.cgovih ciliih, o
njegovem delu, DO
v pondeljek, 6. maja