Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-24

An Neliko rcsneJse je postalo nesoglasie, ko
Je Amerlka stopila V bojno vrsto, zlasti pa, ko Sc
le RuSiJa skrusila in je bio jasno, da hi brez anne
riske pOmoti centralne drzave. najbrze zmagale.
Mi nismo ~presojali p~olozaja 4 nacionalnega
Ntalisca, temvcc smo jemali internacionalno situa-
eiJo V postev in smo Sc vedno ~vprasali, kai je v
imteresu socialisticnega razvoia. Socialisticna
stranka je %politicna; TO sc pravi. Ia dosego svojih
chjev sc posluzuje p~oliticmih sredstev. A poslu.
zevaii sc jh mora tako, da doseze z mimi elm boil
81 uSpch, torej tak0, kakor zahteva ~resnicni polo
zaJ, ki ga uStvarjaio dogodki in razvoj. ne pa ma.
Sc zeljc. Nedvomno hi bilo koristno. &c hi sc hi.
la vojna mogla prepreciti ali pa vsaj ustayiti, k,
Sc III bio prevec zrtev. No je bilo prnktitmo doka.
zano, da Sc to ne more doseci, je bill IA vsako
reSno, nedogmatlcno socialiSticnO organizacijo DO.
lohaJ Ia Nojna je; To ic deistvo, XII sc ne da uta.
Jltl. la N0Jna sc lahko konca Z zlnago centralnih
Sll ali pa Z zmago Amerike in zaveznikov. Mir
brez zadnje image hi tudi pomenil zmago Ncmciic
IN AVStrije, kcr ne Iii bill ii dive DRAW. oh ysto.
pn Amerike Sc ma vSeh boiiscih zmagoviti, spre-
jcli drugih p~ogojey kakor Svoie. Ali ie Y interesn
>ocialilna bolJc, &c zmagaio ccntralnc sile. ali dc
lmaga .Amerika in zavezniki.
Ma to vpraSanje nj Socialisticna stranka nj.
kdar odgovorila. Nikdar nj prisla ,ako doleG da
hi "a bila sploh postavila. Svojc staliScc jc ozna.
cevala ; ten, da sc vOina ne ticc delavskega raZ.
teda.
Ali la prcdpostavka jc y svojem jcdru napac.
-" on ~ hN v IL dtll GILL
"npak NSe. kar jc ma pOti do tcga ella. Nolilna
Iravica II. pr. nj zadnii cili socializma: ali DELAY.
>;No jo potrebuje, &c hocc kdaj doseci svoje ellie
Ia dclaNSkl razred torcj nc more biti vSeeno, kako
NJ kOnca la vojna. Y njcgovem intercSu ic. Ola ma.
Ntaneio pc njej elm u~godncjsi pogoii "a njeeov
iadallh razvoJ. Use, kar vemo o tel vojni, pa do.
kazuje, da hi bila zmaga cemtraInih sil naivccj;
udarec "a demOkracijo, IN tisto podlago, XII 10 DO.
ircbuje delavski razrcd "a svojo bodocnost. Poraz
centralnih sil je pogoi IA tax mir, 5 katerim more
N~oglaSati dclavStvo.
Sociali>titna Stranka torej ne more bii ne
viralma y TAKEN p~olozaju. Tudi ustanovi,clii znan-
>tvcncga SOcializma MISC bill V enakih okoiiscinan
nikdar nevtralni tGovornik podaja tukaj raznc
zgodovinskc dokazc). Stall so vedno ma tisti s,ra-
NJ. klcr j. >tala bodocnoSt delavskih intcrrsov.
SocialiStiGma stramka pa tudi ne more biti ne.
rtralna, kJer JIG YES svct raSdeljen V diva tabora, ne
more biti neviralna, tudi &c 81 sama sugerira. da
j.. kdor odreka Y taken polozaju pomoc chi s,ru.
M, pomaga nehotc drugi.
Nam ]e jasno, da je Zmaga Amerike potrc.
hpa IA zavarovanie politicne- demokracije. ma ka.
teri DO mogote zgraditi tudi gospodarsko demo
Nracl1o. Slovcn>ka sckcija sc jc nepyenehoma tru-
dila, da hi bilo priSlo to Spoznanje d. zmag &c V So
cialiSjicni Stranki. POSTAL smo svojo izjavo ma y.
louiSko konvcncijo. Brez uspeha .Glasovali smo pro
ii 81. louiski reSoluciji. Me nj pomagalo. Pi,ali smo
IN govorili Me hi zalcglo. klub 81. |. je postal
Strankl Svolo resOlucijo. Tolazili so mas. da So sni-
de Eontcrcnca. SeSla Sc JIG in mi smo il skupaj )
tehi in Srbi predlozili spomcnco: konfercnca Sc
nj l. MO sploh pefala, nit 4 emo besedo nam ni.o
odgovorili MANIC. Y svoii %spomenici slno povc-
dali. da bonn" morali izvaiati posledice, &c Sc ne
poStavi stranka ia sialiScc, XII strcza razme-
ram IN intcrcSOm Socialima.
Slovenski Socialist MISC o,rori. da hi zu.ali.
pa nitro vicknili pest Y Yep. Priscl jc cas-, ko jc
rc>liicno treba izvaiati poSledicc.
Ma jr,nem 81 moramo biti, da nj voino s,aliStc
Use. kar mas loci. Nojna ic lc pokazala, ola ST RAJ
haJalho Y SaInem pojmOyanlu SOcialiZma. Ia mas
~VeiJaJo nauki znanstvenesa Socializma. Social
STIGMA s,ranka' jc zapustila 20 podlago in Sc vto-
pIIa V predmarksE,titne utopizmu. Sedai della
Nama TO, zaradi cesar ie doslei ~pobijala :. l.. p
nameSto prakticnega della zida gradove V oblakih.
= svojo taktiko Sc je naposled izkiiucila IL
VSega pozitivnega della. Y Ameriki Sc vrSe vclikc
i%zpremembe. Xcleznice SO priSlc pod fcdcralno
kontrolo; velik del vojne produkcijc SO vzelc Zcdi-
meme drzave V svoie laStne roke; ma voine profile
sc nakladajo visoki davki; kje JIG pri vseh tch re-
tormah socialiStiCna strankae kakSen jc MEN
delez!
Nesposobna je postala "a vsako delo, sauna So
Jc izrocila IL prakticncga della, in kdar ostaje Y
nlcni zvezi, 81 vezc rokc.
SlovcnSki socialist imamo V tel vujni tudi
Nvojc ~poscbno vprasanjc. RcSitcv jugC5lovanskcga
%problcma jc na dncvncm rcdu in njcgova velika
NaHnost Jc V TEN, Ola ne gre L. IA intereSc in pravicc
nascga naroda. ampak IA intcrnacionalno varnost.
'e sc ne resi- JugoSlovanSko vpraSanjc ma pravilcn
anclh. III nobenc varnoSti "a mir ma Balkanu, XII "a
DOtrpbuicuo snlni i'm Iii ua notrchuic n svct So