Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-13


razpode rajhstag; ali tn cas- ie minil Ncdvomno je
Niljem vedel, ri bill TAX poizkus hipoma zdra
mil vse revOlucionarne sirasii in mu najbrae pri-
pravil usodo Nikolaia Romanova Niliem nj ma
Stopil kot Jupiter \ kako je bill preslabOten IA
bozansko streo ie bill trdi prcSlaboten. la hi bil
ponosno in dos ojno odstopil
Y odlociln ur nj b veG ''kavalir" a tudi
psiholoe nj bill.
LjudStvo lahk" trepeGc pred ceSaricm XII mn
zna sugerirat da ie tlovcSli podobi uastopaiod
hog Ali <adar spoznajo mase. da ic lc covci. pre-
obecen za bozanStvo naSmnkan in koStumiran
kakor igraec ma odru, da nina .Jupitrovh strel
rokah in tajnih magGnih sill, tedaj je niegov pro
stor mad oblaki izgubien. &c je zda jail boea,
pa je pOkaZao. da nj, ne more oStati nti svct-
Mix
NemSka revoluciia Sc je prGcla parlamcmtu
kakor ruSka. DoyrSia ie - kolikor more
Ia hip spoh govoriti dovrsitvi -- izvcn NIGGA
- kakOr ruSka. .\kcija rair,agu III omciitev
avtokratiGne mofi ic hila signal. ki ga ic liud,
stvo potrcbovalo da sc zavt svoie Sie V drzaynem
zboru gotovo nj manikalo elcmenov, XII bi bill
'radi ustaviG rcvolto sredi poti in ohrauI stare
stavbo nckatcrimi novimi okraSl Razm mill
aristov So vsi zeleli nckolko <onSti,ucionalnih
reform. ali mnogo Jill je bilo. Iii MISC marili. In
hi Segale predaec. Toda duhovi. zdlamljeni I'D
Nica revoluciie, MISC dali wee potlaait
Tn in tam so zadoneli klici, pozivaioti kai
zerja, mai odstop PeSem republille jc razlegala
po ulicah Liudstvo ie obCutilo. da ina moe No jt
bio talo daleG III je Spomalo, da lahko osvoji wee
llakor je svoji skromnosii desc;etia proSilo. ea
nj bo vcc nlogoce poiolaziti kaksIuD prllsko yoA
Iito reforaw. Rask4tre salrtevc 80 hile irsraAi,o
neizogibna posledica zdranljenja.
Prvi impuls je moral priii IL vodinh krogVv
V dolgi dobi ponizenia ie nem>ko iudstvo izgu-
bilo zaupanje vase Prva leta voinc velikmi mill
tarisiGnini uspehi ma vsch boiiScih uirda yer"
vsegamogoCnost voiaSkega parata in mega go
spodarjev soda RuSijc in njene rcvoucijc po
teptane pray od t. nemSle iitaristi@ie maSnc
ie Sc pOvisala trepetaioG respekt pred MO. uni
fOrme Stlaceno ljudStvo jc Skoraj pozabilo. da ic
tn straSn instrument ScStavjcn liz NIGGA. CMtilo
je lie neko cudno. skrivnOstno moe. III della
SinerijO. kar hOce: Zivemu clovciu ic zdelo. da
je izgubil svoj cloveSki znaGaj in izpremcnil
brezdusno kolesce. zebei. kos iermena ki ne
more imeti svoje volie kaj Sc svoj cilj Ijrdstvo
izven zakopov in voiasnc Sc ie cuto Sc bolj brcz
moGno. NekOiko .obupnih poizkusov odpora hu
din urah, nekoliko stavk je bilo za;rtih takoj
zacetku; zuganje smrtno kaznio. zapiranje vii
kanje armada Je bo delavskim masam polka
zalo brezuspesnost vsakega punta.
Cd nekod ie mora!a priti sila. ki mn jc v,nila
samozavest. Parliament : svOjm naSopom proti
avtokraticnim privilegijcm je pokazal. da sila ki
Je velJaa vSegamOoocno. rcSnici nj vse9amo-
gocna. Tedai ie revoa rajhStagu naSla odmcv
in odziv ulici. dc!avnical in voiaSnicah.
Treba pa je bilo Sc nekaj drugcga. da je po-
stala nemSka revoIuciia mogoca.
NeStetokrat naglasai da ne bo take re-
volucije. dokler more aviokracija svoboduo raz-
polagat svojim ma imocncjSim apapatoin..
mitaristiCno maSno. Pravili smo, da pestane
nemSka revoluciia verjctna, kadar 10 nicn mill
tarizem ajan. r'.
PrOt naSim ar9Iinentoii So Sc dvigali glas0vi.
zagovarjajoci mir vs;ko ceno. in razglabali
nauk da Sc ne more nOt,ercnlu narodu pyjneSii
demokracija od zumaj fem ie toliko resnrc. ,a
he bo noben narod. mai jc voini zmagOvit ali pre-
dovOlj demokratcncga uagona in organizifanc
mOGi "a priboritev demokracijc. Ako hi bill YES
nemSki narod tako zaliublicn kajzerja tako ze-
ljan avtokracije tako servilen in slcpo sovinisGcn
kakor nam je prpovedovalo, bi moral ostati
hlapGevstvu. doklcr ne hi sam izp%menil. in
nObena sila Od Znotraj ali cd Zimai mu ne hi mo-
gla pomagati
s TEN Sc he hi bill dial opraviciti mir IN ysako
ceno. Imaga aytokracije : takim narodom pod
svojmi nogami bi Sc bila morala Sc boil eolovo
prepreciti in nobena zriev ne hi mogla biti prevc-
hka, ola hi Sc skrhala sa Xxi hi bila nevarna Svo-
bodi vsega svea Narod, prcpojen fanaticnm ma
cionazmom in slepo vdan absolu,nem gospodar-
ju hi moral bii pripravlien. da pomaga svojcmu
vidnemu bogu podiarmiti narode, kakor Sc jc
sam drage voljc dial pod iarmti.
Nismo vericli. da ie nelnSko judstyo res iako
suzenskega duha. Videl smo pa kar je vsak,lo Iah.
ko ydcl. Ia in hilo o1 ;,ar;yn,,