davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The twice-a-week Twin Falls times. (Twin Falls, Idaho) 1916-1918, 1918-03-21
DUTCH FLAG REPLACED BY
THAT OF THE AMERICAN
NATION
Quarter of a Million
Tons in New York
World Interested in Action Likely
to be Taken by Government of
Holland Regarding the Step Of
Uncle Sam.

NEW YORK, March 21.-All Dutch
shipping in the port of New York was
seized today.
President Wilson's proclamation for
The communicating of all Dutch ships
in the territorial waters of the
United States was carried out here
by armed crews from the Brooklyn
navy yard. There was no excitement
incidental to the seizure. The skele-
ton crews that have been manning the
Dutch boats departed without even a
protest. Then the Dutch flag was
replaced with the stars and stripes.
Forty-two steamships owned by
Holland are in the port of New York
according to customs officials The
New Amsterdam is the best of these
steamships, but she is immune from
seizure because of the guarantee by
the minister of the United States thai
she would have permission to return
to Holland following her voyage
across the Atlantic last month.
The largest vessel seized here to
day registered 1881 gross tons. Th'
gross tonnage of the Dutch vessell
in the vicinity of New York was esti
mated by one official today as $500
tons.
The twice-a-week Twin Falls times. (Twin Falls, Idaho) 1916-1918, 1918-03-21
"rlRBELL OF
Bpss "AT STAR

MARLIN, Texs, March e.
Wilbert Hubbell, rookie pitch
Buhl, Idaho, is the talk
OF r,s.S S0ats' camp today. Hub
BELLS hittlne ~,nractice game
was featured by he longest
home run ever made in the local
park.
The twice-a-week Twin Falls times. (Twin Falls, Idaho) 1916-1918, 1918-03-21

~ WASHINGTON, March 20.-A form
liable array of speakers will cam
paign in Wisconsin for Joseph E. Dav-
les, Democratic senatorial nominee, it
was announced this afternoon. Among
those who will take the stump for the
former federal trade commissioner are
Vice President Marshall, Assistant
Secretary. of Agriculture Vrooman,
Henry Morgenthau, former ambassa-
dor to Turkey, and Senators Lewis,
Ashurst, Pittman, Kendrick and A. A.
Jones.
President Wilson, in a letter sent
this afternoon TO Mr.. Davies, accept
ing his resignation as a member of
the. federal trade commission, thank
ed him for his sympathetic cooper
alton during the early part Of this
administration in bringing about the
adoption of all these measures of re-
form which he had promised the peo-
ple," and for his "steadfast loyalty
and patriotism during that trying per-
iod before we were thrust into the
war"
The McLemore resolution, the en-
barge issue and the armed neutrality
act presented the first opportunity to
apply the acid test the president says,
"and on these concrete propositions
you proved true"
The twice-a-week Twin Falls times. (Twin Falls, Idaho) 1916-1918, 1918-03-21

LONDON, March 21.-The COM
Wandering of Dutch shipping in Brit
ish and American ports as a result OF
the failure of the Dutch government
to enter into a commercial agreement
with the allies, menaces the security
of the present cabinet at The Hague
according to a press report from
Copenhagen today.
During debate in the second cham
ber of the Dutch parliament on the
shipping situation much criticism was
made although no steps were taken
towards a vote of censure.
Queen Wilhelmina is reported to be
greatly disturbed over the situation in
which her country finds itself.
The Dutch prime minister, Herr
Louden, said that Hollond's extensive
colonial possessions made it necessary
for her to maintain a merchant fleet
The chief feature of the Dutch ship
ping situation now lies in the action
that Germany may take. For some
time the German government has beer
exerting coercion upon the Dutch gov
ernment to prevent it from giving any
shipping aid to the allies, but the
nature of the threats made have no
been divulged, except that German,
declared her submarines would sinl
any Dutch ships leaving port excep
under conditions laid down by th'
German admiralty.
Holland proper contains only 1854
square miles, while her colonies in tn
Dutch East and West Indies alon
embrace an area of 7S3,000 squar
miles. The population of these col
onies is seven times as great as tha
OF the mother country.
Should Holland contemplate en-
trance into the war on the side @
the central powers, as result of tn
threats and coercion of Germany, >sh
would Immediately face the menac
of the loss of her colonies. On tn
other hand, other dangers lie in tn
fact that Holland is surrounded o
three sides by German armies, he
northern frontier facing the Mort
sea.
The twice-a-week Twin Falls times. (Twin Falls, Idaho) 1916-1918, 1918-03-21

Phone or mail your wants
to the TINES. 1t is THE
advertising medium of
Twin Falls County.
The twice-a-week Twin Falls times. (Twin Falls, Idaho) 1916-1918, 1918-03-21

II it's too good to throw
away and not good enough
to sell. trade it through
a Times Classified ad.
New Britain herald., 1918-07-22
Arch Preserver Oxfords
ers. Sc.

In soft kid, full round toes and low heels,
We have just received shipment Of these
giving, corrective Shoes and those who have
been waiting be fitted.
Warm weather brings out all kinds OF foot
trouble Let our specialist advise you how to
vent it. Shoe Department. End floor.
New Britain herald., 1918-07-22
FOR SALE.

FOR SALE-1915 Ford Touring Car
Al Condition. Address Ford, =
Herald. 7-2o-6d
New Britain herald., 1918-07-22

DRUG STORE FOR sALE-In busy
Bridgeport growing section! Chancs
for druggist with small capital.
Peoples Pharmacy, 1850 Stratford
Ave. Bridgeport, Conn. 7-1212d&
New Britain herald., 1918-07-22

Have you lost a sum OF
money? Glasses, Pins and
Rings are found i'm surprising
quantities and turned in at
the Herald. Your money will
surely remain in the finders
hands if he does net know
who lost it.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29
O PrihOdu SIOvanOx.

&c hoGemO staff ma zgOdovinskih tleh in sc
iznebiti iluZij, $ katerimi sc resni ZnanOsti mic ne
posluzi, moramO torej opustiti pravljico, da so
Slovani praevropski narod. V ia namen je treba
opustiti vsako pristine, lie IL Guvstev izvirajoce
razlaganje reel, "a katere nj prav nobenih doka-
GOV. Najmanje dosezemo, Ge hocemo prazgodovi-
no p0jasnjevati : koreninami linen.
Ne pozabimo, da so slovanski jeziki izsi IL
istega starodavnega jezika, kakor romanski ali
germanski. Kako Sc jeziki V svojem razvojju cd
daljujejo drug cd drugega, nam kaze ma primer
litvinScina. Nobenega dvoma nj, da so bill Slova-
nj in Litvinci nekoc Ell narod. Nekako V enaj-
stem stoletju Sc je ~izvrsila loGitev. Ali to Sc seve-
ola nj ZgodilO naenkrat; jerk vSakega plemena
sc Je p%olagOma raZvijal sam Ease. dOkler nj bio
nekega dneva tako, kakor da sta 81 oba jezika pO-
polnom tuja. Litvinci so bill nekdaj Slovani. Da-
mes sc ne StejejO "a Slovane in tudi mi jh lie mo-
reno proti njihovi wolff tako imenOvati, dasi Sc
V kOreninah tudi danes opaza sorodstvO.
Sal so sc tudi slovanski jeziki sami med Sc
boz tako loGili, da je dandanes smeSno, &c vstane
kakSen entuziast $ trditvijo: SlOvani so Ell narod.
kakOr pa so SlOvani danes sami med seboj dife-
rencirani, tako so bill nekdaj skupni, a Sc pred
TEN so vsi Ariel splo imeli skupen jerk. Ena-
Ike korenine v razlicnih arijskih jezikih MISC live
lie lie V starr Evropi, ampak 1--WE Sc dandanes. To
opazamo ma primer pri Stevilkah, pa tudi pri
mnogih reGeh, XII so Jill re poznali, ko so Sc Ii
veil V narodni skupnosti.
&c priznamO, da nismO cd nekdaj ziveli tam,
kjer smO danes, nj $ TEN prav mic izgubl enega.
Kdor misli, da je narodu treba takih umetnih raz-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

lag, ga zelo podcenjujejo. Zgodovinsko gre torei
lie "a to, kdaj da so Slovani obljudili syoia soda.
MIA bivalisGa.
V momenklaturi ali imenoslovju pri Venetih.
llircih, Trakih, Getih in Dakih SO otividno tudi
slovanska imena, ceprav jih ie malo; toda IL to-
ga Sc ne smemo %sklepati, da SO oni narodi bill
Slovani. Taxa beseda lie dokazuie, da je bill silk
med narodi, mic wee; ona je lie izraz slovanske o.
sebnosti ali kraja V tujem ozemlju.
AkO vemo IL zgOdovine, da je bilo tuie ozem-
lN, kJer sc nahajajo SlovanSkc besede, V zvezi $
Slovani, kjer 81 moramo domnevati. da so Sloya-
III TIA prlhajali: potcm nam moreio biti posamezni
Jezlkovno dokazani Slovanski izraZi dokaz. da so
Sc TIA Jel SlOvani naselievati ter Sc ondi lokalno
naselili.
Zgodnje prodiranjc Slovanov prot Donavi
pred koncem V. stoletia dokazuiemo aprioristi6no
ma podlagi sploSnc slike o preseljcvanju narodov
III ma podlagi direktnih zgodovinskih dokazov V
Podonavju.
&c uvazulemo, kako so sc cd |. do Y. stolet-
ia pc kriStu najrazlicnejSi narodi drevili prot
lugu V Podonavjc in ma Balkan, ali nj v~erjetno,
Ola so Sc tega preselievanje udelezevali tudi Slo.
vani oh Visit in Odri kakor oni oh Dnestru in
Dnepru! Ceprav zgodovina ne omenia direktno
SloVanoV, vendar nam 10 vedno prcSelievanic Sc
vermh narodov IL Iakarpatia prot Donavi dale
prvi aprioristicni razlog "a trditcv, Ola Sc jc "a
cello prodiranje Slovanov ma Jug pref nego V V.
ali VI. stoletju.
Drugi aprioristicni razlog jc vclikanska raz-
%sirlenost Slovanov. Ako hi sc bill V kratkem ca
SUI " dveh Stoletjih cd konca V. do VII. stolet-
Ja) razll pc taxi razprostranosti, kakor 10 naha-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

Kup, temvec pc stalnih, neizpremenliivih zakonih.
Po ka'erlh sc Je ravnal razvoj cd zaGetka facet
Kov IN Sc DO ravnal ma veke vekov. Zato nod milim
heDom nj kmalu kaj tako smesnepa. kakor mani
S'ok mad dvajset let starih ljudi, XII Sc neprene-
mona SpominJajo nekdanjih "zlatih" easov in
"'rchJaJo VSak Stavek 4 vzdihom ~ moiem ca
;" SeNeda Je bil %krOmpir takrat cenejsi i'm
Hhahcl " desetih fara 50 Sc sla iali oh seim;b ia
NNante. Ampak donna so prizigali trske in kdor ie
MOTEL vidcti ceSarSki Dunaj. Sc ic moral nr;nrav.
IAN ma pot kakor Columbus, ko je Sci odkrivot
Ameriko.
TEN protisloviu Sc sploh lahko zasaGi H.
med deSetlh ljudi vsaj dcvet Ziutraj preklinia
SoriallSte, Ia hotejo prekucniti sedanjo vzo,no
cfuzbo' zvecer pa Stoka, kako ie sedai vse slabo
' prlmerl Il nJeeovO mladostjo. SreGa lie. ola Sc ne
zaVeda, kako Sc bije po zobeh, ker hi ga siccr or.
do bolelo.
Toda Ge je druzba res morala postati TAXA.
Naklsna Je, Vendar Sc mi mixer zapisano. da hi
horaIl biti vSi liudje zadovoijni Z MO. In COLA
reShica le la, da je "a miljOne Judi sedanii svet
pfaNl pekci. katoliSki filozofi, Xxi Studiraio. kako
% hudlc mncil greSne duSe, Sc trudiio pray po
hepotrcbncm. OGi maj odpro in ozro mai Sc no
Svetu. pa bodo naSli tukaj mueenistva da 81 ne
more najIenialnejSi satan izmisliti hu isepa.
&c je bila beda tega sveta skrita. da hi 50
prlSlo do ME tako tezko, kakor do rimskeea pa
peza' bl ne bio tudno, da Sc Jude poteguieio "a
NedanJl red kakor cigan "a Svoio ned
Anpak kdor ne gre IL hiSc in lie eta ~casoc;se. XII
daniadan porocajo o neStetih samomorih. O raz-
Si'janJu tuberkuloze, o tatvinah in roparskih IL
NORTH, o ekSplOzijah, o sodnijskih razpravah 2
bcrati it'd, it'd. hi Sc lahko p~repriGal, da imaio
vcndar nekateri ljudie pray, ce so nezadovoli mi.
Mice ne pravi, da nj ma sveiu pray mic lepega.
Ampak kaj pomaga lepota, te ie nedosezna? In
po delelah je yendar ma tisoce liudi. XII res ne
uzjejo nikdar mic lepega in dobrega ter bi Sc
bili ze davno SAM pokonGali, &c hi ne bilo V du-
sab upanja. \ &oliko Jill je, Xxi izeube Sc TO. zee
Jill le varalo leta in leta in pOiSGeio reSitev v w.
iii ali pa V ciankaliiu? Nekoliko miljonov ih ie
pa, Xxi 81 ohranijo upanie edino $ socializmom, ma
polnjujocim Jill $ prepricaniem, da Sc mora izpre-
mcniti ~zivljenie, ker imaio voljo in moe "a to.
VI dobri k~riStjani, Xxi ne zasmehuiete upanja V Gu
dee IN V neznane moci, inmate pravice, rogati Sc
upu, Xxi sc ~oSlanja ma syojo, ma znano moe, ma
moe, ki ie tE'otletia ustvarjala "a druge in hoGe
kontno ustvariati tudi Ease.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29
CudeZna druZba SedaniOSti.

Mnogo je strank drugod in pi mas; boiuieio
Sc, obrekuJeJo sc, a nekaj Jill kon6no yendar We.
re; svoJe ellie imajo lepo pred nosom. da Sc iih
doseze z roko vsaj V mislih. Lahko go oovor;
o nJih namenlh, ne da hi / 81 Glovek moral prevee
razbijah glavo. kri2 je pa $ socialist. kaiti oni
lie poznaJo mel. Use je IA mic in kar svet hi pre-
kucnili. lido je Sc sliSal cd liberalcev. nacional.
cev, klerikalcev take BESIDE: Socialna revoluci-
ia, nova druzba, drzava bodoGnosti!
MANFRED: kar Sc tiGe "drzave bodoGnosti."
moramo resnici ia ljubo priznati, da q niei ma
vadno ne govore socialist, temveG Nth boieviti
naSprotlnkl, ee Jih N. pr. vpraSujejo, kako Sc bo-
do V "drzavi bodoGnosti" zidale hise. kdo bo tam
vzgaJal otroke, kdo DO dobil lepo, kdo pa grdo
zeno it'd. Socialist sami SO huiSi. Oni namree "a
bodocnOSt sploh ne priznavajo ''drzave," tenn
wee Sc jim sanja o nekakSni ''svobodni druzbi.,'
To nj lie anarhisticna fraza, temveG komur Sc zliu-
bi, citati Marksa, Engesa, Bebela it'd, Sc lahko
preprita, da hoGeio odpraviti drzavo V starem po-
menu besede.
Ma vSak nacin je "revolucija" beseda, 5 ka-
tero Sc naravnoSt bahajo. Sedanjo druzbo hoGe-
10 strmoglaviti Y TEN oziru nj dvoma. Kdo ie
Sc sliSal, da hi dobro vzgoien drzavlian veliGal
punt i'll prekucijo? &c vemo lie to o socialni de-
mokraciJ, nam je jasno, da imamo opraviti 5 hui
dobiio.
Toda posluSajmo vendar, kaj pravijo social
Stl. Nekam tezko Sc je meniti Z mimi. ker za6e-
njajo kar cd zaGetka sveta. Miroliuben rodoliub
sc Spomni vcasi na dijaSka leta in je zadovoljen,
ce ga ne nadlegujes Z reGmi, XII SO davno poko-
pane in pozabliene. Socialni demokrat pa brska
neprenehoma po pretekloSti kakor kokos po gno-
Ju, ceS, kdor hote %razumeti, kar je, mora vedeti,
kaj je bio.
In tako pravi:
Ma Svetu mine vsaka stvar, pa DO minila tm-
di sedanja druzba. Ona nj od vetnosti. torej tudi
ne IA yecnoSt. Nase zemlje, naSega solnea, cele-
ga naSega svetOvnega zistema nekdaj nj bilo in
eeprav Sc bodo svetovi, XII Jill vidimo, sukali &
miljone let pc vSemirju, pride vendar cas-, ko H.
ginejo drug IA drugim, ola nastanejo zopet 'novi.
Navsezadnje to je reSnica, Xxi Sc lahko
prizna. Utenjaki trdijo res take reel in Jill doka-
zujejo. Sc sveto piSmo pravi, ia je bill svet ustvar-
ien V sestih dneh, torej ga pref nj bilo. A kaj ina
to opraviti $ socializmom?
Cuimo:
&c svet nj veGen in Independently pravi
socialist - kako maj hi bila vecna, neizpremenlji-
va druzba, prebivajoGa ia zemlji? Najprej ie mo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

- Torej imamo voljo, odpravljati stare in
ustvarjati novo; torej hocemo izpreminjati, hotc-
mo reforme. Sc wee: llo6emo revoluciio.
Hocemo revolGciio, kajti revoluciia ie vecna.
ko sc je odtrgal od solnca ognjeni obrot. IL ka-
terega Sc ie razvijala naSa zemlia, Sc ic jayljala
Y veGnem plamenu revoluciia ko je prva kal raSt-
line prelila prst i'll pomolila vrSicek ia dan, ic
rastla rcvolucija. Ko ie tloyek jemGl prirodi kos
moti "a drugim, je rebeliral. Revolucija ic bila,
le in bo. Neumrjota je kakor Svet.
\ po kakSni pravici 10 prekliniate. miroljub-
nj meScani in pravoverni kmctie? Da nj rcvoluci-
ia podrla feydainega absolutizma, hi imelo me-
StanStvo Sc dandancS edino pravico, ~plaCcvati
davke, a kadar hi Sc prikazal plemeniti goSpod,
hi Sc morale klanjati nicgoyi miloSti kakor HI
iaicc mandarin in Ge hi viSokorodni grof oklo-
futal ali opljuval mestana, Sc Ia Sc pritoziti ne hi
smell. Da nj revoluciia obunkala nekdaniega So
cialncga rcda, hi bill naii kmetie Sc ponizni tia
cam, XII hi Jill oSkrbnik upregel pred plug, Cc
hi Se ma hotelo, hGerko hi 81 pa poklical goSpod
grof Y %graScino, &c hi mu bila yScc "a par noai.
&c ic V sedanii druzbi sploh kaj Nvobcde. ic
to zahvaiiti edino preklinjani rcvoluciji.
Ampak sedai JIG stvar Scveda drugaGna. Ne
kdanii purgartek, XII Sc nj upal M uiico : klobu-
kom ma CLAW, ina danes tisoGakc Y hranilnici,
gre po lett ma dezcio, poSilia hGerkc Y licei in Z
mocjo denarja JIG vclik goSpod. Torej mu nj treba
nic wee rcvolucije, da hi mu razcapanci we'll, kar
imal
Postojmol
Gospoda - Ge Sc ne motim, Gislatc etiko. No
ralo s%pcStujete mad vSe in dobri kriStiani ste. &C.
10 natela innate. 'Ampak kjc oStane pravzaprav
natelo, ce veia aamo dotlci, dok1er ie YAM ko-
riStno! kakSna etika ie TO, XII pravi: dokler Sc
mi slabo gcdi, smem razsajati; kadar imam yse-
ga dcSti, mora biti mir?
Toda to lie mimOerede, kcr ie krS5anstvo ne
Fdai ufi'o ,da Sc nc SINE Storiti blizniemu, cesar
SO Se'i "" 5"li NpraSanie ie pa to: Ali je sploh
hst ','"e. 'o'i ST, 1H ~~a:nio d~uzbo? Ali ie mas
~,da"Ji 6'u,e,fl .so' res take Erasan, da hi ga BIZ
j" 'rebH ,aitHi = tanoai in 2 bojnimi ladjami, Z
i" ami w tjNliral.i?
Use, kar j, JIG vredno, da pogine ?" &c hi
biIo mo2oce, ohraniti druzabni red, kakrSen je,
bl ne bilo vredno. kajti &c ne hi mogli liudie osno.
Nati boljse druzbe, hi zasluzii, de- prekosi opica
Gioveka.
Resnica je pac, da je sedania druzba TAXA,
kakrSna mora biti. Razvila Sc nj, kakor dolga W.
sta slutaiev, brez rcda in pravila zmetanih ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

ralo biti bivaliSGe IA ljudi, potem so Sele priSli
lJudje in STEER po dolgen, dolgem casu - in
ljudje sele so 81 osnovali druzbo. a ker so Sc sami
i%zpreminjali, Sc je morala i%zpreminjati tudi njih
druzba. Morala Sc je in V resnici Sc ie. Ijudje,
XII so tekali nagi pc zemlii ker MISC imeli ne plat
ma, he sukna, he igle, ne Skarij. ljudje, Xxi MISC ma
si gotovih his, miz in poSteli, ljudje; Iii MISC mali
uzgati ognia, torej ne kuhati in ne peel. so morali
Mveti drugace kakor mi, Xxi nam sluzi para, plin
IN elektrika. kaj so vedeli ljudje, ko so ziveli po
skalnatih brlogih, o gramatiki, q cerkvah, o gle
daIiscih, kJ u Sampanjcu. o Syilnatih nogaNicah
i'll o literarni kritiki -.
Dobro, dobro. Sal vemo sami, da pred desc
timi lett nj bilo elektricne zeleznicc Y L~jubljani
III ola izdelujeio V tobaCnih tovarnah cigarette :
stroll, dotim so Jill pref sukali 4 rokami. Ampak
Ampak 10, praNi socialist, nam kaze, da jc
tiSlo, kar JIG priSlo novega, izpodrinilo ono, kur
lc bio starega. kier SO nekdaj stale lesene kocc,
so danes hiSe IL kamna in opcke. LeSene kaiie 80
Sc morale umakniti. da 50 Sc mogle zidati move
palace. Mar Je, mime iii pOrOdi sc novo. Sal tudi
tlovek mrie, otroci pa naraSGajo. .
Druzba, Y kateri zivimo, ie plod tiso6intisoc-
letnega %razvoia. NajraznovrStnejSe oblike skupne-
ga z~vlJenja Judi je gledal Svet, a vSe so mora
lie izglnti, druga IA drugo, da je naStal prostor
IN sedanjo. Y jeseni popada liStie 4 drevia. spo-
mladi skOpni she: kier ic bilo nckdaj morjc, je
danes suha zemlja; hraSt sc poseka ia deske ma
s%taneJo IL MEGA zivali, XII SO zivele po Sirnih kra-
Jh zemlje, so izumrle; mesta JIG zaSula lava in pc
pei IL ognjenikov; IL moria Sc vzdigne otok in
cell kraji sc pogrezajo Y MEM. Use, vse sc izpre-
minja, iZginja. Edino naSa druzba. pray sedania
druzba maj hi ostala neizpremenjena, nedotaknie-
ma, TAXA, kakrSna ie, do Sodnega dine? TO Sc pra-
VI, ola bi moral obStati Svet Use, kar raste. leze.
hodi, bi naenkrat morale dobiti veGno ~zivljenjc.
ampak mic novega ne hi smelo priti vines Noble.
ma mise SO ne hi emela poroditi n rla,i Ii ue
ti"i y 8 ujeI. '>aN" i|/ualtha IN ,>ako o]j,ri;i,
Ia morale nii fSlItcup, uit,>ar - no hj smell
nautiii, uitc-ar te pusaai!i To.,a.. hi mo.ai ziy,
mumlJe, III no 81 rny'c urugc Halp-c. kakur yar,-
vati, kar je. kajti ce hi ostalo lie ~5i,lienie ma.
bi bile izpremembe neizogibne, ker zivljenje je
izpreminjanje.
Morda pa - vprasuje socialist ~ironi6no hi
vendar radi zivelif Morda imamo cello voljo, Ii
Yeti?
NOdja! Tega pa vendar he moreno zanikati.
In - gillette! Re Sc spet smehlja:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

dos. To liudstyo imenuie STEER Priskos Skite, to-
da je loci cd Hunov in Gotov. Jordanes pa pri-
p~0vcduic o pogrebni pojedini "strava" PR Atilo-
VEN pogrebu |. 453.
c) Igodnje naSeljevanje Slovanov priGa po-
YES; o napadu Nlahov ma podonavske Slovane.
Y njej ie nekai zgOdovinskega jedra. Tia tradicija
sc nana$a ali ma napad Gotov cd ". do Ill. sto-
letja pred kristom, kakor sta sodila pisatelja slo-
vanSkih starozitnostij Ceh Dobrovsky in Slovak
Safarik, ali pa IA napad TrajanOv V ii. stoletip
Pc kristu. Nerjetnejsi je drugi sluGaj.
Cesar Trajan je %upokOril Dacijo q. 101-102,
lO3-l06), ko Sc ic bill re Gear pripravljal ma to.
/aradi lie image MISC bill uniGeni samo Daki, mar
wee TO so cutila tudi druga, tuja plemena, med
mimi Slovanska, da MISC prodirala prot jugu. V
jugoSlovaneki fokloriStiki je nastlo liz Trajana
nadnaravno bite Trojan. he V MI. ~stoletju Sc
nahaja Trojan med starimi poganskimi bogovi,
dale sc Y bolgarskih pesmih opeva ear Trojan,
SrbSka tradicija "a je izprcmenila V fantastiGnO
predSiavo ~nocne9a bitia, Iii Sc bojuie = solncem,
ali troglavega bitja, Xxi ina vosGena krila in koz-
ia uSeSa. Ccsto Sc nahaja ime Trojan V slovanski
oScbni in kraievni nomenclature (imenoslovju).
: lem STEER Sc mi reGeno, da hi bill Slovani morali
stanovati V Decebalovi Daciji: Ia voina je bila
tako silna, da hi bila lahko naSla odmev tudi pre-
ko karpatov, kier so bivali Slovani. Toda - ako
so Slovani V II. st0letju drugace historicno doka-
2ani, potem eX post Spajanje Trajana s Troja-
nom spada V III. stoletie in je najhrze IN nastalo.
line Trojan Samo pc scbi nam ne dokazuje Diva
nic Siovanov V Daciji V zacetku II. Stoletja, am
pax tradicija o napadu Rimljanov.
(Konec prihodnjie.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

"Kaj Sc TO pravi: tozit! Svojo pravdo grem
%razlozit, maj razsodijo! Pravico hocem sebi in dru-
GIN in vsem krivice %nikomur!''
cali hos kaj opravil?"
"Bom. Veliko je sodnikov ma svetu, postava
pa je samo ena!"
PRAY mic ne hos opravil."
kmet Sc je tako moCno okrenil proti Jernc-
u, d. je nategnil vajeti in Sc je koleselj skoraj
ustavil.
see hoces posluSati pametno besedo, hlapcc,
poslusaj skoci takoj s koleselja in Sc napoii, od-
koder 81 priSel! Zakaj hlapec proti gospodariu Sc
nikoli nj mic opravil, kai Sele, &c ie pravica in
postava ma gospodarjevi strani! Star ST, lahko hi
to vedcl! Ampak YES, kaj hi storil JAZZ, &c hi me
hodil hlapec tozarit, pokrivcm in ncpokrivem?
Dial hi Simnu in dial hi Jakcu vsakemu en- cepcc
v rokc in hi rekel: zdai pa mlatita pc MEM, do
kler wanna rokc ne omahnejo, cato ola no dru-
eikrat razlocil, kdo da jc gospodar in kdo da jc
hlapec! Tako hi jima rekel, glej! - Tam, ali vidiS,
tam pa JIG krcma, tam bonn uStavil!"
Kmet JIG pokazal 2 bicem ma polio, krone pa
mixer nj bilo. cato je Jernej wei culo III je wei
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

Jamo V zgOdOvinski dobi, potcm hi Sc morala IL
praZniti Nth prvotna domovina kakor Sc ic Ger
manila. Pri Slovanih je ravno narcbe: V start
domOvini Jill je sc polno, ma primer oh Labi pc.
labska in 6eSka plemcna, oh Nisli poljska, med
DncStrom, Bugom in Dneprom ruska. Slovani Sc
nlSo magic siri!i, marvel p~Olagoma davno pred V
in VI. Stoletjem.
Tudi zgOdovinski razlogi so tn, XII govore "a.
az Ma Pcuntingerjevi mapi, XII pohaia IL dru-
&c polovice III. stoletia, ali pa Sc cello IL III. sto-
letJa, oznaceni Nenadi Sarmate V Daciii in Mol
dawn ali BeSarabiji so Slovani, ma 0grskem so hi
Ii neSvobodni Sarmatic Slovani.
Jazigi Sarmatjc, iranSko plcme. so priSli
V !. ~Stolctlu cd doljnc Donave V ocrsko nizinO,
kJer so Sc bOlevali Z Rimliani. Odtod Gcsto eta
mo inc 'Sarmaticus" Y naSlovih rimSkih cesar
Jev in vojskovodii prvih Stirih Stolctii pc Kri-
stu. Ia cesarja konStantina Velikcga SC piSc. da
Sc ie del Sarnatov ''servi Sarmatarum" uprl svo-
Jim gospodarjcm "Sarmatc domini'' okoli |. 33l,
Jh prcmagal in prcgnal prcko Donayc ma rimsko
ozcmlJc, kjer Jill jc konStantin Ncliki naSclil po
lalkanu III ltaliji. Tu Sc torei omenjajo dvoini
~Sarmatic, q katerih govorc tudi p0ZncjSi viri do
VI. S~tolctja, ko porocaio V tch krajih o Slovanih,
he ola hi povedali o kakSni i~zpremcmbi plcmcn.
Inc Sarmatov prehaja ma Slovanc Ncnadi Sar-
maac). SvObOdni Sarnatic so SarmatSki ,JaZigi,
neSvobodni Sarmatic SO ogrSki Slovani.
BY Slovanski bcScdi sta tudi Priskov enc
dos" tmcd) III Jordancsova "Strava" (jcd). Pri-
skoS Jc bill V bizantinskem cdposlanstyu pri All
II III pripovcdujc, ola so grede srecavali liudStvo,
XII Jim Je ponujalo "a jed prosa in "a pijaco 'me-