Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-27

Svetovna vojna, XII je sauna ma sebi naivec-
ia kriza narodOv, je morala povzroGiti krize. tudi
v institucijah in organizacijah marodov. in DO.
vzrocila jo je tudi V socialistiGni International in
V njenih poSameznih delhi.
Nobenega razloga nj, da bi Sc socialist veselil
zaradl tega pojava; ali prav tako je bilo tudi
precej nepotrebnO tisto ginljivo laramie. XII IT,
tupatam kar obupovalo mad socializmom in mad
bodocnostJO delavskega razreda. Tako obupava-
ME Je enostavno smesno vprico dejstev, XII kaze-
10 z naJvecJo JasnOstjo. da Sc razvija GloveSka
druzba res v smeri Soeializma. Da pa prihaja ma
svOji poti tudi socialism V krize, je naravna DO
sledica dejstva, da so njcgovi nositelji in predstav
Mkt ljudje. kakor tega, tako Sc je pa treba "a
vedati tudi dejstva, da so V splosnem vsi ljudje
zmesem IL enega tesla. Bila bi zao nesrecna sa-
moprevara, ce bi 81 hoteli sugerirati, da so ma
strani kapitalisticnega razreda in srednjih slojev
same napake, ma strani delavstva pa same eed-
nOsti. A kdor bi pricakoval, da ne BIO V sluGaju
takega velikanskega in presenetljivega preobra-
Ia, kakrSnega pomeni svetovna vOjna, ravno med
socialist nobenih nesporazumomv in sporov, bi
oil moral smatrati Internacionalo "a cerkev $
kaksnim nezmotljivim papezem ma Gelu, ali pa
Sc bolje socialisticno stranko sestojeGo liz samih
nezmOtljivih papezev. In kdor Sc ustrasi vsakega
soclalisticnega neuspeha in poraza tako, da kar
obupava mad koncno zmago socializma. Sc nj nj
kdar pOglObil V ~njegovO bistvo in ina napacne
pojme o boju sploh.
&c hocemo, da maj ina socializem cd soda
NTH velikanskih dogodkov elm vecjo korist, je
predvSem treba, da SC ucimO liz izkuSenj XII lin
daJe doba. Socialism ina Sc mnogo della in mno-
go bojev pred sabO i'll pri TEN DO zelO potre-
bOval nauke, XII Jill more Grpati IL prakticnega
spoznanja.
Najvecji izmed vseh eksperimentov je socia-
lizem naredil ma Ruskem in cato Sc DO tam lahko
naJvec ucil. Re naprej pa mOramO omeniti, da bo-
Hn NJ 1o, -l.k .---l.
sativni; to Sc pravi: Spoznali bono, katere me-
ode he vOdijo do uspeha in kaksnih napak SO
je treba varovati.
Razuue sc, da je vsaka zakljucna sodba u
Rusiji danes nemogoca, ker nina V daliavi nilce
Jasnega pregleda ne kar SC tiGe ond0tnega
sploSnega %polozaja, ne kar Sc tice posameznih do
godkOv. Naglasali smo re veGkrat, da je bore ma
10 porocil liz Rustic in o Rusiii zancsljivih. Tt
socera prOtislovja v brzojavih, XII Jill vsak misle-
I citatelj lahkO OPAQUE, dokazuiejo. da ie tako.
Fldeti Je Steer prav lepo, &c pise kdo o ruskih
razmerah tako avtoritativno, kakor da so mu INA
ne vse podrobnosti i'm kakOr Ola ie vsak dvom 70
njegovem znanju ~izkljucen. Toda ia samozavest
he koristi mic, ako nina dovoljne podlage. TIE pa
ne more imeti nihGe, ako ne zivi trajno V Rusiji.
kJer bi mogel dannadan direktno opazovati ma
glo sc menjajoce dOgOdke, in Sc tedaj je dvOmlii-
vo, &c bi 81 mogel vsled pOmanjkljivosti dobrih
zvez v OgrOmni DRAW in vprico strankarskih
hasprotij, XII barvaio tudi domaca p%orocila, napra-
viii popOlnoma jasnO sliko.
Difinitivna sodba mora biti ma vsak nacin
prepuscena bOdoGnOsti. in nobena Sramota ne DO.
&c DO kdo pc poznejSih bolisih p%orocilih moral
Hpremeniti svoje mnenje. Ia sedai je mogoc"
lie boil ugibati, %zanaSaje sc ma to. kar Sc da IL
morja brzojavov in drugih vesti pobrati IL rosetta,
ce Sc vse kolikOr mogOce resno in pazno preSeje.
Russia je dozivela n~aiveGjo revoluciio, kar
Jh pozna svetovna zgodovina, in nobcnega dvo.
ma nj, da je bila ia revoluciia absolutno %potrebna.
Predvsem je bila p%otrebna. ker ic bila neizogit-
ma. Potreb ne ustvaria toliko nasa VOLTA, kohl
kor razmere. In razmere so gnale Rustic tako
nevzdrzljivo v revoluciio. kakor zene sila tezc
plaz v dolino. EtiGno je bila revolucija potrebna,