Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26
DOPISI.
Detroit. Mich

am Je, Kar smO gledali zlOcinski
pOhOd Nemcev V RUSTIC. &c hi
clOvek ne poznal pruske Wade ter
h~lapcevske poslusnosti nemske ar.
made, bi ne mOgel verjeti, da il
kaj takega sploh mogoce. In ven
dar sc je zgodilo. Ma dano Dove.
lie so cisto lepo i'm mirno nem;k;
vojaki, kateri Sc dan pref Sc Do.
ljubovali Ruse, pograbili "a pu.
ske, ne sicer, Ola hi virgil Waldo y
Berlin ter potolkli prusko svo
/, jat generalov in oficirjev, kar 90
Jim boljseviki noe in dan pravili
in propagirali, ampak udarili m
razorozeno Rusijo in pobijali ter
morrill, kot V Belgiji ali Srbiji. To
je strasen Gin. Nikdar sc to no
more primerjati Franciji, Belei.
il j. t. d., kajti tam ie voina, &c.
tudi so Nemci napravili tam DO.
milovanja vredna della. Ali oboro.
zen poiIOd ma delavsko drzavo. ko
I nemski delavec in kmet ubiia We.
Ii in $ svojo lastnO roko delo.
stotako delavcev in kmetov reyo.
lucionarjev, ter pOmaga delati
najveGji zlocin podiarmljenia ne.
)borozenege naroda V Suznost. TO.
e proved "a navadne mozgane.
lgodovina ina diva primera. Ell.
alta in lSkariiota, ali TO sta indi.
vidua. lzvrsilo Sc je. Kajzer je "a.
pOvedal in kajzer ie Sc danes bog
Nemcije. Kdo nj 6ital njegovega
yovora o zmagah njegove slavne
gojske Y Rusiji, ter resitvi nemSke
culture. Resitev kulture, TO mu
adj verjamemo. Nato sc je ogla.
il njegov hlapec Lu%dendorff ter
yovoril tako nesramno in pomilo.
valno, da je Gloveka groza te ne.
ramnosti. In sedaj mai nam pa
;e kakSen pridigar govori o non.
resistenci.
JAZZ mislim, da je sedaj zlezla
udi V najtrSo pacifistiGno buco
esnica: "Da tolik0 casa, dokler
e avtokracija oborozena. ter ina
;anonc mora vsaka demOkratis-
IA drzava, bOdisi tudi sicialistie.
Ia, imeti kanone." i'm TO je njena
)rokleta dolznOst, ce ne, je cd.
visna, ali biti brezmoGna suznja
vtokraticne sOsede, katera DO
vse storila, da zatre njej sovrazne
deje ali pa BIO zlocinsko ris-
';irala svojo pridObljeno syobodo.
Ker je pa to V socialisticnem smi-
stu nemOgoee, ostane samo emo,
20 je Odpor.
Spominjam Sc onih lepih elan
'iov sodruga K~ristana, dive lett
lazaj, pod imenom: Socialism,
oacifizem in sorodno." Sc mixer
ii bio ma tako krasen in jason ma
lin opisano 10, kar Sc jc danes po-
laZalo, da mora biti. Stvar je ma
oravila takrat med naSimi sanjaei
lovolj hrupa, ali danes Sc ie po.
kazalo, kaj Ola velja V praksi in
iaj bono pOtrebovali V bodOenO-.
III. Skoda, da MISC oni clanki IL
iii V obliki broSure, kajti ravno
lanes bi Jill tako potrebovali. Mo-
gOGe JIG, Ola sc da to Sc napravitii
Dogodki V Rusiji kazejo, kako
nalO je upanja V nemsko revolu-
.ijO brez poraza nemSkih armad
IA bojiscu. Sele takrat, ko men,
ski narod uvidi poraz ter spOzna,
la niegOvi vOditelji MISC nepre-
magljivi, DO revoltiral.
To je bilo mnenie odlicnih nem-
Skih socialistiGnih voditeljcv, ko
20 vpraSali sodruga Bella, kaj on
misli o revoluciji V slucaju vojne,
je malo pomislil in odgovoril, da
Je revolucija Nem6iji mogoee
samo V sluGaju v~oiaSkega poraza'
To razumejo tudi pruski vodite-
LII; odtod njih perfektna organi'
zacija drzavne in militaristitne
masinerije. Upaimo, da Sc tistl
cas-, kateri nam kaac tako tragic
ne dogodke, maScuie mad mimi.
NemogoGe je pa "cricti, da bi
sc duh revoluciie, Vi ie sinil XVI
sku V Rusiji pred letom dni, dial
pohoditi cd kajzerjeve pete. MO
gote nj wee daleC cas-, ko ho mega
IN MENU podobne zadcla ista uso'
da, kot je zadcla pred enim lctoni
batjuSko. Veliki francoski mislec