Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

mofua prlSanJacev, bi
bill prisiljenci. Kdo maj verjame.
da bi trpeli nasilje, ko pae ne bi
mogIa priti z Marsa armada, da
bi Jill premagala?
Delati DO re treba V socialists.
nj druzbi. Toda beseda pomeni
vse kaj druzega kakor dandanaS.
Mi. Kajti navadna logika pove
ola bodo ljudje paG cd della zahte.
vail vse, kar potrebujejo, a da 81
bodo tudi olajsali delo kolikor
DO lie mogoce. Bogastvo plodov So
mora pomnoziti vsled ureditye
della. Trud sc pa zamnjsi, ker DO.
stane druzbinski delavec "a dru.
zbO tako dragocen, ola DO "a ME
gov blagor vse drugace poskrb.
danes ~zrtvujejo bogastva "a re-
lieno, kakor sedaj. &c Sc dan.
10 zlahtnih i'm mocnih koni, DO
bOdoca druzba skrbela "a ople-
menitev in Okrepcanje Gloveka V
prvi vrsti. Interest druzbe sc DO.
do V tenn oziru povsem vjemali 2
interest posameznika; mnogoSte-
vilnost cloveStva je V sedanji 60
spodarsko-anarhiGni druzbi ne.
varna "a one, Xxi posedujejo in
vladajo. V socialisticni druzbi DO
blagoslov, kajti elm wee rok, TEN
ve6je BIO druzabno bogastvo in
tenn laglje bo vstvarjanje.
Novim, bolje rejenim, pred
vsakovrstnimi boleznimi in nez-
godami bolje zavarovanim lju-
dem DO marsikaj igraGa, kar ie
sedanjim velik trud. Ker izpopol-
nitev delavnih sredstev ne DO nj
kogar ~poganjala V bedo, pac pa
kSfistila vsem, sc DO tehniGni raz-
vol povzdigoval TEN bolj, ker bo
tudi veliko wee talentov prostih
IA MEGA pospesevanje. Krepkei-
81 clovek DO torej incl lazje delo
in mamie della. &c bi OBJ sedaniih
sredstvih zadostovalo Stiriurno
dnevo delo "a vsc potrebScine, je
jasno, da Sc DO delavni cas- nez-
nansko skrajsal novih razmc-
rah, ko bodo mehanicni pripomo-
cki boljinbolj prevzemali Glove
sko dclo. Tisti trud, Xxi koncno Sc
ostane .cloveku kot obligatoriGna
dolznost, bo tako malenkosten,
da bi bila smeSno, bait SC ga in z
MIN k%ontruirati %"jece" in "pri-
Bojazliivci naidejo re Sc drug
slime delavnice."
strah. &c ne DO dosti della, bodo
ljudje zarjaveli cd same lenobe.
Ampak - kako da ne zarjave
dandanes tisti, XII jim nj treba ne
kopati zemlje ali premoga, ne ko-
vati zeleza, he prenasati tovorov,
sploh he opravljati della V ozjem
pomenu? Namesto da pc sill iSce-
jo takih ugovorov, maj rajSi ne
koliko pogledajo V veGja mesta,
kjer so Observation-Disclosures
proletarske mnozice. Recimo ma
Dunaj. Wee let predavajo re V
vseu6iliski profesorji V takozva-
nih poljudnih vseucilislih tcea-
Jill. Ustanovljeno je veliko dru-
stvo "Volksbildungsverein" z
znanstvenimi kabineti, k%njiznica-
mi j. t. d. Ma tisoGe delavccv, uci-
tcljev, malih pruadnikov, XII SO
delali YES dan, pohiti zvecer ma
predavanja, k eksperimentaci-
jam, V drustvene c~italnice. Do
kler nj bio tega, 81 81 delavci
sami s tezkimi zrtvami in z veil
kim trudom snovali svoja izobra-
zevalna drustva, XII so Sc %razvila
V velike institucije. Profesorji so
veGkrat pripovedovali, da JIG to
delavskO obcinstvo najhvalezncj-
81 uGeniSki material.
Tezko je, dokazovari onemu,
XII v teh pojavih he vidi dokaza,
Ola je ljudstyu potreba pc kultu-
ri globoko vcepljena organi-
ZEN.
Odkar sc JIG ustanovilo prvo dc
lavsko izobrazevalno druStvo, sc
JIG delavni cas- V induStri.ii pre-
eel skrajSal. Y marsikatcrcm
podjetju, kjer sc .jc pred par de-
setletji garalo pc Is, Is ur IA
dan, Sc della sedaj po dcvci. In
kaksna JIG poslcdicao Ljudstvu
namenienn kulturnc i%nStituciic