davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20

NOTICE - Letters Testamentary on
the Estate of Mary e. Downs. late of
Steelton, Pa, deceased. having been
granted to the undersigned, all per-
sons indebted to said Estate are re-
quested to make immediate payment,
and those having claims will present
them for settlement to
KATHARINE DOWNES,
b. IRENE DOWNS,
Or to Executrices
II. L. DRESS. Attorney,
Steelton, Pa.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20

Estate of Luther L. Newman. deceas-
ed, late of Harrisburg. Pa.
NOTICE is hereby given that Let
ters of Administration have been
granted to the undersigned; to whom
all persons indebted to said Estate
are requested to make immediate
payment; and those having claims or
demands against the same will make
them known without delay to
ROBERT ]. NELSON
600 Forster Street,
Harrisburg Pa.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20
ELECTION OF DIRECTORS

The annual election for nine direc-
tors of the Merchants National Bank,
of Harrisburg, Pa, will be held at
the banking house, 1928 North Third
Street, Tuesday. January ii, 1919. be-
tween the hours of 10 A. NJ. and / p. NJ.
II. o. MILLER,
Cashier.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20

NOTICE - Letters of Administra-
tion on the Estate of Millard f. Perry,
late of Harrisburg, Dauphin County,
Pa, deceased. having been granted to
the undersigned residing in said city.
all persons indebted to said Estate are
requested to make immediate pay
ment, and those having claims will
present them for settlement.
L. d. PERRY,
1917 North Second Street.
Harrisburg. Pa,
Or to Administrator.
ELMER w. EHLER.
Attorney -at-Law.
212-214 Arcade Building,
Harrisburg. Pa.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20

Use McNeirs Cold Tablets. - ADV
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20

LETTERS OF ADMINISTRATION on
the Estate of Mary Ann Painter, late
of the City of Harrisburg, Dauphin
County, Pa, deceased, having been
granted to the undersigned, all per-
sons indebted to said estate are re-
quested to make immediate payment,
and those having claims will present
them for settlement to
WILLIAM PAINTER,
Administrator.
No. 212 Hummel Street.
Or Harrisburg, Pa.
STROUP & Fox. Attorneys,
Harrisburg Pa
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1918-12-20

Continued on Page
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1918-04-15
State County
Tax Tax

State County
said island is repued O
eonru,,, sE Ellsworth and contains
Christina H 30 OF
ks, rsI AND lying easterly o S1uscon-
4 aand Said with buildings
Luther o. Poland, and
pgtea n,. hundre less 500 1F
aims soutbery and adjacent to Muscon-
EAR liand island is reputed to be owned by Mrs :
Esl,rpa contains or less Is %
ED'' JOS. w. SIMPSON,
o
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1918-04-15
STATE OF MAINE,

Treasurer's Office. Augusta April ist. 1918
oxford County
U. following assessments
1915
OXFORD COUNTY WILD LAMBS.
Counf Tis
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1918-04-15
STATE OF MAINE.

Treasurers April Isl, 1sle
Taxes
PENOBSCOT COUNTY WILD LANDS.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1918-04-15
State County Dist.
Tax Tax Tax

NJ lot
econd
.Dtine
III az
4 that
land
OTIS l..
IF the ....
said
y ; and ...
lGe Of
part
n the
), 8, 4,
river
, and
range
lot 3.
/, and
said
ots 7.
iSHlp,
u lots
IN the
. .. 8: ....
, nav
fown.
zenith
OF Iot
eenth
sur
McC.
to be
'ntain
ID 10 ~ ~ u IS0 W
one
/. W
- .no 1
',arS
uo ~
! ep and
y.one
a g 6 Al
4 q In
-, s
Nv If
, said
living
range
Art or
n the
and
FORTH
( lots
lot 8
sixth
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1918-04-15

state County Dist.
Tax Tax Tax
;74s 70 ,Ss Sc us7 Is
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23
Ru$ke

' njenem interesu maj hi Russia ostala brezmoG-
ma V vsakem oziru in ma vsakem poliu, prcdvsem
vojaSko brezmocna, pa tudi brezmocna gospodar-
sko, industriJalno, agriculture, intclektualno.
Brezmocna maj hi ostala, cato da ne bi bilo ire
ba Nemciji rabbit prcveG ~voiaStva proti niej. In
brezmocna mai hi ostala cato, da hi 10 Nemcija
TEN loze pogoltnila in prebavila.
Znacilno je, da sc razsirjajo najbolj tatarske
veSti o RuSiji prav takrat, kadar Sc kaze, da hi
mogla nesrecna dezela dobiti kakSno pomoc cd
zaveznikov, zlasti cd Amerike. Nemcija Sc ma
ravno boji, da bi Sc ma vzhodu pojavila kaksna
armada, XII bi jo silila, da skusa braniti svoj ru-
ski plen z Orozjem, kar bi imelo "a poslcdico, da
hi il zmanjkalo vojaske rezcrve "a zapadno from
TO. Ali ko je Amerika pokazala, da zcli Rusiii
pOmagati gospodarsko, brez vojaSke intervenciic,
Sc je telegraficno obrekovanje Rustic povspelo
do vrhunca; in to je r%azumljivo, zakaj te more
Rusiia gospodarskO priti ma noge, je nemSko upa-
ME ma obvladanju vzhoda pokOpano.
Obrekovani MISC lie boljSeviki. Danes mi Id
Ruskem nikogar wee, da ne bi bill Z brzoiavnimi
poroCili do skrajnosti diskreditiran. Sistem kom-
promitiranja je pa enako prcmeten kakor peril
den. Nemci - hvalijo Rusc. Oni hvaliio boljsa-
vike in Jill slikajo kot svoie prijatelie. Oni pripo-
vedujejo o monarhistih, da prosijo IA nemSko p,-
moe. Oni opisujeio kadcte "a svoje zaveznikc.
Pc zadnjih p~orocilih je tudi Miljukov kajzericy
vazal.
wv WI wv SppHidll, Vi III more III
vse to resnicno. Use frakcije Sc bojujeio med
sabo; brest-litovska mirovna pogodba ie glavni
predmet ten bojev.A vendar maj hi vse tc frakciic
iskale nemsko pomoc in ~podporo! To je sevcda
nemogoce, in V Berlinu vedo, da ne more svet YER
jeti tega. Ampak s TEN mesanim korespodencnim
kompotom Sc doseze toliko, da ne We svet. kai
bi verjcl, komu hi zaupal, pa je vsled tega mai
boil pripravljen ne zaupati nikomur. In "a kai-
zerske interfere je $ TEN dosezen glavni eli.
Vap1ar ma nj Nap,niia o1i,o ;,+o,o;...
tenn, ola Sc zatemnjuje resnica o Rusiji. &c SO
spomnimo ma znano kapitalisticno konferenco Y
Svici, o kateri je Trockij objavil podatke IL a.
hiva ruskeea zunanjega ministrstva, nam je la
hko jasno, da so Re danes v raznih dezelah go!o.
vi kapitalistidni interest, katerim nj lie boljsevi-
Ska vlada, ampak ysak demokratiGni sistem 10
perm. Morda hi jih vlada menjSeviKov ali pa So
cialnih revolucionariev sc boil jezila, kakor boil
SeviSka. Lahko hi bio pokazati ma doloceno ka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23

u Ozirom ma mirovne pogoje ameriske stranke
je TO geslo absurdno. To, kar hoGe ameriska So
cialistiena stranka, to, kar hoGe program MEDIA
vezniske sOcialisticne conference, ali pa to, kar ho-
&c predsednik Wilson, sc V sedanjem casu ne do
seze z nobenO konferenco in z nobenim pogai ia
MEM.
Nideli smO, kako sta Avstrija in Nemciia "a
Cell vOjno. Namenc te atake poznamo. Vemo, da
so imperialistiGni i'm cd vsakega dcmokraticncya
programa bolj oddaljcni, kakor zemlia cd soinca.
Kje je lie senca upanja, da he govorimo o yaran-
cijah, da hi sc Wade teh draw ncnadOma prilago-
die demOkrati6ni ureditvi Europe in sveta fer
opustile svOje Observation-Disclosures tcz-
MET &c hi bile lie cd dalec pri wolff odreGi sc svo.
jim direktnim ali ndirektnim osvojcvalnim hamc-
nom, jim he hi bilo nikdar treba zaceti voine. &c
hi sc bile resile svoje pijanosti, hi bile &c davno
Uncle prilko skleniti mir. Toda &c so cd svoieya
prvotnega, seveda zatajevanega programa tekom
voJne formalno kaj Opustile, MISC stvarno sterile
mic takega. Karl lIabsburg Sc danes menda ne mi
si proklamirati IN vladarja Ukraine; toda TO
pomeni pray malo, dokler ie jasno, da hoGeta Mem
ella in Avstrija imeti moe, da postopata z lkraji-
no kakor Z vazalskO drzavo. "Mittcl- Europa nj
danes menda wee koncipirana kot skupna ali I'VE
Una drzava pod enOtno formalno suverenostio; ali
kot tesna zveza stirih drzav, predstavljajoGi CO.
spodarskO In vojasko enoto, loGeGa vzhodno Evro-
po popolnoma cd zapadne in krGcca imperialism
chO pot V AHij0, Jc sc Ncdno '8iitteI-Europa' V
hohenzollcrnskem programu.
kakSin konferenca maj hi priscilla ccLlralnc
Wade. da opuste lie nevarne naGrte? KakSna srcd-
silva bi imela druga stran ma konferenci. da hi y
tenn smislu vplivala ma hohenzollernske IN habs.
burske zastopnike? KakSno moe mai hi zlasti inc
la, dokler nastopajo nemSki in avstrijski drzay
niki V pozi zmagovalccv in nadaljujejo Oh vsaki
priliki svoje groznje Z me6em.
Zahtev pc TAXI konferenci nj bilo nikdar pray
resno Jemati. Popolnoma abSurdne so pa postaIe
liza %tragi6nih i~zkusenj z brest-litovskimi Doga-
1anJi. Maj sc re sod o vlogi, XII so 10 tam icrali
boljseviSki zastopniki, kakor sc hoGc; o vlogi mem.
ske diplomacije in n~emSkega militarizma ne more
btu nobenega dvoma. Tia igra je bila tako podIa,
da Je absurdno zahtevati cd drugih drzav, mai SO
daJo porabiti kot objekt move enake farse.
Da hi pa Nem6ija in Avstrija V sedanjcm 20.
lozaJu porabii vSako conference "a svoic scbiGnc
namene i'll "a okrepGanje svoje pozicije pri neiz-
ogibnem nadaljevanju vojne, JIG jasno kakor bell
dan.
Nobena kOnferenca he more dane, konca;i
vojne tako, da hi imela demokracija dobitcL cd
miru. Vprico sedanje situacije hi mogla konfe-
renca pomeniti nekoliko premiria, po,cm Ia 10.
ostritev vojne III pomnozitev zrtev.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23

pitaisticnc kroge, katcrim bi bia cello ylada kai-
zerja Nilicma ljubsa, kakor demokracija in re-
publlka. In porocevalci, XII sluzijo takim interc-
SOM, ne Skodulejo $ svojimi lazmi in zavijanji lc
RrsiJi in njenemu preporodu, ampak sploSni de-
mokraciji in $ tenn tudi pravim interesom zavey-
nikov in Amerikc.
TIE intrige so porodile re veliko Fla in eroze,
da ga povzroce Sc wee. Zdi Sc, da so povzrocilc
tudi tiSti fatalni nesporazum, XII nedvomno ti6i
"a boJi med Cehoslovaki in boliseviki, in hi lahko
postal katastrofalen. Nobenega dvoma nj, da so
bill zelo merodajni yoditelji boljSevikov, med
nJiml ma vsak natin Trockij in socialno revolucio-
narni zunanji minister Cicerin sovrazni nemski
vladi, vsed cesar hi Sc bio vsaj seasonal mo-
raio razviti pr jateljsko razmerje med mimi in
zavezniki ter Ameriko. Bait Sc je, da Sc je vsled
onlenJenih intrig V tenn mnogo pokvarilo, kar BIO
tezko popraviti.
Absolutna zmota je, &c Sc polaga nebosezno
upanJe V strmoglavljenje bolisevikov. .Sovrazni-
ki socializma Sc kruto MOTTO, &c mislijo, da hi
bl z mimi socialism, V Rusiji porazen. Naibrzc
ID sc zgodllO has narobe. Pc naSem prepriGanju
Je boIlsevlska taktika prav malo sOcialisticna in
preprlcanl smo, da bi imeli meniSeviki veliko
uspesncjso metodo. Kar JIG V dosedanjem boljse-
viSkem delu demokraticnega je organizacija DO
~SovJetih; ampak da hi bilo V Rusiii veliko resniG-
no soclalisticnega uvel javl jeno, je bajka, $ ka-
tero Sc morda nekateri Dol jSeviski voditelii tola-
"'Jo' pihIl SlIo cldilhe TdLnln HJlnONln IlStON, V
katerih skusajo razlagati, ola JIG moral kapitalizem
, Rhsiji najprej podlcci, ker je bill najbolj slabo-
ten. Anfpak to JIG COLA samoprevara. Tudi &c pod
ieze kapitalizem, ne pomeni to socializma XII mo-
re uspevati lie tam, kjer so tia zanj pripravlje-
ma, in Steer ne lie agitatoricno, temvec ~predvsem
po gospodarskem razvoju. Gotova stopnja kapi-
iallzma je predpogoj "a socialism. cato torei
tudi boljseviki ne morejo uresniciti socializma,
kjer nimajo podlage "a socializem.
Druga stvar je pa socialisticno delo. To pa ne
izgine, tudi ce padejo boliseviki, zakaj da hi mo-
gla ma Ruskem traino zmagati reakcija brez zu-
mamie sile, je najvecja zmota. Da hi Sc ma Ruskem
unicil socialism,, kolikor ga more uspevati 2 OH
rom ma gospodarski razvoi, bi bio treba uniciti
vso rusko revolucijo in demokracijo, torei dovo-
liti kajzerizmu, da jo pogazi.
Yes BOZ proti socializmu V Rusiji torej ma
%sprotuje tistim ELLEN, "a katere Sc bojuje Anne
rika in XII so demokraticni. In cato so vse intrige,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23

ameriSke armada IL Europe, sc pri TEN lahkO skill
cuje ma to resolucijo. PRAY to JIG pa markanten
dokaz, da nj Ia navidezna nevtralnost nikakr-
Sna nevtralnost, ampak oGitna pomoG "a NemGijo
i'll najbrze omogocenje nemske image.
Stranka no6e biti pronemSka. Ampak Ber-
gerjeva parola je absOlutno pronemSka, i'll st. loui-
Ska resolucija jo %omogoGa.
Omenjeni clam stranke, Xxi spOZnavajo to in
Sc ne s~trinjajo $ tenn, sc pa vendar izgOvarjajo,
da hi bill prcklic te ominozne resolucije z%namenje
slabosti i'll strahu, zlasti radi tega, ker je bilo mno-
so clanov Stranke preganjanih in hi Sc lahko trdi-
10, da je stranka %izprcmenila svoje stalisce zaradi
perSekucij.
To s~klepanje je popolnoma ~napaGno. Pred
vsem hi i'll he bo stranka nikdar storila koraka,
XII ga ne hi ta ali oni nasprotnik tolmacil ma svoj
nacin, $ stalisca svojih intercsov, 2 namenom, da
skoduje stvari, Xxi mu nj vScc. Stranka, XII hi Sc
hotela izogniti napaGnemu razlaganju i'll eventuel-
nj p~ersiflazi, hi morala opustiti vsako aktivnost,
toroj sploh ne bi smela biti stranka.
Ia reSne Judi je strah pred krivimi komen
tarji prazen. &c opusti stranka stalisce, o kate
rem sc ie prepritala, ola je z%greSeno, ina cato do
SIT in dovoli mocnih razlogov. xiv krst ne zahte-
va, da hi storila to brez utemcljitve; 6e pa poda
svoje %argumente, bodo tako SLIM, da mora vpriGo
njih obmolkniti vSaka porogljivost.
Ostal hi Sc ugovor, da hi sc stranki lahko oci-
tala zmota V ST. Louisa. To je pa najslabSi izmcd
w I'm hhJi MANU- III iNtSd ClpNt-
ka, tako tudi nj nezmotljive cloveske organizacije.
a te je bio "a ~najvecje duhovc caStno popravljati
svoje zmote, ne more biti TO sramotno "a amerisko
socialistiGno stranko.
Ako bi bio staliSGe st. louiSke vecine pravil-
no, tedaj hi tudi mi dejali, da Sc nj trcba ozirati
ma nobene persckucijc, ampak It'll svoio pot daijc.
~Izprememba je pa p~otrebna, ker nj bilo tiSto sta
liSGe pravilno in kcr so internationally dogodki,
Xxi so sledili st. louiSki konvenciji, Z vso silo potr-
dill to nepravilnost.
Sauna sebi, Svojim interesom, svoiim ELLEN i'm
nacelom socializma Sploh jc stranka dolzna, da SC
postavi ma drugo S~taliScc, ma tako, da ga bo mo-
goce zagovarjati pred forumom International
in da no mo2oce aktivno dclati V prid proletariata
i'll "a pospeSitev socialiSticnih nalog.
I%zprememba staliSca oziroma nadomestitev
st. louiske resolucije $ pravino izjavo izraza We
liko wee poguma kakor strahopctnoSti, tiStega po-
guma, Xxi je V socialisticnem gibaniu ncizogibno
potrcben: Pogum pravega spoznanja, pogum pre-
p%ricanja, pogum zanicevania ia nizkotnc ocitkc.
"a pobalinsko smeScnje in "a prazno natolcevanjc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23

kl hocejo oslabiti rusko revolucijo. T. vsakera de.
mokraticnega s~taliSca vredne IA iostre Use oh
SOdbe.
la Sc vldl, kako sc meSajo in krizaio vcsti o
h''SiJi, cbJavlJamo V nasledniem najzna6ilnejSa
to Sc seveda ne pravi najresnicnejsa poro.
ella, XII so Sc zadnji cas- zasvetila V casopisiu
IL Harbina j~avljajo, da Sc ie general Hor.
vath, vodJa sibirskih kazakov, p~roglasil "a pro.
Vizorlcilega ~vladarja V Sibiriji. V svoiem plav-
mem stanu V P%roganici (Mandzuriia) ie IIorvath
lzdal proglaS, V katcrem pravi, da BIO nova sibir.
ska vlada V polni meri sodclovala z zavezniki Y
voJni proti Nemciji.
Nesti, XII so dospele V Washington, proyii,
da Ie Anglia izkrcala move Gete v Vladitostoku
v SiblriJi i'll ma murmanski obali V seyerni Ru-
sill IL Svedskih virov p~oroGajo, da ie nova an.
glcSka armada V Murmanu prccej velika.
IL kodanja: "Tidens Tegn" ina porocilo IL
Nardoa, da je prislo 1000 boljSevikov V Muir
man, toda kontrarevolucionarji so Jill zajeli in
razorozili. Pozneje je bilo razorozenim soviet.
skim vojakom dovoljeno vrniti Sc V Moskvo.
IL Pekinga ma Kitaiskem Coskoslovaske se-
tie so zasedle Nikolsk, severozapadmo cd Vladi-
vostoka, in boljseviSke cete Sc umicejo prot Ka.
barovsku. 1900 kazakov in veGje stcvilo kita iskih
i'll laponskih prostovoljcev Sc je pridruzilo &C.
hom. Brzolavna zveza med Vladivostokom i'm Pc
kingom jc zopet odprta.
Nadaljc so ceskoslovaSke cetc premagalc
boljsevikc blizu Cite ma transsibirski zeleznici
V srediscu Transbajkala. General ILorvath in dru-
81 clani move sibirske Wade so odsli v Nikolsk.
da sklencjo zvezo S Cehoslovaki.
Brezzitna brzojavka IL Moskve pravi, da
IN hn11Sayiki nri.al; nfon.,,o ,,o.. u.-1. : VI
slovaskih prostovoljcev, XII kontrolirajo pc prejs-
Nth porocilih vso zapadno Sibirijo in veG krajev
v Veliki Rusiji.
Brzojavka, XII JIG d%atirana 9. juniia in priha-
ia IL d%eparmenta "a vojaske operacije lirslske-
ga kOmisariata V Moskvi Sc glasi:
"Nase cete so pc pripravah "a ofenzivo ma
teskoslovaski 'front.' dosegle velike uspehe. Sko-
raj brez vsakih izgub so okupirale Sizran 90
(Konec ma 6. strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23

"CHaj, zapomni 81, pa ne verjemi" - to je
~najboljSi svet, Hi ga je dandanes mogoce DAFT eta
teiJu, kadar gre "a vesti o Rusiji. Mnogo kaosa
y sedanja vojna ustvarila pc vsem svetu; toliko
ga pa nj mixer, kolikor V vesteh o Rusiji, in Glo-
vek Sc naposled lie cudi, da Sc nj priSlo med ma
rocnlki in kupovalci c~asopisov do revolte proti
priobcevanju ocitno zlaganih vesti brez vsakega
kOmentarja, takO da hi dobroduSni citatelj moral
dobiti vtisk, kakOr da je cd prve do zadnje bese-
dc vse resnicno, kar je crno ma belem.
Mice he more, zlasti v Sedanjih burnih ca
sih, pricakovati, da Sc ne hi tuintam vrinile EMO
te v porotila. Ali kar sc tice Rustic, bi moral Glo-
vek re misliti, da so zmOte glavno pravilO, reSni
ca pa sporadicna izjema, ce ne bi moral biti
liza tako dolgih izkusenj definitivno preprican,
ola ne gre "a zmOte, temvec "a hudobcn namen
Teh "zmot" nj lie proved, ampak ticeio sc tudi
prevelikih reel, da bi Jill bio mogoGe res Sc sma.
trait "a zmote.
fustlmO ma stran vse raznOvrstne bake o H.
sod bivsega carja in oStalih RomanOvcev. Zdi Sc,
ola imajo nekateri d~opisniki re bolezen, da Sc ne
prenehoma bavijO S tenn ex-velicanstvi in vi
sokostmi, pa 81 izmisljajO, ker ne vedo mic pozi-
tlvnega. VzemimO pa druge %slucaje, XII hi bill
~ogromnega pomona, &c hi bila porocila o njih res
nicna.
CitatelI j sc spOminjajo, la so bill pred ne
davnlm vsi listi polni vesti o kontrarevoluciji, o
zavzetJu Moskve, o strmOglavljenju boljsevikov,
o begu Lenina in Trockega. Bivsi veliki knee
Mihajlo je bill r~azglasen "a carja, tidal JIG mani
fest, katerega besedilo smo citali V brzojavih, cd
vseh strani so Rusi vreli V ~njegovo armada; mon
arhlJa Je bila Obnovljena.
Par tednov je minilo. o monarhiji nj ne duha
ne siuha. In danes We YES svet, da nj zavzel Mos
I'VE ne kornilov, ne Kaledin, ne Ncmci, da MISC
Dill b~oljseviki strmoglavlieni, da nista Lenin in
Trockij nikamor bezala, 2 emo besedo, da so bill
Vsi tlsti telegram zlagani od konca do kraja.
Yes ia cas- pa MISC dotiGni correspondent po-
dali niti najmanjsega pojasnila, kako so prisli do
onih vesti in kako so mogle nastati.
Jasno Sc torej spoznava, da je bill vse skupaj
nesramen bluff. Porocila $50 bila cd konca do kra-
ia skovana, fabricirana, in razposlana po svctu.
UpOzorili smo re ma to, Ola ina V teh fabri-
katih oficiozna Nemcija svoie prste. Vzrokov ina
dovolj, da skusa kompromitirati Rusijo "a VISA
ko ceno, in sicer vso RUSTIC, vse njene stranke
In struje, vse memo delo, vse meme ellie i'll zelje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-07-23
E PROFIT VoLJI.

Kjer je nevtralnost nemogoca, nastopa neizo.
CHINO vprasanje, ma katero stran sc postaviti. To
yprasanje jo imperativno tudi IA socialistieno
slrsnko. Ako ne hi bill &c izbruh vojne povzroSil
zmede v socialisticnih Organizacijah raznih dezel.
zlasti ako ne bi bill nemski socialni demokratje $
svoiim nesrecnim glasovanjen dine 4. augusta
1914 v rajhstagu ustvarili usodepolnega prece-
densa, hi bila naloga lnternacionale, ola doloei, nG
kakSno ~staliste sc postavi he kakSna posamezna
socialistiena stranka, ampak organizirani social
zem vsega sveta.
Internacionala JIG izgubila moe in sposobnos,
N TO. Zimmcrwaldski konferenci sta Sc sami DO.
oblastili, da stopita ma mestO lnternacionale. nista
pa bill do tega nikakor opraviGeni, ker nista fax
ti6no zastopali mic druzega, kakor posamezne frak-
cije nekaterih socialisticnih strank in nekoliko
cseb. PoznejSi ~poizkuSi, da Sc zbero vsi deli ak
tivnega socializD.a, so Sc ixjalovili.
VpraSanje, ma katero stran sc postaviti. pa
zaradi tega vendar nj izgubilo svoje vaznosti. &c
"a nj bio mOgoce reSiti ma mednarodnem kongrc-
SUI, hi ga morala reSiti vsaka stranka Ease, ali pa
skupine strank, katerim je bill sestanck mogoG.
Tako Sc JIG scSla medzavezniSka konferenca V Lon.
donu in ma enaki podlagi hi Sc socialisticno delo la
hko nadaljevalo V SirSem obsegu.
Ali tudi v ~slucaju, &c ne hi bill talk ses,anek
mogoc, Sc stranka V Ameriki ne more izogniti
vpraSanju: Ma katero stran? To Sc pravi: Ne hi
Sc mu smela izogniti in iskati ne hi smela nacina,
da Sc mu izogne. Kajti kakorkoli Sc obra6a, ka-
korkoli poiasnjuje svojo taktiko Z resolucijami iii
izjavami, odpraviti lie more deftva, da stoii ma
ei ali ma drugi strani. &c Sc to godi aktivno ali
pasivno, ne izpreminja ma stvari mic.
Danes Je neutajivo dejstvo to: Amerika ma
eni in centralne sile ia drugi strani so V vojni.
&c JIG kjc ma svetu mogoca nevtralnost, tedaj go
tovo V teh dezelah hi. Bit V Ameriki nevtralen,
Sc pravi he pomagati Ameriki. Ne pomagati Anne
riki, Sc pa pravi pomagati ccntralnim slam. IL
tega nj izhoda. Tudi &c je pomoG lie moralna, ie
vendar pomo6.
To ie dokaz, da st. louiska konvencija nj pre-
vdarila svoje ponesrecene resolucije. kajti da hi
hotela stranka pomagati Nemciji, lie. more verjeti
noben pameten clovek, cetudi je mogoce, da so
med njenimi Glani %posamezni simpaticarji Mem
cije, kakOr so tudi V drugih strankah.
Ako vzamemo vse skupai, prihaiamo do "a
k%lju&ka, da ina sklep tedanje strankine vetine
efekt, HI ga nj hotela. Ali ia efekt je nujna po-
sledica omega sklepa, in ce hote stranka odstra-
nlti efekt, mora odstraniti njegov vir, to je st.
louisko resolucijo.