Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
Zakaj SO stavke.

Iagovornlkl velekapitalisticnih
intereSov, XII piSejo, kakor sc Jim
ukazuje, ker je njihovo pero ma
prodaj tistemu, kdor na.jboljc
plaza, ~opisujejo stavke kot posle-
dice delavSke objesti in kot delo
hujskaGcv. Po njihovem opisu nc
pomeni stavkati mic druzega, ka =
kor paSti lenobo. Ma Ia nacin hi
bila vsala stavka prava igraca in
lie 6uditi sc je, da nj vedno vsa.i
polovica delavcev V dezeli ma
Strajku.
Y reSnici je V stavki pendar ne
taj druzega. Gotovo Sc Strajk az
likujc od Strajka; ampak &c ne V
drugem, so 81 vendar vsaj TEN
vsi enaki, da Sc mora delavcc cd
povcdati zasluzku, kadar stopi V
stavko. Tczko je k%apitalistu po-
ponoma razumeti, kaj to pomeni.
To, kar je delavcu zaSluzek, ic
llapitaliStu profit. Toda profit nj
kapitaliStu pOtreben, da vzdrzuje
2 njim Svojc z~ivljenje; &c mu do
biCek Ndaj izoStane ali pa cc sc
skrGi, SO 5 tenn lahko zmanjSa ME
gova goSpodarSka moe. Lahko .ie
vSled tega oslabljen V konkurenG-
mem boju, XII vlada med kapitali-
Sti. Nj pa treba, da hi imclo to kaj
vptiva ma njegov privatni naGin
zivljenja. &c izkazujejo njcgovc
kniige par tiSoGakov mani dohod-
ka, mu cato nj treba stradati A;
sploh mu nj treba, da hi 81 odre-
kel katerikoli uzitek, XII ga ie va
jcn. Tudi njcgov luksus oStane od
tcga Sc ncdotaknjcn.
u delavGevo mczdo jc drugaGc.
TIE ic vecinoma toliko, da Sc ravno
vzdrzujc zivlienie - vGasi malo
bolje, vCasi malo slabSc; ampak
preko te potrebe sega malokda.i.
Delavci, Xxi morcjo vloziti par do
larjev Y banko, so re nekakSni ari-
stokratje med proletarijatom.
Jasno je %torej, da pomeni izgu-
ba zasluzka IA delavca vSe kaj
druzega, kakor izguba profita N
kapitalista. Pri delavcu vplivaic
dohodki naravnost ma kuhinjo; {,
izostaja zaSluzek die casa, pride
lahko prava, pCpolna beda V hiso
To ie zelo razumljiv razlog, d;
ne koprne delavci mic prevec pr
stavkah ,ampak navadno rails
spreimejo manjSe zboljsanje brei
boja, kakor da morajo "a vecj,
riskirati straik.
Izguba zasluzka hi sploh one
moqoGala resnejso stavko, &c n,
hi bio organizaciie, $ katero 81
delavci tekom boja vsaj tolik,
podpirajo, da 60 drzc mad vodo
Kajti breZ vsakih dohodkov ne b
mogla veGina delavcev vztrajat
niti par tednov. TiStih, XII imaj,
toliko prihrankov, da 1--WE 2 MIN
lahko kaj dali casa, ie med mas;
toliko, kolikor ocvirkov V Spe
hovki.
Pa tudi ce imajo dclavci orga
nizacijo in sc "a nekaj casa lahk,
zanaSajo ma podpore, MISC takO &c
20 naghjeni k stavkam, da hi jill
provocirali brez potrebe. Tudi "a
Sladi organizacij MISC n~eizcrpni
Podporc he morejo biti tako We
like, kolikor hi znaSal redni "a
sluzek. Tisti, Xxi so &c p%rcziveli dol
gotrajne Stavkc, vedo liz lastne IL
kuSnjc, da pride prejalislei pc
manjkanje, XII sc elm dalje tcz,
prcnaSa.
&c hi bilo to vSe, $ elmer NOR:
dclavec V slucaju Stavkc racunati
hi zadostovalo, da hi v~sele.j resn,
prevdaril ,predcn glasuje "a BOZ
Ampak TO nj vsc.
Kakor V vsakem boiu, sta tud: y
TEN dive s%trani, 0d katerih hi VISA.
ka rada zmagala. In kdor nocG
p~ostavljati resnicc ma glavo, mo.
ia prilnati, da imajo kapitalisi'
veliko moe, katerc sc energicno
vcasi brezvcstno p~osluzujejo, da
hi skruSili moe dclavstva. To pa
tpovzroca Stra.ikujoGim dclavcem
vcasi Sc hujSc t%rpljenje, kakor IL
CUBA zasluzka.
V mnogih krajih, kjcr vladajo
vclike kapitalisticne druzbe, sta
nuicio dclovci Y komnauiiSkih mi.