Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29


vajeni protislOvij. Vemo, da so
ona pogoj napredka in zivljenja.
So pa tudi protislovja, XII MISC ma
ravna, Xxi 50 umetno skupaj I'VE
rizena in Skrpucana. Taxa proti-
slovja Sc mele nepotrebna, ampak
tudi SkOdljiva.
Liberalni individualizem .je V
protislovju 5 srednjeve5kim uni
verzalizmOm: Anarhizem .je Stra-
stni s%ovraznik socializma. Ia pro-
tiSlOvja MISC umetna, temveG ma
ravna, ker so plod razvitka.
A%narhizem hOce popolno pro-
stost posameznika. DO s~krajnosti
izvedeni individualizem .ie anar-
hizem. Popolna syobOda posamez-
nika ne pozna nobene meje, owl
re, poStave. Pozna samo posamez-
nika 5 svobodnimi kretnjami.
Socialism zastopa nasprotno
moe c%elote, druzbe. Prayi, ola Sc Y
tenn rodi tudi SvOboda posamezni-
ka, V kolikor mu je potrebna "a
neoviran r%azvoj.
Misel, dd je socialism zgoli
g0Spodarstven, administrator
in politiSki program - je napa-
tna. Dcba, ko je bilo S|ocialno
vpraSanje le zclja zelodca in vse.
obilja jc zal "a nani. Dandancs so
vprasanja ciSto notranjepa Una
GAIA mnogoErat cminentno soci-
alma, zahtcvajo zainteresiran.ia
in lojalne reSitve. V svojem vsak-
dan;em zivljenju sretavamo pro
tiSlovja, Xxi Jill 4 enc Strani pow
darja socialno in Sociali>titno ma
cello, L drugc pa indiyidualisticni
nagon, ki "a 2astopa anarhizcm.
kaJ je socializem. Ma kratko!
On stremi 20 preobratu danas-
ME drUzbe. V kakSnem smislu?
Da ckonomSko, goSpodarstvcno
izrayna dana;nic yelikc razlikc
med liudmi. V Ia namen zahteva
posploSenje ali podruzabljenje
produkcijskih oredstey. To je te-
mcljni in prvotni stavek moder-
mega socializma. Same oni. XII sto-
j ma tenn staliScu, more o sebi
reel, da .je socialist.
kaj je 'torej $ preobratom dru-
zbe? 5 TEN je najtcSne.je zvczana
usoda posameznika kot druzab-
mega Ginitelja. MatcrialistiGna fl
lozofija, s katero Sc hoGc Ia pre-
obrat znanStveno utemeliiti. gre
predalcG V ekstremnost in pozab-
LA rada ma p~oSameznika kot 1.-Two
i'll hoteGe bite.
P~osameznik je vedno zavzemal
druzbi vazno me~to. To Re
vsled tcRa, ker ina ysak posa-
meznik do druzbc, V kateri zivi in
sc giblje. tudi dolznosti. Zakaj IL
svojih d%ruzabnih in socialistic-
nth dolznoSti izvaja posameznik
tudi Svoja prava, kakor vidimo to
lahko Sieherni dan.
Obratno pa sc mi dozdeva, da
gre pretirani mdividualizcm pre-
daleG. kcr pozna Y pryi vrsti sa-
mo pravice pOSameznika, docim
c svojih dolznostih noGe ni6esar
cuti ali pa Jill lie n~ejaSno in nego-
tovo naglaSa.
Ia diva naGelna znaka V naSem
zlvlJenju sretujemo V socializmu.
Socialno naGelo: Socializem ne
sme individualno ustvariati novih
dolAnosti in vczi, zakai naloga So
clalizma nj, mnoziti dolznosti DO
sameznika do druzbe ali pa drza-
We. Socialno zlo-Ge ga opazujc-
mo tudi zgoli Z gmotnega mo;ri-
scale umcteljcno ' rcrcdnoSti
in nepravilni-vsled tcga ncpra-
vitni-razdclbi d|olznoSti med DO
samczniki. Delavec, sploh proleta-
rec. ina daGdancs dolznoSti. 1--WE
II V StiSkah poleg iz~vrscnega de-
la, drugi zopct imajo pravico do
lenobc in uzivan.ia.
Lenoba je najvcGic s~ocialno
zlo.
Socialism ina tcdaj nalogo to
nredlti. To pomcni "a danaSnio
druzbo popoln prcobrat do te.
daj, dokler ~uzivajcGi del ne pri-
zna potrebe te urcditvc.
kakSni so pripomoGki tc urcdi-