Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05
Enakost sn neenakost.

oio j. IVA Shu iJu
di in ia neenakost ie cello p%otrebna "a vsako dru-
Sabno zivlienje."
To je ugovor, Xxi Sc mora pOgostoma slisati
cello cd resnih nasprotnikov. In vendar je mad
ye povrSen in prazen.
Pribiti sc mora enkrat, da nj socializem nj
kdar u6il enakosti vseh Judi. Kdo pa mai taji
dejstva, Xxi Jill neprenehoma gledamo z lastnimi
oemi? Ljudje so neenaki, seveda, pc telesnih in
dusevnih lastnostih. Lepi in grdi, visoki in nizki,
pametni in neumni, zivi in leni, veseljaki in cme-
re - raznOvrstni.
VpraSamo: Ali je neenakost, XII jo prineso
ljudje S sebOj ma svet ,razlog "a neenakO z~ivljenje,
kadar odrastejo? Ogromna veGina d~anaSnjih
Judi gotovo pritrdi. KakO bodo sodii pc tisoc
letih, tega sedaj ne moreno ugibati.
&c je pa res, ola ina vsakdo pravico, porabi-
ii vse moGi. Xxi mu Jill je dala priroda, kakor paG
~naibolje INA, V svojo korist, tedaj pa zopet vpra-
Same: kje je pa Ostala V sedanji kapitalistiGni
druzbi tista neenakost, XII jo je ustvarila priro-
Ola? Neumnez, Xxi ina dovolj denarja, ne trpi pray
mic vsled intelektualnega pomanjkanja. kajti
bogastvo mu nadomesti vse. Revez pa ne more
razviti svojih darov, morda Jill Sc ne spozna.
Brez b~ogastva ostanejo neplodni in morda Sc IL
ginejo.
Neenakost V sedanji druzbi je dvojna Prva
Jc prirodna, druga pa socialna, pravzaprav gcSpo-
darska. cato he zadOstuje, govoriti enostavno o
neenakosti ljudi, kajti gospodarska neenakost la
hkO izbrise posledice prirodne in lahko ~popolno-
ma p%rekucne razmere, XII jh ustvarja samo pri-
rodna neenakost. Use dobre lastnoSti, HI Jill ina
jo ljudje cd r~ojstva, so V kapitalasticni druzbi
za Nth lastnika neplodne in brez vrednosti, ce
nina enc, Xxi edna velja Y sedanjih razmerah: &c
nina daru, pridobiti 81 bogaStva. Kapitalizem pri-
znava same Spekulativnemu kupciiskemu duhu
.~veljavO. Ucenjak, iznajditelj, umetnik, XII nina
sposobnosti, da hi napravil $ svOio uGenoStjo, :
svoiimi iznajdbami, s svojo umetnostjo dobre
kup6ije, Xxi ne INA delati reklame Ease, XII Sc ne
Una pehati V ospredie, Xxi nina tiste brezobzirno-
si, da bi poteptal druge in cez Nth trupla pri-
Sci do svojega ella, lahko strada V podstresni
sObici oh svOii znanOsti in umetnosti. Priroda mu
ie dala sicer vecje zmoznosti. kakor drugim, am
pax druzabne razmere mi6ijo to ~njegovO pred
most in ga ~potlacijo ~globoko pod one. Xxi nimajo
nobenega njegovega daru, Xxi pa znaio delati de-
mar 'iz mic" in XII znajo morda ~njegove velike
moti porabiti Ia svoi veliki dobi6ek.
Najvecji sovraznik prirodne neenakosti je
gospodarski red, XII postavlja re OBJ rOjstvu lju-
di neenake lastninske razmere. Tia red zene Ii
beralni nauk O svObodnem razvoju vsake moci
naravnost v absurdnost, ker vklepa vse moci V
sluzbo kapitala in daje svobodo ukrepov lie last
niku kapitala.
Vzemimo primer!
Dvoje Judi pride ma svet, Tone in Tine. Ne
enaka sta. Priroda ie dala Tonetu veliko dusev-
no moe. telesno lepoto in sposobnost velikega no.
tranjega %razvoja, povrh pa mehko srce. Use to je
OdreKla l1netu; dala mu Je maJhno pOrclJo du-
ha, fizicnO neznatnOst, psihicno lenobO in po-
vrsne cute. Oba mai Sc r~azvijata svobodnO: Tone
DO pc nagOnu svojih lastnosti delal, ustvarjal, po-
daril DO Glovestvu mnogo lepega in koristnega,
IA kar mu DO ljudstvo hvalezno i'm Sc pozni po-
tomci sc bOdo radi spominjali njegovcga imena.
Tine postane mOrda MENU Skromen pOmocnik, XII
stori malo, ker ne more mnogO in tudi TO lc pc
navodilih mojstra Toneta. Taxa bi bila VOLTA
prirode.
T.I~ 1.:.l II =: - 80 MT.
denarja, lastninsko pravico do obseznih zemljiSG,
grascin, tovarn, TCnetu je pa niclo. V naSi druzbi
sc pa he more ziveti cd prirode. Tone, brez de-
maria, pOlde mOrda liz cetrtega razreda h kaksne-
mu rOkOdelcu; &c DO zelo srecen, sc prerije stra-
dajoc in prezebajoc, s pomocjo instrukcij in tuje
milOsti do kake viSje Sole in pride k Tinetu V
sluzbo. Tine gospod, Tone pa hlapec Zee tudi NOR
ola S kakim visjim naslovom), Tine lastnik, Tone
pa nemanie. Tone BIO s svojimi zmoznostmi ma
%polnjeval ~blagajne drugim, Tine pa praznil Ease.
Ia socialna neenakost nina niG druzega O.
praviti S prirOdno neenakostjo, kakor da 10 raz-
vel]avIJa. Ona je naravnost nenaravna, roper pri-
rodo. In Ola pride priroda do svojih pravic, da sc
u~veljavi ona neenakOst, XII jo je ustvarila priroda
sama, je treba Odpraviti gmotnO aprioristiGno
neenakOst i'm socialni red, XII j dale podlago. Ne
enakOst, ampak enakopravnost je potrebna, da
sc lakhO r~azvijajo vse moGi V enaki svobodi.
EnakOpravnOst pa ne more biti ~resniGna, ce
III gospOdarskO lastninska. Use oblike "enakO-
pravnosti', Xxi Jill velica sedanja druzba, so pra-
zne besede, ne pa enakopravnost. Beraeeve pravi-
ce MISC nikdar enake miljOnarievim, pa &c hi sto
Dngfn .I.LA IL D---A. - -