Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-20

jarmiti.
Popolnoma oGitno JIG to postalo z aneksijsko
krizo.
Da je bila Srbija razburjena, kO je Avstrija
anektirala Bosno in Herzegovina, je tako razum-
1.-Two, kakor da zakrvavi roka, te jo vrezes. In
vsaka najmanjSa demonstracija V Belgrade je
dajala vojnim hujskaGem ma Dunaju povod, da
so 2 zlaganim patosom pozivali AvstrijO, maj po-
tegne nee in kaznuje "predrzne balkanske pritli-
kavce." Znani ''veleizda jniSki" process V Lagre-
bu, XII je bill lie ~najvetji, ne pa edini tendenGni,
sleparSki politicni process zadnjih let, je tudi incl
proyokatoriCen namen in militaristiGno ozadje.
Sledil mu je potem ma Dunaju drugi, pod ime-
nom Friedjungov znani process, Hi sc je zakljucil
Z grozovito blamazo oficielne Avstrije in doka-
zalo Sc je avstrijski diplomaciji, da je podlo fall
sificirala dOkumente, XII so potem Sluzili IA pOd-
lago obtozb. V tistih casih so ma vseh koncih IL
krajih izvohali ''zarote." Trapasti in ,zabiti ba-
ron Rauch, tedanji hrvatSki ban, je klobasal o
pripravah "a nekakSno zvezo jugoSlovanskih re-
publik ) kraljem retrom ma Gelu % in je me
nj Mic tebi mic trdil, da so tudi Slovenci zaplete-
nj V TO rec.
Tako so Sc neprenehoma pripravljala tia, ola
hi mogla krviAeljna klika loze poloziti svoje sa-
tanSko SEINE vanja.
Grof Aehrenthal, Xxi je bill V Gasu aneksije
9vStroogrSki zunanji minister, je bill obliubil Sr-
biji goSpodarSke ugodnosti, Ge prizna aneksijo
in Sc s%prijazni 2 deianskim poloza jem. Srbija Sc
ie S%pokoiila, AvStrija pa ie tako drzala svoio be-
scdo, da je ma liubO Svojim oderuskim veleagrar-
Gem vsilila Srbiji Sc slabSo trgovinsko pogodbo.
nego je bila ~prejSnja.
Treba je vedcti, da je bio to ne lie oSkodo-
vanje Srbije, temvec tudi peklensko hudodelstvo
mad avstrijSkimi narodi. Zivinoreja V Avstriji je
Sc vedno nezadoStna, zlasti ker prodajajo vele-
agrarci n~ajboljSo zivino Y tujino. Meso je V Az
Striji tako drago, da 81 ga delavec, poSebno Ge
ina kaj druzine, komaj o praznikih lahko privo-
sci. SrblJa pa mora prodajati zivino, ce hote do
biti dcnarja IA druge potrebStine, kaierih nina
V dezeli. Ali ne lie da ic Avstrija nalozila ma uvoz
Irvine in mesa takO visoko carino, ia So Gene "a
delavSko ljudStvo skoraj nedoSezne, je tudi ome-
'Jila mnozino mesa i'll Irvine, XII Sc SINE vpeljavati
II balkanSklh dezel ter le ma Ia nacin umetno IL
stvarila pomanjkanje mesa V ''domovini."
Bogatim zivinorejcem je bilo to seveda pray.
Om so ma ia natin lahko podrazevali meso, kakor
Jill je bila VOLTA. Tepeno pa te bilo predvsem do
mace prebivalstvo. Ma drugi strani pa je bila o.
Skoddvana Srbija, XII je bila odvisna cd izvoza V
A.vstrijo, zakaj V Turtijo nj mogla prodaiati vo-
low lii presicev, drugam pa nj imela poti.
Tepeno je bilO avstrijsko ljuds:vo tudi cara
I'll tega, ker Srbija brez zadoStnega zivinskega iz-
voza nj imela denarja IA nakupovanie industrij-
skin potrcbScin. Nsled tega MISC Uncle avstrijske
tovarnc zadoStnih narocil in avstrijski delavci nj
so imeli dosti della. Industrijske krize cutijo ka-
pitalisti, ali Sc veliko bolj Jill cutijo delavei.
-Aneksija Bosne in Herzegovina je zadela Sr-
bijo nacionalno, ali zadela 10 je tudi gospodar-
sko. IaneGatila je memo ekonomicno odvisnost cd
-AvStriIe. Bila je SamoStojna drzaya, pa vendar
nj ime!a SamoStojnosti. Podobna je bila Glovcku,
Ii ina svojo hiSo, pa je Y njej zaprt, ker je VISA
HemiJa okrog hise tuja, pa ne SINE brez sosedo-
vega dovOljcnja stopiti ne skozi vrata ne skozi
okno. a nameSto da hi bila Avstrija re zaradi
Svojega izstradanega prebivalstva izpolnila svo-
10 obljubo, pa dovolila Srbiji, da odpre svoji Ii
vini vrata V habsburSko monarhijo, iih je Sc boil
zapahnila, kakor pref.
Neprenehoma je dunajska vlada izzivala afe-
re 5 Srbiio, svoiim narodom pa je pripovedovala
roparske bake o pohotnosti Srbov in o nevarno-
si, Xxi prihaja IL male Srbije. : takimi trapastimi
pravljicami je vplivala posebno ma aristokratic-
no in meStansko vetino V delegacijah, da j je do
voljevala cd leta do leta veGje, "a siromasne ma
rode re neznOSne vojaske kredite.