Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-21

garsko. Pc odboju turSkega navala ]. 1853. pred
Dunajem, po zmagi princa Evgena pri Zenti l.
1897. IN zavzetju Belgrade III. jc kazalo, ka-
kor da sc pretenzijc lIabsburzanov ma balkanski
polotok tudi V doglcdnem Gasu obistinijo. Zma-
govito je grof Piccolomini $ svojimi o~klcpniki pro-
drl pc Moravi in Vardariu l.. 1859. do Skoplja,
starodavne stolice srhSkega carja Stefana DuSana
Nehkcga. cd takrat naprcj so sc Habsburzani
smatrali "a zaScitnike krScanstva in varuhe srb-
skega naroda. Dunajski dvor je prirejal in podpi-
raj vstaje med Srbi in Bolgari vsakokrat, kadar JIG
nastopil konflikt med Avstriio in Turcijo ali Sc
KAY takcga iskalo. Kadar SO Srbske in bolgarske
ccte lzpoinilc SvoJo nalogo, so sc prepuStile tur-
Skemu maScevanju ii. ". 1859. JIG Avstrija pozvala
Jurija Brankovica na vstajo, u &c |. Ill. je umrl
V avstrifskem j%etniStvu, ker JIG bill ma sunni zveze
s pravoslavno RUSTIC. Trumoma JIG Avstrija vabi-
la srbske i%zseljcnce izpod turSkega jarma, obeta-
loca Jim svobodO we're in samoupravo V Banatu.
RaSka, zibeli srbske kraljevine, icdro srbske ma
rodne moti,se je izSclila ma poziv in obljube Habs-
burzanovsl. 1890, pod jeGanskim patrijarhom Ar
zenijem preko Save in Donave ma JUNO Ogrsko.
II. in Is. veku so llabsburaani bill mogoc-
nj cesarJi nemSki in veliki pomen Avstrije je bill
vezan NJ nemskO ceSarstvo: Grte razvoja i'll sme-
ri moei so drzale cd Frankobroda do Dunaja. z
nastopom Napoeona sc je prvic prctrgala vez
habsburske monarhiie z nemSkim cesarstvom, ko
Je |. 1906. Franc bill kronan "a ceSaria Avstrije.
NpFNc sc Jc pretrSala crta tranKoDrod-Dunal
DunaJski kongres je leta 1915. povrnil stare nem-
sko krone avstriJskim lIabSbLrzanom, a Avstrija
Je stopila istOcasno z Dalmacijo IA vcdno ma Bal
kan, ter z MO segla globoko doll oh Adrijanski
obali. Il iStim kongresOm je Avstrija postala tu-
di %gospodar Milanskega in BencSkega. Krska Dial
macija je stala dalec V ozadiu "a bogatimi sever
no-italijanskimi provinciiami, bila je lie privesek
nekdanje beneSke republikc, ter je Avstrija for
malno in dejanskO stopila ma Adrijo lie kot de-
dinja benecanskih dozcv. Balkanski interest so
stall V ozadju.
Oh vstaji moravskih Srbov cd leta 1904. ma
pref pod karagjorgjem prot Turkom je varo-
val knee Metternich legitimni princip Turciie ter
obsoJal revolucijo prot turski DRAW in oblasti.
AvstrlJa sc Je sicer smatrala IN naravno nasledni-
go turskc drzave pc ME razpadu, cato pa nj dovo-
lila, da hi sc ljudstvo same 2 oroziem osvobodilo.
Radi tega sc JIG imela knezevina Srbska zahvaliti
"a SvoJo Samoupravo ruski intervenciii. Polusvo-
bodna balkanSka drzava je bila dar ruskega, pra-
voslavnega, abSolutnega vladarja. V zaSGito pra-
voslavja in prot wolff kneza Metternicha so prisle
ruske cete srbskim cetasem ma pomoc, proti ME
govi wolff je Srbska postala prva knezevina ma
Balkanu.
V zascito pravoslavia je Russia z bukareskim
mirom nsvobodila !. 1912 Rumunsko, 2 odrinskim
!. 1879. GrSko, ter tako izpodrinila vpliv Avs,rije
ma Balkanu. Tia je zavistno gledala raStoGo moe
Rustic, nj pa videla jasno svoje lastne missile ma
jugu. cato jc OBJ krimski vojni STEER stala oh stra-
nj, a vendar zaprla pot ruski vojski preko Vlaske.