davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington times., 1918-11-29
SUGAR CARDS TO GO.

Sugar will not be distributed after
December~1 / under the certificate sys-
tenn. the food administration has an
nounced. In discontinuing the certi-
hcate system, however. the food
administration emphasized the fact
that this in no way modifies requests
made OF the public.
The Washington times., 1918-11-29
GENERAL WHO ASKED
TROOPS TO oUELL REVOLT
IN BAVARIA IS ARRESTED

COPENHAGEN, Nov. 29.-General
Kraft Won Betsingen has been ar
rested By the worxmen's and soldiers
council At Ulm, following his re-
quest that the high command send
him two divisions to repress the "Ba.
varian reYoIution," according to the
Stuttgart correspondent of the
Deutsche Angemeine zeitung.
COPENHAGEN, Nov. 29-Princt
Aaximilian OF. Baden. former chan
cellor OF Germany, may be the first
President OF the German republic, ac-
The Washington times., 1918-11-29

goingT"
AND THEN we discovered.
THAT NOBODY knew.
WHERE THE studio was
OR THE name Of the man.
WE WERE going to visit
ALL WE knew.
WAS HE was a singer.
AND HE was giving a musicale.
AND BESIDES tha.
WE GOT all mixed up.
WHEN WE got in the cabs.
AND THE wives We had.
BELONGED TO the gentlemen.
IN THE taxi ahead;
AND WE couldn't go back.
TO WHERE we'd had dinner.
AND WE'D lost the party.
AND ALL we could do.
WAS TAKE the ladies home.
AND GO home ourselves.
AND A little while later.
MY WIFE came home.
FROM THE studio party.
BECAUSE SHE knew we'd been
lost.
AND SHE'D told the host.
THAT WHENEVER got lost.
HURRIED right home.
THAT I'D got that way.
FROM KEEPING cats.
AND ANYWAY.
1T WAS an awful mess.
The Washington times., 1918-11-29
SOCIALIST NEWSPAPER
ACCUSES CHANCELLOR
F. EBERT OF TREASON

LONDON, Nov. 29.-The Red Flag,
the newspaper organ of the Indepen-
dent Socialists in Germany. today ac-
eused Chancellor Frederick Ebert of
treason against the revolution be-
cause of the armistice clause regard
ing the restoration of order. said an
Exchange Telegraph dispatch from
Copenhagen
Ebert is accused of using the op-
portunity to strengthen his own gov
eminent.
The Washington times., 1918-11-29
ALLIED REPRESENTATIVES
MAY INVESTIGATE FOOD
SITUATION IN FOE LANDS

PARIs,4 Nov D.-Appointment OF al
lied Representatives to 20 to Berlin
land Vienna to investigate the food
Conditions in the central empires is
regarded as likely. though all plans
are tentative at present.
Herbert Hoover had Thanksgiving
dinner in Brussels
The Washington times., 1918-11-29
G. U. WILL DEMeBILIzE
STUDENTS TRAINING CORPS

Demobilization OF fve hundred stu
dents in the Student Army Training
Corps of Georgetown University will
be started December 4, it was an
nounced by the university authorities
today. The demobilization will be
completed by December 81, and stu
dents who are discharged from the
military service can elect to either
remain in college or return to their
homes
Orders from the War Department
to demobilize the S. A T. c. were re-
ceiyed by the university authorities
yesterday. Before the beginning of
the Christmas holidays officials of the
university believe student life will be
once more restored to a normal basis.
Georgetown students are today en-
joying the second OF the ThanksgiV-
ing holidays. Glasses in all depart
ments of the university will be re-
sumed Monday, except in the law
school, where they were suspended for
the holiday only.
The Washington times., 1918-11-29
RUSSIANS INTERN FOE
BREST-LIT0VSK ENVOY

AMSTERDAM, Nov. 29.-General
Hoffman. who represented the Ger
man army at the Brest-Litovsk peace
conference, has been interned in the
Russian fortress at Kovno.
The Washington times., 1918-11-29
CALL MEETING
TOLAY PLANS
FOR MILITARY
GOVERNMENT

THE HAGUE, Nov. 29.-Seizure
Of power by the mobilized soldiers
of Germany is seen in the notihca-
ton to soldiers councils on all fronts
TO send delegates to a special meet
ing at Baden December 1.
Plans, it is announced, will be dis
cussed for general reorganization OF
the German government
Baden has been the seat of recent
defiance of Berlin, the Baden au-
thorities having refused to reaAgnize
the authority Of the Ebert ministry.
Plan Government.
Travellers recently returned from
Germany declare that the country is
facing q military revolt against the
Ebert government, and that the
military will force an issue. and will
attempt to set up a central goYern-
ment at Berlin or Hamburg. con-
trolled by representatives OF the army
and navy.
Unconfirmed reports are to the ef-
feet that agents of the military
commanders are seeing the co-opera-
tion Of allied military authorities in
their movement
coPEN1xAGEN. Nov. z.-The Lib
srsf party In Baden issued prociama-
ton today demanding freedom from.
Bsrlin. from Prussian miiitarisn. and
from anarchy"
The South German separation move
ment continues TO groE.
BERLIN, Nov. 2s.3rhe cabinet is
considering the question Of the res
ignation Of Foreign Secretary solf.
Secretary Of State KrzberEer, and Sec
retary OF Finance Scheldemann.
The Washington times., 1918-11-29
MAY HOLD RIVERS CONGRESS

Decision as to the holding of q
convention Of the National Rivers and
Harbors Congress viii be reached AT
meeting here December of the
The Washington times., 1918-11-29
GERMANY MOVES ARMY
HEADQUARTERS TO BERLIN

BY AEenee Radio to the 1. n. 8.
BERNE. Nov. 2.-German army
headquarters have been ordered trans
ferred from Cassel to Berlin
The Washington times., 1918-11-29

cording to a report current in demo-
cratic circles in Berlin today.
1t was said that Prince Max might
be urged to accept the post
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

10 ma krmllo, razvijajo program, kakrsnega je
froletarec zastopal vedno pod sedanjim uredni-
kom. Slovenska sekcija j. $. II. je vsled skrajno
krlvlcno razdeljenih glasov V glavnem odboru J.
) H., oropana ma stevilu glasov. Rezultat je Ia, da
moramo mi, ki hocemo slOvenskim delavcem ohra-
NH Prolctarea, P~rosjaciti "a podporo.
Sodrugl! Mi Vas ne prosimo, da nam pow
safe placice. Nam nj "a takoimenovane "mehke
stolcke'. Stvar sc jasna III glasi sc - ali hocete,
Ga nhaJa Proletarec ali ne. Povedali smo YAM
10 V skraJni stiski, in skrajni cas- je, Ola ga resi-
tie. Kar Sc tice lista, ina seveda lahko vsakdo
svoJe mnenJe, gotovo pa je, da Proletarca ne mo-
re nadomestiti noben drug slovenski list V Anne.
riki. Razlozili smo BON. ker je to nasa dolznost.
Ako ne DO povoljnega odmcva, to je; i~ztiriatev
stare IN nabiranje move narocnine, kakor tudi
hipne pomoti V podporo listu. tedaj vedo chica-
SKI sodrugi, da pomoci nj in da je edna resitev
IL tega mucnega polozaja V TEN, da Sc list prene-
ha ~izdaJati. Sodrugi, preden storimo ia drastic
M korak, zelimo, da cujemo Vase glasove.
Upravnistvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

Me mani hinavska nj Cerninova iziava o
opustitvi zasedenih krajev. To izpraznitev zahtc-
vaJo Rusi III Steer cato, da ne bosta Avstrija in
N%elntija $ svOjim vojaskim in administrativnim
pritiskom vplivali ma prebivalstvo. kadar bi OLA
sovalo o svOji bodoGnosti. Citali smo, da Sc Rusi
pogaJaJo "a mir, nismo pa S%liSali, da prosijo IN
nemsko in aVstrijsko humanitarnost In kai SC jc
treba Cerninu brigati "a "anarhijo'', XII hi po
%niegovih bescdah nasiala ma Kuronskem ali Iii
vOnskem?
Avstriji sc siabo godi; TO veriamemo, sal
potrjujcjo TO tudi druga porocila. cato hi rada
dosegla mir. Zakaj &c pojde Sc nckaj casa tako
dale, ne DO cesarcek Karl mogel tolaziti liudsfva
z obcinsko volilno prayico, ampak lahko hi Sc o.
majala oba ~njcg0y& tronGka ma Dunaiu in V
~Budimpeiti. Ampak tudi V najhujSi stiSki ne
znajo ces. kr. diplomat biti odkritosrGni i: ne
morcj0 opuStiti svojih zanikrnih navad. Avstrija
evil, tako j gori "a nohti. Ampak V vSeh svoiih
lSatastrofah SC nj nc %naucila. Ostala je stara Az
strija in Cernin hoGe, da ostane TAXA nadaljc.
"VmeSavanje V svoje notranje zadeve' odklanja:
to sc pravi: Miru 81 zeli, da no zopet ~zatirala in
g~oijufala svojc narode kakor pref. In YES svet
maj hi j Sc garantiral, da bi mogla neovirano II,
ganjati svoja zlccinstva. Volk dlako menja, toda
cuta ne. Cernin pole novo mclodijo, ampak mi
poznamo start perfidni tekst.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

koraka skupaj. Use, karzadene temu soyra5piku
Skodo, je prav."
Ia doktrina hi bila OBJ povrsnem opazovaniu
zeio rddikalna V resnici bi lahko postala zelo re.
akcionarna. Prcletariat bi Sc z MO lahko posta.
vii Y lcpo pozo, pa hi - REAL sam sebe V 1.-Two
meso.
Nidcli smo, da Sc kazejo V sedanii drrzbi
Iasno potezc, IL katerih Sc Spoznava bivstvo so.
dobneSa boJa videli smo pa tudi, da ie v druzbi
ki je plod preteklosti, rezultat p~rejSnjfh bojev in
nckdanJih naSprotnih interesov, Sc vedno tuna
tam s%egaJotih V sedanjost. da je V druzbi. XII Sc
II mogla cd severnega do juznega teGaja enako.
merno razviti. vse polno raznovrstnih komplikn.
eli.
ProIetariat, XII nosi zastavo bodoenosti. mo-.
IA pa pregledati vse bojiSce; upirajoc oGi V ell.
vendar ne SINE biti slep "a pot, da Sc ne spotaknc
IN ne stopi V zanke, katerih ne vidi. ker Sc mn
zdl "a malo, da bi pogledal tudi ma tia.
V praksi Sc dostikrat zgodi. da orcsto dolc
III kapital vzpored. Ali to nj sprawl: in boia med
hJinfa ne SINE to ustaviti - sal ga tudi ne moro
vsaj defenitivno ne.
kuskl kapitalizem, mlad, nerazvit, pritiskan
III oViran' Sc Je V svojem Interest," boieval zopcr
carskI abSolutizem lii dvorsko kamarilo Avto.
kraclJa Je blla njegova sovraznica. Zayedni IN.
SKI proletar1at pa nj depjal: mai lie tepe in "a.
IRA libeializem, V katerem tice nasi izkor;sse.
waller: Avtokracija je bila tudi sovraznico nro.
ietarlata; cato nj ostalo delavstvo OBJ strani kot
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

vzpored Z zastopniki kapitalizma, kajti tisti "a
koni. Xxi so bill ma skodo kapitalizmu, so bill tudi
IA skodo delavskemu ljudstvu, kateremu so po-
dralevali meso in jemali priliko "a delo. Socialni
demOkratje MISC nikdar podpirali predlogov, $
katerimi maj hi Sc ovilalc velike industriie pod
pretvezo. ola Sc ~'reSuje mala obrt, in odlocno so
nastopali proti krScansko socialnim demagoskim
naGrtom, XII so hoteli onemog0cati borzo, kapita-
stitno institucijo. XII pa jc vendar potrebna "a
moderno trgovinsko zivljenje.
Nobena zakonodaja ali vladna reakcija ne
more poteptati gospcdarskih RAINIER. Kapitali-
zem najde svoja pota kljub vscm umetnim "a
prekam; ali toliko casa. kolikor hi bill njegCy
razvoj potisnjen nazaj, hi bilo ugrabljenega tudi
delavSkemu g%ibaniu in morda Sc kai veG.
Tako so interest kapitalizma lahko poSredno
tudi interest prolctariata. Tako lahko n~aStajajc
situacijc, V katcrih mora delavstvo V svojem
Interest," - podpirati kapitaliztm proti drugim
slam. Tudi &c jc on del kapitalizma navskriz z
drugim delom, sc lahko zgodi, ola mora DELAY
stvo, b~OjujO6c Sc proti cncmu dclu, hote ali neho.
te pomagati drugemu delu.
Sc nadalje mu zakljutku Sc ne moreno izog-
niti: &c je tuintam nezayeden proletariat tako
zaslepljen. da gre V boz "a reakciio proti napred-
XII in ce je kapitalizem ma Strani napredka, &C.
daj ne pomaga mic ako so rcsniGni, veliki intcre-
81 naprcdka ma kocki, tedaj Sc bo moral zavcdni
proletariat obrniti prot nezavcdncmu, brcz obi
"a m to, ola koristi kapitalizmu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

Sploh hi bio marshal V Cerninovih besedah lepo,
zee ne III clovek poznal teh tradicionalnih avstrij-
skin lepOt. Preds;avnik lIabsburzanov odklania
kakor avstrijski ministrski predsednik Seydler
Wilsonovo vmeSavanje V avstriiske notranje "a
deve. Pri TEN je ~plemeniti grof lie pOzabil, da pri-
%cakuleJO a~vstrijski narodi sami tako ''vmeSava-
ME- od zunaj, ker vedo, da nimajo cd Avstrije
same pritakovati ne pravicnosti ne svobode.
Obcudovati mora clovek licemers;vo. s ka
term govOri Cernin o demokratiGnosti avstriiske.
ga parlamenta. Demokrati6ni znaGaj parlamen-
In nj odvisen cd tega, da ie volilna pravica pribli-
zno splosna in navidez, ne pa V resnici enaka. 10
tako demokratitnost je treba Sc nekoliko drugih
pogojcv, X Jill pa avstrijski parliament ne uziva.
Ali jc uteni grof pozabil, kolikokrat je bill IA par
lament siloma razpuSGen? Ali ne We wee, da nj sko-
raj nikdar um"l naravne smrti. ampak ga je VIA
ola cnostavnO pognala domov? Ali sc nc s~pominja.
ola pc celia leta prakti6no nj zboroval, ker je bill
"zaklJuGen'? Ali ie izbrisano, kak ole po~licija
vdrla vanj in yla6ila poslance "a roke in noge IL
zboTnice?
Avstrijska vlada nj eksekutiva, Xxi i~zvrsuie
sklepc ~parlamenta, ampak gospodar. XII zvizga.
da plese parliament po njegovi melodiji, ee ne, ga
pa razpodi. Avstrijski parliament je lie .'camou-
flage {, "a katero Sc skriva avstrijska avtokraci-
ia. In to more %izpremeniti lie vojna ali pa revo-
lucija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

ccntralnih Silah vcliko boljSe rezultate, kakor
njegovi ~prejsnji koraki, y je trdil zunanji mini
Nter. "Njegov ton JIG sedaj drugaGen, kakor ia
KRAFT, ko je skusal odtujiti nemski zaveznike med
Seboj. Omenjam zlaSti njegovo motto "a vati.
kan"
Da sc razlikujcjo avstro-ogrski nameni ma
pram Rusiji cd onih V Nem6iji, XII Jill predstav
i:lajo sedaj Y sedlu sedeci jukerji, je pokazala
terninova izjava, da nina namena zahtcvati cd
Rustic lie en- meter 2emlje ali lie Ell vinar cd
Skodninc."
Ne ycmo, koliko SC TO poro6ilo vienna = res
nleo. Da so V MEM napaie, ie videti ma primer IL
tega, da Jc Cernin pc TEN telegramu nagovoril
"pariamentarne poslance'. Kdor pozna avstrii-
Sko konstitucijo, We, da nina zunanji minister mic
opraviti z drzavnim zborom, ne z avstrijskim. ne
z cgrskim, ampak lie z dclcgacijami. kar je nekaj
d~ruZega.
Toda vzemimo, da ie ostalo porolilo pravil.
no. Kaj nam kaze?
Predvsem p~otrjuje, da vzdihuje Avstrija DO
miru. Ampak TO ne dokazuje miroljubnosti njene
Wade, tcmvec lie skrajno potrebo miru. z ozirom
ma ito Je tudi ~znatilno. ola Sc obraGa Cernin narav.
most 5 prosnjO do Wilsona in govori o njeeoyem
relikem vpIivu, dasi je predsednik Zedinienih dr..
zav zanJ vendar reprezentant ''sovrazne dczele'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29
C~erninONa Ol1Gna veia.

TRUE translaton flied with tn, postrast.- y, Chi,,.o IN
Jan SO 1913. as required BY the Act or oct. 6. iei5.J -' "'
London, -. januarja. - Grof Cernin, avstro.
osrski zunanji minister. je pc b~rzojavu, XII jc pri-
Sci sem Pc syicGrSkih potih, vCerja. ko ie mayo.
voril dr&avnOzborske roSlance, naglasal sledece
vazne tockc:
"Verjetcn jc mir ? Rusijo, in &c sklenemo ia
mir, nc more biti daec do s~ploSnega miru.
PoljSko Smatramo IA neodvisno drzavo i'm mi
slime, da maj il DO dovolieno, TIA 81 There svojo
lastno uSodo brcz zunanjegG vpliva.
StaliSGe predsednika WiiSona glcde ma svo.
bobo morja Smatramo IA jake prayicno. pray tako
tudi primerno zaSGito pro;i gospoda.ski vojni 20
vojni.
Ne moreno sprejcti Wiisonoyeya diktata
gleGe IA notranJe 2adeve AvstrO-OgrSke; mas par
lament je takO demokraticen kak0r katerikoli ma
Svetu. Pat pa lahko sprejmemo ~niegove ideje o
zvezi narodov III ga vabimo, da porabi svoj veliki
vpllv IN nagovori zavcznike entente, da objavijo
svoje mirovne pogoje.'
Govorec o tenn, da so centralne silc odklonile
izpraznitev okupirarega ozemlja, preden Sc skle-
ne mir, je grof Cernin dcjal, da ina to huma-
nltarne razlogc. izpraznitev teh krajev V drugih
okoliscinah, je dejal, hi vodilo do anarhije in do
~unicenja industrije.
"~Sedanje mirovne kretnje predsednika VIII
soma so bile yelikO bolj uGinkovite in so imelc pri
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29
O taktiki-

&c pravimo, da je razredni boz med delom
iii kapitalom glavni, fundamentals in princi-
pielni boz sedanjosti in da nj mogoGa nobena
spraya med NINA, vendar > TEN nismo rekli, da
ne more biti med NINA nikdar in. mixer mic
skupnega. Epizodicno Sc pray lahko zgodi. da
imata kapitalizem in proletariat enakc intercsc
IN da n~astopata za tax sluGaj skupno. ne da hi
zaradi tega seyeda haj odnehala njiju naGelna
razredna nasprctja.
Ako Sc n. pr, vslcd ~poschnih razmer sile pre-
teklosti tako %ojacajo, da morejo naskociti soda
NE uredbe, ne da hi Jill hotelc suniti naprej. am
pax da bi Jill p~otegnile nazaj, in tc nastane ne.
varnost, da hi mOgla taxa reakcija doscGi uspeh,
le V Interest," proletariata, da sc prepreGi taxa
zmaga. Razume Sc. da ne gre prOletariatu "a to.
ola rcsujc kapitalizem. pat pa "a TO. da SC ne owl
IA In ne ustavlja njegov lastni napredek.
DO %njegovih ciljev vodi proletariat pot il
kapItalizma. lie V kapitaliSticni druzbi n~aStaiaio
IN Sc r~aZvlJaJo razmerc, V katerih Sc poraia i'm
krcpca modern proletariat; lie V niej Sc poeoii.
CD Naterlh more d~elavStvo organizirati sveio
ooJno armada in kOvati svoje orozje. Use, kar bi
moglo potcgniti druzbo nazai, je skodljivo pro-
ietariatu; tega ne more pray mic izprcmeniti del
stv, ola Jc ~skodljivO kapitalizmu, proletariatove.
mu naSprotniku.
kaJ maj stori d~elavstvo V taken %slucaiue
Lahko hi doktrinarno dejalo .'Proletariat
INA enega samega sOvraznika ia jc kapitalizem.
" 'aKim sovraznikom nc more napraviti ne enega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

malo lnteresiran gledalec temveG je Slo z veGjim
pogumom in 2 vetjo pozrtvovalnostio V boz 20
per carizem, kakor liberalizem sam. dasi je vede-
10, da ne more socialni razvoj niti V Rusiji pre-
kora6iti nujne faze in da prinese njegova ga
naJprej kapitalizmu uspeh in ga ojaca.
Tia razvoj kapitalizma je bill proletariatu po-
treben' ker ustvarja pogoje, OBJ katerih more de-
lavski boz postati velik in uspeSen. &c bi ponu-
jal carizem delavstvu najlepSo zaSGito potion av-
tokratlcnih zakonov "a to ccno, da ga podpira V
boJu proti kapitalisti6nemu liberalizmu, hi ruski
proletai1at vendar odklonil to II b moral odklo-
nti, ker bi STEER "a uspeh trenotka postavljal
SvoJo bodotnost V ncvarnost.
no je bila V casu Boulangcrovih homatii in
Dreyfusovc afere Y Franciji r~epublika V nevar.
nosti. so franeoski socialist vzpored z zastopni-
kt kapitalizma odbijal Observation-Disclosures
III kapitalizma odbiiali Observation-Disclosures
tcno-klerikalno rcakciio. Lahko Sc k~ritizirajo
posameznoSti njihove taktike in odklanja meto-
da t!Stih, HI so sc naravnost zdruzili s kapitali-
stieno Waldo; ali da so prepre6ili monarhijo, ne
giede ma to, da Sc je francoskemu kapitalizmu s
TEN utrdilo hrbtiSGc. je bila ~zasluga, katero ie
prlznala VISA lnternacionala.
Y Avstriji 80 agrarci, spojeni s klerikaliz.
nom, vodili trgovinsko politiko, S katcro so te.
phi inddustrijalni kapitalizem. Visokc carinc.
prepovcdi uvoza in podobna sredstva so ovirala,
razvoJ industrije, torej davila interese kapitali-
Una. Tudi tukaj so sociaini demokratje nastopali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

Danes stopamo pred razredno zavedno slc-
vensko delavstvo V Ameriki, ola brez vsega zayi.
JanJa IN fraz' Jasno in dolotno razjasnimo stvar, o
kateri mislimo, da smo jo dolzni poiasniti:
Dne %. januarja (. |. je bill obGni zbor s.Jr-
gOslovanSke delavske tiskovnc druzbe'. XII ida.
ia Proletarca. Upravnik lista je ma zboru podol
svoje porocilo. he takega, kot bi bill zele.. -temves
takega, kakrsen je pOlozaj. PorcGilo izkazljc
znaten deficit, katerega je trcbo pokriti, ako slo-
vonski dclavci hotejo, da vzdrze list Proletarec.
lzredne razmcre so. Tega ne DO menda nihGe IN.
nikal. kako Sc te razmerc izgovarjajo, ne 4api-
semo Z besedo, re zavoljo tega ne, ker bi moral
potem Zopet delati prevod ma engleSki jerk. U'2a-
mo, da mas vsi razumete.
&c so izredne razmerc, je pa tudi logiGno. da
so izredne %sitnOSti, in redni stroSki. Sc Y cash
10 so Si gcSpodarSki in p|oliti5ni dogodki Y rex;
$ kapitaliStitnim razyojcm svoj normalni tex 20
Proletarec veekrat priSel V finanGne stiske. In
danes, ko izhaja list re svoje |trinaisto leto. more
mo konstatirati lie to, da je bill Proletarec V tch
dolgih letih truda in bOja ze mmogokrat Y We.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

likih stiskah, ampak Sc nikdar ne V tako resni,
kot je sedaj. Upravnik je ia sell obcnega zbora
moral pojasniti ia dejstva, da je ma Min podlagi
mogoce potem dolociti, kaj maj Sc ukrene z Ii
stom. SlSala SO Sc rama mnenja. Ako bi bio mo-
gcte izhajati brez upravnika, hi sam rad rcsigni-
raj. To JIG nemogote, ker je ravno sedaj toliko
della z upravo in toliko nujnih, Ge tudi ne prijet,
nh potov, da upravnik sploh komaj opravi vse.
Obtni zbor tudi nj hotel p~ovisati narcGnine lisiu.
vkljub temu, da je list ce Sc primerja k~valiteta,
naJceneJSi V slovenskem ieziku Sc mani pripo-
r%Otljivo pa bi bio, &c hi si nazaj ma stiri strani.
Kaj torei storiti' Clani direktorija so Sc So
glasno s~trinjali stem, da nj Proletarec Same ma
jeziku, temveG faktiGno lastnina vseh slovenskih
socialiStov. Skoro vse delnice lastuje sldvenska
sekcija }. S. T., in slovenski sodrugi ma podlagi
tega izvolijo Glane V direktoripj, XII tudi nastav-
lja ali pa odstavlia urednika in upra vnika,te e vrsi
%SploSnem vrsi vse funkcije, kar Sc tice socialistiG-
mega %gibanja med SlOvenci V Ameriki. Clam di
rektorija povsem pravilno izjavljajo, da "a OBJ
Stoj Proletarca nj Odgovoren samo krozek sodru-
gov pri klusu stv. l, temveG vsi slovenski sodrugi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

III simpatitarji lista. Sodrugi V Chicago bodo ST.
gurnO storili svoje, ker pa lie zmorejo vsega,
vpraSamo Vas, kaj so Vase zelje in misli. mai Ii
Proletarec Sc izhaja ali pa ne?
VGasih kot so sedanji nj nobena sala izdajati
socialistieen list. Prjetno ga je seveda bolj eta
ii kot pa izdajati, ker imajo usluzbenci vedno
krize in tezave. Izjavljamo, ia nam vse sitnosti
he uhijajo dobre wolfe in prepricanja IN stvar, "a
katero delamo; vztrajati hocemo in edino kar ze-
limo, JIG to, ola nam sodrugi pokazeio svoio dobro
voljo i'll pomagajo ne nam, temveG liStu IL zadre-
&c. Mi sc ne striniamo 5 tistimi ozkosrenezi, XII
50 izgubii YES pogum in prayijo, ola maj ve sku-
paj vrag vzame. Kai Sc. Sc tisto DO moral vrag
dat nazaj, kar nam je pref wei.
Povdarjamo, da nam ie zelo neljubo TO tar
mamie IL prosjaGenje. &c bi bill zavzeli staliSee,
kot ga je zavzela vetina sodrugov Hrvatov, sino
popolnOma prepriGani, da bi danes lalko S po-
nosom kazali ma napredek in finance lista. lie DO
mislite, kako prijetnO zveni ma usesa taktika uto-
pistov. In danes! Danes je pokopana izjava veGi-
ne st. louiske konveneije in socialist, XII prihajo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

kapitalizem Sc je nastanil in uredil svoie CO.
%spodstvo tako, da je VISA oblast V sedanji druzbi
%hJegova. Kamor Sc clovek obrne, povsod ga
sreGa.
Industrial oznanja kapitalistiGno moe. To-
Varne, jane, polja, gozdovi, reke, zeleznice, arzc-
nall, vse je V ~njegovih rokah. Use delO mu je
podlozno. Sprawl je V delo suzenjski znaGaj.
Delo nina druzega namena kakor da mnozi ME
gov profit in S tenn njcgovo 0blast.
Ali kliub nczmiselnosti vendar kapi-etaoish
Ali kljub nezmiselnosti sistema vcndar kapi-
talizem nj tako neumen, da nc hi razumel Memo
snosti svojega jarma. Njegova oblast ie velika, pa
vendar bi Sc lahko poruSila, &c je ne hi zaStrazil,
podprl in zavaroval.
Storil je tudi to. VSemu svctu ie dial svoj
pccat, povsod je razpoStavil Stcbre, ma katcre Sc
opira, povsod %straze, XII ga v~arujejo. Nikdar
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-01-29

rozeni sill Sc pridruzujo justica. Drzava jc ka-
pitalistiGna, zakoni so kapitalisticni, sOdniki So
djo pc takih zakonih kapitaisticno. In obso-
iencem Sc odpirajo kapitalisticne jeGe.
Yes svet ina znaGaj ogromne kapitalisticne
trdnjavc, kjcr STRIFE ven i'll notri, ma vsc strani
,opovi kapitalizma. V nobenem asu Sc nj bio
sistema, XII hi bill incl enako moe kakor kapitali-
ZEN.
In proti tel sill mora delavstvo izvesti svoj
boj, Ge hoGe kdaj doseGi svobodo.
Modcrnc trdnajve ne padajo kakor zidoyi
.Jcricha, &c Sc trobi ogrok Nth. Treba je'tezkih
topov, mnogo topov. tehnike, temeljite tchnikc
in vztrajnosti. Kapitalizcm je TAXA moderna tr-
dnjava.
TIA trdnjava mora pasti, popolnoma kapituli-
rati, STEER nj reSitve.