Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-12

varno svetovnemu miru. Sedanja vojna je zalo-
sten, ali mogo6en dokaz te ideje.
SedaJ Sc V Avstriji resda mnogo goyori O
nlirn IN vcasi bi Sc zdelO Gloveku, zee eta Seydler-
Jeve, zlasti pa Cerninove govore, da lie habsburSka
monarhiJa lie po kaksni nesreGi zabredla v yoino
IN ola INA "a bodocnost same plemenite, cello demo
kraticne namene.
ANstrlJa Je sprelela nacelo miru 'brez ane-
R>lJ III voJnlh odskOdnin,' , in je akademicno cello
pflzhaia pravlco samoodlocevanja narodov. Toda
doba odkritosrcnOsti Sc nj prisla "a cesarsko kra-
lJevsko d~iplomacijo, in zdi Sc, da ne pride nikdar.
Mir brez aneksij 10 pomeni "a Karlove
dr~aNhike V naJbolJsem ~slucaju, da ne priGakujejo
Gu SedahJe voJne nobenega noyega dezelnega ropa.
&c bi bila Avstrija lie v nekoliko boil isem nolo.
]aJu, Sc ne hi niti takemu plenu odrekIa; morda
bi haneSto besede ~aneksija porabila izraz "regu-
IaciJa meje ampak otrok he dobiva znaGaja DO
Sv0Jem imenu. tPri kOnferenGni mizi hi Sc prav 20.
toNo poJavlIa ulJudna zelja pc 'majhnem koscku'
SrblJe, da hi bila pot do Carigrada neprekinjena.
Iudi CORA Lovcen je objekt avstrijSkega hrepe.
nenja.
vi pa niti potrebno, da hi Sc teritoriji formal
no aneKtlrall, pa Sc vendar lahko doseze enak eli
kakor 2 a~nekSilo. kdor sc je bavil z avstrijsko DO
lltlko, We, da smatra Atlantic "a dezelo syoiepa
opravicenega vpliva. Ogromne syote so Sc med
%Sklpetari potrosile "a avstrijsko propaganda. Liu-
bezen, kl Jo Je ~oficijelna Avstrija izkazovala AL
bancem, Je bila vcasi kar g~inljiva, ali bila je tiste
VrSte lJubezeh, XII hi najrajSa pozrla ljubljenca.
Albania dobi lahko samostalnost ma papirju, toda
aHstrlJska diplomacija BIO porabila vso svoio
Spretnost, da DO 'neodvisna" Albania de facto
njena province. Sal so sc reptilski uGenjaki ze
dovolj trudili. da hi dokazali ''vitalne interese
AvstrlJe V Albaniji.'
Nacelo miru brez aneksii pa pomeni vendar
ga peEai Hrt, zauo ol,o. Il. - -
ma novo, &c priznava Russia Finski neodvisnost,
ce n~aelaSata Wilson in Lloyd George potrebo, da
Sc popravi grch a%neksije Alzaciie in Lorene, tedaj
DO tezko priznati Avstriji privilegij, da obdrzi, kar
Je pref pokradla. Radi bi pa videli Cerninov
obraz, ce bi sc mu reklo, da je treba oddati ma
primer Bosno in Herzegovina.
AvstrJa odobrava tudi mir brez vojnih cd
skodnln. To sc njenemu zunanjemu ministru la
hko verJame, kaJti praktiGno rezultirajo niegove
ideJe V TEN, da ne DO treba Avstriii ME plaGati.
To bi ~veljalo, ce hi ne bio drugaenih odskodnin.
kakor vojne kontribucije, takoreko6 globa, XII 10
malaga zmagovalec porazenemu S pravico svOje
brutalne sile. Ali kdo pOvrne skodo, XII 10 je bar
barska avstrijska metoda prizadela obGinam in "a
sebnlkom V SrbiJi? kaJ DO $ TEN, kar je enostavno
pokradla V zasedem dezeli? (Konec jutri.)
Ill. February Is. isis. a required by the a az Of Oct C eH' fsf9.
Amsterdam, IL. februarja. - Berlinske We
SIT pravijo, da obsega mirovna pogodba med U
krajino in centralnimi silami vzaiemno odpoved
vseh p~ovracil vojnih stroSkov in vojnih skod obo-
jestranskim vojnim ujetnikom je dovoljeno. da Sc
vrnejo domov, ali pa da ostanejo V dezeli, V ka-
teri so bill vjeti ali da odidejo V kakSno drugo de-
zelo. Gospodarski stiki sc obnOve.