Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-21
ZNAMKE.

Kampanja "a trctjc posojno svobode je koncana in zakIadnisN
oddciek obraGa syojo paznjo zopct prodaji vojno vartevalnih in hra-
rojasnli. Prodajajo sc tc znamke zlasti cato, ola e omogoGi tudi ne
imoyiim sOicm nakup zadolznic; kajti tudi varcevalne in hranilne
znamkc $ neka vista zldoznic, 5 katcrimi Sc zavczujc ameriska Via
ia @e svoJeca|no Nplacho. her znaSa ccna posamezne hranhne znamke
(ThriftStamp) lie % ccntov, je njh nakupovanjc zeo olajSano, in
kdor 5di vartcvati Pc zenith, ina V teh znamkah najboljSo priiko "a
ia. h'dar INA 10 Znamk pc 70 centov, ki Jill naIepi ma takozvani
Thrift Card, Jill lahko izmcnja L majhnim doplatiIom "a vojnovarce
valno znamNo (War Savings Stamp, katcra DO l. januara 1923 vred-
ma 5 doarjey. ToHlo izplata takrat zanjo vIada Zcdinjenh drzav
&c sc hotejo Thrift Stamps izmenjati IA War Savings Stamp, Xxi
nosi ohrcsti, JIG treba ma 10 znamk dQplacati mescca maja IL, junija
u, julia Is, augusta 10, septenbra 20, oktobra 81, novembra %, de-
cenhra >; centov. To : pravi, da velja en- War Savings Stamp me-
Acca ilaja 4 dol l6 ccntov ,mcSeca decenbra pa 1 dol. % centov.
Razlme sc, da sc "a cnako ceno lahko kupi tudi eel War Savings
Stamp naenkrat.
1cdtcm ko omogocaio te znamke nakupovalcu varGevanje V ma
lin znesAih, dajcjo yladi zedinjenih drzav, possible q yOjne potreb
Seine. Ma gre torcj lie "a vartevanje, ampak tuli a podporo zedi
To podporo je tenn lozc priznati Zedinjenim drzavam, ker je has
vojna lie dezele na eni strani pozrtvOvalna, ma drugi pa nesebicna.
Nojai cji Amerike so zadostno znani IL prcdscdnikovih izjav, izreGe
rh vprito vsesa svcta. Amerika note nitesar osvajati nina nobenih
lmpcrialStrnlh namenov in he gre "a tenn, da hi koga podjarmia
NoJhi ciji prcdsolnika Wisona sc popolnoma strinjajo, &c ne dobe
scdno, vcndar po zmNlu, Z vojnnni cnji, Xxi so Jill oznacii medzavez
niSki socialist na svoji kenferenci V Londonu.
Tcmcljni znacaj scdanje vojne, kakor sc JIG razvla V skoraj stirih
M cri strani stoji Nemeija ssvojimi zaveznicami po imemu, V res
nci pa svojmi vazalkani. Zbescdami nj hotela ncmska vlada nj
tdar poTcdati, kakSnc namcnc ina $ TO vojno. Privatno e Bethmann
Iohwcg pac svoicas govorl - !. pr. V pogovoru Z ameriskim po-
slanikom Gerardom - Ga ie pripravljcna vrniti Bclgijo toda Z ga
rancijami In ma vprasanje, kakSne hi morale bi tie garancijc, je
naStcl ceio vrNo trdniav in pristaniSt, XII hi Jill zascdla Nemcia, XII hi
obencm morala imeti go>podarsko kontrolo mad dczelo; pravil ie,
da ne i .imcia leIsija vzdrzaIati nobene armada, docim hi Nemcija
morala imcti vcliko vojsko.
q frnncOski mcJi JIG dcjal, ola ii SC morala "regulirati',, Z druci-
mi bcSedami, da hi Ncncija ancktirala kos Francije. Srbjo in Crno
Core hi pTcpustii AvStrij, da Stori 4 mimi, kar hoce; pri TEN hi neka
"zclo majhna Srbija pc kajzerjevi miloSti lahko Sc nadalje obsta-
jaIa.
ia hi NcmGija, &c hi zmagala, res tako postopala, nam dokazuie
memo tolovajsEo pocetje ma Finskem, ma Ruskem, V Ukrajini, V RN-
muniji in Y dczclah, XII Jill JIG uropala Rusji. Njcna polhika ma who
du nam kazc, da ne gre lie IA aneksiam, ampak - kar je Sc hujse -
N popolnim potlaGenjem vsakc dcmokracije.
Nik9kor torej hi bajka, da imamo opravii Z okrutno avtokraci-
jo, Iii ugrozava dcmokraciio vSega sveta.
IrcStlitovsko pogajanjc in NIGGA posedice kakor tudi rumunski
mir d0kazujeJo jasno mad vSak dvom, Ola ie utopia pricakovati cd ne
premaganc Ncmtijc 5 samim pogajanjcm kolckaj praviCcn mir. Tudi
&c ne hi ancktirala ma Mpadu niti pedi zemlje, hi bill polozaj, Hi ga
jc uSivarila ma Vzhodu, ncvaren dcmokraciji vse Europe; ugrozaval
hi nadale Azio in mic mani ne Amemke. he dane, ko ina ma zapadu
kolikor toliko vczanc rokc, Sc pripravHa NcmGija ma novo vojsko
invazJo Rustic, tako da razpravlajo Rusi re o novi premestitvi CLAW
mega mcSta. &c hi imela ia zapadu mir, tedaj hi nitro naMa pretvezo.
da GapaLe RUSTIC Z vo svOo vojaSko sMo in jo, oSlabljeno, "a uspcscn
odpOr ncSposobno, popolnOma p0djarmi. lie komur $ oi s sanjami
tako zaSlcpicnc, da he viH, kar sc godi, more dvomiti o tenn.
Hoper 10 avtokracjo SC bojujc Amcrka, da prcpreGi memo svc-
tovno nadvado.
Maj so bill zaGetki te voinc kakrsnikol, danes je ocitno. da stoii
ga in sorialnega naprcdka DO pogazcna, &c zmaga Nemcua ali pa &c
SC sk;cne Z MO kisel mir, doklcr stole meme armada V Bclgiii in Fran
ciji, dokler jc Srbiia in Crna Cora okupirana cd Avstrijc, dokIcr 90
spoduje ma POljSken, V baltiSkih dezeIah, V Ukraiini in ma Finskem
nemSka soldateska in dOker So Russia ne more geniti, medtem ko hi
ostala kGjzcrJcva moe neomajana. Imaga NcmCije, MAJ DO pridobena
samim orozjem ali pm s pogOdbo, hi izrocia YES svet miitaristi6-
menu molohm in desoucja ne hi imeli narodi ma vsch kontinentih
nobene druge skrbi, kakor priprave "a obupno vojno, Xxi hi mora!a
pONuti sokrat straSncisa cd scdanje.
o SOcialnem razvoiu ne hi bo tedaj nMi govora: sociaisticna
agtaciia ne hi naSla nit uses, Iii hi 10 posluSala. To izkuSnjo ina
vSak, kdor Sc je kdaj bayil s propaganda med zatiranim narodom.
Poraz kaJzerske avtokracHe je neizogiben ~predpogoj vsakega