davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Williams news., 1918-02-07
SKILLED MEN WANTED
 ID. HELP BUILD SHIPS
Tom L. Rees, Enrolling Agent at Flagstaff J. s. Button at Williams and Mir. Dillon at Grand Canyon :~

Grand Canyon s
 At the request of Edward N. Hurley, chairman of the United States Shipping Board, the U. s. Public Service Reserve has established division called ''The United States Shipyard Volunteers of the Public Serv- ice Reserve" The intention is to enroll as many skilled men as possible in this division, to hold in reserve for use in build ing ships as fast as positions are open for them. It is hoped that the local enrolling agents in each county may succeed in securing the enrolment of large number of skilled men who will continue whatever work they are doing at present until a government position is open for them. Those desiring to enroll in this reserve should apply to Tom L. Rees at Flag staff, J. s. Button at Williams, or MT. Dillon at Grand Canyon. Those who have enrolled or ex- pect to enroll in the U. s. Pub lie Service reserve may also en- roll in the United States ship yard Volunteers. All members will receive proper certificates and enrolment buttons.
 Notice of opportunity to work in the shipyards will be given through the Department of La bor. When such openings can not be filled from the ranks of unemployed, the most available men will be called from the Public Service Reserve. When men enroll in the Shipyard Vol unteers, they thereby empha- size their desire to work in this branch of public service.
 When a member of the U. S. Shipyard Volunteers is notified of an opportunity to work in the shipyards, he will be in- formed as to wages, terms and conditions of transportation, and it will then be entirely. vol untary with him whether or not he accepts the position. It is impossible to answer in ad- vance questions as to wages, transportation and conditions, as these vary with diff ferent jobs. But this information will always be given when a posi- ton is open and notice of the opening is given.
 Men enrolling in the Ship. yard Volunteers should stick to their present positions until no. ti6ed by the Department -ot Labor that a position of gretael service is open elsewhere. By enrolling the men in the reserve now, the Department will be able to accomplish a much needed stabilization of labor and will know where to ge- the men as needed. Many more men will be needed a: more shipyards are completed and as numbers of vessels ar' brought nearer completion Both the Department of Labo and the United States Shippin, Board feel that the enrollmen of a large reserve of skilled men for shipyard purposes vii greatly expedite our success il the war. All skilled men wh
 are capable of helping in an
 branch of shipbuilding-an
 that means all men trained i
 the use of tools-and who wis
 to serve their country in thi
 way, should apply at once t
 one of the registering agents.
 Unskilled men are the ban
Williams news., 1918-02-07

Below appears one of ten essays on the Thrift Stamp, writtne by pupils of Miss Bush. The essays as received are not graded and the editor does not presume to judge which of the essays is best but herewith pre- sents one of the many deserv- ing much credit. Others will appear next week.
 How I Raised My Quarter
 Last night as I was walking past a barber shop I saw a load of wood lying outside. I went in and asked the barber if he wanted anybody to throw the wood in the shed. He consent ed so I started to haul the wood. I had to carry it in a wheelbarrow, for it was very small and hard to handle. The wood did not all go in the shed so I had to throw some of it out side. It took me quite a while to throw it in, butt finally the work was done. Then I went home with quarter to help in raising the quota.
 DEMETRIO SMITH
Williams news., 1918-02-07

Just Received a line of new samples. Mike-The Tailor
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17
VF|MASTNA MANFESTAC|JA SLOW. REP. zDRUzENJA.

in posusa, da bi radi Sc nadalje dihai in Sc ma
slajali objemu narodnega navdusenja
Ali treba Sc je bilo razti, treba oditi domov
In ko so odhajai, 81 videl da jim to navduse-
ME ne bo nikoli vec skopnelo Vide 81, da bodo tt
delegate vneti aposto in vern oznanjeva svete-
ga evangelija, OMAN evalci krasnih idej, XII jh je
zamislilo in zasejao njhova srca Slovensko Re-
publiGansko Zdruzenje.
Vsak velik dogodek napravi ma mas vecji ali
manjS wits.
Drugi narodni tabor amerskih Slovencev je "a
mas narod in tudi "a ameriSko javnost velik in po
member dogodek.
Resnci naljubo pOvemo, da smo ga pricakovah
z upon in strahom obenem. Bali smo Sc, da Sc ne
utegne obnesti po naSih zeljah. Upali smo, da bo
uspe mad vse priGakovanje.
In to zadnje sc je tudi zgodilo. Dvom so Sc
daj popolnoma odstranjeni, in ma njihovo mesto sc
je rlselia gotovost, XII mas navdaja kar najleps-
mi upi in nadami pa S trdno vero boljso bOdoe-
most.
LetoSnja konvencija S. r. q. mas je uverila, da
je nasa politicna organizacija Sovenskega repubi-
canskega zdruzenja oSnovana ma temeju NAROD-
NE LJUBEZNI ma temeliu NARODNEGA ZANO-
|SA
kriticnim oGesom smo dOslej motrili in
zaSledOvai deovanje izvrsevalnega odbora,
obenem pa ne zanema1 jail svojih dolznoSti tenn
vaznem pokretu. S krticnimi pogledi smo tudi sle
dill etoSnj konvenciji in ce b prepricali, da
slon Slovensko republicansko zdrWenje ma narodni
podagi, bi mi bill prvi, XII bi zrazi svoje pomisle
Ike.
A veseli mas, neizreceno veseli ola nam nj treba
tega storiti. Veseli mas, da bono odsej lahko "a
govarjali to politGno organzacijo brez vsakrsnega
pridrzka in pomisleka ter vnemo razsirjali
njene ideje.
Clara pacta, boni amici! Konvencija je doka-
zaa, kar smo zeleli, in stvar je V redu "a mas.
redu pa maj hi bia vse ameriske in neame-
riSke Slovence, redu maj bi bila tudi ostale
Jugoslovane, XII maj bi Sc duSo in telesom oklenili
idej naSe organizacije ter S mani ramo OBJ rami
boj "a svobodo in blaginjo svojega naroda in celega
clovecanstva.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

katere ljud le-ta Stevini je krvi,
laj hoCe, V izprevod Sc velicastni plete?!'
In ce mu nj mogel odgovoriti sosed, kdo smo,
je lahko izpoznal po kreplih in cvrstih posta-
vah.
In Ge Sc je hotel tujec prepricati, kaj hoeemo,
je TEN ahllo preprical IL naplsa, ki Sc Je dvl-
gal sredi tisocglavega izprevoda.
Pomikaje Sc tenn veicastnem obhodu po ci-
kaSkih ulicah in cestah smo dospei ma svOj cilj -
konvencno dvorano - Plzenski avditorij, XII je
bill kmalu napomjen, ceprav je jako prostoren in
obsezen.
Ko so bill vsi prostori zasedeni in ko so dospe-
la vsa drustva in eel nprevod dvorano, je otvori
va ia Shod zbrani predsednik zborovanje, in Hrvat
ska godba je zaigrala himno "Star Spangled Ban
ner", H jo je zbrano obeinstvo stole poslusalo ter
u burnim ploskanj jem sprejelo
ZbOrOvanje sc je pOtem vrSilO pO dOOcenem
vzporedu
Govori so Sc vrstili drug "a drugm. Vines sta
menjaje igrale ODE godbi dolocene hmne.
Cul 81 govornika slovenskem, cul ga angle
skem hrvaSkem, ceSkem in srbskem ieziku.
Vsi so bill lep duhoviti, zanimivi in vazni.
Vsem govornikom Sc je zdea ia konvencija S.
R. T. velepomembna Use besede, XII so bile izgo
vorjene peerih razlicnih jezikih, so izrazale to
"a cemer stremi naSa vrla organizacija, naSe Slo
vensko Repubcansko Zdruzenje
Ali celemu zborovanju so dale nadih narodnega
crsvovanja, nadh iskrene ljubezni do toliko stole
til zatranega naroda slovenskega besede nasegs
narodnega delavca G. FIR. Krzeta.
Prvi je izpregovoril on ma tenn zborovanju. Ii
zdelo Sc nam je, da je bilo pray tako, zakaj tstf
ljubezen tsta prisrcna iskrenost tisti narodni ma
din, XII e zarel IL vsakega njegovega savka, IL VISA
Ike njegove besede, da, IL vsakega zloga, je poten
obje vso dvorano, vse obcnstvo in vse nadaljnt
govornike.
DaleG prek poldne je trajalo zborovanje, il
koncno je prisel cas-, ko Sc je bilo treba raziti.
In razsi Sc. Cloveku, ki je paznim ocesom
motril to mnozco, Sc je zdelo, kakor da Sc nekan
nerada razhaia Videl 81 in cital ma njihovih obra
zh, njihovh oceh, da bi radi Sc nadalje zboroval
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

IT, Ge nam in naSi organizacii podtika strankarske
namene
In vse to so sijajno izvrSili na konvencnih Sc
iah, katerih pa ne nameravamO porocatl nased-
nih vrsticah, zakaj, tOzadevna pOrOGa boSte lahko
citai malone po vseh drugih glasilih S. Il. H.
PaG pa smo sc namenili opisati velicastni "a
kljuGeb letoSnje konvencije S. r. T., sijajno mani
festacio in zakljucno zborovanje, ter potem Npre-
govoriti par pametnih in primernih besed.
ZadnjO nedeljo je bio tam 10. ulici in Ra-
cinecesti Chicago Ze pred dolocenm casom 81
opazil, kako prihaajo tia po cele gruce in skupne
nash zavednih rojakov in rojakinj. Nekaj po de-
vetih ziutraj je re kar trio slOvenskega III dru-
gega jugosOvanskega obcinstva IA dolocenem zbi-
raliSGu Med to mnozico 81 lahko videl sivolasega
starGka pOStanO mamico, mlado zenO, krepke mo-
ze cvrstega mladca in brhko mladenko
Pestra je bila ia mnozica, ziva in vesela. De-
kleta so Sc kakOr lepopsani metuljclli meSala med
mOSkim Svetom, in mali drObiz - mas naraScaj -
ie bill seve tudi vines ter ktil te role Slovenskega
republicanSkega zdruzenja kakOr kit dehtece cvet
ie sadne vrtOve vecnOdivni pOmladi
Tam daleG odspredaj, koder so Sc vile zvezdna
te in sovenSke zastave Sc je vaOvila tudi zva slo
venska trobojnica - IL naSega zavednega zenstva
In IL poprej pomeSane mnozice Sc je kaJ
kratkem GaSu izluSGi velcasten, ponosen in krasen
zprevod, ki je bill porazdeljen natanko po vzpore
du, priobcenem naSi zadnji Stevilli.
In jel Sc je pomikati proti svojemu ciju, prot
konvenGni dvorani.
Oh zvollih sovenske godbe Sc je villa ia mnozi
ca po GkaSkih ulicah, ki so bile polne radovednif
gledacev
Nebo nam je bilo milostno. Nismo Sc sicer ko
pail bozajocih zarkih zlatega solnca ali kljubte
mu so vsem manifestation zarela lca veselja in sc
iskrie oci neskoncnega ponosa, pOnega resnosti in
SveGanOsti.
Obratovanje pouli6ne zeleznice je obstalo, vse
je ObGudovalo nase krepko ljudStvO in tistl, kl n
vedel kdo smo, je radoveden vprasal svojega So
seda:
"Hej Guj Kaj to tako sunni, buGi vrvi,
ldO zbira Sc pod nebOm milim, steka, gnete,
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

in da je bila Njegoya svetost OBJ
veScena predlogu V pOsebni pO-
slanici.
Tudi Wade nevtralnih draw SO
bile Seznanjene TEN predlOgOm
TevtonSka mirOvna pOnudba, ki
jo je pOdala cesarSka vlada Av,
stro- -Ogrske, oSenGuje cello marSa-
la Focha udarjajoGe sunke prot
porazenim Nemcem.
Tik "a avstrijskO notO je Mem,
cija ponudila neposredno mir Bel
giji, ali to pa ne da bi Omenila pO-
pravo napravljene Skode ali od-
SkodninO, in nadaljno prOSnjo do
zavezniSkih velesil, maj Opuste
SvojO nOvO bOjnO fronto ma muir
manskem obrezju V Severni evrOp-
ski Rusiji. Ia zadnji korak Sc je
smatralO "a kajzerjev poizkus, "a,
pleSti zaveznike V mirovnO l1onfe-
renco, Ge Sc vse druge nakane IL
jalovijo.
FOrmalna proSnja cesarja kar,
la do zavojevanih "a "zaupno in
neObvezno" debate na podlagi ma
eel "a sklenitev miru" prihaja kot
prvo senzacijonalno gibanje V
"mirovni ofenzivi", ki jo ie bilo
pricakOvati, Odkar je zaGelO nem-
SkO Orozje OmahOvati pred silnimi
naval Anglezev, FrancOzov in A
meriGanOv.
Washington in druga zavezni-
ska prestolna mesta so sprejela po-
vabilO ma konferencO ma nevtral-
nih tleh kot novo nemSko prevaro
in zvijaco V svrho boljSih pOgOjev,
kakor bi jih utegnili Nemci prica-
kovati, ko bi bila vojna zanesena
k reki Reni. Uverjena so bila, da
je bila Avstrija, katere narodi so
bill re zdavnaj do grla siti vojne,
pozvana, maj prevzame in prene-
Sc breme in nalogo, narediti mi
rOvne overture, ter tako resi- obli-
Gle Nemeije.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17
Amsterdam, Holandska, Is. sep

Amsterdam, Holandska, 16. sep,
tembra. - Avstrijska mirovna no.
ia je bila vrOcena ententnim "a
stopnikom V Bernu, Svica, V sobO-
to OBJ eni pOpoldne, kakOr je po-
sneti IL berlinSke VOssische lei
tung. Nota je bila hkrati predlo-
zena Berlinu, SOfiji in Carigra-
du ter bila tudi naznanjena nev-
tralnim drzayam.
Predlagaje povabilO vsem vOju-
jOeim Sc vladam, maj bi Sc SeStale
V tenn ali onem nevtralnem zbira-
liSGu V SvrhO neObveznega raz-
pravljanja je avstrijska vlada IL
javila, da maj bi bill smOter takSne-
ga SeStanka izmenjava nazOrOv, ki
maj bi pokazali, ali ObStOjajo tax
sni pogoji, ki bi obetali magic vpe-
ljavo mirOvnih pOgajanj, ali ne.
Avstrijski predlOg, ki je Mama
MEN V uradnem obveStilu, brzoja-
vljenem semkaj z Dunaja, SugeSti-
IA, mai bi ne bila vOjna prekinjena
in maj bi Si razgOvOri takO dalec,
kolikor bi Sc zdelO to pOtrebnO
vdeleznikOm, da ustvarijo upanje
ma uspeh.
Predlog pozivlja vse zavojeva-
ne narOde, maj pOSljejO delegate
ma zaupno in neObveznO razpravO,
temeljecO ma naeelih "a sklenjenje
miru tu ali tam V tel ali Oni new
tralni dezeli in V bliznjem caSu, k
bi Sc ga maj Sc dOlocilO.
Predlog pravi, maj bi bill to Sc.
stanek delegatov, ki maj bi imeli
nalogo, pOvedati drug drugemu
naziranje svojih vlad glede ma tie
principe in sprejeti analogue ko-
mmikacije, kakOrtudi zahtevati
in podati odkritosrcne in jasne
pojasnitye V tistih tockah, XII mo-
rajo biti preciznO ugotoyljene.
Vlada naznanja, da je bila no.
ia, vsebujoca njene sugestije, pO-
slana raznim vojujO6im Sc silam,
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

Ne Samo V WashingtOnu, negO
tudi V Londonu in Parizu so paci-
fist naleteli ma slabo vreme. No
bena prizadetih vlad nj bila pri'
pravljena resno Sc pecati z zahte'
vo, maj bi bill delegati poslani na
takSen sestanek, kakrsnega je
predlagal avstrijski vladar. Pou
darlene je bilo, da so Zdruzene
drzave in ententni zavezniki ozna,
Mill svoje vOjne ellie tako jasno
da jih ne more prav nihce napac,
no umeti.
Trditev, GeS, "da eentralne ve-
levlasti brezdvomnO vztrajajo Sc
vedno oh tenn, da tvegajo obram-
bno vojno "a nedotaikljivost in
varnost svojih ozemelj'', so po-
zdravili Z dodatnim skepticizmom
vzprico washingtonskih razkritij,
docela razgaljajocih kovarstvo, ki
je uniGilo Rusijo. Objavljenje IL
stin, XII brez vsakega dvoma doka-
zujejo, da je Nemcija cakala samo
ma navidezno pretvezo, pahniti
Svet V vojni vrtinec, pOStavlja v
slabo luc dobrohotne proteste maj
zaupnejSega zaveznika kajzerjeve-
ga.
Vrhtega je bilo dano v javnost
naznanilo, da je neka nemska po-
topljaGa pogreznila angl. parnik
Galway Castle, ob kateri priliki je
bilo izgubljenih 1S9 zivljenj. Med
temi potopljenci je bilo devetde-
set zensk in otrok. Hkrati so sub
marinke obnovile svoje napade ma
plovbo tostran Atlantika ter sire
ljale samo osemdeset mill cd obali
ma prevoznik, ma katerem so bill
kanadski bolniki in ranjenci.
Slab pomen je zadalo overtu-
ram obvestilo IL Pariza, da so bile
avstrijske cete, XII so izkusale zaje-
ziti pod Americanom, skrajno de-
moralizirane in da so Sc vdale do
zadnjega moza.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

Docim je mirovni papir V pole
tu, nadaljujejo angleske, frances
Ike in ameriske cete brezobzirno
svoje pritiskanje na Nemce. Per-
shingovi mozje so napredovali dve
do tri mile ma triintrideset mill
Siroki 'front.'. Haigove sile so ma
predovale severnozapadno st.
Quentina, doGim so Sc francoske
bojne sile pomabnile naprej JUNO
istega mesta. Manginova armada
ie istoGasno udarila IA nemsko vi
savje severno Soissonsa. Kjerkoli
so zavezniSke Gete pritisnile, so Sc
morale nemSke crte rmakniti.
Predsednik Wilson je nocOj ka-
tegoricno in nepreklicno odklonil
povabilo avstro-ogrske Wade na
taino konferenco svrho razprav-
lianja O mirovnih pogOiih.
Predsednik obvesca Avstro-ogr-
sko in njene zaveznice, da ne bo
razpravljal o miru, dokler ne bo-
do ena ali vse izmed njih pokaza,
lie, da so pripravljene sprejeti mi
rovne pogoje, ki jih je on obraz-
lozil in povedal V svojih javnih 60
worth tekom zadnjih devet mese-
cey.
AmeriSki odgovor ma avstrijsko
povabilo je objavil drzavni tajnik
Lansing V sledecem uradnem naz-
nanilu:
"Predsednik me je pooblastil
izjaviti, da bo odgovor tie Wade ma
avstro-ogrsko noto, Xxi predlaga
neuradno konferenco zavojevanih
dezel, takle:
"Vlada ZdrlEenih draw cuti,
da je mogoc en- sam odgovor, XII
&c ga more dati sugestiji cesarske
avstro-ogrske Wade. Ponovno je
izjavila z vso iskrenostjo pogoje,
pod katerimi bi mogle Zdruzene
drSave misliti ma mir, ter ne more
in noce podpirati nobenega pred
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17
Amerika odklanja habsbur$ki mir.

| dali bolSeviki umoriti bivSo rusko
carico in njene Stiri hcere.
List piSe takole:
"Expressu Sc poroca IL brez-
dvomnega vira, da so dali bolsevi-
Xxi umoriti ruSko caricO in njene
Stiri hcere. Celia neposredna dru-
zina pokojnega carja je tako po-
polnoma iztrebljena.
100000 Nemcev ubitih v enem
mesecu.
London, Anglia, II. septembra.
= Nemci so v zadnjem mesecu iz-
gubili 100000 moz, cd katerih je
bilo 100000 ubitih, kakor poroea
Exchange Telegraph Company.
Tako re primanjkuje Nemcem
vojakov, da vsakcas pricakujejo
ma fronto letnik 1920.
Mostvo kljubuje castnikom.
Seve so jih ma sto in sto prijeli
ter nasplosno obsodili ma petnajst
let jeGe. Veliko prijetih begunov,
uzuganih S strogim zaporom, SO
hpustili ter jih poslali nazaj v
bojne vrste.
Vojaski poveljnik V altonskem
ekraju ma Prrskem je Mdal pro-
klamacijo, XII svari prebivalstvo,
maj nikar ne poskoduje zeleznic,
ker bi s tenn izpostavljalo vojaske
prevoze nevarnost, pravi neka
brzojavka, poslana IL Kodanja ma
Exchange Telegraph Co.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

katere lJud le-ta SteVlL1 Je hrEIy
kaj hoce, izprevOd Sc yeieastm Plete? -
Zvonko NOvak.
Nekam nestrpna lie bila slOvenska javnOst
zadniih tednih Kakor bi vsi priGakOvah nekaJ We
lepOmembnega.
Use Sc ii lie zdelO nekam nemirnO, cepraY Je
vladal razmeroma skorO pOpon mir ma naSem poll
tjGnem Obzoriu. Vsaj nObenega VecJega Pohtcne
ga neurja nObene ve6je neyihte nj bllo opazltl IN
cutiti zadnjih par tednih.
NaSi nasprotniki so Sc muzai pOSmehlJivo, a mi
smo Sc pridno pripravjai bolj natihem in brez po-
Sebnega vpitja in kriGanja. Ce je tuintam padla
kakSna trda beseda, nj bo treba miSliti, da Je Pr
haiaIa IL zlobnega, nego IL iskrenega in "a stvar
vnetega Srca.
Mi smo Sc torej pripravjai, naSi nasprotnikl
so sc nam pOsmehOvali ceS, kaj bOSte VII k vas NH
6e ne priznava, niti ne vpoSteva. Par eikaSkih So
cialistov, to je vSe kar stOji Tami!
Tako so gOvOrili in piSali, mi smO delalI, MIR
no, preudarnO, smOtrenO - in, gOspOdje - tudl u
speSno!
To nam potrjuje letOSnja kOnvencija S. R. D.,
XII Sc e vrSila 13 in A. t. NJ ter sc zakJuclla ne
deljo, dne Is. septembra, velGaStno pOulicno ma
nifestaeiio in sveGanim zbOrOvanjem kOnyenGm
dvOrani.
Odbzu in oddaleG so prihiteli narodni zastOp-
niki in zaStopnce Chicago te dni da daJo duska
idejam, misim in madam sIovenSkega narOda V A
meriki
Odbizu in oddaeG IL vseh delov Zdruzenih dr.
zav so prhiei naSi vr rojali in zavedne rojakinje
ma drugi narOdni tabor SlOvenSi Ameriki
Prihiteli so pokazat svetu, kaj pretezna vecina
naSega malega, ali zatO pa GvrStega, krepkega, ma
darjenega in demOkrati6nega narOda miSli, pO Gem
kOprni in zakaj zivi,
PrihiteIi so dokazat naSim nasprotnikom, da
so njihovi neupravi6eni napadi naSO najpleme
nitejSo OrganizacijO zaman
Ali prihiteli so pa tudi ma to kOnvencijo S. R.
T. dopovedat nasprotni struji, da je napacni po-
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17
loga "a konferenco zadevi, glede
katere je zavzela svoje stalisce in
povedale ellie tako jasno."
Turska vojska ogroza Bolgare.
y. 49, t-~
W. n ~ IN co,~t

doulilS VII, ~ SJ io' ooPlohl
bra. = Kakor je posneti IL infor-
macije, XII je dospela semkaj liz ma
vadno zanesljiva vira, je Turcija
poslala veliko bojno silo ma boil
garsko mejo, kjer Sc porajajo sit
nosti glede ma razdelitev teritori-
ialnega vojnega plena med tedve
zaveznici Nemcije in Avstro-
Ogrske.
We Sc, da napravlja moznost od-
prtega spora med Turcijo in Boil
garlic resno nezadovoljnoSt v
Berlinu.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17
Revolucijonaren duh je dozorel.

V bolgarski vojski je revoluci-
jonarni duh zrel, pa tudi med pre-
bivalstvom je tako, kakor je po-
sneti iz porocil. Bolgari zahtevajo
vec zemlje ter so neki sklenili "a
gotoviti vso Srbijo in cello del Av-
strife. In re so 81 well kos severne
Tureije, XII vkljueuje tudi polovi-
CO Odrina.
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17
Turcija zahteva zemljo.

Drugi vzrok "a nezadovoljstvo
je dejstvo, da je Turcija zahtevala
takrat, ko je Bolgarija V romun-
ski mirovni pogodbi, narekovani
po NemGiji, dobila Dobrudzo, od-
stopitev tistega della svoje zemlje,
;ii so ga privolii Bolgariji "a ma
grado, da je stopila v vojno ma
.trani centralnih draw.
London cuje, da je bivsa carica
umorjena.
London, Anglia, II. septembra.
= List Daily Express trdi, da so
Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1918-09-17

Hei, Guj! Kaj tam tako sunni, buci, vrvl,
kdo zbira Sc pod nebom milim, steka, gnete,
katere ljud le-ta Stevilni je lrvi,
kaj hoGe, izprevod Sc yeEGastni Plete?! -
ZvOnkO NOvak.
The nonpartisan leader., 1918-09-09

lie has not been Of fought auocracy
and miitarsm to wipe out which fighting
Germany We charge that Mr. Roosevelt believes in and
stands for many of the very things seeking to rid
the world of in this Therefore, Mr. Roosevelt
not live strict standard of real patriotism and
democracy. This is indictment of him. We offer the
following proof:
NHE colonel friend and ader of the kaiser years
He his autobiography that he consider the
IL Germans foreigners and he publishes in his autobog
rahy drawing Of himself and the kaiser The artist
that they really looked akand he The colonel
sidered this drawing comparing him with the kaiser comp
nentary that he included it in his life of himself by himself
The colonel visited Germany years ago the worlds
for told how he and the
pals He rode horseback with the kaiser
man army and loud in his praises of the German military
tem In the great demonstrations for him Germany he
cheers for the kaiser He received the leading
lean citizen who approved of and believed in institutions
The kaiser expressed further favor the
ing the M United sstes with bronze statue Of Frederick Great
dedication of this statue of the German mill
tarist and die Wacht Rhine with the
The nonpartisan leader., 1918-09-09
FORD, ROOSEVELT AND PATRIOTISM

ENRY FORD is candidate for the United senate
in Michigan Recently he the object of bitter attack
IL by Colonel Roosevelt The colonel declares
for Office It is interesting to inquire into this typical attack
another public by distinguished xpresdent First
The nonpartisan leader., 1918-09-09

dent This book is biography of Roosevelt
TO prove that Roosevelt whom calls he
Wb efs cane like the in
tar views religious views methods public pres
dent etc., etc. exactly like the kaisers
lated into English and widely circulated America be found
soGay ee az public that have not thoroughly purged them
In 1913 Roosevelt then epresident ioined with several
other equally eminent gentlemen Kaiser Wilhelm
the anniversary of the kaises rule the German people
Editorial comment in regard this in Times at the
time follows: s1@-0,$-s#s' NJ
1t is through complimentary
the with the thought
me United States the Duke Of Argyll
paaer Arthur Won Gwinner the fnance Alfred
advocates Carnegie,
Butler agree in halng the kaiser the
maintenance
backed by the evidences the testimony is full
1913 the colonel congratulated the kaiser practical
maintenance OF peace later kaiser plunged the
world into the boodiest and terrible war Of all history
e was planning for this at the praised him.
IS to be remarked that the colonel the same
of as he then
TONS ARMED TO THE TEETH, WAITING FOR A CHANCE
TO PoUNCE ON EACH OTHER. The German emperor
aring to maintain Men want to fight do not
tote knows The practical main