America. [volume] (Cleveland, Ohio) 1905-current, 1918-11-23
REFIECTu.
DE UNDE VINE sUNETULq

] >N>ss1hsS ''tsAh\SoA P6 BOUl& ~ 0AAAAli
Sunetul este rezultatul disturba.
riler in aer. Bfzaitul albinelor es-
te cauzat de lniscarile repezi ale
aripelor lor--Aripele nu fac ele a.
-cl sunet, ci motiunea facuta in
aer de aripele albinei produce d.
sturbarea in aer ce cauzeaza acc
Ia vibrare ce seamana Gu, bizai-
tul albinei. Fiecare motiune facn-
Ia de un corp orr altceva produ-
ce unde III aer la fel ga undele
produse pc suprafata unei ape
= .miscare mare produce undo
mari ST miscare mica produce
unde mici. Cind lovesti palmile
la olalta product o disturbare in
aer care produce -un sunet
GU cit lovesti palmile
mai tare Gu att 81 sunetul maj
puternic. D-ta poti auzi acel SUI
net 81 toti carl sunt in apropiere
il pot auzi. Daca nu ar fl aer in
iurul nostru, moi nu am putea
auzi nici un sunet,> pentru ca ae-
rul este ce produce undele, ace
ste unde lOvesc nervi acustici din
urechile noastre facmdu-le Sc a.
uda sunetul. Unul surd nu poate
auzi sunetul, char daca strigi
tare, pentruca undele de aer ce 10
vesc urechile trebue sa afle coar-
de fine care sc vibreze, asa cum
yibreaza aerul.
CiAd undele de aer sunt produ-
Sc regulat, moi numim Nacel sunet
musical, lar cind e neregulat il
nuniim larma. Unii oameni poate
face sunete muzicale cfnd cinta.
pc cind altii nu pot.
Daca ia-i o sirma 81 o intinzi ia
re, legindu-o de ambele capete.
dupa ce vel trage Gu degetul pc
ca vel auzi producind un sunet
muzicI, pentru ca vibrarile vor
Fl regulate 81 vor continua pc un
oare care timp. Daca lungimea
sfrmei mai mica. sunetul va Fl
mai sus, lar daca mai lunga su-
netul va Fl mai gros.
Po< acest principiu construit
81 pianul.
Sunetele pc care lie facem moi
din git sunt ia fel ca sunetele
produse de cOrzile unui plan Gu
singura exceptie ca in gitul omu-
lui lipseste ciocanasele acele ce
tlovese corzile pianului. In gruma
zul nostru sunt dOua coarde pc
care lie numim coardele vocale.
Cind vOrbim moi cauzam vibrarea
acestor coarde producind vocea
noastra. Partea cea mai minuna-
ia asupra acestor coarde ca nu-
mai cu dOua coarde moi putem
produce toate sunetele pc care lie
poata produce un plan, care are
pentru fiecare nota coarda Sc
parata, Gil singura exceptie ca
moi nu putem face >atitea sunete
deodata ca pianul. Grumazul o.
mului att de minunat conssruit
caci moi putem lungi 81 scurta a
ceste coarde dupa 'vointa 81 pu-
tenn produce atftea note pc cite
poate, produce multimea de note
a unui plan. \
Cind puni nina pc coarda ce
vibreaza, sunetul, inceata. Aceste
unde de sunet continue Sc vibreze
dupa ce al lOvit cOarda GU ceva,
PIMA cfnd cineya orr ceva nu o.
presto vibrarea. Cfnd puni nina
pc cbarda ce vibreaza, d-ta o.
presti yibrarea. Daca numai atm
ge Gu degetul putin coarda ce vi
breaza, vel simti un fel de gidali-
tura la deget care produce GA
re care senzatie. Natural c1nd
omul opreste aceste vibrari un-
dele de aer pc care aceste vibrari
lie cauzeaza sunt oprite, La fel un-
dele de aer ce loveau urechile
,noastre sunt oprite 81 Sunetul in
ceata.
Sunetul poate trece, fie prin
paretele gros orr subtire, numai
sa fie facut din material ce con-
duce sunetul. Uncle lucruri sunt
bune conducatoare a sunetului,
lar altele nu, tocmai cum uncle
lucrurij sunt bune conducatoare
de electricitate, lar altele nn sunt
Daca paretele e facut din materi-
ale ce sunt hume conducatoare de
sunet,. sunetul va trece prin ell,
fie ell orr cit de gros. Lemnul es-
te in special I'm bun conducator
al sunetului. El este char mai
I.,,,, 10 oa~,,l Def; c<o Ia corS <r1