Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-05

'J'F - @1NNJ'
Xxi jih zanje poraja kapitalisticni prOizvaJalni
naGin, da ie vSeeno, koiko casa Sc Jill sploh izko-
riSGa in pa ma kakrSenkoli natin. 5 TEN hoteE'o
lie reel, ia mai Sc SOclalne reforme ne precenJuJe-
jO i'm da maj Sc ne NeruJc, ia bl 81 : tenn mogle
obstojcce raZmerc IN ME zadOVoljno urediti. I'm
da maj 81 n~atanGno ogledaio socialne reforme, kl
sc Jim ponujajo in "a katere maj naStopaJo. De
vet doSctin refOrmSkih predlogOv M lie brez kO-
riSti, ampak so naravnoSt Skodljivi IA iZkoriSca-
ne; najSlabSi so oni predlogi, Xxi, Samo da hi re
Sill o|grozcni laStninSki red. mu prilagodujejo
produktivne moGi, ter hoGejo ; tenn goSpodarsli
razvoj zadnjih desetletij unijiti. lzkoriSteyanci
XII IA to na>topajo, zaprayljajo svoje moGi Y brez-
miSelnem Strcmijenju, da Sc 0zivi to, kar je zc
mrtv0.
Ma goSpodarSki razvoj Sc more vplivati ma
marSikuk nHcin; poNpeSi sc lJhko, pa tudl "a
poStayi, |njegovc mcti st more posiabSati in po-
|krcpjati, uapraviti Jill brez boletin ali pa L mno-
gimi boIctiuami, y kolikor It ina ravno vpo-
glcd wang i'm pa druZabno moe. Emo pa So ne
more, namrcG goSpodarNki razvoj ustaviti ali ce-
10 zaobrniti. lzkuSnja uci, da So Sc izkazala vSa
SredStya. ki hi pa %zadrlala, "a brezuspeSna in Ola
SO cello pomuoiila boleGinc, XII so jih imela odpra-
viii. Druga >rcdStva pa, XII SO res zato, da hi od-
pomoela tcmu ali oncmu ohStojetemu zlu, vpli-
yajo tudi. da So pospcSi sospodarSki razvoj.
&c hi ma primer hotcii rnkodclci zopet i've
Sti cchoyStyo, da hi Z njegoyo moGjo zopet pow
lignili rokodelStvo, hi bilp 10 Strcmljenje brcl
u>peha. Morale hi tudi biti. kcr hi bilo Y naSprot-
Styn : potrobami modcrnih produktivnih moci,
vclcindu>triic. Ia hi morala biti najpoprej ud-
pravljcna. YES tchnitui napredck uovcjSih caSOy
hi So moral pozabiti, re hi >c hotelo. da mai eve
te cchovStyo. Ina 10 jc >kratka nemogojc. Cehoy.
>tvo ina danes cato lie uamcn, dati moe, deuar i'm
p|olititui up!iv rokodelcev y roke nazadnjaSkim
straukam, ki Jill ma Skodo. ne V kori>t "malega
I,H.', a. ,-I.,...L. 1-.L.
davkov in N~oiaSiih bremen it'd. izkoriSJaio.
Sred~tya pa, XII hi Jill rokodclci y gotovih
razmcrah mo2li $ k~oristjo vpora5liati. da hi i
syoj polozaj i~zboljSai, 50 le TAXA, Xxi jim omogo-
'ajn. da - povciajo p~odjc,ja. la pridejo k pro-
llvdl2ulU y muoIlnah. Ga poStaneJu mali kapita-
list Taxa sred>tVa, kot 81 zadruge uajrazlit-
ncl>ih vrSt. rp"l52ya eeuih motorjeI it'd, morcjo
paj premozaeJSim med rokodelci pomagati, pa
le : tenn, da jim omogocijo zapustiti proizvaja-
ME Y malem. TiSti pa, XII MISC premozni, XII 81 ne
morejo napraviti motorjev, XII nimajo kredita
j. I. d., p prOpadejO tenn pref. Ia sredstva poma-
gajo pac razlicniri rokodelcem, ne resijo pa ro-
kOdelstva, marveG pOuspesiio njegov propad.
Tudi mezdni delavei So hoteli V zatetku "a
drzat! raZvoi kapitaliStitne veleobrti. Razdejali
50 move stroic, branili 50 Sc proti uvedbi zeuSkc-
- della in padobno. Ali Spoznali So. poprei nego
roGodr,ci kako neumno jc tako poteujanje. Ma
III 50 drVga, uspeSnejSa >red>tva, XII mai zabra-
nijo S~kodljiN" uciukc kapitaliStitnega izkori>Ga-
MA, y kolIk0r sc 10 da. = Svojimi gOSpodarSki-
mi organizacijami. ; Strokovnimi druitvi, in )
sNoio politituo deiavno>tjo, kar Sc izpolniuje
med Ncboj, so Y nairazlitncjSih drzavah doScgli
yetalimanj >iiajnih u5pehov. Ali vSak talk uSpeh,
pa mai ic bio ic 10 p~oviSanjc mezdc, krajSanje
delavnika. |prcpovcd della premladih otrok, "a
hteya zdrav>tvenih prcdpiSov i. I. d.. tvori novo
vSpodbudo "a gospodarski razvoj, kcr II. pr. pod
nett kapitalista, ia nadomeSt podrazene DELAY
>ke moti : stroll, ali ker provzroti wee izdatkov,
Xxi male kapitaliste bolt obremene kot veike, in
) tenn obtezc pryim konkuren6ni boj i. :. d.
kakor je oprayiceno. da. cello potrcbno, &c
81 n. pr. ~izkrSajo p%osamezni rokodelci Z vpelia-
vo malih motorjev izboljSat svoj polozai, ali te
81 delavci u>tanavljajo organizacijc, ali ce sire
me "a poStavnimi uredbami. XII jim maj prineSo
SkraISQnjc dclavnika, izboliSanje drlavSkih po-
goiey in podobne o~laiSayc, tako hi bilo tudi ven
dar narobc miSliti, la moreio take Ieformc Ia
drlati Socialno revolucijO; pray tako hi bilo tn
III narobc misliti. da Sc ne more pripoznati ko-
rISt gotovih >ocialnih reform, ne ia hi Sc tudi
pr;poznalo, da je mogotc druzbo ma niemih dose
danjih tcmcljh yzdrlati. Nasprotno Sc more tu-
iii III tc retcrme L cvolucionarnega s~taliSta
n%aStopati. ker poSpcSujejo razvoj dejanja, kakor
smO vidcli, in ker Sc okrepjujejo SamomorilSke
tendcncc kapitaliStitnega proizvajalnega nati-
ma Seveda 80 preccj oddaljenc od nanena, da hi
"a %zayrglc, kakor smo 90 re pref naslikali.
Proletariziranjc ljud,kih mnozic, zdruzeva-
ME vScga kapitala Y rokah nckaj malo posamez-
nikoy, ki ovladujcjo vse gospodarsko "zivljenic
kapitaIistituih narodoy, krize. negotovoSt eksi-
Stcnce, ysc tc mutne in grozne utinkc kapitali-
~Stitucea proizyaialncga natina. nj mogocc PR
Il ijh ucprc,fnppm uaraSGaui III , Mix nL,Spin,; rotor