Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-26

IzbraIa 81 je najboIjso pot, ker sc je ravnala pc
pameti. Ako hocemo, da BIO nasa domovina demo-
k~ratiena, tedaj moramo vedeti, da dem0kraciia
prihaja samo IL ljudstva in nikdar ne cd vladar-
jew; prava demokracija il ljudstva lie pa mo-
COCA lie V republiki in ne Y monarhiu. Zdruzenje
ina bratski program, ker zahteva, zdruzitev vseh
stirih narodnosti, med katerimi so tudi Bolgari.
Da so Bolgari danes ma strani centralnih draw,
so tega najveG krivi monarhi ma Balkanu. Ako hi
ne bio kraljev, bi vsekakor ne bilo bratomorne
vojne med Srbijo in Bolgarsko leta 1886 in 1913.
Kralji so delali raZdor, povzroGili sOvraStvo in
potem iskali mascevanja, V temur lei dober del
vzroka sedanje svetovne vojne. Svoboda Jugo-
slovanov in neoviran razvoj vseh stirih narodno-
sti je torej mOgoc lie V federativni republiki, Xxi
ina segati cd Jadranskega do Crnega morja. Go
voril sem 2 nekim uradnikom drzavnega depart
menta in mu razlozjl mas program. Deial je, da je
stvar lahko i~zpeljiva, elm je enkrat ~porazena pru-
ska avtokraciia. To ie razumljivo. Zmaga naSe j.
dele je odvsna Cd image Amerike mad kaizeriz-
nom. Podpirati je treba amerisko republiko in il
pomagati do image; YES mas narod V Ameriki Sc
mora organizirati in delovati "a poraz aYtokracf,
je, ako ho6emo doziveti svobodo in mas eli tudi
"a syoi narod. (Burni aplavzl.
Nato je nastopil govornik br. joe Zavertnik,
XII je i~zvajal V glavnem sledeGe:
Senator Borah je pred kratkim deial V zbor-
nici: "Takoj V zaGetku vojne hi bilo treba pod
Cii iJuuSiNo, u SC DlJe DOJ neu uEeUld nuZOfOTna
demokracijo in avtokracijo."- Slovensko re-
publitansko z~druzenje zastopa MAJOR demokraci-
je. Sli6ne bratske organizacije so ma delu tudi V
Parizu in Rusiji. Ma drugi strani je Jugoslovanski
odbor V Londonu, Xxi zastopa avtokraciio cato, ker
hoee ustvariti monarhijo. Kdor tega ne verjame,
maj Sc enkrat pre6ita ID. toxic krfske deklaracije,
kl direktno znaGi, da gre "a ustanovitev avtokra-
ticne drzave ma slovanskem iugu. (Aplavz).
Slovenci, XII smo Sc naselili V Ameriki, nismo
Sc pozabili Ma avtOkracijo V Avstriji. Tukaj smo
spoznali koSGek demokracije. Lahko hi je bilo Sc
wee, akO hi ljudstvo hotelo, kajti pri |volitvah la
hko doseze vse, kar hoGe. V demokratieni repu-
bliki, kakor je Amerika, ina ljudstvo takSno Via
do, kakrsno samo hoce; V Avstriji, XII je avtokra-
titna, ie to nemogoGe. Ali Sc bono torei ogreyali
"a drugo Avstrijo V Jugoslaviiif Res hi bill ne
umni, ce 81 Sc enkrat volimo stare suznost! Anne
riska republika je federativna in tukaj vidimo
polltlcno enakopravnost V monarhijah je to ne
mogOGe. JugOslovanski monarhisti Sc re danes
kregajo, kdo DO kralj. V Indianapolisu lie nedav-
no stale pred sodisGem ~triuaist Crnogorcev, XII
so sc steph 3 Srbi V dokazovanju, da hi bill Grno-
gorski Nikita boljsi cd srbskega Petra. Ako sc
torej re zdaj k~regajo, kaj DO sele potem! cato
Je n%aJboJe, da pometemo z vsemi dinastijami.
Vprasujejo mas: Kako bono dosegli republiko b?
,NenmnO vpraSanje! Kako bodo oni dosegli kralje-
lstvo? Brez poraza Nemeije in Avstrije ne boire-
publike nit "troimenske'' kraljevine. Slovensko
republicansko zdruzenje polaga svoje made V zma-
go demokracije in cato tudi podpira Waldo Zdru-
zenih drzav. Wilson je dOkazal V svojih poslmi-
cab i'll zlasti V svoji bfzojavki ruskim boljsevi-
kOm, da ina Amerika zelo demokraticne ellie V
tel voini, XII so lahko izvedljivi. Mladjna odhaja
ma bOjisee, ali maj tisti drzimo krizem roke, XII o.
stanemo dOmaf Ako torej podpiramo Ameriko ma
bojni 'front.' in donna 4 TEN, ola cdjemliemo obvez-
nice svobode, vojno-varGevalne znamke it'd, de-
lajmO S TEN indirektno tudi "a svobodo nase stare
domovine in dosego nasega ella. Zdaj je treba
It'll v BOZ, da ne bono pozneje plaGevali haraGa
kajzerju in izgubili republiko, katere ne BIO, ce ne
zmaga Amerika V tel vojni! (Aplavz).
Zadnji gOvornik je bill br. Etbin Kristan in
glavne poteze njegOvega govora so:
IL LondOna smo imeli sreco dobiti nekaj 90
spodov, Xxi so pa odsli kakor so prisli. Zadnji ie
prisel dr.. VOsnjak in najbrz bo incl enake izkus-
ME kot drugi pred MIN. Spoznavajo MANFRED, ola
med mani nj ljubezni do kralja. Steer pravijo, da
nj nacelne razlike med naso in njihovo strujo in
da je krfska deklaracija ~(njihovo sv. pismo) lie
nekaka fOrmalnCst "a slucaj skupScine. Deklaraci-
ia je brez obveznosti - ali V eni sapi nam pa do
povedujejo, ola je zgodovinski dokdment. V resni-
ci pa hocejo, da Jill vsi Slovenci priznamo "a gla-
varje in jim sepo sledimo.
Ali je %njihova deklaracija res tako nedolzen
papir? Meme ne we've niti n%ajmanj, ali logika osta-
ne, ola je lOndonski Odbor vezan ma dOticni pa
(pir toliko casa, dokler ie ne sezge. Dokler pa odbor
priseza ma to izdajalsko krpo papirja, Sc vsakdo
zaveze "a nov jarem, kdor podpira londonski
odbor.
Dale pravijo, da ia krpa papirja prepusca
nonnlnn cunhoIn ,. 49,. 70. l. l. ... n