Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-30

rialisticne velesile, XII so pc moznosti izrabljale to Z
rivaliteto sebi V prid. Tako so balkanske drzave
postale zalogi V igri evropskega imperializma in
teritorij "a ~njegovo kolonijalno politiko. Mama
sprotnejsi velekapitalisticni in imperialistiGni in.
teresi so tukaj ~prihajali navzkriz. Nevarnost, da
izbruhne zaradi teh ~nasprotij sploSen polar, lie
bila permanentna.
Ia polozaj je tudi najvec zakrivil prvo bal.
kahSko voino. Pc turSki revoluciji Sc je pozelji.
voSt imperializma vznemirila. Nsi veliki grabez.
ljivci so sc zbali, da hi utegnili priti prepozno pri
delitvi TurGije, in balkanske >drzave so zaslutile.
da pojde tudi za njihov obstanek, Ge Sc pricne ma
Balkanu veliki obraGun imperialistov Aftermath.
Va je bila zanie la: Ali cakati ma napad, ali pa kar
cd Svoje strani obratunati $ TurGijo. OdloGile 50 So
"a drugo. Povoda IA to je dala TurGiia sama do.
wolf.
Takrat so balkanSke Wade storile korak, XII
STEER nj pomenil tcga, kar je zahtevala demokra.
eliza, yendar pa Sc je vsaj nekoliko priblizal ME.
MENU programu. Cstanovile so namreG balkansko
zvezo, To nj bila zveza balkanSkih narodov, tenn
wee zveza balkanskih dinastij. cato tudi nj mo-
gla oStati trajna. Kajti TAXA zveza nj mogla biti
odkrtG,rGna. Cetudi je bila osvoboditev jugoslo.
vanSkih in grSkih plemen izpod koruptne in bar
baritone turSke Wade potrebna in je ia namen
pOSyeteval vojno, je So vendar dinaStijam "a ne.
kaj druzega Ia svoje p~oviSanje in syoje poveGa.
ME moti. To je povzrocilo drugo balkansko vol
no ma veliko zadovoljnost imperiolistiGnih in
tereSentov, zlaSti Avstrije. lIabsburSka monarhiia
Sc Je ma zunaJ delala nevtralno, "a kulisami ie pa
intrigirala njena vlada in huiskala. Topot ie bilo
BolgarSka kozel, XII ga je gnala naprei, kajti ME-
ma zelja je bila p%onizanje Srbije.
Racuni AvStrije Sc MISC ureSnicili. Bolgarska
nj zmagala. lzgubila je cello velik del tega, kar
je Y prvi vojni pridobila, in Dobrudzo, XII lie bila ze
pref niena.
Y ponizanju Bolgarske je bila kal move vol
ne. To je morale Bit vsakomur jasno; nj pa VISA.
kdo slutil, da dovede TO do evropske in cello do
~SvetOvne vojne.
l. Bolgarsko sta bill p~orazeni tudi Avstriia
in Nemtija. Druga nj takrat toliko stopala V
oSpredJe. AvStrija je pa proteStirala prot buka-
reSkemu miru in takrat je bila cello pripravliena
Skupno Z RUSTIC, tedaj seveda Sc carsko, nastopiti
ma Balkanu. Russia Sc je SkeSala in tako je morala
"a trenotek tudi Avstrija opustiti svoie boievite
namenc kot "zaStitnica" Bolgarske.
Ali nJeni nameni SO bill lie odlozeni, he pa de.
1lnltlvno opusceni. Sedanja voina ie logiGna po-
Sledlca tedanjh intrig. Kakorkoli je bila Bal.
kanska zveza, ustvarjena V Gasu prve balkanske
NoJne, nezadostna, ie bila vendar Imperialism re
ma potl. ' njihovem intereSu mora biti Balkan
r~azdeJan, kaJti ma kOnsolidiranem Balkanu ne bi
bilo tako lahko ropati in graditi ''nova pota'.
la AvStrijo je vedno stala Nem6iia. Tudi ona
ina svoje interese ma Balkanu, in kar lie naibolj
odlocllno, Je TO, da so njeni interest V prvi vrsti
gospodarSki. Avstrija je $ svojimi i~ntrigami de-
lala Ease in IA Nemtijo. V prid obema je poma-
gala rabbit tisto Balkansko zvezo, XII lie bila ovira
"a namene obeh.
' TEN je pa dovolj moGan argument, da hi
bll konSolidiran Balkan pray tako mocha opora
miru, kakor ie bill razcepljen Balkan hotd ali ne.
note poSpesevalec vOine. In danaSnji polozaj kaze
JaSno, da nj bila nevarnost lie lokalna. ampak
Splosna. Balkansko in 2 MIN jugoslovansko vpra.
SAME Je 4 drugimi beSedami internacionalno
vprasanje. Narobe-radikalci XII noGejo O tenn ME
SIiSatl, Sc tudi V TEN oziru lahko pouGe IL Trocki-
jeve knjige.
&c Je bia razdeianost ugodna "a voino. sledi
IL tega, Ola Je "a zavarovanje miru potrebno Zedi-
hJehJe. Tim TO Spoznavamo, je pa tudi naSa doll
most, ola delamo ~ zedinjenje; &c re kdo nikakor
noce prlznati narodnih intercsov, kar ie zclo KRAFT
Kovldno, ker sc $ TEN utajujejo Viva deistva, hi mo-
raj vpostevatl vSaj mednarodne interese in po-
trebe mlru. kajti zedinjenje Jugoslovanov spada
med pogoje miru.
Ne pravim, da je jugoslovansko vpraSanje
edlno' III ina TAX pomen; spada pa med inter
naclonalna vprasanja in je emo najvazneiSih.
ReSevanje ugoslovanskega vpraSanja je to-
reg morale priti ma dnevni red. Nam pa ne more
DIN VSeeno, kako sc TO vpraSanie rcSuie i'm napo-
sled resi-. Ia TO imamo razne rccepte. n preden Sc
odio"lmo "a katerega, Jill moramo vSe pregledati
' Londonu je cdbor $ podruznico V Wash
lngtonu, ki sta vzela iugoslovanski problem Ia
Korekoc V zakup. Mandat "a to sta 81 dala sama
IN ma podlagi takega pooblastila ie londonski cd
Dor Skupno : kral jevSko srbsko Waldo izdelal Una.
no krtSko deklaracijo, XII mai hi bila temelini do