Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-08-06
Delavstvo pc vojni.

S'oJ NoS, us oN H'uu' ''H'iiNii'
zivljenje.
Re leta 1898, V zaeetku franco
ske revolucije, SO pariSki delavci
v neki peticiji prot akordnim
placam, katere je odredil kon-
vent "a della pri trdnjavskih stav-
bah, dejali: "V casu resnie-
ne enakosti ne SINE biti razburlji-
vega nesorazmerja pri delavcih.
Delavci so stebri naroda oni so
bill tisti, XII so. Sc vzdignili dine
10. augusta"
Deseti august je bill dan nasko-
ka ma Tuilerije, ma ~sijajno, tedaj
kraljevsko palace. Ako MISC ime-
Ii delavci takrat, ko so juriSali,
Sc live, jasne razredne zavcsti,
20 pa imeli vsai tako slutnjo Y
svojih duSah; ko so spoznali, da
I'M revolucija nj ~prinesla mate
riialnega zboljSanja kot DELAY
Gem, so zaGeli razumevati razlike
n nasprotja med razredi.
S tenn, da Sc kali razredna "a
vest, sc ne odpravi ne beda ne
nieni vzroki. In kadar doSezc he
da stopnjo neznoSnosti, tedaj IL
bruhne upor roper pritisk V Ii
stih oblikah, XII so V takih razme.
rah mogoce. Bes Sc zdruzi z OBJ
vlanostjo jnjem-biwwpa uoten i.
upon, nezadovoljnoSt maSce-
valnostio; Gimbolj je n~aSilniStvo
oviralo organizacijo potlacenih in
Nth jasno spoznavanje, tenn boil
je upor sam neorganiziran, sler
in divji, podoben orkanu.
Kapitalizem, Xxi izkoriSca brez.
vestno, XII izrablia svojo mo,
br~ezobzirno, XII SkuSa delavstvo
vkovati V verge, ~pripravlja san
sebi najvecjo nevarnost in vod.
BOZ ma pole, ker Sc mora izveSt'
Z najveGjo ogor6enostjo.
Pc vojni Sc bodo nadaljevali
razredni boji, ker ne morejo pre-.
nehati. Ma SreGo ne bodo imeli
vsaj povsod ne, tiStih oblik, Y
katere bi Jill vsilil kapitalizem
Ge hi bile te oblike lie cd MEGA
odvisne.
Med delavstvom je re tolikC
razredne zaveSti, da je he more
uni6iti M vojna ne poveGani pri.
tisk kapitalizma. Tudi Ameriki
k.jer Sc je kapitalizem oh krva.
VEN cloveSkem klaniu brezpri.
merno obogatil in kjer je oh ne.
normalni prosperiteti silno naras.
la njegova moe in jo DO tudi sku'
sal izabljati proti delavstvu, Sc
ne more wee zatreti razredna "a.
vest.
Povsod .je socialism re tolikc
xiv, da ga ne more zadaviti nobe,
ma sila tega sveta. DaSi III Sla VOL,
ma niti mimo njegove organiza.
cije brez Skodljivih ucinkov, sc
vendar nj izpolnila na~jsrtnejSa
zelja mogotcev, ker sc nj mogla
Nojna .je povzrocila zmedo pc.
vsod; povzrocila jo je med me,
Scanstvom, V industriji, V dinaSti
jah, V glavah modrijanov in ute-
njakov, V certvah organizirano
delavstvo Sc nj moglo p%opolnoma
izogniti SploSni zmedi.
All uniGiti nj mogla Soc;alizma
in njegovih o~rganicnih oblik nit
voina. In pc vojni DO socialism.
tista sila, XII prepreci, da hi de
lavSke mase otopele in Sc slepo
vdale nasilstvu. Socializem ne be
dial, da bi bio delavstvo popolno.
ma ponizano in pahnieno Y tax.
bedo, IL katere hi ~preialislei no
rala izbruhniti obupna r%evol'a.
katere edna moe hi bila unice-
vanje, Xxi pa he bi bila sposobna
da preuredi razmere in da res
delavstvo.
Razredni boji>s sc bodo nadalie-
vail po vojni in naloga Socializ-
ma bo tudi tedai, da razSirja raz-
redno zavest in utrjuje delavsko
organizacijo.
Kakor vsaka ideja ma tenn sve.
tu, pa more tudi socialism live
ii lie V ljudeh. Matcrijalne razme-
re doloGajo razvoj in pohod Ego
dovine; ali ziva sredstva razmer
so l.iudje. Socialism ne more ma
DrpdOyati i'm ZmaOOVati kOt ciSta.