Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02
CeZarSka

majhno duSo. Pod tezo te zavesti Sc mu lie popol-
mona zmesala panel.
Me nj morda boil znaGilnega cd naGina. kako
sc je bolestna domisljavost in prevzetnost spajala
$ silno strahopetnostjo. Cd nekdaj je bill bojazljiv,
ker je bill njegov ziv6ni sistem podvrzen abnor-
malnostim. Nevihta mu je ma primer vselej po-
vzroGila grozen strah. &c je grmelo, mu lie postalo
tako hudo, da je utegnil V grozi zlezti pod poste-
ljo. Tia plasljivost Sc je stopnjevala in je dobila
naposled groteskne oblike.
Nekoliko mesecev, preden je priSel ma pre-
stol, sc ga je vsled razuzdanega zivlienja lotila
akutna duSevna bolezen in 6util sc jc pri vsakem
koraku proganjanega. Zdi Sc, da nj ia psihopatic-
ma ~bojazen nikdar wee minila. Popolnoma gotovo
ne. Cd zacetka njegove Wade je opazati ma MEM
nervozen nemir in ncpokoj; $ TEN Sc spaja vecna
zelja, da hi kaj razdrl, razrusil, unicil. brez smo-
ira i'll zmisla; ma drugi strani pa narasea njego-
va prevzetna samozavest in Sc ~stopniuje do sa-
moobozevanJa, pri cemer pa nj Mil sledu dosto-
janstva, ampak vse ~njegovo vtdenje je enostavno
komcdiantovsko
Zidovski pisatelj Philo, Xxi ie bill z deputaci-
10 IL Aleksandrije odposlan V Rim, da hi pri ce-
sariu dobil avdienco in Sc pritozil zaradi krivic.
XII so sc gcdile ondotnim zidom cd strani pogan-
skega meScanstva, opisuje V svoiem p%orocilu to
avdienco, in njegov Opis pOdaja znacilno sliko
cesaIskega blazneza.
Caligula je sprejel deputacijo zidov, toda OBJ
encm Z MO tudi njene nasprotnike. To je bilo V
Mecenovi viii ,kjer JIG cesar ukazal, da Sc odpro
vsc Sobe cd prve do zGdnje.
Ko JIG zagledal cdposlanstvo, je takoi vzrojil
III zacel krlcati, zakaJ Sc mu ne izkazuie bozanska
cast, ko Je vendar bog. Tako je rohnol nekai ca
sa, potem JIG pa zaGel, ne ola hi bill sploh Sakal ma
%odgovor, tekati pc sobah semintj ia brez eliza. Dajal
Je ukaZe brez vsake zveze, zdaj tu, zdai tam, zdaj
To-, Zual ono: nacnkrat Sp 10 ma znnat iznnuoIo
brcZ NSakega ocitnega vzroka, obrnil k Zidom,
kl so brez sape hiteli "a MIN, in Sc zadrl "Zakai
pa ne JeSte preSicovega mesa 20 En- trenotek, en-
srep poglcd III zopet je bio, kakor da je po-
zabil, kaj je hotel. In zopet Sc ie pricelo moro te-
kanje IL Sobe V soho, IL enega nadstropia V dru-
20. Naposled jc obstal in dejal: ''Sai vidim, da
nlSo hudobni, ampak neumni so in nesrecni. kcr
me ne caste "a boga, dasi sem bog" In 5 tenn ie
bio odposlanstvo odpuSGenO, ne da hi bio sploh
prislo do bcsede.
Njegova domiSljija, da JIG bog, sc ie %popolno-
ma utrdlla. n kakOr JIG bila la misel bolna. je bila
tldi konfuzna. Bill je bog V svoji fantaziji, am
pax katerl bog, to je bilo vprasanje. Pc vrsti jc
sprejel imena vseh velikih bogov i'm Sc odiGil 2
Nth %znamenji. Ma kapitolu Sc je znal zabavati S
svolim vclikim bratom Jupitrom. A &c je bill ma
paeno razpolozen, sc je utegnil tLdi skregati z
MIN In mu zugati. "Ubij me vendar, ubij, STEER
ubiJem JAZZ tebe,' ie krical. In kadar je grmelo
in Sc bliskalo, sc je hotel mad Jupitrom mascevati
ma Ia nacin, da je dial postaviti velik katapult i'm
z MIN metati kamenje "v oblake:'' grmenje jc
pa dial napodobiti $ tenn, da so moral ljudie zamol-
klo brenCati.
'Jaz imam pravico, da STORM. kar hoccm
MoJa pravica je mad vsemi," je bio niegovo ge-
$40, kl ga Je glasno izrekel. In V TEN oziru, men
ia Sploh edino V tenn, je bill res dosleden. Nj lie
bio pravice, XII je he hi bill krsil mic nj bilo tako