Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-11-20

Vsak spisopni jerk je takorekoe
stiliziran, umeten in pcprecen
izraz govorienih dialektov; zakaj
ne bi bio mOgoGe 2graditi ma pod
lagi danega materijala enOten
spisovni jerk? Tako 81 je skoraj
gotovo rekel Aasens, preden je
ustvaril svoj "landsmaal' (de-
zelni jezik) ~nasprotju 2 "riks-
maalom" (drzavnim jezikom), XII
je bill prvotno danski. Tako so
priSli Norvezani do novega iezi-
ka, Xxi ga V zaGetku sicer nj nibce
govoril, pac pa s. ga vsi razume-
Ii. Danes sc rabi re tudi V gOvo-
ri. Tekom p~olstoletja Sc JIG
"landSmaal" nekOliko spremenil,
posebno pod vplivmi pisateljev.
(Garborg, Ninje Haegstad), Xxi so
ga rabbi. N~aj,i~vnejSa norska pi-
satelja BjoernSon in IbSen sta pi.
sala V "rikSmaalu", XII Sc je te-
kom razvoia precej oddaljil Cd
danSGine. Take ina nOrveSki ma
rod sedaj diva iezika. Oba Sc sma-
trata Ia narodna. Tekom casa
sta Sc oba zelo priblizaia, tako da
trdijo nckateri norveski "utcpi-
str, da Sc V doglcdni dobi zdru-
zita.
Pc mnenm nckaterih je iskati
yZrok tega boja pred vsem V glo-
bokem naSprotju med wzhodom
in zahodCm Norvegije. Landsmaal
ie naStal ma zahodu med malimi
posestniki, ribiGi in m%ornarji, XII
so Sc cutili vednO kot razred nHje
vrSte napram premoznim kmetom
Z vzhoda. III poSlednji, Xxi so cd
svetovnega prometa bolj Oddalje-
nj, so holi konservativni in torej
nedovzetni "a novotarije kakor
ie ma primer landSmaal. ker sc
je razvi.jal landsmaal pod vpli-
lvom zahodnih dialektov, je
umljivo, da ga vzhodno kmetsko
prebivalStvo ne smatra "a donna
cega in Sc Ga brani, akoravno je
start norveSGini blizji, kakOr pa
Nth dialdNti. Nokateri sociology
so utemelievali to nasprotje tudi
5 tisoGletno plemenSko raziiko,
ceS da Sc ie ohranilo ma zahodnem
obrezju stare prcdgermansko pre-
b~ivalstvo.
RazSirjanje landsmaala zelo
napreduie. X uspehu so pripomo-
eli posebno uGitelji, Xxi prihaja-
10 veGinoma Z zahodnega obrezja
k.jer ie landsmaal donna. Kljub tie.
mu, ola Sc mu je posrecilo pribori'
ii v~eljavo, je "a znanstveno upo,
rabo Sc premalo predefan. Njego'
vi pristaSi upaJo V dogledni dob,
tudi 10 doseci.
BOZ med obcma iezikoma norve
Skega naroda sc boiuie tudi ma po.
litiGnem polju s politicnim oroz
jem. Storthin2 ina danes 76 "a
Stopnikov leyice (napredn.jaSkt
skupinc), "a zastopnikov desnict
CkonServativnejSi element) in 9;
zastopnikov socialne demokraci.ie
Cd teh je dcSnica V sploSnem "a
riksmaal, levica pa "a landsmaal
Socialna dcm0kraciia ne zavzema
danes V tenn malenkostnem boju
4. %nobenega principijelnega stalisca
Levica, XII ina vecino, je vpeEala
viSic Sole polcg riksmala tudi
IandSmaal, proti Gemur Sc desnica
fanaiicno bori. Da ia boj, Xxi sc
vrSi ma obch straneh V imenu ma.
roda in nacioralizma, Norvegi.ji ne
koristi, lei ma dlani. Kako sc ia
boj konca, je "a enkrat tezkO pre-
rokovati.
Jezikovno v~praSanje ma Norvc.
SKem Je IA mas JugoSlovane zelo
zahlmlvo III poucno in sicer cato
g naStopa III jerk, XII je bill
zgraJen pred pol atoletjem umet-
no ma podlagi dialektov. XII Sc med
SeDoJ ravno tako razlikuje.jo kot
JugosIovanski literarni jerk. Ako
Jc hllo mogote TO ma Norvcskem.
Zakaj hi ne Lilo mono s-estaviti
ma podlagi sedanjih treh jugoslo-
vapSkih ~literarnih .iezikov skupen
JugoSlovanski jezik? Konservatiy-
M IN pe'imisticno razpolozeni lju-
dJc bodo pac ugovariali, da ie TO
heizvedlJivo III nemozno, ne ola hi
SvoJo trditev dokazali. Aasens 10
modal . CN-niin,