Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-12

Kar je govoril Seydler, je nekako podobno
narodni avtonomiji.. BESIDE predstavliajo vGasi
zelo razliGne vrednosti; izraz "avtonomija" ne
pove sam ma sebi niGesar. Avstriiski ministrski
predsednik jo re o priori omejuje z naglasaniem
drzavne celote.
u "avtonomijami" imamo tudi nekoliko IL
kusenj. Teoreticno so dezele ali "kronovine' uzi-
vale gotovo a~vtonomijo. Njeni znaki so bill dezel-
nj zbori in decline uprave: Dezelni odbori z de-
aelnim marsalom ali glavarjem ma celu. Ia avto-
nomija sc je raztezala tako dalec, da je mogel de-
zelni Zbor ma decline stroSke napraviti kaksen
mostic tez potok, pObirati naklado ma drzavne
davke in posredno subvencionira:; vladajoGo
stranko. o p%olitiGni avtonomiji Sc je moglo lie ko-
mu kaj s%anjati. Narodna avtonomija je bila iluzi-
ia, kcr MISC bill narodi niti konstituirani, tenn
wee razmetani po raznih 'kronovinah."
ObGine 2 lastnim statutom so Macedonia avto-
nOmne. cato je morala II. pr. Ljubljana proti svo-
il wolff sprejeti drzavno policijo in placevati zanjo
wee, kakor pref "a svojo lastno. cato je dezelni cd
Dor ovrgel vsak sklep, XII je incl kai socialne bar
We. cato je cesar ~razpuSiil obGinski svet, &c nj
lezal ma trebuhu in cdrekel nevsecnemu zupanu
potrditev.
Ma papirju ie HrvaSka-S lavonija imela mai
obSirnejso avtonomijo. Bila je "samostojna" V
n~otranjih, %justicnih, ucnih in agrarnih zadevah.
Toda bana, naimarkantnejsega reprezentanta te
"avtonomije' 'je cesar oziroma kralj imenoval
IVA pItoloS OSIShcRd uilllISiTSkeSu DTeuSeUnlKu.
Nojastvo je bio podvrzeno avstro-ogrskemu Vol
menu rinistrstvu, domobranstvo pa ogIski vladi,
in &c so 81 Hrvatje ~domisljali, da Jim garantira
avtonomija nekaksne pravice, so jim tuje puSke
vtepale ''pamet" in ''lojalnost' V glavo. Lena
avtonomija, XII omogoca kralju, da razpusti SAILOR,
imenuie kraljeyskega komisaria in odpravi vse
ustavnc pravice do zadnje pike!
kdor hi priSel 2 Marta ma zemljo, hi 81 NOR
ola dial dopovedati, da namerava Avstrija seda1
kaj postenejsega. kdor jo pozna, il ne more "a
upati cez plot. Popolnoma pa mora izgubiti vero,
Gee Slisi Seydlerja govoriti o reSevanju jugoslovan-
skega vpraSanja.
Avstrija je polna narodnih preblemov. Tudi
&c hi sc pOstavili ma s~taliSce, da ostane habsbur-
ska monarhija po vojni nerazpuscena. hi moral
vZeti VISA njena narcdna vprasanja kOt vertigo pro-
blemov, XII Sc m%orajo reSiti po enem nacelu, torej
tudi socasno. Pravicnost je praviGnost brez obi
IA ma geographic in jerk.
Avstrija je re "resevala' narodna odnosno
J~czikovna vprasanja, kadar je voz notranje poll
tike popolnoma OPTICAL v blatu ali pa kadar je
hotela odvrniii pozornost cd kaksne posebne Ia
deve. Tako resevanje je bila avstrijska speciali-
teta, kos avstrijskega oficielnega humbugarstva
Nsak problem sc je posebej reseval V posa-
mezn )dezeli. Tako sc je vsakemu sluGaju lahko
podvrglo drugo nacelo. Tako Sc je V kraju, kjer
so bill Slovenci V m~anjSini, p~ostavil princip, da
odlocuje vecina kjer so bill V veGini. sc Jim lie
pa Sugeriralo, da je lie ma podlagi kompromisa
mogoce ziveti. Tako so sc ustvarjale umetne par
lamentarne %vecine, tako Sc je namesto narodne
koncentracije Sc boj pospesevala narodna raz-
cepljenost.
In -sedaj hoce Seydler zopet obravnavati vsak
problem %posebej, to Sc pravi, vsakega po drugcm
nacelu, kakOr Sc mu bo zdelo najbolj primerno "a
interese "%skupne drzave" i'm dinastije.
.Po takih receptih nj mogoGe speci uzitnega
kruha.