Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-23

pravih metod, enotne podlage in nikakrSnega
stavkarskega fonda, je bila kon6no velika stavka
IL leta 1877 izgubljena.
kasneje Sc je zaGela "a stavke zanimati tudi
zvezna vlada da bi sc mogla izdati statistika vseh
Stavk in izporov, Sc je !. 1880 ustanOvil V dr..
Departmental "a delO poseben odsei, XII je cd dine
do dine belezil gibanje in stavke organiziranega
in neorganiziranega delavstva Y Zedinjenih
drzavah. TIA urad DELUXE Sc danes, a njegov
d~elokrog Sc je razsiril. Tekom prvega svojega
%. letnega pOsovanja cd l.. lSS0-l905 Sc poroea
IL tega urada, ola ie bilo V Ameriki mic mani kot
$1,000 stavk, 1900 izprtij; ma emo samo leto JIG
priSlo nekOc najvec $500 stavk. Med vrsto vecjih
stavk v ten letih moramo p~riStevati Stavko kOvin-
skin in jsklarskih delavcev V Homestead, Pa.
Tedaj je padlo wee delavcev in detektivOv V krva-
viii s~popadih. Tel stavki je sledila stavka V
Pullmanovih tvornicah leta 1894. Vsled tesstavke
je bill promet pc zeleznicah, vodeCih IL Chicago,
popolnoma ustavljen; skupna Skoda, prizadeta
vsled te stavke, sc racuna ma 800, 900 900. Dale
so Sc vrSie stavke V premogarSkih okrajih drzave
Pennsylvania, V bakrenem okrozju Michigan, V
premogarSkih okrajih Ohio, Colorado it'd. Neka-
tere teh stavk so Sc poravnale $ posredovanjem
zvezne Wade, ali posebne tozadevne posredovalne
komisije.
Zadnja velika stavka, velika po obsegu in pc
lolgotr IA jnosti, je bila V Severni Minnesota. II "a
konito vpeljavo Osemurnega delavnika Sc je pa
preprecila splOsna zeleznicarska stavka !. 1916.
kapitalistiGni red in stavke sta tako tesno spo-
jena pojava, da hi mogoce pricakovati konca
konca stavke, dokler ne mine kapitalistiGni sistem.
Soviet vojaskih in delavskih d~elegatov V
Chicagu je prosil ameriSko Waldo, da mu dovoli
nanovaciti In prevazati Ruse liz Amerike, da slu-
zijo v Rhsiji in Sc bojujeio proti NemGiji. Soviet
obstoJi diva tedna in njegov tajnik je sodrug NJ.
Stolar. Glavno glasilo ie "Novi Mir" "a katere-
ga je pisal TrOckii, ko je bival V Zdruzenih dr.
zavah.
James +. johnson, clan ekSekutive in risar
ma ma Rock Island zeleznici pravi, da naraS6a med
tukajsnjimi Rusi bojevitOst prot Nemciji, odkar
so nemSke armada vdrle V RUSTIC. Deial je: &c
nam vlada Zdruzenih drzav dovoli, da nanovaci-
mo in transportiramo armada v Rustic, nabere-
mo 100000 MOI V stirinajstih dneh. Organizacija
je bila uStanovljena V New IOrku in Steje 5000
flanov. Mnogo Rusov, rusko ~ljudstvo, ruski Po-
ljaki, zidje komaj Gakajo ma ugOdno priliko, da
sc z vojaSko silo postavijo proti nemSkemu Osva-
janju. No jebila podpisana mirovna pogodba med
Rusijo in Nem6iio, Sc t~ukajsnji Rusi MISC briga-
Ii dOsti "a bojevanje. Zdaj imaio nekaj, "a kar
Sc lahko b%ojujejo. Podzgali sta Jill brutalnost in
hinavstina Nemtiie, MEN pohod V baltiske pro-
vince in njena G~svojitev Finske, XII sc zdaj izvr-
suje."
IL Pariza p~oroGajo: Zanesljive informacije IL
diplomaticnih virOv so te dni odkrile, da je men,
SKI kajzer zelo nervOzen in jezen zaradi dogod-
kov ma zapadnem hojSGu. Cisto naravno je, da Sc
kajzer slabo pocuti, kajti Hindenburg in Luden-
dorff sta ga pred enim mesecem zagotovila, da
bodo "zelezne" nemSke armada Sic skozi Angle
re, FrancoZe in Americana, kakor gre nabrusen
noz skozi HEB sira. To zagotovilo je Viljema tako
navdusilo, da 81 je re vnaprei dolocil lavorike in
deJal: ITO je moja bitka.' Toda danes lie
"najvisii" kateremu ~pravijo "krokodilski Via
dar' odkar je tocil krokodilske solze "a Lauvai-
nom - zelo slabe wolfe in V svoji sveti jezi je Cd
rekel odgOvornoSt IA smolo, rekoc, da bitka je
samo Hindenburgova in da maj on gleda, kako no
zdaj izvozil liz blata.
Razume Sc, da DO Hindenburg skuSal popra-
viii napako $ tenn, da DO trial svoje divizije V klav-
mco Sc z vetjO brezobzirnostj o i'm ne6loveGnostio
kajzerjevo jczo bodo obfutili miljoni nemSkega
"kanonfutra."
IL LOndOna p~oro6ajo: Irska konskripcija je
zakon. Kralj je podpisal predlogo, elm je bila
sprejeta V lordski zbornici. V Dubliuu so Sc vrsi-
lie zadnje dni velike demom,tracije prot prisilni
voJaski sluzbi. Use politicne stranke so Sc tako-
rekoc zdruzile prot temu zakonu in irski skofje
so izdali poziv ma duhovsGino, ola vodi odlo6no
propaganda proti konskripciji, XII ie pc njihovi IL
jaw "krivitna pred Bogom in ljudmi." Katoli-
Ska hierarhija je obiavila sledeGi zakliucek:
'Konskripcija je v~sijena lrski in pravico imamo,
da sc Jim upremo 2 vsemi sredstvi V mejah boz
jega zakona."
VOditelji narOdne stranke V Dublinu so skle.
Mill, da ~posliejo dublinskega zupana O'Neilla v
Amarillo l. nroIuoI,,l.. uv.I--. -.