davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

ho so sc razkrlle pc njegovem trmoglavljenju
hJeSoNe Skrivnosti. Agent Mladoturkov so skrb-
no preiSkali palace d Kiosk ter napravili in
Neh'ar NSega, kar sc je nahajalo V njei.
Ia palaca je tudovit in krasen labirint oh brc-
ga BoSpora, in tukaj je zivel Abdul IIamid V ca
Sl SvoJc Wade. Tukaj, srcdi presenetljive mnozinc
'aJnlh hodnlkov, zaprtih sob, p~odzemskih stop
hJlc III ~sijajno opremljenih haremskih sob, Sc je
razkrll praNi Abdul Hamid, MOI, Xxi ic vedno ko-
rakal 5 Smrtjo oh Svoji Strani ter vSak vcCcr lc-
gel $ strahom k pocitku.
Nalil premeteni sraki ie mojster Jildiz -Kio-
ska Skril bogatc zakladc draguljev in cele svcz-
hJe bankovccv V najbolj r~azlGna skrivaliS6a, V
stare koVtcge IL usnia, XII so bill pripravljcni, da
Jhh vzamc tlovck : Seboi, &c hi bill potrebcn ire
nuten beg; V Skrbno prikritc blagajne V zidovih
ali pa Y posCdc Starih nardzilc ali vodnih pip.
Wee kot MILLION a~ngleSkih funtov JIG bilo tukai
ter dcmantov, biScrov in rubinov, kakor nj Sc nj
kdar noben drug vladar sanjal, da hi Jill incl V
pO,eSti.
Mad tisoc revoIvcrjev, vsi nabaSani ter pri-
pravljcni, da sc vzamcjo V roko vSak trenutck,
jc bio p~oSkritih po naibolj r|azlicnih mcStih V
palati.
Abdul liamid Sc nj nikdar nahajal ma mcStu,
kJcr hi ne bill mogcl takoj priicti "a revolver ter
uNtreiti Gloveka. o katercm hi mislil, ola mu stree
po A~Nljenju. O MEM Sc JIG govoriIo, da ic vedno
naJprvo Strcllal, ter Scle potem vpraSeval.
N9aSi pa sc mu nj niti zdelo vredno vpra-
Sevati.
Neki poslanik IL enc izmed podloznih moha-
medanskih draw Sc ie hotel nekoG odstraniti IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

janske, ameriSkc delegate ma mirovni konfcren-
c, maj urcsnicijo maze v~zyiScnc izjavc o medina
rodni pravici, docim yatraiamo sami ia TEN, da
ohrauimo vclikansko { dIjayo, Xxi smo 10 well
Spanish! Ncmo, da ic hii to glavni vzrok, radi
katcrcga hi dane, SpauSka ma naSi Strani V bo-
Ju. \ pricctku jc pritakovala Spanska cd NemGi-
jc povracila. NaSe vztrajanjc V Calaisu do casa
kraljicc Marie Sc jc Vcckrat primerjalo z Gibral-
taric.n. Mi hi bilo naSc vztrajanjc V Calaisu V
CaSu Eti2abctc Sc mOgocc ali koristno? Bila je
Srcfa IA mas, da smo sc oproStili te pasti. Vide
Ii SIno CdStop utnka krfa cd strani Gladstone in
odStop liclgolauda cd Strani Salisburyja. Vpo-
Stcvanlc narodnC pravicnoSti, zemljcpiSja in pie
mcna JIG bilo prcvcliko, da hi sc mu bill mogli
Sc nadalic uStavljati. Ali MISC narodnost, zemlje-
ps i'll pravicnost Y ~sluGaju Gibraltarja Sc trikrat
take neodoljiva dejstva?
Takoi ic trcba pripomniti, ola nj misliti ma
Cdstop Gibraltarja Y caSu. doklcr Sc traja Sc
dania vojna. Anglia p~otrebujc Gibraltar proti
ncmSkim podmorslim ladiam. u dovolienicm Spa
niic ali brcZ NIGGA hi lahko Scdaj Gibraltar postal
zhiraliSCC in t%ori;;c ncmSkih pOdmorskih colnOv.
NSak odStop Gibraltaria kot pogoj evropskega
miru pa mai hi Sc izvrSil Z jamstvi, katera maj hi
prcvzcla S%panSka, Anglia, Francija, Italia in
Idruzcnc drzavc, da Sc namrcc ne DO nikdar ma
lakrScnkoli uaGin rorabilo Gibraltar IA To, da SC
ovira ali omcji paropIovba Y Srcdozcmskem NOR
.iu.
&c hi napravil mcdnarodni korgreS, da hi
bila Ia jamstva pcSchna in ~Sploana, hi ne imeli
nobcnc madalinc pravice, da hi :" nadalic drzali
Y roka!I to SpanSko priStaniSGc. Gibraltar je "a
YES Svct vidni Simhol naScga pomorSkcga svetov-
mega goSpodStva, katcrcmu Sc \cmci upirajo, XII
ugaia lc maloStcvilnim Evropciccm in radi kate
rcga mas vSi .Amcrikanci zavidajo ali cello sovra-
ziJo. kako moreno Stopiti pred mirovni kongres
5 prcdpostavko: PomiSlitc da smo Svetovna sila.
katero zlomiti 81 Nemci zaman prizadevajo. Mi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07
Gibraltar.

glczD pripravljcni odStopiti Gibraltar Spaniji,
elm bo mir sam zaSiguran.
,. DaSiravno JIG trdnjava nezavzeta z NOR
Skc Straui ter Sc nina bait nobencga brodovja,
Jc mcSto Samo i'll priStaniSGe ma zapadni strani
lzroccno ma MIDST in nemilost velikim modernim
topovom, sc Sc poStavijo ma sevcrni Strani.
). he mad 60 let JIG organizacija angleSkih
publiciStov vplivala ma svoje sorojake ter Sc We
dino vpliVa mamie z namenom, da jim pride do
Spoznanja, da JIG naSe zasedcnjc Spanskcga meSta
IN %trdnIavc neizbrisen madez neodkritoSrGnosti
napram geSlu: SpOStovanje vsch narodnosti.
Fodrohncjc razpravlja potcm Frederick IIarri-
son tc tockc oziroma trditvc V svojcm Glanku ma
slcdrjc:
MeSto, priStaniStc in trdnjava Gibraltar ne
prcdStavljajo lc vaznega kljuca IA Spansko, EN-
wee tudi IA vse druge drzave, XII vozijo pc Srcdo-
zemSliem morju, ali pa brodariio IL Atlantika pro-
ii lztoku. Mcsto, pristaniScc in trdnjava Gibraltar
50 zuamcnJa SpanSkcga ponizanja in angleSke
prcilocl. TrdnJavo Smo zavzeli $ silo orozja, jo dr.
limo So nadalje $ silo orozja, ne glede ma to-, kar
morcjo >toriti Spanska in ME zavezniki ma suhem
in ia moriu potion dogovorov in proSenj. Kakor
i Znlno, "rizc 10 venomcr V Srcu vSakcga Span
Ca, sploSno So pa misli, da dviguje ravno tc srce
NSah""a AnglCla. Ielo pravilno je dejal Napo-
leon: ITO Jc utrdilo sovraStvo SpanSkc do An
gIilc. Iclo praNilno Sc Jc tudi reklo: "IZgubiti
Gibraltar jc bila ncsrcGa Spanske pozabiti to-, hi
bila njena sramota. V 300 letih, kar imamo me
Sto Y svojih rokah, Smo napravili liz NIGGA bivali-
see tihotapccv, ciganov. potepuhov, afriSkih po-
StopaCcv in SpanSkih ~vstaSev. kot opcraciisko DO
lie "a tihotapStvo Spanskega blaga V Angliio je
bill Gibraltar nckoliko mani znan, a pred nekako
Stiridesetimi lett ic bill moi lastni brat ujct cd
nckc vrstn tihotapskc organizacije ter je bill ne
prostovoljna prica razSirjcnega sistema organizi-
rancga tatinstva.
Ali moreno, pravim, pozvati francoskc itali-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

les. Torej je bilo ~njegovo veli6anstvo tudi kos
znanstvenika, kaj nei
PRAY gotovo ne! Teleskop JIG bill namerien ma
palace %njegovih ~necakov, XII so Sc nahaiale ma ne
KEN gricu v precejSnji razdalji. Premeteni start
Abdul llamid JIG S TEN lie poveGal obseg syoiepa
vsevidnega ocesa.
To JIG bilo vse!
Nj ga cIoveka, kateremu hi bio znano, koli-
ko zensk Je imelo east stanovati V razkoSnih pro-
storlh starega Abdul Ilamida. Pravili so. ola ie
bil oce Sestnajstih otrok in vsled tega Sc lahko
verJame, ola je bio v haremu dosti zensk.
ker pa je bill Abdul Hamid druzinski MOI. 10
gotovo u%veljavil stroge odredbe IA vladanje te
vellkc druzine. Predvsem nj trpel nikakega kle-
petanja.
krozila so Stevilna skrivnostna porocila, kai
ola hi sc vse lahkO naslo, da hi Sc clovek zgrazal. &c
bi sc enkrat osusila ieZera V vrtovih Jildiz- Kioska.
Abdul llamid je sovrazil klepetanje i'm brblianjc.
poSebno ce so bile pri tenn prizadete zenske.
Tia presenetljivi tlovek, XII jc bill sposobcn "a
drzati vse drzavnikc Europe, ko so zahtevali raz-
kosanje TurGiic ter konec turSkega gospodst va V
Evropi Ia Glovck, cigar lokavosti nj mogel pre-
merritt nobcn drugi, je incl vedno zaposleno cello
tropo prevajalcev, XII so prevajali V turSki iczik
Use bodaste senzacionalne novele, izdane V Sestih
, glavnih jezikih ter tudi nekatere novele, katcrc
sc MISC smele posi- jati v Evropi pc posti.
Evrop'ki Sorodnik Nick Carterja JIG bill mic
Gitka.
Danes pa je Abdul IIamid mriev in z Min
pada V grob tudi stara TurGija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

vsi smo "a princip narodnosti pod pogojem, da
III pri TEN prizadeto naSc neomejeno obvladanjc
mOrja.
Ctemelievanje. XII sem ga napisal tukaj, sloni
ma mednarOdni pravi6nosti ter odkritem dclova-
nJu. Dodati pa hocem Sc par besed glcde ma znan-
Stvcnc Ill vojaSkc problemc, o katerih imam Sil-
cajno posebne informacijc. Gibraltar sem Studi-
raj sam ma mestu. Pod skalami lezece in prot Sc
veru obrnjeno mesto $ pristaniscem je morda ne
zavzetno "a katerokoli brodovje ter je bilo NOR
da pred 80 lett tudi varno pred k~aterimkoli ma
padom ) kopnega in 5 starimi tOpOvi. Cello lajik
pa mora ma prvi pogled videti, da lahko zdrOhe
ma seventh grlcih, postavljeni moderni in veliki
topovi mesto in pristanisce V prah. Skala sama
je morda nczavzetna ter sc lahko drzi ma nici 90
600 MOI, ali ia skala bi he mogla varovati mesta
in pristanisca pred nevidnim sovraznikom, XII hi
bill lahko ma mile in mile oddaljen.
Pred mnogimi lett sem Sc sesel z nekim arti-
lerijskim polkovnikom, XII ie bill ravnokar zapu-
still vazno powell jstvo, katero je incl tri leta V Gil
braltarju, Sporocil mi je, da je postalo vsled zad-
nJih l~zbolJsanj pri topOvih pristaniSce nezavaro-
vano kot postojanka "a b~rodovjc. Dostavil je, da
je smatral "a svojo dolznOst obvcstiti vrhovno po-
~veljatvo o tenn svojem mnenju.
Pri nekem poznejSem nbisku V Gibraltariu
me JIG povedel neki visji Gastnik V trdnjavo, mi
pojasnil stem ter mi pokazal tudi bastionc, o ka-
terih je rekel, da so nedostopne Ia vsakega tuica.
10 sem stall zgoraj, V blizini Signal Pointa, in zrl
ma grice V okolici, sem dejal: 'Nobena ladia hi
Sc ne mogla upirati, Ge bi jo napadla cd tam zu-
maj vclika moderna armada. Moi prijatelj mi je
pritrdil. To pa sc je zgodilo pred mmogimi lett,
davno pred dnevi 20 armadnih zborov ter To-
palcnih granat. Nsakemu je znano, da ne dopu-
sea globina voda ma iZtocni strani nobenega po-
rabnega pristaniSca. Skala Gibraltaria bi Sc lah-
ko upirala vecletncmu o~blegnju, pristaniSce in
meSto pa hi bio kmalu ~izrocenO pogubi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

V Marville Sc je namrec nahajala velka
bolnSnica in hiralnica, V katero so spravliali IL
naJirSc okolice vse ubozce. bolnike in hiralcc,
vSc kar je imelo carrie, gnilobo in druge nalezlji-
We bolezni. he vsled kug, XII so priSle V dczclo
yslcd neprcstanih vojn, je bila ia bolniSnica We.
dino polna i'll V Marville je umiralo vcdno ncso-
razmerno vcliko Stevilo Judi. Mrlice so pokopa-
vail krog starogotske cekvc trina istcga ali Sti-
rinajStega stoletja. Ko je bio trcba razSiriti po-
kopaliSce ter Sc jc Slcdnjc premcstilo izvcn kra-
ia, sc JIG izkopalo ma vaSkem pokopaliSGu ma IT,
soGe okostnjakov, in zdruzili so lobanje z loba-
miami vojakov, katcrc so izkopali ma drlgih me-
Stih. Ibirka je stara sedaj nekako 300 let in 60
tovo ne mani kot 300 let, kajti tako daleG nazaj
ie znana vsaka najmanjsa stvar IL zgodovine
Marvilla, in V zapiskih, XII z~aznamujcjo Sc veil
ko mani vaznc stvari, nj najti niti najmanjSc o.
incentive glcde zgradbe tie lobanjskc jane. Pri
TEN je nemogoGe ugotoviti, IL kakSnih vzrokov sc
jc zgradila ia jana, &c morda lie kot zanimanje
vzbujajoGe mesto, ali pa ma podlagi verskih GU
Stcv.
Ma vsak naGin pa ie ugotovljeno d~ejstvo, da
jc bilo tukaj skupaj 10000 cloveSkih lobanj,
kajti stenc, obstojece IL lobanj, segajo sc celia
diva metra V zeml jo. Danes je teh lobanj par IT,
SCI mani. Pred nckak0 desetimi lett sc je ena
tch stcn podrla i'll pokcpaliski vrtnar, XII jo ie
zopei hotel popraviti, nj mogel spraviti vSeh To-
bani ma ~prcjSnje mesto i'll vsled tega so tri poll
ne vozove zakopali v ZEN 10.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07
jana LObanj v MarVille.

- bilO Jill je S~tirinajst so bill kmalu 20 vrsti
izpraSani i'll tudi nekateri IL Marville, Jspeh ie
bill pri vSeh cnak: veliko so pripovedovali, a We.
deli MISC ~niGcsar. To jc tako, kot Sc skoro vedno
zgodi: n~ajozja domovina jc cloveku najmanj
mana. Il vaHnlm izrazom so pripovedovali, Ola ic
dlvJaia lela 1874 pc vscm Ozcmlju Mas straho-
VIZ koIcra. XII jc mOrila Getrtino vsega prcbi.
N%alStva in da je do pricetka prejSnjcga stolctia
,i"a 40 n~aStopila kuga. NSeh ten dogodkoy ma
nikakor hi bilo mOgoGe spraviti V zvezo = To-
banjSho jamo. OStala ie Sc ena stvar. namrcf
ypraSati oskrbnikc arhivov, zupnikc. - &c sploh
hdo, bodo moral ii vcdcti "a stvar, ter 10 poia
Sniti.
In res. Iupnik IL Soupy. zelo ucen in liubez.
njih goSpod, poSestnik dragocenc knjizicc. bro
JCcc II tiSCc %zveZkov, elan nekcga druSiva zgo-
dovinaricv, mi je dial zazel. jena poiasnila, To pa
jc Sioril Selc potem. ko JIG izrccno povdaril, da jc
pojasnitcv lie ~njegovo Iastno, scveda dobro ute
mcljcno mncnje. Nekai cisto dolocenega Sc zal
ne more reel glcdc tcga, kajti vse listine i'm vsi
uradni spisi, Xxi hi lahko dajali pojasnila, so BIZ
Ii uniGcni vSIed nOtranjih ncmirov, so postal zr-
tcv rcvoIuciic ali stevilnih vojn, XII so ze cd nc.
kdaj hrumele preko tie dezele. Iunnik mi ic ma.
dale 5 Solzami V Oceh sporoGil, Ola je bill unicen
r0kopiS edine vecje razprave glede teh lobani
della njcgOvcga medtem umrlega priiatclia in
StanovSkega tOvariSa V Marvillc.
V okolici Marville, mesta Marsa Ia willie
de Mars) so vednO hrumeii boji. Odprta, ncutr-
jena meja je sluzila kot vpadna vrata in prehod-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

MeSto in trdnjava Gihraltarja lczita ma skrai-
mem iugoyzhodncm rtu pircneiSkcga polotoka. to-
rel gcografiGno ma SpanSkih Itch. Toda lastnica
te zc Y Starih caSih cd Arabccy ccnicnc tockc 10
Anglia, hi jo je pred dycsto lett oSvojiIa. YES
IA cas- Ic NcIika l;ritauiia drlala Gibraltar in
rtaknila vanj ogromnc syotc, daSi jc mcsto "a
"rOdarslo malcdauc brczpoucmbno.
Kljub tcmu Sc lahto prayi, da jc Anglia
IL gospcdarskih r%azlogov ,ako ncnayadno ccui!a
TO Svojo last ma tujih itch.
Pomcn Ciibraltara jc voiaSki. Tukai Sc afri-
ska III cvropSka obal pribIizata kahVr mixer
drugOd in uSty2rjata GinraltarSko o/ino. Ii SPA
ia kakor naraycn kanal Sr~cdozcmSko moric l. At
lantiGnim occanom. V Starcm ycku 50 bill t3kai
"lierkulovi stcbri;" tukai so bogoVi zaprli Sire
dozemsko morje, kajti zunaj jc bill lie Sc skrivnost-
nj Ocean, XII je pc mnenju tedanjih gcografov
obival vso obljudeno zemlio.
Lego Gibraltarja oh tel vazni ozini povcGava
Sc ncnavadna prirodna oblika. Ogromna pcGira, Iii
Strli IL moria, Sc zdi kakor naravna trdnjava, po-
s~tavljena sem "a obvladavanjc yhoda Y Srcdo-
zemskO morjc. kdor goSpodujc na tel pccini, ina
pod svojo kontrolo vsako ladjo, maj prihaja y Src-
dOzemsko mOrje, ali pa maj "a zapjSta. ' CaSu
vojne jc Gibraltar $ SVojo luke prava miSoiovka
"a vse sovrazniSke Iadje. En- Signdlcn strcl z1do-
stuje, da p~riplava vsaka proStovoljno Y zaliv, kaj-
ii &c tega I've stori, jc njen potop skoraj nciz-
ogiben.
Kljub temu sc SliSijo tudi ma AnglcSkcm gla-
SOW, XII zahtevajo, da mai dezcla Vrle Gibraltar
Spaniji. Okrog SestdeSet let ohStoJi cello poScbna
organizaciia, XII agitira IA 10 zahtcvo. Ma Cclu il
stoji Fredeick Harrison, XII je pred kratkim Y
listu 'Manchestcr Guardian" obiavil zauimiv
clanek, s katerim utcmcljujc to zahtcvo.
V glavnem navajo V cIankoycm uvOdu tri
razloge, MANFRED:
|. Nelika Britannia ne more casino priti ma
evropski mirovni kongreS, &c niSmo (namrcc An
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07
Abdul HamidOVe Zani1mivOSti.

Aidui tiamld H., nekdanji sultan otom,,.Lo
~ ceSarStNa III MOI, cigar scnca ic nck,. nal,
la prcko drzavnih piSarn Use Eyropc 10 ,,rtar
Vmrl Je kot jetnik Svojcsa lasincy, ~.,"I,
palaci V br't'i oh BoSporu, potrt in zloml len ,,,5
p~ozablJeh cd vSeh narcdov ma kon,incntu , ,c.'
hrupu IN sunni ~Svctovnc voinc
IL Sveta, XII jc prenchal obs,a iati y ,,cu.,.
leta 1914. Je %prihajal Ia Abdul lIamid j. s,o,.
III ga lmenuJemo Scdaj "Starera," nolnco, t,i
NH poSvctovanj, diplomaticnih nitric t, io,,n;.
z zaStavnimi predmeti, Iii so ohsia ioli j. m;Ii,
nov MOI IN zcEsk. Iii 81 MISC mo.li nou,,o,ti
Tckom triintridesetih let niegovc ma iv;Sio ob-
laSti in do casa, ko SO ga Mladoturki S,,,"onI,
viii potion rcvolucijc Y aprilu lcta 1919 so vi
narodi Svcta Smatrali tcga iastrcbu SliGncoo ..Lol.
mega moza Evrope' IA konvcncionalno noos,bIio.
me- premetcnoSti, okrutnoSti, krvoloGnosti in iii.
gravanJa ma dive Strani, to IT, IA ponSohlieni
vSega' "a kar Sc zaNzcma danes Nilicm llohoItol-
lernSki : Svojimi navzgor privihanimi brli ,cr
prioStreno cclado.
Mogoce ga nj znaGaia V modcrui zYodo,i,i
HI hi obSegal tako vcliko S,cvilo na,prn,ii fer
vsebovaI toliko proscnetljivih lastnosti kot oni
Abdul LAMBDA.
Bll Jc modern, kadar mu je ugajala modcr-
most njcgovi inStinkt pa so iii oni sul,ouo j.,
''TlSoc IN enc noel Sultana Z zastruplicro GA
so, : skrivnimi kupi bogatih dragulicy Ter tai.
no omaro, V katcri wise pc vrsti glavc uSmr6c-
nh zensk.
Nsled paradoksa, ki ic tipiacn "a Orient. nj
nihce, docim jc Abdul lIamid >ladal. niti izdalc-
ka NIGGA tako dobro poznal, kot so "a poznai.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

ma costa I'd ~v0JaStvO vSch narodov. PovrSinSko
oblikovanje te okolicc pa je naravnost izzivalo
veIike Spopadc ma tenn mcstu. Ncliki boil soN,cl
vrslli tukaj in ravno vSlcd tcga JIG postalo mesto
Marvllle l9odovinSkcga pomona.
Julij Gear ic dial zgraditi ncdalcG cd tcga
mesta trdnjavo ter drugo V Souppy (Oppidium,
trdnJava.) Po vScj LotarinSki JIG najti razvaline
in oSiankc IL rimskc dobc. Pri grajcnju his ali
moStov 81 nalcti >koro V vSakem ~slucaju ma o.
koStnjakc. Sclc pred Slirimi lett Sc jc naslo V
Souppy pri zgradbi majhnega zclczniSkcga mo-
stu vcc okostnjakov. polcg katcrih so lczali rim
Ski novel.
n" jc bill Gear podvrgcl dczclo rimskcmu
goSpodStvu, so io obiSkalc Y Gasu prcsclievanja
narodov divJc dIhali in pozmcic jc dozivela vpad
F%rankOv, boJc IL caSov Karolinoov in MerOvin-
GOV, n"tranic Sporc dcvctcga in deSetcga stole,-
ia, bojc karla LotarinShcga prot Hugo Capctu
It'd. Ponavljal Sc Jc vcdno isti PRIOR: boji, mozc
uricujotc voinc pray do danaSn jcga dn", do bo-
Jv IA poscSt Ncrduna.
L%obanjc, katcrc so Sc vSlcd tcga ravno V okoli-
81 Marvillc naSlc V iako vclikcm Stcvilu. so NOR
da IL poscbnosti zbirali ter sprawl poznejc Y
ono cudno zgradbo. NaiStarcjSc lobanic so sta
re vSicd teea najmanj POGO let, mlajSa kot 400
let pa nj paG nobcna.
Domncvati pa moramO, da jc dobivala Ia To-
banJSka jana Svojo zalogo Sc IL drugrh virov.
Najti ie namrct Y ujei ne lie lobanic mozkih,
temvec tudi one zcIlsk, otrok, Starcev in polcg do
bro izraslih tudi tudi potvare.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

navzocnosti Abdul llamida 5 TEN, da sc je prikla-
nJajoc pomikal nazaj. Pri TEN jc zadel IA neko
preprogo ter padel.
No JIG dyigmil poglcd, da Sc oproSti. je vidcl
ha>e namerjcn revolver. Abdul llamid ie bill nam
rec pripravljen ma kakScn poScben trik.
Mexico sc jc sultan prebudil IL Svoiega ncmir.
mega spanja in INA vogala svoiih napol odprtih
occs Jc videl emo svojih harcmSkih ljubljcnk, Xxi
je stala V blizimi NIGGA ter radovcdno otipavala
revolver V bleStcti luGi L dragulji poscianc sve-
tilkc.
Abdul Ilamid il jc prcstrclil srce.
Moz Stcvilnih Strahov in boiazni nj nikdar
Spal dive zaporedni noel na enem mestu. Dcjam-
ski nj biIa Y palaci nobcna spalnica rezervirana
IA ~njcgovo izkliucno uporabo. kadar ga jc pre-.
magal apancc. 81 ic izbral cncga izmed wee so di-
vanov V palati, pololil revolver pod blazino. po-
StaNil pred vrata verncga cvnuha ter zadrcmal.
no 80 sc razkrilc SkfivnoSti palace .Iildiz-
kioSka, so naSli pionirji Mladoturkov V labirin,ih
ma razlitnih moSlih n~atanGnc podobc sultana, ma
pravIjcne IL voSka ter ~oblcGcnc, kot lie bill oble-
cen sultan. Ena tch Soh JIG scdcla pri pisalmi mi
ii, druga JIG aloncla pri oknu tor sc ozirala po
BOSporu.
L.ahko 81 jc mislili, kako pcklcnSko Skodozclj-
no hi Sc bill Smcjal Abdul lIamid Y syoio brado, Gc
hi bill kdaj naScl cncga tch pcSnctkov svojc osc-
he ) krogljo V tclcsu ali bodalccm, zasaicnim y
hrbet,
Y vrtovih sc jc razkrilo prcmctcno zakrinka-
na aNtronomSka opazoralnica, polna naiboli mo-
dernih in%Strumentov "a opazovanic nchcSkih ic-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-05-07

Nemski publicist Walter Hammer piSc v
"Frankfurter Zeitung".
Kljub vScj pocasi prihaiajoci nayduScni OTTO
peIoSti napram vscm bolcstim, kljub naravno ma
stopajcCi brczbrilnOsti IA income llvcnc wise, IA
pogled ma pohabljcnc in v~aIjaj"ce Sc ' krvl, pre-
trcsc cloveka V dino duSc, 10 Stoji Y notranJoSii
jane lobanj V Marvillc ter vidi ma dcsni III lew
dive meter yiSoki STEM c~l0vCikih lobanJ, pac Sill
ridcSet tiSoc pc SteviIu.
Marville lei ncdalcc od francoSkc trdnJavc
Montmedy. Mcsto jc Stelo V mirnih taSih nckako
100 prcbivalccv. Ma viSini gore. XII sc nahaJa
pred mesteccm, lei stare pokopaIi>ce SAINT III
liare, katerega kapclica vSchujc znaInehi'c gro
bove IL casa tridcsctlctnc volnc.
V cnem kotu pokopalista Jc narianJcliIh '
~priprosti kameniti Siavbi brcl oxen tch iOW"
lobani. Tri stcne. vsaka tri metre dcbcla: same
tlovoSkc lobanjc. Nckako StirldcSct ia vrSto IN
oscm do dcSct takih vrst zaporedoma, dVaJNcl
Skladov viSoko. Tako so postavlJcnc to IobahJc
kot stckIcnice V vinski klcti. Kosti IL rok IN nog
pa dale tenn Skladom zadOStno trdnoSt.
Lczali smo ncdaleC cd Marvillc ter poclVaIi.
Imcli smo mir IA nckaj dni ter lahko zopct Spra-
viii red same Sebc, svojo oblcko i'll SvoJc oroz-
ic.
G. kantini vasi, V katcri Smo lczall, sta bIIl
dive Sikh te lobanjskc jane. \obenega konca III
bilo povpraSevani in Svctov glede te zgradpc'
dokler Sc nisem konGno odlotil, da 81 ma VSaN
naCin pojaSnim to zadevo ter razreslm ugahko'
MaloSteyilni vaski prebivalSi, XII so Sc oS'"I'
The Oklahoma City times. [volume] (Oklahoma City, Okla.) 1908-1984, 1918-07-06
3s,237
A MESSAGE FOR EVERYONE.

DRESIDENT WILSON, in his Fourth Of July address
spoke directly to members Of the diplomatic corps
and the small gathering OF Americans at Mount Vernon
Indirectly he spoke America and the world And he
has again made plain that there can be no compromise
with the forces Of kultur He has said much before
but never with greater emphasis and naty than in his
Indcpcndencc day address 1t is vha, Americans and free
men everywhere expected him TO say; what they wanted
him 10 say II is a sentiment which cannot he voiced too
frequently too earnestly
Anything less than final victory would leave the world
not far from where started with all the death and loss
and suffering gone for raught compromise peace
would leave the world threatened by Germany
snrenchcd in its MiteEuropa plan for Prussanzng
Austria Iu~gary the Balkans and Iurkc, And it would
bc an unrcpeutant Germany which would hut bde its
time To start another HOLOCAUST which might carry farther
toward success the Hohcnzolen plan for world domin
ion Such an idea is not he considered now; it must
nevci be tolerated. though burden, and sacrifices loom
larger than seem, probable Whatever victory may
cost viii be worth the price and nothing viii be worth
much without it
More and Americans coming 10 see the war
the president describes it, the clash OF great issues
between which there can be no compromise Frequently
we hear men express the fear that the end may
soon or that there may be disposition deal gent
y with the Hun when the hour of reckoning comes But
the president leaves doubt where the government
stands that point There is to be settlement which
is not based ON justice and the rights OF humanity, and
however long the road to victory America is strong to
follow to the journeys end And with America stand
our allies, who have already borne so much. France
fighting with her back to the wall is downhcartcd the
bulldog breed OF Britain quits, Italy rcjpycnated
and with greater strength Is IN the to stay. America
VII not have to it through alone.
But these statements OF the president with which the