Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-06-25
"a dan Is. junija.

Pojasnili smo re veckrat, Y Gem obstoie vojnovar5evalne in ha-
milne zamkc CWar Savings and Trift stamps, objavii smo poziv
zakladniSkega tajnika in okic predsednika wisona, tako da ie ma
sian ctateljem Na zadeva dovoljno znana. Priblizuje Sc dan p. jul
Mia. Iii ga ie vlada Zednjemih drzav doloGila kt voinovarGcvalni
dan L namenom, da 81 tedaj vsakdo,. kdor lie more nabavi vsaj Pc emo
vojnoYarGevaIno znamko V vrednosti ) dolarjev in ola 81 povrh tega
zaobljubi, da DO redno pc Svojih moGel kupoval hranilne znamke.
NaSe oreanizaciie in naSi citateli so doslej pi prodaji Liberty
bondov in znamk vcliko storii. EkSekniva Slovenskcga Ropub!i-
tanskega Mruzenja dohiva Sc Sedaj izkaze, IL katerih je Spoznati,
da so njcmn pripadajoGe organizacije in posameYi clani kupii mno-
go wee tahlh obveznlc, nego smo lzprva mislih. Gotovo je torej, da DO
imela tUdi kampania "a varGevalne in hranilne znamke enak uspeh.
kupovanie teh znamk pomeni V prvi vati, da vzame tisti, Xxi 81
Jill naaavIja. Strica Sauna "a bankirja svojih prihrankoy. Ia &c znam-
Ike izdani denar nj zavrzen in nj nikomur poklonjen, ampak je vlozem
obrestoncsno kakor vak prhranek V banki. Da pa so Zednjene
drzave najzanesljivejs izmed vseh bankirjev, je gotova stvar. Dobe
sc Steer tudi tukaj kakor povsod pretirano Skepticni ljudje, XII mi
slijo, da je tax denar izgubljen. Ia strai ie pa tako kratkoyiden, da
postaja nezmiseln; pri vojnem varcevanju je udelezena masa lJud-
stva, Xxi ina svojo odlocino besedo pri vOitvah, pa gotovo lie DO
nikdar VOLTA takih norcev, XII bi hoei konfiscirati liudske pi-
hranke.
sloyenci V Zedinjenih drzavah imajo pa Sc svoi poScben razlog.
da ~podpiraio svojo dezelo pri tel akciii; kupoyanje vono varGcyal-
NH in hranfnIh znamk olajSuje MANFRED Zedinjenim drzavam, da pi-
sam.
Ia Ameriko, katerc drzavliani 90 ali pa Sc bodo trdi tukai Ii
vei Slovenci, pomeni zmaga V tel voini odvrntev nevarnosti, da bi
pruSkl slstem posegal kdaJ tudl sem cz ocean. Argument, da nj
treba Ameriki mshti ma nobeno obrambo, da je pc naturi varna. kr
JIG dvoje velkih oceanov med MO in cstalim svetom, so tekom tie VOL
ne pOpolnoma pobledeli in tisti, XII Sc Jill posluzujejo, ST nevedoma
veliki nazadniaki. Kakor je Ameriki mogoGc poSijati svoje cete V
Francijo, hi bio tudi NemGii tehniGno mogoGe preploviti Atlantik
s svojhn vojaStvom. In Ge hi Zedinjene drzave cakale, da pomandra
kajzerizem Evropo, hi njegova pohlepnost. nedvomno poskusila syoio
srcco tudi z Ameriko. "Po tel vojni ne bonn trpel nobenega nezmMa
od Amerike', Je Tlem Osebno dejal posLaniku Gerardu, in lie bese-
de so take razumljive. da ne potrebujeio nobenega komentarja. Ia
Zedinjene drzave je ia vojna torej dejansko obrambna ,da Sc DIVA
rujejo poznejsega gotovega napada, Xxi hi bill mnogo nevarnejSi, Ge
hi bile Zedinjene drzave csamljene.
To je ena stran problema in dale naSim SOmiSljenikom dOvolj
razloga, da pomagajo Zedinjenim drzavam z vsemi mocmi do image.
Druga Svar, ma katerO Sc mora vak napreden Slovenec oZrati,
JIG stremlienje rojakov V starem kraju pc svobodi.
Cd zaGetka te vojne je "Proletarec' stal proti Avstriji in ie bill
prvi slovenski list, XII je nadrobno razkri grehe ~habsburSke Wade, XII
je sistenaticno deala ma to-, da provocma to vojno. Cd tedaj smo
podali tOfkO argumentov V dokaz, da je poraz Avstrije potreben, da
ie naSim citateljem zadeva dovolj iasna. TOda ypraSanje, DO kakSne
mere more bti habsburzanstv Osporazeno, je bio dvomjivo, dokler
MISC Iedinjene drzave vrgle svOjega MEGA ma vago. Nsop Zedinjenih
drzav V vojno je bill najodlocilnejsi dogodek "a ~osvobodhev zatiranih
narodOv, med mimi tudi Slovencev. Ne lie la je $ tenn poraz central
nth sill zagotovlien, ampak ucvrSfeno ie $ tenn tudi upanje, Ola Sc ne
met barantania med raznimi kronami in kronicami, ampak da DO
res lahko sam odloceval o svojcm bodocem zivljenju.
Eponii sc pa more to upanjc lie tedaj, &c zmagajo Iedinjcnc
drzave, kani brez take image he more biti hohenzollernstvo in hah%
burzanstvo porazeno.
Mas start program: Svobodna jugoslovanska republika - Sc
lahko uresniGi Z zmago Iedinjenih drzav in nikakor drugaGe ne.
Pomagati Zodinjenim drzavam do image pomeni "a Slovence po
magati svoicmu laStnemu narodu. Diva TAXA argumenta sta gO;ovO
dovoli mocha, da napotita vsakega somSljenika ia podpiranje vol
min clev Iedmjenh draw in Nth vojnega della. Y to deo spadajo
tli vojno varGevalne in hranine znamke. liza vsega, kar smo o tel
stvari re pisali, je torej vsako nadaljnie priporocilo skoraj odveG
kdor 81 more kaj prihraniti, stOri cnako pametno kakor dobro dco
ola 81 izbere stmca Sauna "a svojega bankrja in vloI svoje prihrankC
s kupoyanjem vojnovarGevalnih in hranlnih znamk pi MEM.