Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-02-12
Etbin Kristan.

sc nj blla narodna zavest posebnO Ziva in ko Sc je
propaganda $ kolikor toliko humanitarnimi me-
todami; raznaroditev je postala nemogoGa, ko so
Sc narodi pO vsej Evropi zaGeli zavedati svoje ma
cionalisti in ko sc je germanizacija in madjari-
zacija posluzevala n~asilstva, XII je neizogibno mo
ralo iZZvati Odpor.
lzgubilo Sc je paG doSti posameznih CLANCY ma
roda. Posebno Stevilo Slovencev sc je skrcilo. Ali
narOda V celoti nj bilo mogoGe ubiti; posledica
vsega zatiranja je bill matchmaker boj, XII karak-
terizira vso notranjo politiko Avstrije in nina
enakega ma svetu.
Toda te nj bilo mogOce JugoslOvanov pripra-
viii OBJ jerk in njih narodne posebnosti, je bilo
Nendar nJlh razkoSanje d~osezeno. DualistiGni ST.
stem monarhile, pohuJsan : TEN, da Sc je cepitev
nadaljevala Sc V vsaki polovici, je ~napravil Jugo-
Slovane politiGno, goSpodarsko, kulturno in social
no brezmocne. Politicno je bilo vsako Nth zdru-
zenJe kratkomalo nemogoce. Ali avStro-ogrSki
avtokraticm sablonizem je %prepre6il tudi vsako
drugo vzajemnoSt. Nobeno druStvo ma primer.
pa maj Je bilo tudi Gisto kulturno, stanOvsko ali
socialno, nj moglo r~azSiriti svojega d~elokroga cez
polititne meje. Literarno drrStvo ma Kruniskem
nj Smelo imeti tlanOv ali cello podruznic ma Irva-
Skcm. Hrvat zdravnik IL Dalmacije nj mogel pri-
padati organizaciJi hrvaSkih zdravnikov V Zagre-
Du. kIJuD SvoJemu znatnemu skupnemu Stevilu
so bill Jug0slOvani ma Ia naGin obsojeni ma zivlie.
ME V najteSnejSih okvirih, kar ie sluiilo V pryi
vrStl namenu, da Sc jim onemOgoGi ~politiGno i've
lJavlJenJe, pa tudi Sc pOdlejsemu naklepu. da Sc
jim timbolj zapre pot do kulture in siloma IL Min
napravi "inferiorno pleme". kakor so vlada loci
radi oznaGevali Jugoslovane. Ia karakterizacija
Je bila pat skrajno krivitna, kajti faktiGno so DO
rodili Jugosovani skoraj ma vSakem polju kultu-
re, maj re gre IA umetnost in literature ali "a DO
zitlvne znanOStl. pray znatnO Stevilo stvarjaiocih
talentov, IN lie nJlh %politicna apostavljenos je
krlVa, da le lie malo takih linen znanih sirSemu
svetu.
kako &c slStem metOdicno mstvarial kulturne
tezave, kaze med drrgim ma primer dejstvo. da
nlso lmell lZpiti ma ZagrebSkem vseuciliScu veliave
V AvstrlJi, kjer pa MISC mogli Jugoslovani ma no.
ben nacln debit SvOjega vSeuGiliSca. Dasi hi bio
IA Hrvata IL Dalmacije ali Istre, pa tud. "a Slo-
venca ~naJbolJ naravno, da hi studiral pravo ali
filozofiJo V Zagrebu, nj mogel tega storiti, ampak
sc Jc moral vpisati ma kakSno nemsko univerzo V
Avstriji. Namen takih sikan je paG tako oGiten,
da ga nj treba posebej razlagati.
Dokler je bila Avstriia in Ogrska ~ugrozena
cd turskih napadov, so ziveli Hrvati v takozvani
Vo1aski granici V popOini militarizaeiji in bill do
Dri IA vecne s%trazarje. Ko je ia nevarnost re dav-
no minila in sc je "Granica" razpustila, so Ia ma
grade dobili zatiranje in razkosanost.
Tako Sc je med Jugoslovani ustvarilo stanie.
XII je bio Sc najbolj podobno polozaju kaksne
%osvojene kolonije. Avstrija je tudi z drugimi ma
rodi ravnala krivicno in despotiGno. kajti SAME
HabSburzanov so Sic vedno "a Strogo centralizi-
rano i'll germanizirano drzavo. Al ravnanje z Ju-
goslovani, Xxi so obcutili ma wee absolutizma V vseh
mogocih oblikah, je imelo Sc posebni namen. da
Sc prepreci ma jugu naravna konsolidacija naro-
ola, III bl bila mogla ovirati imperialistiGne nakane
crno-rumene monarhije ma Balkanu. Trpeli so pod
TEN ravnanJem kajpada najbolj neposredno Ju-