Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-09-03
RAZVOJ IN JENA.

preoDrat, cigar pOsledice so "a
rse case n%eizbrisne, ker je incl V
sebi kal neomejeneea razvoja, je
bio treba, da je nova misel, XII
Je povzrotila preobrat, prevzela
oba spola, preden Sc je dvignila
III uv~eljavila, preden Sc lie preo-
brazila V 1.-Two zivljenje. V antiki
III krscanstvu, reformaciii in re.
neSansi, francoski revoluciji.
povsod je stala poleg moza tudi
zena, da je ruSila in gradila. Ali
cudno! Zena je stala lie toliko ca.
sa V novem boju, dokler je zarko
PLANTED, dokler je Sc vse vrelo in
in kipelo. kadar pa Sc .ie pricel IA
burnimi east process izciSGevanja.
kadar sc je ohlajal vroGi boi in
Je bilo treba urediti vse
ma podlagi novih vidikov, Sc ie
zena ~neopazena, tho vrnila med
stiri stene. 1.-Two vrvcnjc jo ie cd,
blJalo; IA Svojc Sodelovanie mi "a
htevala placila,brez deleza ic cd
haJala V svoj teSni Gelokrog. NSo
dolgo dobo do francoSke revoluci-
Jc je bio V cash mirnega ~razvoia
ziviJenJe zenc enako. V vsak 200
dovinski preobrat .je Stopila brez
prave notranjc zvcze, njenega hi
silva nj preuStrojila evolucija. "a
to Je bill njen nastop lie udarec V
vodo. Sele Y dobi francoSke rcvo-
lucije je polagoma V njcj zorelo
spoznanje, da nj samo Spolno BIZ
tie, ampak da .ie organizem Glo-
veske druzbe. ,Nastop francoskih
zen V onih burnih ca>ih ie poSpe-
sil notranji razvoj zenStva, tudi
izven francoskih mel. Takrat pr
vic so zahtevale zene IA Svoje So
delovanje tudi placilo, in Olimpi-
AIDE GougcS JIG zaklicala tedaj Y
imenu svojih SeSter: "Ce ina zena
pravico, da gre ma moriSGe, mora
imeti pravico, da Stopi ma tribu-
no." Kolikor nj dozorelo pozna
ME Y tel dobi, je dozorelo, ko je
zavladal kapitalizem, XII je zeno
%zasuznjil in osvobodil. Nj je lie
priklenil $ tezkimi verigami k stro-
ju, odprl j je duSo Socializem, in
10 tako oSVobodil.
Zena sc Jc sasela mo,ati liz one
ga o~mrezjav kaferem je nezavcd-
ma prebila tako doIgo. Neza-
dovoljna je pOstala Z zivljenjem,
XII je bio pravzprav lie odsev xiv
ljenja. Preden je mogla stopiti V
zivljenjski BOZ, je morala podre-
ii kitajski lid predsodkov, XII so
vladali V druzbi o njeni nalogi, o
nJenem zivljenskem namenu. Nj
hotela biti samo roditeljica, hotela
Je, da pripozna druzba vpliv ME
mega miSljenja in delovan.ja ma
razvoj tlovestva. Nsaka zena, XII
10 imenujemo roditeljico, .je
spoznala, da SO il pri njenem de-
lovanju ~najvetja ovira oni nauki,
XII jih je tako dolgo narekoval
Rim vsemu svetu in katerim Sc ie
velika mnozina brez premisleka.
lsugestivno pOkorila. Pokvarjena
vera, XII nj dopuSCala nobene V o
bode. XII Sc je krepko upirala mo-
dernim nazorom, kcr so ii ogroza-
II memo nadvlado, 10 bila najveG-
ia zapreka njenemu nasiopu. In
ko Ie SpOznala, kje tici pravi
vzrok nJenc zaostalosti, jc Z ner.
vozno naglicO h%itela, da Sc o.
trese jarma, katcrega jo je o.
klepal Rim in njegova crna arma-
Ola, ki Je skovala IL we're in poll
like klerikalizcm.
klerikalizem ne priklcpa zen
silva nasc : tenn, da bi mu poda-
jail neskaljeno resnico. temvec \
tenn, ola klice zenstvu z bobneGi-
mi frazami, Ola je on cdini zascit.
mix druzinskega zivljcnja, V kate
rem more zena ziveti zivlienic
brez neposrednega trdega boja "a
obstaneN Prikriva zeni neopo-
recnO resnico, da gre smer danas-
MEGA zivljenskega razvoja "a
tenn, ola o zena stopati V vr.
sto pridobivajocih. &c il pa da
kaksne koncesije v .javnem zivlje-
nJu, tedaj Jill il ne Ola IL nescbic-
NH namenov, nc cato. da hi pri-
znal memo vrednost. tcmveG cato.
kcr vidi. kak0 Sc ~pripravlia nie.