davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
PRESIDING ELDERS BATES.
Rev. w. q. Watson Announces Ap- pointments for Quarterly Con.
 ferenceS.

Presiding Elder w. c. Watson of the Pine Bluff district of the Meth odist church announces appointments for the second round of quarterly l conferences, as follows: Pine Bluff circuit at White Hall. March 16 and IF a. m. Lakeside, Pine Bluff, March 17 n. m.
 Altheimer and Wabbase ka, at All theimer, March 23 and 24 .. m.
 Sherrill and Tucker, at Tucker. March "A D. m.
 Sheridan circuit, at Bethel, March 30 and 31 a. m.
 Sheridan station, March 31 D. m.
 Rison circuit, at Bethlehem, April and z.
 Gray circuit, at Douglass, April 13 and IA a. m
 First church, Pine Bluff. April IA D. m.
 Carr Memorial and Redfield, at Redfield, April 20 and 21 a. m.
 Hawley Memorial, Pine Bluff, April 21 p. m.
 Powell circuit. at Shady Grove April p and 2S.
 Humphrey circuit. at Brewers May 4 and 3.
 New Edinburg circuit, at Wheeler's Springs, May Il and 12.
 Roe circuit, at Hunters chapel, May IS and 19 a. m.
 Stuttgart May 19 D. m.
 Star City circuit, at Mt. Home, May p and 26..
 St. Charles circuit, at Prarie Union. June l and Pa. m.
 Dewitt station, June D. m.
 Gillette circuit, place to be indicat- ed, June axd g.
 swan Lake circuit. place to be in dicated, June 15 and 16. ,Ns
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27

Vassar college is to conduct a training camp for nurses this sum- mer.
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27

Get your onion sets here. We have lot of the best onion sets obtainable and if you get your supply for this spring here you will be satisfied. Call today before they are gone. THE CITY FEED CO.,, Third and State St. Telephone 214. 2-22 If.
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
AMUSEMENT All advance notices furnished by
 Theatres.
BEST THEATRE.

A Vitagraph star who specializes in virtle roles in Harry Mercy, who ap- pears with Gladys Leslie in "His Own People," the Greater Vitagraph Blue Ribbon feature, which will be seen in the Best theatre today. A graduate from musical comedy, Md. Mbrey did not reach sta1dom until lie appeared in ,Vitagraph features few years ago. Arthur Donaldson, Dunn, Betty Blythe, and Stanley Dunn and in the supporting cast of His Own People" written by
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
GREAT GLAD NEWS <
 FOR THE KIDDIES

We have On display in our window handsome 3-piece suits of children's furniture in ivory finish. Bring your children to see it, parents.
 On February 21 the suite will be priced at $13.50. The price will be reduced 50 cents every day until it is sold. Better not wait too long or someone else may buy it.
 This will make an ideal gift for your young folks. There are some very unique designs on the furniture that the children will never tire of. Simpson & Webb Furniture Co.,, PIP PA West Second avenue; phone 405.
 2-21-tf
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
HAJ'BER THEATRE.

Today the Haubev theatre will have the pleasure of presenting to its friends the latest World picture Brady-made in which Kitty Gordon is starred. This picture bears the interesting title of "The Divine Sac rifice" and 1t is even more .vitally in teresting than the title.
 The picture tells story of moth CT love-mother love SO strong and pure that it sacrifices everything for the happiness of the chi,d. Miss
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27

We will unload another carload of fine mules today. Also have four or five good saddle horses on hand. Hewitt & Atkinson. Telephone 1873.
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27

William Addison Lathrop.
 Edith Story, the star of the Metro picture, "The Eyes of Mystery" :" which will be the attraction at the Best theatre tomorrow, delights in playing athletic roles on the screen.
 'I feel that my role of Carma Car michael in The Eyes of Mystery is in an interview. q just love the type or role that gives me opportuni-
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
Bring your sewing machine trou-

Bring your sewing machine trou- bles to w. F. Brewer at Simpson & Webb Furniture Co. He will repair and adjust your machine in short or der, no matter what make you have A complete stock of parts, including needless oils etc., for sewing, ma- chimes of all makes. If your ma chine needs adjusting in anyway call. Simpson & Webb Furniture Co.,, 212-14 West Second avenue Phone 405. f.e.5 2-2O-tf
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
Easy. to. Advise! }!

It is often so much easier to advise some one how to spend his money than it is to spend your own
 You know what the other fellow ought to spend, but with you--it's diff ferent. Now any advice we may have to offer will not be along this line at all Our advice is not along the lines of spending money, but rather in sav- ing 1t. Anybody can spend money, but 1t takes wise one to save it. There is nothing like opening an account at a reliable bank like ours to assist you in saving. Add to the account regu- larly and you will be surprised how easy it will grow. Start now, no mat ter how small.
 Per Cent on Savings Accounts.
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
A DUST PAN FREE AT
 SIMPSON l& WEBB'S FUR. co,

On every dollar and upwards you purchase from Simpson & Webb Fur niture company, we will give an ex- cellent dust pan free. Ask to see them and you will be convinced of their merits. o-o4-tf
Pine Bluff daily graphic., 1918-02-27
NOTICE OF REMOVAL

Attorney B. F. Ashcraft has remov- ed his office from over the National Bank of Arkansas to over Bobbitt 6 Dancy's drug store, 120 1-2 Main street Phone 425. 2-17-1in.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
DEMoKRACIJA ALI DIKTATURA.

Prvi vetji prispevek V tel diskusiji JIG podal So
drug n. Won Stein, Xxi je napisal Glanek z naslo-
vom "Demokracija ali ditakurag"
Avtor pray mic ne poskuSa, Ola hi kaj brz-
dial svojo strast, XII je oGitno cd konca do kraja
protiboljSeviSka V svoiem clanku pravi, da je
prisel Lenim z drzavnim preobratom in proti
wolff v.eGine ljudskih komisarjev do moGi.
"BoljSeviki' - pravi V svoiem spisu -
80 sc pri prireditvi svoje oborozenc revolte V
Petrogradu zacetkom oktobra posluzili ljudskc
nepotrpezljivost kar ee je odlasalo sklicanje IL
stavodajne skupSGine. lzvajali so, da Sc more to
sklicanje lie tedaj zagotoviti, ce dosezejo soviet
politicno moe. V TEN casu so r~azglasali - je
bila veGina ljudskih komisariev "a koncentracii-
ski kabinet, ampak pogajanje hi imelo uspeha
zaradi trdovratnosti Lenin- Trockijevc skupine,
drugi voditelji boljsevikov so pa V z~namenje
protesta zapustili svoja vladna mesta.
Proglasi teh voditeljev kazejo V TAXI zvezi
iasno, da je proklamirana diktatura proletaria-
Ia in Siromasnih kmetov tako %urejena, da je V
resnici lie diktatura gotoye skupine V Stranki
boljSevikov. VISA notranja in zunania politika
enin-Trockijeve Wade nujno izvira zte dix
tature, katere podlaga postaja cd dine do dine
OKLA"
Won Stein zakljuGuie Svoj napad ma boljSe-
viski rezim, Xxi ga imenuje neznosnega in nede-
mokraticnega, $ svarilom, da bi bill strasen uda-
rec "a mednarodno socialistiGno gibanje, &c bi Sc
%prepreGil sestanek ustavodaine skupscine.
Clanek je zbudil veliko pozornost, pa tudi
velikO razburjenia. Urednistvo "Leipziger
Nolkszeitunga" je dobivalo neStcte dopise, OF
katerih so sc nekateri strinjali $ Won Steinom,
drugi so mu pa nasprotovali.
NajznaGilnejsi je bill odgovor, XII ga je po-
slal pc vsem svetu znani marksisticni pisatelj
Franz Mehring.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19

Separator mir ne daje Rusiji demokratiGncga
miru in spravlja demokraticen mir IA YES svct V
dvom.
Bernstein je Nemec. s tega staliSGa hi bill
vendar lahko zadovoljcn $ separatnim mirom.
&c bi bill nacionalisticen, hi ga skoraj moral po-
zdravljati. Kaj je MENU ma TEN lczcGc, koliko
zemlje izgubi Russia? kai ga kot Nemca briga,
kaksnO ustavo dobe Poljaki, kakSnega princa po-
darijo Litvincem i. {. d.?
Toda Bernstein jc socialist zahtcvo central
nih sill glede ma Poljsko, Litvinsko l.. {. d. Sc uu
zde n%egotove znatno sc razlikujejo cd tega, kar
smatrajo socialist "a demokraticen. mir,
In njegov z~akljucek sc glasi: Ako vztrajajo
boljSeviki ma TEN, da mora mir biti deInokrati-
cen - tako kakor ga smatrajo socialist tedaj
sc morajo odreci takojSnjemu. miru.
Kaj sc to pravi?
&c hocejo b~oljSeviki socialisticne ellie, mo-
rajo nadaljevati vojno.
Pc znani lOgiki hi sc morale reel: Bernstein
je "a vojno Bernstein je social patriot.
Toda vraga! Ia logika prokleto Sepa. &c hi
bill Bernstein social patriot, bi moral seveda biti
nemSki patriot. Tedai pa ne hi mogel ugovar-
iati separa.nemu miru, Xxi koristi Nemciji in o.
lajSa memo Zmago, &c MANFRED sploh more Zmaga-
ii.
A Bernstein zeli, Ola hi Russia nadaljevaIa
vOjnO, cato da je Nemcija ne hi mogla oropati.
Nadalje cato, ola ii ~boljSeviki lahko vpeljali
socializem, kjer ga Nemci ne bOdo. Nadalje cato,
ola hi boljseviki oziroma Zastopniki Rustic dobili
svoi prostor pri mizi ma splOSni mirovni konfe-
rcnci in da hi prisel Nth glas tam do veljave V
Interest," demokraciie in socializma. Nadalje "a
TO-, ker hi ~utegnila Nemcija zmagati, ako odstopi
Russia 2 bojisca, i'll tedaj ne bi bill konec militia
rizma, ampak oborozeyanje ma obeh straneh hi
Sc nuino Sc p%ovecalo.
Use to Sc pac ne more imenovati socialpa-
triotizem. Ampak Bernstein %prihaja do takih "a
kljuGkov, ker Sc postavlia ma stalisce interesov
socializma, internacionalnega socializma.
(Dalje ma s. starani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
BERNSTEINoVA KRITIKA.

Bernsteinov Glanek, naslovljen "Mednarod-
ma politika maksimalistov," je izSel V socialic-
nj correspondence "a tuijno in jasno izraza 6oja-
zen, XII so jo gojili krogi nemSke socialistiGne
panjSine glede ma posedice separatnega miru.
Y TEN Glanku je reGeno:
"Po ~razglasu Dol jSevikov ie cilj Nth zunanie
politike ia, da Sc kmalu doseze sploSen in demo-
kraticen mir, cilj, XII je blizu srcem vseh socia,
listov. Edino vpraSanje je pri TEN, Ge je opra-
viGen MAJOR, da doseze politika boljsevikov ia
cilj.
Kar sc tice Rustic same, dosezejo boljseviki,
dokler imajo moe V rokah, vsak trenotek lahke
takojSen mir. Ampak nikakor nj gotovo, da BIO
tax t~akojsen mir tudi demokratiGen mir - bo-
dist tudi lie IN samo Rusijo. V tel zvezi je stvar
seveda odvisna cd tega, kaj kdo razume pod Ru-
sijo, &c pomeni to lie dezelo Velikorusov, he bo-
do centralne sile morda Uncle nobenih ugovor, &c
81 uvede Svoje institucije tako demokratiGno i'm
tako socialisticno, kakor 81 Jill prebivalstvo zeli
ali dovoli urediti.
Toda kakO stoji stvar z dezelami ruske dr.
zave, V katerih ne 1--WE Velikorusi9 Maori i'm "a
hteve eentralnih sill glede ma zemlje, XII leze med
stare moskovsko drzavo i'm srednjo Eyropo, t. j.
POljsko, Litvinsko, Kuronsko j. t. d., so zelo ne
gotove, in kolikOr so prisle V javnost, sc veGali-
mani znatno razlikujejo cd tega, kar smatrajo
socialist "a demokraticen mir. Boljseviki mora
jo voliti: Ali opuste takojSen mir V Interest," svo-
jega programa, demOkratiCnega miru, ali sc pa
~odrecejo svojemu demokrati6nemu geslu "a ce-
no takojSnjega miru. katero resitev sprejmejo?'
Potem nadaljuje Bernstein:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
ZUNANJA POLITIKA.

Ma drugem mestu danaSnje stevilkc Made
10 eitatelji nazore, XII Jill izreka start bojcvnik
Bernstein o taktiki boljsevikov. o n%jcgovem
clanku je pac treba Sc posebej izpregovoriti ne
kohko besed. Ne ola bi bill nejasen in da hi po-
treboval Sc komentaraj "a razumevanje. Ma
sprotnO! PRAY $ svojo jastnostjo je izredno vazeh
"a zunanjo politiko socializma.
TO je sicer panoga, Xxi so sc il nekatcri po je-
ziku veliki voditelji, rogali, ccS "v visoki politi-
XII sc hostc utopili." Demagogi, XII so izrekali la
Ike praznc fraZe, MISC morda niti sami vedcli, kak-
sen zlOtin prOti proletariatu tici V NTH. "Nisoka
politika" JIG zunanja, internacionalna politika.
In &c hoce proletariat kdaj biti sam gOspodar
svoje usode, mora postati sposobcn, ola vzame tu-
di to politiko V roko. Vsled tega je prava naloga
socializma povzdigniti dclavstvo do razumeva-
MIA vsc nacionalne in ntcrnacionaine p~olitike,
he pa Sarlatansko Sc ~norcevati liz 'visoke poll
tike."
Use, kar sc je godilO liza izbruha svet0vnc
vojne, zlasti pa usoda Rustic in meme revoluci-
Je, dokazuje, ola je proletariat Sc daec cd tie spo-
sobnosti. liza zalostnih ~izkusenj zlasti v RusiJi
sc mora reel, ola je navadno, nepoSteno plilizova-
ME, &c govoriGi kdo masam, da so re danes spo-
sobne kar "a vse ma svetu. Taxi demagogi sc 81
Ger prav lahko prikupijo delavstvu, posebno ne
zavednemu delavstvu in takemu, XII ina namesto
znanja nekoliko puhlih fraz V glavah; ampak
&c X nldSe prdktlcnO faNHdJO po pTIiHhJcHh "
sedan takih demagogov, prideio neizogibno V
nesreco, kar dokazuje Russia ma zalost vseh "a
vednih socialistov.
.Zunanja politika nj "a proletariat mic mani
wanna, kakor ma primer sOcialno zakonodajstvo
ali pa organizaciia "a zmago pri drzavnih VOLT
yah. Zunanja politika ie vrhunec vsega social
sticnega politiGnega della, ker sc more socializem
v vsej svoji cistosti in popolnosti u~veljaviti sele
tedaj, kadar zmaga pc vseh dezelah, vsaJ pa
vseh kolikor toliko civiliziranih dezelah.
Kriza, kakrsna je sedania vojna, spada v
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
Taktika boljsevikov v luci kritike.

XII, Xxi sta mnogo let, da, nekoliko generacij, do
kazovala, ola sta dobra in previdna bojevnika
proletariata, izgubila razum, ali pa ju je gnala
- ravno revolucionarna enerzija njju samih i'm
njju pristasev- v tragieni polozaj, Xxi ju sill, da
storita m~arsikaj, cesar ne hi storila, in ~opustita
marsikaj, cesar ne hi ~opustila, &c hi bila svobo-
dina gospodarja svojih sklepov."
10 JIG bill objavljen Steinov Glanek, je ured-
niStvo dodalo svojo opombo, ola je prenagljeno
sOditi o ruskem ~polozaju. Tudi Mehring odkla-
MIA %prehitro obsodbo. Ampak njegov zagovor
boljsevikov sc omejuje ma to, da jim priznava o.
~lajSujoce okolisGine, ne daje Jim pa popolne cd
we've. Znaeilna jc primera, XII jo je pri TEN napra-
vii.
"MarXa in Engelsa"- pravi - $50 podob-
no kritizirali zaradi njju cisto negativnega
delovanja V dobi, ko Sc je polomila nemska revo-
luciia leta 1S49., ko sta stala V tedaj poglavitno
poljedelski Nemciji ma eelu revolucionarne stran-
Ike, IN katere zmago je bilo treba do visoke sto-
pinje razvite industrije in modernega proleta-
RATA"
DoGim je imela diskusija dotlej precej aka
demiten znacai in Sc je najvec sukala okrog
vprasanja, &c ina boljseviSki rezim demokrati-
cen ali nedemokraticen znacaj, je priSel starr So
trudnik Karla Marxa, sodrug Edward Bern
stein z mogocnim clankom, S katerim je zadel je-
dro vpraSanja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19

vpraSevati kako zmaga Nemeija, ampak cd kak-
Snega rczultata DO incl proletariat n~ajvecjo ko-
riSt.
Hvalabogu, da nj izsla Trockijeva knjiga oh
casu st. louiske konvencije, sicer hi kdo lahko de-
jal, da smo ~prepisali svojo %izjavo cd NIGGA.
Popolnoma sc $ tenn vienna Bernsteinnovo
s~talsce.
Bcrnsteina BIO tezko imenovati 'Tsocialpatrio-
Ia" On hi Scheidemanovec V opoziciji prot
vojni politiki Scheidemanove veGinc stoji cd "a
cetka vojne, he Sele cd tedaj, ko sc je stranka
r%azccpila. Tudi he BIO mogoGe reel, ola he razume,
socializma. Use svoje ~zivljenje JIG prebil kot So
cialist i'll rev6lucionar; veGino svojih let je pray
zaradi tega moral ~preziveti izven NemGije. S
svojimi belimi lasmi spada V malo stevilo MOI
IL Marxove dobe in bill je njegov sotrudnik. Kar
Je tekom svojega z~ivlienja napisal o socializmu,
hi sestavilo re cedno knjiznico. Kadar govori o
socializmu, sc torej ~njegove besede ne morejo j.
menovati diletantovske.
Bio hi zelo koristno, &c bi ~njegove besede
citali in pazno preStudirali socialist v Ameriki.
Ponesrecena st. louiska resOluciia ne hi tedai niti
emo uro wee zivela. Stranka hi jo pc zaslugi po-
kopala ill sc S TEN rehalibitirala pred vso Inter.
Macdonald.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
MEHRINGovo MNENJE.

kOt antiteza proti Steinovemu vpraSanju
"Demokracija ali ditaktatura 2" je Mehringov
clanek incl naslov "Tragedija ali glupost?"
V svojem jedru je Mehringov clanek obram-
ba boljsevikov proti Steinovim napadom. Toda
vzlic svoiim oeitnim simpaitijam pravi Mehring:
"Ne more in ne sme sc tajiti, Ola JIG ia ella
mex MANFRED Steinov - odmev 1--WE bojazni,
Xxi jo je vzbudilo postopanje Lenina in Steina in
XII ga Sc zdai vzbuja V neodvisnih socialno de-
mskratidnih krogih. Razun tega nj mogoce in
tudi ni@priporocljivo razganjati vse dovme, Iii
so bill ~izrecene V tel zvezi - tragedije ali glu-
post?"'
V nadaljnem odstavku pravi Mehring:
81 drugimi besedami, ali sta Lenin in Troc-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
Demokraticen mir, vojna in socializem.

podrcoje internacionalne politiko. Zlasti socia-
lizem, Xxi je sam ma sebi internacionalno gibanjc,
sc mora pri presojanju vojne postaviti ma stall
see svetovne politike. S frazami, da "smo prot
vsaki vOjni," Ola zahtcvamo ''mir IA vsako ce-
no" l. t. d., sc tukaj mic he opravi. Ravno S sta
lisca pravega socializma so take fraze svindl, in
v gotovih razmerah lahko postanejo neodpustno
hudodelstvo. Ne lie, ola absolutni pacifisti mic ne
koristijo socializmu, ampak skodujejo mu in la
hkO mu Skodujejo Sc boil, kakor vojna sama. Ne
kaj casa je clovek lahko misiil, da so TAXI pacifi-
sticni pridigarji lie mehkosrcni utopisti. Danes,
liza ruskih izkusenj nimajo wee izgovora, ampak
&c ~vztrajajo ma svoiem slepcevskem s~talis6u, po-
stanejo izdajalci socializma, izdajalci interesov
proIetariata.
Do tega neizogibnega z~akljucka pride lahko
vsakdo, &c pazno precita Bernsteinov clanek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
SEPARATION IN SPLoSEN MIR.

Predpostavka vsakega praktiGnega social
sticnega della V sedanjih dneh je priznanje del
silva, ola je vojna ma svetu. Vprasanje, &c smo 10
hoteli, ali &c je nismo hotel, izgubi vsak prakti-
cen pomen V trenotRu, ko je tukaj in ko ie Sc po-
vrh ocitno, ola je ne moreno ustaviti.
OGitno tudi Bernstein ne mizi vpriGo faita,
XII sc he da u%tajiti.
V svojem clanku zakljucuje, ola je Ill splo-
Sen in demokraticen mir eli boljsevikov. n i dvo-
ma, ola Sc Bernstein popolnoma strinja s takim
ciljem.
PRAY cato, ker Sc strinia S tenn lciljem, ga pa
navdaia separation mir 2 naiveGjo skrbjo. Eakaj?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
DISKUzIJA NEMsKE MANJsINE

Splosho Je zhano, Ga Je med socialistiGno We
elmo in manJsino V ,Nemeiji velika razlika, dasi
SO zi raznim zurnalistom "a njih namene veliko
bolj ugodno, &c prezirajo ia nasprotia in niece.
10 vse nemske socialiste V EN- kos. A tudi med
liudmi, XII priznavajo razliko povrsnoga opazo.
yanja In spoziNavanja, deloma sc najde mnoco
popolnoma napacne sodbe; deloma phiha in to od
pa cd navajo, kl 10 imajo nekateri Jude, da pri.
y~pisujejo svoje nazore drugim, zlasti takim. ki So
~pridobili kaj simpatij in uglcda, pa Sc potem
sklicujejo mamie.
NemSko socialiStitno manjSino radi imenu.
jejo Liebknechtovce. To nj velika napaka. Set,.
di nj ~posebno priporocljivo oznaGevati socialist.
enc struje in frakcije pc posameznih osebah.
Liebknecht III llaase sta 81 gotovo zelo sorodna
v nateiih naSle sc bodo pa podrobnoSti, V kate
rib ne s~oglasata. Med ljudmi, XII imajo misli in
sodbO, sploh hi mogoGe najti takega brezpopoi-
mega soglaSanja V vSeh reGch. lie kdor oponaSa
druge kakor papiga, ne DO priSel nikdar V ma
sprotje.
Toda to lie mimogrede.
NemSko m~anjSino so krstili "a Liebknech-
tovsko. Liebknechta so razglasili "a ahsolutneo,
~pacifista, "a moza, Xxi hoGe mir IA vsako ceno. in
5 to neresnicno prepostavko 81 omogocajo, da Sc
sklicuJeJo ma Licbknechta i'm maniSino. kadar
.sami pridigajo nesocialiSticno, goliufivo, vso de-
mokracijo izpodjedajoGo teoriio tepGaste "non-
resistance in histeriGncga" miru "a vsako ce-
no."
fe sc TAXI ncsocialisticni socialist, taxi pu-
hi pridigarji, XII so 81 popolnoma po krivem prila
sun me OF socializma, sklicujcjo ma nemSko
manjSmo "a svoje meglene tcorije, tedaj ne po-
najo staliSca tie manjSine, ali ga pa namenoma
falsificirajo.
Ia spoznanje pravega staliSca nemSke mani
sine so merodajni govori nienih zastopnikov in
pisava njihovih casopisov. kar Sc prvih tiGe. So
nekateri naSim citateliem znani. Glede ma mani
sinskO casopisjc hi 81 pa predvsem dovolili ONE
nhl, da sc ~izrazajo tam V marSicem razlicna mnc,
MIA. Tam SO MANFRED tolerantni in miSlijo, da Sc
morejo Maori lie tedaj bistriti, &c Sc svohodno
~izrazajo.
Tako sc ie razvila tudi o boljSevikih in nil
howl taktiki diskusija, XII je postala zelo zanimi-
va in je poucna "a vsakega, kdor sc resno bavi
z aktualnimi. vprasanji socializma.
Manjsinski socialist so ostro nastopili pro-
II temu, ola bi ST Scheidemanovc prilastili bolt
sevike kot svojc prave .somisljenike in sodruge.
Ali cato tudi ma drugo stran MISC ostali SLEPT in
sc MISC zagnali V slavljenje boljseviske taktike.
eBerlinsko glasilo jet pelo slavo,, ko Sc je IL
stanovil boljseviSki rezim V Rusiji, ces ''tema,
o kateri sc ie tako cesto diskutiralo ma shodih in
v literaturi kot o konGnem cilju proletarskega
razreda, in Xxi Sc je marsikomu zdel, kakor da le-
n V megleni bOdOcnOsti, je uresnicen V Rusiji,
kjer je sOcialiSticni proletariat dosegel polite
no moe, drzi vladno maSinerijo V svoiih rokah in
uresnicuje vse velike socialisticne in demokra-
tiene ellie"
Nasprotno je organ ~manjsine V Goti imeno-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19

val polozaj v Rusiji grozno ~tragieen, Ike "sta
Trocki. in Lcnin prelomila zdruzeno demokratic-
no in revolucionarno fronto in uganjata %najsra,
motnejse terotistiGno sektarstvo."
Glavni umni BOZ Sc je pa vodli v predalih
'Leipziger Volkszeitung", XII je glavno glasilo
manJsine Dasi nj list zaprl nobenemu m~isljenju
svojih ~predalov, je z%nacilno, da je bila tam stvar
proti boljsevikom najjasneje razlozena.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-03-19
svETovNI INTEREST PRoLETARIATA.

ROhC1 AHA "A
Ia Proletarca je Bernsteinov clanek naipo-
polnejsa odobritev ~njegove taktike. In &c sogla-
sa z mani Bernstein, je to VEG vredno, kakor sod
ba kaksnega samozvanega bOga z Racine ave.
Takrat, ko so sc shajali delegate Ameriske
socialistiGne stranke ma nesrecno konvenciio v
st. Louisa, je slovenska sekcija poslala tia svojo
~izjavo, V kateri je bio reGeno, da mora socialist.
cna stranka p~resojati vojno, Ge je postala neiz-
ogibna, S staliSca svetovnih interesov. Morda ie
mOgel takrat Sc KIDD dvomiti o tenn sedai so mo-
rail- dogodki razprsiti vse take dvome in dokaza-
ii, ola ne more biti "a zavedni proletariat sploh
nobenega drugega stalisca.
Nekaterim ljudem nemara ne DO prav. Ge Sc
pri TEN sklicujemo Sc ma moza, XII so ga vedno
reklamirali "a ~svojega, dasi Sc cd Nth razlikuie
kakor lev cd backa. Trockii, b~oljsevik, pravi V
svOji knjigi, ola nastane "a vsako dezelo lahko
potreba obrambe (zaradi cesar hi bilo Trockiia
treba uvrstiti med "socialpatriote"), da pa mo-
rajo socialist V takih slucaiih uravnati svojo
taktiko pc Internationally interesih.
TIE besede je Trockii v prvi vrsti napisal
nemSkim socialistom, ceS njih naloga nj bia