davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02
Politicna naloga zavednega delavstva.

To hi bilo nekaj, &c hi bila Glove
Ska druzba NEUTRALITY-SUSPICIOUS., Ge hi
mogla biti taxa III Ge ne hi bilo
treba boja. Ali druzba jc druzba;
v njej stole skupni interest mad
posameznimi - &c hoGemo ali &c
noGemo. TeoretiGno lahko tajimo
Skupne interese, ali elm boil Jill
preziramo, tembolj mas praktieno
tepo. cato je anarhisti6ni indivi-
dualizem, Xxi sc postavlja mad or
g~anizacijo, kljub aktivnosti in po-
zrtvovalnosti posameznikov tako
neploden, da nj dosegel Sc niti
najmanjsega uspeha, Xxi bi kaj We
ljal "a sploSnost in pomaknil ma
predek kaj dalje.
Ako imamo ellie in Jill hocemo
doseGi, pa nam nasprotni razred
brani, ker hoce ohraniti sedanje,
MENU ugodne razmere, tedaj ne
more odlociti ME druzega kakOr
BOZ. A "a BOZ JIG treba organizaci-
ic, kar je re vsak nacrt brez orga-
nizacije nemogoG. TisoG bojevni-
kov, Od katerih atakira, parira,
manevrira, %napreduje in odskaku-
je vsak ma Svojo pest, ne BIO mic
opravilo proti stotini, XII imaio e.
notno voljo, skupen nacrt in kon-
c%cntrirano moe, TO sc pravi, XII
imajo dobro organizacijo.
Socialism V bodoGnoSti DO mir;
Socializem V sedanjosti je BOZ. Ia
uSpeh tega boja je V prvi vrSti
potrebna organizacija, in kdor Sc
il ne pridruzi, III lie brez Gene "a
BOZ, ampak jo naravnost Ovira.
Tudi "a novembrske volitve ic
najvaznejse delo, da izpopDlnimo
svojo organizacijo. Vsak sodrug
mora pomagati V tel agitaciji
IN pridobivanjc novih CLANCY in
~Ustvarianje novih klubov. &c .je
organizacija dobra, je tudi uspeh
gOtov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

tclje, nadzornike, nj prclio tcga
prisel do spoznanja razrednih
nasprotij.
V Ameriki je polozaj .jasneisi.
Tukaj spozna delavec lahko V
pray kratkem casu, da nina ka-
pitalizem nobene narodnosti in tu-
di delavca he vpraSuje "a narod-
most, ampak sc zanima lie "a mai
boljse prilike izkorisGanja. Tu ne
gre "a to, kdo je Slovenec, Finev,
Amerikanec ali crnec, ampak kdo
je najponiznejsi in najpotrpezlji-
vejsi, kdo ina najkrepkejse miSi-
ce in kdo prOdaja njih delo mai
ceneje.
Povsod, kjer je razvit kapitali-
zem, vlada razredno nasprot.je.
Ali V Ameriki ga je loze opaziti,
in spoznati, kakor V mnogih dru.
9Th dezelah. Tudi Slovenec Sc tn.
kaj lahko preprica, da JIG kapita-
lizem njcgov gospodar, njegov IL.
koriScevalec in njegov ~zatiralec.
In &c je tako, tedaj mora bit
delavceva politika razredna, pro,
tikapitalistiena, ne lie V TEN uni,
stu, da sc bojuje $ truSti in kor
poracijami, ampak da sc bori "a
odstranitev kapitali,ticnega siste
ma.
ReSitev izpod kapitalistiGnega
jarma sc ne doseze $ poSamcznc
Stavko ali pa zoSamljeno reformo
Use pridobitvc V okviriu kapita
listicne drzave imaiO lie TO vred
most, da drze delavca mad vodo il
prepreGiio njegov popolni pogin
To pa Sc nj nikakrSna reSitev
Nprasanje place II. pr. XII Sc tud
V kapitaliSti6ni druzbi lahko re
gulira, nina Same ob scbi noben,
odlocilne moci, kaiti poviSana me
ida izgubi takoj svojo vrodnoSt
elm sc podrazc zivlicnska sred.
silva. In ker imajo kapitalist
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02
konfiskacija~ premozenja.

"kako bOdo socialist ustano-
viii svojo drzavo? Kako bodo
prakticno udejStvili svoj sistem?
VISA producijska in prometna
srcdstva, XII so sedaj ' p|rivatnih
rokah, hoGejo spraviti narodno
last, To sc pravi ekspropriira.i,
k~0pfiscirati. Kako bodo to sto-
rili' To je nemogoGef''v
Da, onemu, komur je danes
vceraj in morda Sc lani VISA zgo-
dovina, komur .ie jutri in poiutrS-
MEM VISA bodocnost, komur JIG
njegova fara YES svet, je vse ne
mogoce razm tega, kar JIG danes
in razun tega, kar pravi gospod
fajmoster.
Hudo je IA take ljudi. Ali mo-
rajo biti popolni tepci in Sc trudi-
ii, ola ostanejo taxi, ali pa mora
jo padati IL presene6enja V prese-
neGenje. Kajti V resnici Sc Ego
di vsak hip kaj takega, kar ie
"nemogoce".
"Brzojavlial hos lahko Gcz
morie brez lice" "To nj mo-
goGe!"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Edino dreyo spoznania je bio
V paradizu prepovedano cloveku
= tako pravi sveto piSmo. Tisti,
XII je pisal to poglavje, najbrze
nj eutil, kakO silno je samega sebe
bill pc zobeh.
Use, kar ina tlovck, JIG pc ma
uku svetega pisma dobil cd Boga
Seveda tudi razum. ker ne sto1i
ne krSGanStvo, ne z:dovstvo, IL
katerega Sc je razvilo, ma staliSGu
materijalizma, ampak podcenju-
JIG materijo, torei tudi telo, more
biti pc njegovih nazorih le duh Il
sti f%aStor, XII dale razum. Duh je
pa = zopet pc nauku svctega
pisma - naravnoSt bozanSkega
izvora. Sal ga je Bog sam vdih
nil Adamu. Use dusevno delo pa
sluzi Spoznavaniu. &c je Bog dal
cloveku duha, mu ga je mogel da-
ii lie cato, da ga rabi, tore.i da
spoznava. Kako maj Sc to sprawl
V sklad, da je tisti Bog, XII .je dial
cloveku duha "a spoznavanje, OBJ
enem eloveku prepovedal spozna-
vanje?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

industrializirati svoje umetnosti.
sti.
Do dcnarja sc pa pride vrazje
tezko 5 postenim delom. V VISA
KEN vclikem bogastvu Sc najdc
hudicevo kopito. Miljardc Sc ne
zbirajo $ samim bozjim blagoslo-
vOm.
To .ie velika izkusnjava. Marsi-
kdo obtici V mjeni zanki.
Da jc ctika V TEN oziru brez.
mocha, dokazuje veliko stevilo
vernih h~udodclccv. Nobena GER
kew ne vzgaja syojih pristaScv IN
zlocin. Vsaka Jill svari. Cello Z
vccnim pogubljenjem zugajo. PA
vendar so obnemogli napram sill
raZmer.
Cc SC hocemo reSiti zloGina,
moramo odpraviti njcgove vzro-
Ike. Etika nam lahko povc, kaj
je pray in kaj nj pray; $ tenn .ie
pa niena moe pri kraju. Izvrsi-
tev pripada prakticnemu dclu.
V kapitalisticni druzbi so Tia
vedno pripravIjcna IA zlocin.
Odpraviti ga hocemo. Torei
moramo odpraviti kapitalizem.
cato je socialism cticno giba-
ME. Prcurediti hoce razmcre. T.
stvariti hocc take razmcrc, da ne
DO nikomr trcba kraSti, g%oIiufa
ii, ropati, izkoriScati.
Ako pravim danes tatu: Dclal
BIZ - je TO krvava ironiia, do
klcr mu ne morem prcSkrbeti de-
la. V socialistiGni druzbi ne hi
nihcc incl izgovora, da nj mogeI
dobiti della, kajti druzba ga BIO
dajala vsem.
Socialism ustvari move razme-
re. Move razmere ustvariio move.
ga cloveka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

moe, da rcgulirajo tudi Gene Il
vii, obleke, stanovanj, to sc pravi,
da lahko delajo draginjo in odvza-
mejo delavcem pri prodaji pro
duktov, kar so jim dali pri pro-
dukciji kot place, ostane Odvis-
most delavcev cd kapitalizma ne
izpremenjena, dokler ostane kapi-
talisti6ni sistem.
0svoboditev delavstva je lie mo-
COCA z odstranitvijo k%apitalistic-
mega sistema in 2 organizacijo
druzabne produkcije. To sc ime-
nuje socialism. To mora biti ell
delavcev sploh, tudi eli sloven-
skin delavcev, ker ie njih Odvis-
most cd kapitalizma enaka odvis-
noSti vSeh drugih delavccv.
Slovenski narod V Ameriki sc
pc pravici lahko imenuje delav-
ski narod. Njegovo politicno in
goSpodarsko stremljenje mora hi
ii delavsko. In Ge spOznavamo, da
je reSitev delavstva lie V socializ-
mu, prihajamo neizogibno do IA
kliuGka, da mora biti slovenska
politika V Ameriki socialistiGna.
MarSikdo priznava to, pa ga
vendar nj ) Stirimi wolf spraviti '
SocialiSticno Stranko. Nekatcri SC
pc svojem znaGaju tako nesocial.
nj, da jim je vSaka organizacija
zoprna kakor hudiGu kadilo. Dru
81 misliio, da JIG vsceno, &c so or
ganizirani ali pa ne.
S prvimi je tezko kaj poCcti
oni so coklja naprcdka in ga bodC
najbrze tako dolgo %ovirali, doklei
ne izumro. Druge hi bilo mord;
pridobiti "a organizacijo, &c hi s
lie dali dopovodati, da nj viecno
ali 50 V stranki ali nc.
Clovck hi deial, da nj tezko spo
znati potrcbo organizacijc, in tcz
ko razume psihologijo Judi, X
mislijo, da zadostuje, ce nosii,
"socialisti6no miSljenje". glavi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Ma gotovi stopnii razvoia pc
stane kapitalizem neizogiben. Pre-
skociti sc ne more ia stopnja. IL
ogniti Sc j nj mogo6c. Ampak o
yekovceiti sc ne more ia stopnia
kakor nobena druga ne.
Ia vsako obliko, XII 10 ustvari
druzabni razvoj, je lie dvoje mo-
gcGe; Ali porodi IL sebc nekaj
mlajsega in popolneisega, pa zivi
v tenn novem tako, kakor live
starsi V svojih otrocih, ali pa kla-
vrno pogine brez sledu.
Pogled ma barbarska plemena
raznih casov in krajev osvetljujc
to. Nekateri rodovi Sc civilizira-
jc.njih barbarstvo pogine, am :
pax sami 1--WE V ~civilizaciii dale.
Drugi, Xxi nimajo sposobnosti "a
civilizaciio, Sc nekaj casa vlaci-
10 V svojem barbarstvu, potem pa
zacno izumirati, dokler ne pogi-
nejo popolnoma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02
Zlocin in druzabni red.

vrzeni fizicnim zakonom. Hrani-
ii Sc morajo kakor srce, roka, no
ga. Stradanje Jill oslabi. Oh pre-
velikem naporu in pomanikanju
pocitka opesajo. Nsakovrstno I'd
strupljenje jim jennie moe.
Il oslabljenih mozganov ne
morejo prihajati zdrave in krep
Ike misli. Odporna sila roper zlo-
elm, roper izkuSnjavo, izgine, &c
je aparat razuma izcrpan.
To Sc pa redno godi V kapitali-
sti6ni druzbi, in V Gasu krize po-
staja to epidemiGno.
Nekoliko miljonov brczposcl-
nth ljudi je vcaSi Ameriki. Ma
tancno Stevilo nj bilo V zadnJi
veliki krizi znano, ali pri-
merjanje z drugimi lett navajo
ogromno, straSno Stevilo in ceni
brezposelne IL leta 1914-i5 ma
osem miljonov.
To je toliko, kolikor eel narod
in ne najmanjsi. Kako Sc proziv-
liza ia armada? Zelo, zelo majhcn
del Jill je, Xxi so 81 toliko p%rihrani-
Ii, ola sc vsaj SiromaSno prebiie-
.io. Tudi organiziranih, Xxi dobi-
vajo nekoliko podpore od svojih
unii, je razmeroma malo. krcdit
je "a brezposelnega tezko vpra-
sanje. Kako maj dobi krcdita ma
tisoGe liudi, XII so delali kdovc-
kje, pa prihajaio cez limo nezna-
nj V New York ali V Chicago?
Vecina Jill ie, o katcrih nihce
natanGno ne We, kako sc prchra-
milo. In kako hi moglo biti dru-
GAGE, kakor da padc marsikdo
med mimi V izkusnjavo, katcrc
ne more premagati? Marsikdo n"
grcSi niti zato, da hi Sc cnkrat
najedel, ampak ker upa, da dobi
kot tat drzavno streho in draw
no hrano, katere 81 ne more pri-
sluziti S p~ostenim delom.
V Casu vclike krizc ic izkus-
njava najvecja. Popolnoma pa ne
izgine V kapitalisticni druzbi nj
kdar. Tu ali tam JIG V njej we'd
no beda, in kjcr JIG beda, tam ie
,zlOcin.
Druga zapeljivosi, Xxi ina svO-
.ie koreninc v kapitalisticncm
redu, ie ia:
u dcnarjem lahko dosezes sk6-
raj vse. Brez denaria 81 nicla. V
Ameriki re ceniio cloveka pc pre-
~mozeniu. "Nreden ie -deset mi
l.ionov", sc pravi V tci dezcli
Delavnost, znanjc, umctncst ne
Steje mic, ako ne prinaSa (boga-
stva.C aruSo nj velik zaradi svojc-
ga fenomcnalnega glasu, ampak
cato, ker dobi IA vsak nastop nc
koliko tisocakov. Edison ne hi bill
z vsemi svo:iimi izna.idbami mic,
ako ne bi bill PATENT ten produk-
tivnih iznajdb splodili ne
koliko milionov. NajaenialneiSi
pisatelj je zasmehOvan, &c ne Una
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Vsi poSteni ljudje sovrazijo
zloGin in bi ga radi iztrebili. Tu-
Iii med zlocinci samimi je dosti
takih, XII ga sovrazijo. Kakorkoli
SO 30 70 kcmu zdelo ahsurdno, SC
vendar upamo trditi, da so tudi
med zlO6inci poSteni ljudie. Kai-
ii kdcr sc je kdai s~potaknil oh
cloveSke zakone, Sc nj treba, da
hi bill lump. Sc veliko mamie pa
Sc more soditi pc tenn, kdo da JIG
prisel V roke cloveski pravici.
Veliko zloGinov sc zgodi, Xxi Jill
sploh nj mogoGe kaznovati, ker
znaio najvecji hudodelci tako
spretno koratati mimo zakonov
in med paragraph, da jim ne pri-
de noben sodnik do zivega.
&c bi Sc kaznovala VISA hudo-
delstva, bi moral marsikateri mi
ljonar sedeti "a. mrezo. Ali clo-
veska justica dobi najloze male
ga greSnika V pest, Xxi je V bcdi
zadel OBJ kaksen paragraf, pa nj
ma moci in sredstev, da hi usel
modernim Evrinijam, masceval-
kan podobi biricev, policistov,
drzavnih p%raydnikOv in sodni-
kOv.
Ali - zlocin sovrazimo. &c hi
sc ga mogli resiti!
Nasa druzba poizkuSa vsako-
vrstna srcdstva, 'da hi ga odpra-
villa. Glavarji chicaske policije
zahtevaio Sc dvatisoc policistov
in mislijo, da hi sc miljonsko me
sto potem iznebilo hudodelstva.
Ljudska izobrazba Sc trudi, da hi
vzgojila postene Judi. Justica
eksperimentira ma vse nacine;
kazen maj poboljsa, mladinska So
disca maj reSujeio mladenice, do
kler MISC Sc zreli hudodelci. Sal
vation Army in Ameriski presto
voljci delajo ma svoj nacin.
Kaksen je uspeh?
Skoraj ikakrsen ne. Mogoce.
ola SC tn ali tam obvarujc pOsa-
mcznik. V celoti nj zlocinov mani,
ampak mnoze sc, in sicer najvec
pc mestih, kjer sc zbirajo vclike
mnozice.
Kapitalisticna druzba 81 pa no.
&c priznati resnicc: Ilocin JIG z
MO spoien; ona ga ne more cd
praviti. Kajti V njenih uredbah
so viri zlocina.
Clovek ie odvisen cd razmer,
V katerih zivi. Ljudje, XII mislijo,
da ga JIG mogoGe modelirati brez
ozira ma te raZmere, sc kruto mo-
tito. u naukom in z vzgojo sc la
hko marsikaj doseze, ali vpliv
razmer Sc ne more uniGiti. Clio
veku sc lahko sugerira, da JIG
stradanje zasluga; ali VISA ctika
ga ne DO mogla ohraniti 1--WE
ga, ce strada toliko, da so njego-
We moGi izGrpane.
Aparat cloveskih misli so moz-
gani. Tudi oni so del t%elesa, pod
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

komaj .je bila beseda izreGena.
pa je re ne lie mogocc, ampak ce-
10 uresniteno.- In zdaj lahko Ii
jas od neumnoSti ali pa cd pre-
senecenja.
"Namcsto okrog JUNE Ameri =
Ike, Sc bodo ladje vozile kar skozi
srednjo Amcriko IL Atlantskega.
v Tihi ocean in narobel' "To
nj mogoce!"
az New Yorka V San Francis.
60, 6ez YES ameriski kontinent bo}
lahko t%elefoniral, popolnoma raz
lotno." "To nj mogoGei"
"Po zraku hos .lahko lc:al in
krmaril, kakor da colnaris pc vo-
di." ITO nj mogocel"
In re JIG mogo6e, da meGe.io
bombe liz zraka, mogoce, da ma
stajajO konflikti zaradi panam :
skega prekopa, mogo6e, da Sc
skrije coin pod morie in torpedo
"a velikansko ladjo, mogoGe je sto
in tisOc in stotisoc reel, Xxi so bile
vse nekdaj nemogoGe.
Tudi konfiskaciia Jasmine .ic
nemogoca. V avstrijskih casopisih
pa JIG bio pred casom citati sic =
deco vest:
"SarajevSki uradni list pri :
obcuje naredbo, Xxi doloGa, da
je konfiscirati premozenje vseh
bosanskih dezclanov, XII so po-
begnili V Srbijo. Premozenie
zapadc dezelnemu erariu."
Nlada, XII TO doloGa, ie gotovo
prepricana, da ic mogoGe, kar IL
kazuic.
Konfiskacija, XII io predpisuje
s~arajevska naredba, je gotovo po-
dobna ropu kakor iaicc jaicu, &C.
pray je ccsarska in kraljcvska.
Nekateri Bosanci so pobegnili V
Srbijo, odkar jc izbrrihnila voina.
KIDD We, zakai? KIDD more reci,
da so izvrsili kakSen zlocin? Kai
jim JIG dokazano?
Takoj 4 %napovcdio vo.inc jc IA.
celia avstrijsla vlada po iuznih
dezelah trumoma zapirati liudi.
lludo jc bio ma Slovcnskem in
H~rva$kcm, n%ajhuiSc ic bilo V Bos-
nj. Ncmo, da So ic vrSilo TO "a
piranic brcz obtoabe, hrcz doka-
zOv. Iapirali so Sc 'osumljenci''.
Vemo, da so V Ljubljani zaprli
wee kakor SestSto takih ma Gradu.
Gin blize bojiSGu, TEN wee ic bilo
"osumljcnccv''.
Nemo, da ic bila povsod raz
glaScna nagla sodba. Kdor ic bill
obSojen, jc bill Sc tisii dan obc-
Sen, ali pa ce mu ic bila usoda mi
la, ustreljen. Trumoma so .jih o.
bcSali in streljali. Italijanski Ga
sopiSi so pisaii, da .ie Potiorek go
spodaril V Bosni, kakor da ie no.
tel iztrebiti jugoslovansko pleme.
D.. Je Ii Guido, da so liudje bezali ?
In Srbiia .ie bila naiblizja. Kan
maj hi drugam bezali?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Vsi vemo, da imajo dclavci Sc
veliko bojev pred sabo. Zmagati
morajo, in zato Jill ne smejo v
plasiti neuspehi pred ciljem. To-
rel Sc ie treba pripravljati "a no.
We boje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Pri volitvah sc polagajo temcli
nj kamni "a bodocnost. Zidarji
Xxi so polagali slab fundament, SC
ne bodo smell cuditi, &c DO hiSa
slaba.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Zmaga socializma pomeni mai
vecji preobrat, XII ga .ie cloveska
druzba kdaj dozivela. Tia pre-
obrat Sc mora izvrSiti razumno.
Socialism sc ne more zadovo-
ljiti S fem, ola unici oblike kapita-
listicne druzbe in potcm ravno-
dusno gleda, kaj nastane IL raz-
valin.
Socialism mora postaviti ia
mesto odstranjencga kapitalizma
nekaj boljsega = n~aiboIjse, kar
JIG mogoce.
Takcga williamsburg della ne
morcjo izvrSiti topi, ncvedni l.iu-
die, ki SO dajo slepo voditi kakor
creda. Socialism ~potrebuic IL
o%brazenih, r%azumnih, mislecih l.ju-
di.
Socialism pomeni omiko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Nazadn.jaStvo nj lie V tenn, &c
sc kdo trudi, da hi porinil danaS-
Mi dan nazaj V vccrajsnjega, am
pax tudi v tenn, &c hi kdo rad "a .
branil, da pride po danasnicm
dneyu jutrsnji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Zbezali So TO je vse, kar jim
jc dokazano. Avstrijski vladi "a
dostujc to, da konfiscira njihovo
premozenje. In nihce ne pravi,
ola je TO nemogoce.
Avstrijska vlada della TO IL
kljucno V svojem i~nteresu, ne pa '
kakSnem viSjem interesu. Oropa =
MIN ljudem ne da prav nobene cd.
skodnine "a TO, kar Jim vzame. X
vecjemu, da Jill Sc same obesi ali
u%sireli, ce sc vrnejo.
Socialism hoce ekspripriiraii
V Interest," Use druzbe, V interesu
sploSnosti. In nikogar noce dc =
jansko cskodovati. Zakaj boga-
TIM kapitalistiGne druzbe ne bodo
' socialisticni obsoieni ma strada-
rnje, ne ma pOmanjkanje, ne ma "a
ncmarjeno vzgojo in izobrazbo :;
vse kar more kulturen Glovek "a
htevati cd zivljenia, cd kruha do
operc, cd ccvljev do znanosti bo-
do lah!;o imeli; samo koristno de.
10 bodo morali opravljati.
GorCstasna je razlika med kon-
fiskaciio kapitalisticno imperiali-
Sticne Wade in med ekspropriaci.
10 socializma. Prva ie navadna
tatvina, druga je temel.iita soci
alno gospodarska reforma.
konfiscirati z lopovskim name
nom JIG mogocc. To nam kazcio
dcistva. K~onfiscirati $ pcStenim
namenom je nemogoGe - TO nam
pravijo kratkovidni l.judic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Boginlo pravice slikaio 2 zavc-
zanimi otmi in s TEN hoceio n
citi ncizprosno nepristranost iu-
sticc. Ona izvrsuic svo.jo nalogo,
ne ola hi gledala, koga Sc tice.
Pred nienim tribunaIom so vsi
cnaki: Nisoki in nizki, bogati in
rcvni.
Povoj ma oceh boginjc sc pa
lahko tudi drugaGe razlaga: ia
meme sodbe je merodajno, kar do
iipa, nc kar vidi - kcr ravno nj.
cesar ne vidi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

kapitalisti ne z~anicu.ieio della.
Sal vedo, da izvirajo NTH profit
IL della, tudi ce ne marajo tcga
glaSno priznati. Kar zanicujejo,
so delavci. To sc DO pa tudi ma
dale g0dilo, dokler 81 bodo de :
lavci sami zanicevali, oziroma do
kler sc bodo smatrali "a Mia bit
ia. Mice ne more biti Spostovan,
ce sc sam nc spostuje. Ia to je pa
potrebno, ola poZna clOvck svojo
vrednost. Delavccvo vrednost do
leca vrednost niegovcga della.
Ako 10 delavec pray spozna, mo-
IA izginiti suzenjski duh IL MEGA.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Bit nasprotnik prohibiciie, ne
pomeni, da mora tlovek biti pi-
janice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1918-04-02

Tat ne spestujc privatne last
nine, dokler nj njcgova. Kadar
10 ukradc, mu pa takoj postanc
"sveta" i'll nikakor ne prizna
drugemu tatu pravice, da mu jo
SINE ukrasti.
The Marietta journal and courier., 1918-01-04
DANCING PARTY.

Misses Katherine and Ruth Galley
entertained with a lovely dancing
party Thursday evening in honor of
teir house guests, Misses Anna and
Gertrude Kimzy, of Cornelia, Ga.
The rooms where dancing was en-
ioyed were bright with quantities of
holly and mistletoe.
Those dancing were, Misses Cora
Brown, Irene Malone, Martha and
Marie Shippen, Hope Alling, Mary
Byrd Tate, Lucille Morris, Julia Nc
Neel, Elizabeth Nolan, Maxine Dobbs,
Lucy Cole, Margarite Atkinson, of
Jackson, Miss, Rosaline Amorous,
Elizabeth Anderson, and Dorothy
Stephens, Lieutenant VIM. Holland,
Lieutenant Andrews, Lieutenant
Stephens, Messrs. Lewis Hoppe, Law
renee Brumby, Archie Sessions,
Thomas Nolan, Robert Northcutt,
Paul Onsby, Johnny Griffith, Frank
McNeel, D. Little, Douglas McNeel,
J. D. Malone, William Mccullough,
Joe Wyatt, Richard Marchman, NAL
colin Whitlock, Robert Willingham,
Wiley and Hugh Blair, Armstrong
Hunt, Robert Harris, George Mitchell
Morris, Henry Cole and others.
The Marietta journal and courier., 1918-01-04
DANCING PARTY.

One of the largest and most de-
lightful affairs of the Christmas sea-
son for the younger set, was the
dancing party given by Mrs. d. G..
Cole Saturday evening for her
daughters, Misses Constance and Luz
cy Cole, and their house guest, Miss
Margaret Atkinson, of Jackson, Miss
Mrs. Cole received her guests in a
becoming gown of white crepe trim
med with silver lace, Miss Atkinson
was gowned in pale blue satin trim
med in pink rose buds, Miss Lucy
Cole wore costume of flamingO
crepe de chine and silver lace and
Miss Constance Cole wore dancing
frock of white lace with rainbow gir-
die.
Those present were Misses Mar
garite Atkinson, Cora Brown, Irene
Malone, Martha and Marie Shippen,
Hope Alling, of Connecticut, Mary
Byrd Tate, Lucille oMrris, Julia Nc
Neel, Katherine Galley, Elizabeth
Nolan, and Maxine Dobbs, of Athens,
Lieutenants VIM. Holland, Malone,
Andrews, Stephens, Snider, Gustar-
vus, Messrs. Morgan, Eugene, and
Frank McNeel, j. D. Malone, D. Lit
tie, William Mccullough, Joe Wyatt,
Richard Marchman, Malcolm Whit
lock, Robert Willingham, Wiley and
Hugh Blair, Paul and Pat Read, Ran
dolph Simmons, Armstrong Hunt,
Johnny Griffith, Robert Harris, Geo.
Mitchell Morris Henry Cole, Douglas
McNeel, George Raines, of Atlanta,
George Griffin, of Charleston, s. c.,
Jack Johnson, of Atlanta, John At
kinson, of University of Georgia,
Sam Rambo, Jr., and Lawrence Kret
Cravenwood,
The Marietta journal and courier., 1918-01-04
BUSINESS PHONES
IS s. $40

Mr.. George Griffin spent several
days last week with Mr.. Morgan Nc.
Neel, Jr. and Mr.. Henry Cole.
Lieutenant and Mrs. Crawford
Gurley, of Atlanta, were the guests
of Mrs. H. D. Gurley Sunday.
Mr.. and Mrs. w. L. Fox leave the
last of the week for Nashville, where
they will visit Mr.. Fox's mother.
Miss Katherine DuPre's friends
will regret to learn that she is con-
fined to her home with measles.
Mr.. and Mrs. Clifford Black, of
Atlanta are the guests of Mrs. Blacks
parents, Mr.. and Mrs. J.. A. Adams.
Mr.. G. R. Faw returned to his
home in Richmond, Va, Monday, af-
ter pleasant visit to relatives here.
Mrs. T. j. Atkins friends will re-
gret to learn that she is quite ill
with cold at her home on Awtrey
street.
Miss Louise Lumpkin, the charming
guest of Mrs. Sidney Pace, returned
to her home in Alfalfa, Ala, Mon
day.
Mrs. E. B. McNeel returned to her
home in Atlanta Saturday, after a
pleasant visit to Mr.. and Mrs. Floyd
Northcutt.
Miss Isabel Rogers returned home
Saturday from Atlanta where she
spent the holidays with Judge and
Mrs. Marcus W. Beck
Miss Hattie Black, Mr.. FARRELL
Black and Mr.. Lawrence Brumby
motored to Hampton, Ga, Friday to
visit Miss Emily Griffin.
Misses Annie May and Gertrude
Kinney, the charming guests of the
Misses Galley returned to their home
in Cornelia, Ga, Saturday.
Miss Arrie White, who has been
the guest of Mr.. and Mrs. N. B. White
for the holidays, returned to her
home in Fitzgerald, Ca, Tuesday.
Mr.. Clarence Bullard, of New York
City, is the guest of his parents, Mr..
and Mrs. C. J. Bullard, of Lost Noun
tain, this week. He also spent sew
eral days with friends in Marietta.
Mr.. Bullard has accepted quite a re-
sponsible position with Cudahy Pack
ing Co., in New York City.
The Marietta journal and courier., 1918-01-04
PARTY FOR VISITORS.

Miss Ethel McCleskey entertained
Friday evening for her guest, Miss
Mary Greenlee, of Old Fort N. c.,
and Miss Julia McCleskey. Those
present were: Miss Mary Greenlee,
Miss Julia McCleskey, Miss Ena Ed
wards, Miss Nell Ward, Miss Edna
Gable, Miss Ida McCleskey, Miss
Jessie Mae Brown, Miss Virgie Moz-
ley, Miss Agnes Cogburn, Miss Kath-
crime Runyan, Miss Elizabeth Cog
burn, Miss Cecil Hill, Miss Lucy
Crook, Mr.. Ralph Fowler, DR.. G. L.
McCleskey, Messrs. Gilbert Ozborn,
Tate McLain, Ering Underwood, Kle-
Der Maddox, George Whorton, Bill
Cogburn, Edd Proctor, Bill Dunn,
William Terry, Ferber Underwood,
McCleskey, James Henry Hill.