Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09
(Nadaljevanje.)
II ZRAKA ZAJETA OBTOzBA

DIR. Goriear 81 della svpio nalogo vseskozi Ia.
ko phko, kakor, je zaeel. On vrsti trditve "a trdit.
vsmi brez kOnca in kraja, dokazov pa ne dopri.
nese mixer. In kadar 'sluzi TO njegovim namenom.
tepta resnico tako brezobzirno, kakor da sploh
nj zgodovinskih faktov. S katerimi sc iahko do
kase nJegovo zavijanje, ycasi pa tudi direktna
laz. $50 - ,
'Brez skrbi zapiSe n. pr. sledeee:
"klJub vsem ugovorom 2 Ozirom ma razmcre.
katere navajo socialno-d emokratiGna stranka y
svojo obrambO, ostaja vendar nepobitno dejs yo.
da je igrala dvOjno ulogo tekom cele dobe syoie
nadvlade, ola Je namree ma zunaj pridigovala pa
citizen, donna V svOji domovini pa izvaiala mi.
litarizem."
Dragi DIR. Goritar, Z besedo, da je nekaj ''ne.
pobitno dejstvo,' nj mic. absolutno mic dokazano.
&c Sc pa postavi TAXA trditev, kakrsno vi v tenn
stavku ~izrekate, tedai 10 je treba dokazati.
Niti sence dOkaza nj dr.. Goricar doprinesel,
pa vendar Sc upa dolziti vso nemsko socialno de.
mokracijo, $ tenn pa indirektno tudi vSo Inter
nacionalo, ~otitajO6 j ~najhujSe, kar sc more do.
tieni stranki oGitati, MANFRED licemerstvo i'm pre-.
varo.
"SOcialnO demokratitna stranka lie V svoi;
domOvini YES cas- izvajala militarizem" pray;
DIR. Gori6ar.
2 dokazi ma dan.
&c ne more dokazati take trditve, tedaj sc
ne DO mogel obvarovati obdolzitve, da obrekuje.
Zdi Sc pa, da ne DO mogel tega nikdar dokazati;
kaJtl deJstva govOre ravno nasprotno.
Avtor bi moral povedati, kdai ie nemSka soci.
alma demokracija pred izbruhom vojne seveda
glasovala "a vojni proracun; kdaj je odobra-
vala militarizenr; kdaj in ma kaksen naGin ga ie
sploh ''izvajala."
DIR. Goritar he more podati dokazov, pa 81
zaradi tega pomaga $ priiaznim - faIsifikatom.
To stori S sledeGO istorijo, XII 10 pripovcduie '
svoji razpravi:
IN 3. julia leta 1913, to ie trinajs $ mese-
cev pred izbruhom scdarje vojne, so bill GLASGOW
Observation-Disclosures strankc odgovorni IA spre.
Jem postave, katero sc ie V luci poznejsega RAJ.
voJa smatralo "a prvi korak pozncjse napovedi
%svetovne vOjne cd strani NemGije.
Omega znacilnega dine ie naprosil Bethmann
hoilweg nemski parliament, maj sprejme pos,avo,
XII nag bi daia vladi poInomot, ,da nalozi narodd
davek enega biljona mark, $ katerimi mai hi sc
pokrilo izvanredhe voJasGe zdatkc. .
Nemski socialist SO bill v onem casu priprav.
lem DAFT vladi ma razpolago slicna posojila tudi
"a bodoca leta. Vsled tega hi prav mic eudno. da
81. nemsk1 socialist dine 4. augusta 1914 V drzav.
mem zboru soglasnO glasovali IA velike Sojaske
kredite, katere je zahtevaIa nemSka vlada, da OF.
vori svoje sovraznosti prot R~usiji."
la GoricarJeva pOvest je neresnicna. Mogoce.
ia Je "a to odgOvOrna njegova povrsnost. Am.
pax kdor Sc lott take naloge, he SINE biti povr.
'>A, hSi JC PON SilOS v IdNem Slucalu Oreu. ZlaStt
ee Je njena pOsledica laz.
kako Je bio V resnici $ tisto miljardo mark
REsNICA.
GodilO sc to nj leta 1913. ampak Sc pred bal
kansko vojno. In lie takrat je slo Ia miljardo.
Nemska vlada jo je bila res zahtevala "a IL.
redne vojaske pOtrebe. Resnica je-in dr.. GoriGar
ol 10 moral pOznati, ce pise o tel stvari in bi 10
moral tudi priznati-da sc je socialna demokraci-
ia v casOpisju, ma shOdih in v rajhstagu ia VS.,
moe upirala tel zahtevi in v zbornici tudi gla,o.
vala proti njej. Toda bila je ~porazena. hIcsGan.
skt stranke so glasovale "a. miljurdo izrcdnih vo-
laskih izdatkOv in vlada je dobila veGino. XII 10
je potrebovala.
? 10 Je bila gotova i'll neizpremenljiva rec.
,Ostalo je lie Sc vprasanje, ma kaksen nacin
maj sc ia ogromni izdatck pokrije. VIada je te.
aaJ predlOkila zakOn o enkratnem davku ma pre-
mozehJe IN davku ma dedscine. SIutila je namrec,
ia Oh Sc j pri nOvih ~volitvah najbrze piav slabo
godilo, &c bi tudi to breme natovorila sirokim ma.
sam ia pleca; il strahu, da bi to ~utegnilo koristi.
u socialni demokraciji, je izjemoma enkrat IA.
htevala nekolikO zrtev cd b~ogastva.
Takoj sc je pa poiavil cgoizem kapitala.
eunker1i in veleindustrijalci 80 slozno ,aceli vo.
din zagrizen boz - ne proti miljardnemu izdat.
ku, ampak proti temu, da bi sc stroski pokrili H.
njihovih zepov. % IL
IA ia zakon je socialna demokraciin gla-
sovala. .tt
Ampak to nj tisto, kar trdi br. Goliear. Ia
kon o izrednem v~Oiaskem krditu ie ena rec. Ako
i Dill socialist glasOvali IA to, da Sc vEadi dove
" "a mIlJarda, hi Sc jim lahko o6italo, da so gla,