Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

SONUTu DTeuScunlkn
Woodrow WilsOna je bill odstavek toterenn 10
!aVnost posVetila vse premalo paznje, in Gudno
Je' ia 80 ga preZrli cello tisti meSGanski clement.
kl sc steJeJo, cetudi stoje6i ma podlagi sedanjeya
uruzaonega reda, IA revolucionarne ali pa vsaj
"a radikalne.
NO Je drugic prevzel urad predsednika Ze-
dlnJemh draw, je posvetil Wilson v svoiem 20
Voru ha1vee besed sedanjemu politicnemu polo
zaJu, kar je bilo seveda zelo raZumliiyo. Sal 10
vse, kar v Ameriki politicno misli, Gakalo, kai da
Poreee predsednik oh slovesni priliki o ~polozaju.
'etudl Je bio njegovo mnenje V glavnih potezah
re znano IL nJegOvih ~preisnjih izjav, vendar nj
mogei izpuStiti prilike, kO je govoril takorekoc
pred vsem narodom, da Sc ne bi zmenil o mai
aktualnejSh in najakutnejSih vprasanjih ure.
Zdl Sc, Ola je bill to tudi vzrok, Ola Sc je potem
VISA Javna diskusiJa sukala okrog njegovih be-
sed o oborozenl nevtralnOsti, o ameriSkih pravi-
cah IN okrog nJegovega apela "a slogo.
Gotovo daje vse to dovolj snovi "a razprayo
In debate, Ali v ~njegovem govoru Sc skriva ven
dar Sc nekaj druzega, kar je zelo pomembno, am
pax kar naravnOst izziva kritiko i'm kar krici DO
njej.
Wilson Sc je tudi nekoliko bavil 2 bodo6im
mlrom. kako 81 zamislja BODICE svetovne raz-
mere pc vojni, smo slisali cd NIGGA, ko je incl
svoj veliki govOr V ~kongresu, XII Sc je lahko sma-
trail "a sporo6ilo ameriske Wade vsemu svetu.
SpominJamo Sc, da so bile V tistem govoru
-''b iSPc nlcN LTtctnt, IN NSdK Draw SOCIALIST
hi Jill bill podpisal 2 obema rokama, de ne hi bilo
V vsem govoru ~manjkalo has glavnega, neizogib-
mega pogoja, da hi Sc mogle doticne zahteve ures-
ni6iti
Solidarnost narodov.
Vojna ie najsilnejsi izraz nesloge in naspro-
TIA. To Je tako vsakdanja modrost, da 10 mora
razumeti Otrok; kako je ne bi Wilson? In cato
zahteva ameriSki predsednik, prijateli miru, ze-
Ian, da sc zavaruje mir "a vse bodoce ease,
nasprotje nesloge. Soidarnost narodov zahteva.
tisto poeticne so bile besede, $ katerimi je Will
son lzrazal TO zahtevo V ameriSkem kapitolu.
Ice ma neko malenkost je takra; mimogrede
pozabil. Mir bodo sklepale Wade, sedanie Wade,
u katerih nit predsednik sam ne more ne trditi,
ne verjeti, da resnicno zastopajo narode.
Mi nimamO veliko upanja, da bodO tie Wade
spreJele Wilsonove ~predloge. Res, da so jih hva-
lille. Kajneda, sam Bethmann Hollweg je prizgal
ameriSkemu predsedniku kadilo in "napravil glo-
box poklOn pred njegovimi visokimi ideali.
Kljub temu pa mu je Wilson par, dni pozneje
postal grofa Bernstorffa domu. V t%eoriji prizna-
va vsaka vldda najlepSe ideale. Ruska ie kar
zatrdila, da so bila cd predsednika ~izreGena ma
celia vedno njena nacela - kljub Sibiriji in car
skim vlsicam. Odkar je V Avstriji koScek usta-
We vsaj ma pOpirju, nj nastOpila nobena vlada, ne
da bi bill MEN nacelnik slovesno naglaSal enako-
pravnosti vseh narodov, lie p~rakti6no nj Sc nobena
vlada resila narodnostnega problema.
A takih zgledOv nam ne bi bilo treba lOviti
dalec ~naokrOg po svetu; sal jh imamo tudi V A
meriki dovolj. V nasi konstituciji je v~sepolno
idcalnih reti; kljub TEN idealom je bill mogoc Vir-
den, West Virginia, Ludlow, Calumet, lani Penn
sylvania, Minnesota t.. d., kar Sc vse gotovo sla-
no vienna $ tent ideali.
Najsi je tudi v tel vojni Sc mnogo neznanega,
kar sprawl sele poznejse nepristransko raziskava-
ME zgodOvine ma dan, ker so vse dosedanje mo-
Dire, rdece, zelene in druge. knjige povsem pri-
stranske in ne mOrajo biti drugaGne, toliko nam
je gotovo jasno, da Sc vodi ia vOjna "a doloaene
interese in STEER "a pOpolnOma reane interese, XII
so nedoseznO oddaljeni cd tega, kar Sc navadno
smatra "a ideale.
Interest," Interest!
Pred kratkim so Ahglezi osvOjli Bagdad.
Ne gre nam "a to, ma kakSen nacin so ga c~Svojili.
Ampak ia angleSki uspeh ina "a sedanjO vojno
naravnost simbolicen pomen.