Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

vojna, sc je v Ameriki munich
ska Industrial takO razvila, 1a jo
lahko smatramO IA pOg'avitnO
dnevno industrijo v Zedinjenih
drzavah. Poraba ubijalnih in uni
cevalnih sredstev v Eviopi je Ia
kO Ogromma, da 81 je tezkO naprs-
viii pravi pOjm o tenn V moderni
vOjni igra artilerija takO veliko
vlOgo, kakor Sc nikdar ne, i'm vpra-
Sanje e~ksplozivnih snOvi je posta-
10 nadyse akutno. Use drzave Sc
tOrcj trudijo, da bi V ten oziru
prisle ma vrhunec in pre-! osile Svo-
je n~asprotnike.
Ia Ameriko prihaja najvec
kvantiteta porabljene municije V
postev. V dezelah, XII so naravnost
zapletene V vojnO, imajO vsi kemi-
6arji nalOgo, da skuSajo postati IL
umitelji, in STEER V pOpolnOma do
loceni smeri. Kdor iznajde n0vo
e~ksplozivno sredstvo, ki je v uni
cevanju bolj uspeSnO cd vseh do
slej manih, ina "a drzavo toliko
vrednOsti, kolikor sposoben powell
jujodi general.
V Iedinjenih drzavah 81 ne he
lijO CLAW 2 vpraSaniem kvalitete,
vsai ne V toliki meri kakor V Ev-
ropi. Tam je municija zadeva pa
triotizma; tukaj je izkljucno "a
deva prOfita. Kruppova, Skodova
ali Putilova druzba hoce STEER tn
di imeti svoje dobicke. Ali ameri-
Ski kapitalisti noGejo mic druzega.
Izvzemsi nekatere, Xxi so s posojili
in ma podoben nacin direktno pri-
zadeti, jim je vec;noma vseeno, 81
magajo zavezniki ali pa central
ne sile. Zal jim je lie to, da ne mo-
rejo prodajati municije ma ODE
strani. Ampak kamor jo morejo
prodajati, tia jo prodajajo radi,
ne IL nacionalnih ali patriotiGnih
simpatij, temveG zaKdi svOjega
profita. In ker je profit TEN vecji,
elm zee je naroGil, je mnozina
glavno vprasanje ameriske mum
cijske industrije.
Doslej 81 tukajSnji k~apitalisti v
tenn oziru MISC mogli pritozevati
Zavezniki so kljub temu, da so do
ma o%rganizirali produkcijo streli-
va 4 vsemi sredstvi, narocali sami
IL Amerike toliko municije, da je
Reconsideration prOmet komaj
zmogel yes izvoz. AmeriSka kOnti-
nentaha trasportna sredstva po-
gOstOma MISC zadoStOvala in INA
no je, kako so bile lani vse zelez-
nice zabasane V skladiSGih in ma
progah.
Razvoj municijske produkcije V
Amerfki je takO velik, da nj V
zgodOvini industrije primera "a
TO. Stare tOvarne "a OrOzje in sire.
1.-Two so sc pOvecale. Ogromne no.
We tovarne so Sc zgradile. Podje-
tia, XII so pref sluziia povsem dru-
GIN namenOm, so bila %preurejena
"a izdelovanje Orozja ali streliva.
Pri TEN ie razumliivo, da je pri-
slo sluzbO industrije ogromnO
~stevilo delavcev. Ali medtem, ko
so kapitalisti dobro poskrbeli "a
svoje i%nterese, Jill je prav malo
brigalo, kakO sc godi delavcem pm
~izdelovanju ogromnih kapitalisti-
cnih profitov. Sal Liso sprejemali
narocil angle$ke, francoske On ru-
ske Wade cato, da dObe delavci V
Ameriki della, ampak cato, da ma
grabijO sami kupe nOvih miljOnOv.
Municijsko delo Sc V marsitem
razlikuje cd drugega. Dmamit, nj
troglicerin, ekrasit i. t. d. ubija
ma bojiscih, ma moriu, V zakopih
ubija pa tudi v tovarnah. Ertve
eksplozivnih snow pri delu so o.
grome. o eksplozijah v smodni-
snicah in podObnih napravah pri-
hajajo strah zbujajoca porocila
neprenehOma v javnOst. Precej
natancno sc 1--WE, kolikO materi-
jaime skOde napravi tax umeten
vulkanicen izbruh; veliko mani
natancna so pOrocila o clOveskih
zrtvah.