Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
RaZVOjne SIneri.

Neizogibno sill moderno gospodarstvo V kon-
centraciio. V dobi privatnega kapitalizma je
koncentriranje industrije neizogibno zdruzeno $
kOncentracijo kapitala. TAX je zakon gospodar-
SIKH sill.
Razvoj prometnih sredstev, XII je spojen 2
razvoJem kapitalizma, p~oSpeSuje Ia process. Zelez-
Mica dOSeie vSako malo mesto in omogo6a, da Sc
povsod o~tvarjajo prodajalne velikih kapitalistic-
nih podjetih, Nth podruznice. Mali mojSter jc
delal "a svojo najblizjo okolico; Ge je mogel IL
delati kaJ wee blaga, ga je odpeljal ma letni Sc
Jem, kJer sc je SeSlo ma Stotine takih prodajalcev.
Sedaj della kapitalistitno pOdjetje "a vso dezelo
in "a tujino, kjer je nekdaj prodajalo ma tisoce
malih, SamoStojnih izdelovalcev, prodaja sedaj
ena Sama druzba.
NeleinduStriJa koncentrira tudi Judi in po-
SpeSuje razvoj velikih NEST. Raznovrstna prumet-
ma SredStva so tudi tukai %potrebna Y mjenem in.
tereSn. MnogO Judi p%otrebuje mnogo pro>tora. &c
hi morali hoditi delavci pc cele ue daleG pes V
tGvarnc, Jill tam ne hi mogli dovolj izkoriStati.
Iato Sc grade cestue, v~ZviSene, podccStne ielezni-
ce it'd. Ia prometna SredStva pa zopet omogota-
jo kupuioGemu obcinStvu dohod do velikih kapi-
taIiStitnih prodajaln, kjer Made veGjo izbero, ka-
kor pr malem trgoycu V predmestju. Tako nasta-
JaJo meStna SrediSta, Y katerih Skoraj nihGc ne
Stanule, kjer pa VALUE najzivahnejSe trgovinSko
~zivljenje in kjer kraljuje velekapitalizcm ze cara
di tega, ker je manjSemu podjetniku cnoStayno
nemogote k~upovati ondotna draga z~emljiSta ali
pa p~laGevati viSoko najemnino.
Tudi mala obrt noce verieti V neizogibnost
Sv0Jcga pogina. kadar SpoZna, da ne ~zalezeio "a
peil ma konzumente, poizkuSi : konkurenco. Da
bl mOgel : trznnni cenami ostati ma enaki viSini
kakor velekapitalist, pritiSne tudi mali obrtmik
IA delavce. Druzega izdatnega Sredstva nina. All
ker Sc Y velikem Sploh ceneie pruducira kakor
Y malem, mora mali obrtnik V izkoriScanju de
lavcey p~rekaSati v~elikega, ia zmanjSa Svoje stro-
She. To so obupni poiZkuSi, XII drze tega in omega
nekaj casa mad vodo, male obrti pa vendar ne
moreJo reSitL &c 81 dajo Sc neizkuSeni delavci ne
kaJ casa dopovedovati, ia je kapitaliSt Skupen So
vraznik srednjega in delavskega "stanu'' in da
morajo cato delavci p~otegniti Z ohrtniki. izgubc
TAXI argument praktiGno veljavo, elm Spozna de
lavcc, ia Y tovarni sicer nj idealno, vendar pa Sc
bolJe kakor pri mojStrtku, pa ga zapusti, ia 81
poiSce della OBJ boljsih pogojih.
Nekateri mali obrtniki prideio ma ia naGin
pO obupni bOrbi "a obStanek do poloma in pro
pada, drugi pa do Spoznanja, da je bolje, obesiti
samostojnost, XII ne dale kruha, ma kiln, pa It'll Y
kapltallstovo sluzbo in pomnoziti armada pro-
letariata.
&c je incl kapitalizem nekdaj konkurenG-
nj boz lie Z malimi podietji, ga ina sedaj tudi V
svoJem lastnem krogu. Posamezna premozenia so
Sc re povecala do pravljicne velikosti. Miljonar,
nekdaj precinct sploSnega ob6udovania. je V We
lefinancnih krogih re malenkoSt &c Sc bavi sam
Ease $ kakSno industrijo, spada re med male"
podJetnike. In miljarde stopajo proti MENU Y
grozec boz. kakor so vGasi miljoni III cello atotiso-
cakl uspeSno stopaii Y boj proti pritlikoySki obrti.