Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Ako nastane resnicna potreba, nj lie crno, am
pax tudi rumenO delo boljse od vseh teh izkori-
sccvalskih metod.
PRAY lahko je mogoGe, da bodo V mnogih
kraJih tedaj vpeljavani tujerodni dclavci, in :e
ne DO liudstvO nauceno gledati in misliti dalje cd
n0sa, Sc lahko sc V stevilnih drugih naselbinah
ponove enaki izgredi kakor V East 81. Louisu.
Seveda je V vsakem uvazanju tujih delavce:
nckoliko nevarnosti "a domace delavcc. Toda 5
pobijanjem in poziganjem kakor V East st. Loui-
su sc TAXA nevarnost ne odpravi kakor nj moglc
razbijanje strojev ustaviti razvoia induStrijc.
Naloga zavednega delavstva JIG v taken slu-
caju, da skrbi "a mocno varstvo svojih pridob-
llenih pravic, in da sprawl importiranc delavce
eimprej V svoje organizacije. IL tiStih, XII SO NOR
da prisli kot ~njegovi konkurenti, mora napraviti
svoje sodelavce in soboievnikc.
IL East 81. Louisa smo slisali nekatsrc gla-
sovc, Ola Sc crnci MISC dali organizirati fin da jc
bill to glavni vzrok napadov mamie. Ia trditev sc
nam sama ia sebi ne Zdi vseskozi %verietna, ker st
bcStijalnosti roper zamorce ne striniajo Z obiGaj-
MIN agitacijskim nacinom zavednih Geiavcev.
Nerjetno je paG, da je nekoliko tezavno or
ganizirati z juga pripeljane crnce. Toda tezavno
hi nemogoce in vseeno.Na noben nacin Sc ne more
trditi, da so crnci sploh nepristopni Pr; organiza-
ciji. Sal Jill je V krajih, kjer 1--WE in delajo skup-
no Z belimi, dOsti organiziranih. Tudi njihova
mteligentnost nj tako niZka, da ne hi mogli ra-
zumeti idejo organizacije; sal imajo dovolj inte-
ligencc "a znanost in umetnost, &c lie dobe dovolj
prilike "a to.
&c je bio V East ST. LouiSu tezavneje prido-
biti Jill "a organizacijo, je trcba vpostevati diva
glavna razloga. Prvi je ia. da priha jajo ii Grn-
ci IL juznih draw, IL krajev, V katerih sploh Sc
nj delavskih organizacij in kier so tudi sedai Sc
zveli V marsikaterem oziru tako kakor V dobi
suznosti. Da spoznajo TAXI ljudic svoic move raz-
mere III SC lin OIDrO Ol IN Oonpn orUnuiZupiip
je treba uekoliko potrpljenja.
Drugi, morda Sc vecii vzrok, &c pa ne sine is
kati med trnci. ampak med kapitalisti. Cisto na-
ravna req jc da podjetniki ne hi radi videli trncc,
V organizaciji. Oni, oziroma niihovi agenti 80 jih
%pripeljali 2 juga; oni Jill imaio V Svoji slu2bi: oni
vodijo nadzorstvo = niihovih kolonijah: on ina
10 torcj najneposrednejsi vpliv manic, in Ia vpliv
izrabljajo, da Jill DIE Jim dale proc od organi-
tactic.
To Sc torej lie more Steti V greh crnccn, ant
pax kapitali,tom. Kaznovati "a ia greh crnce 2 IL
moron in pozigom pa nj ne ~praviGno nc cloveSko.
PRAY cato tudi ne verjamemo. da &C &c izgrcde
povzrocila lcza Strokovno organiziranih delavcev,
ampak omogocilo Jill je zalostno, nekuIturno pie
mensko sOvraStvo.
Toda vsi ii izeredi Sc ne morejo smatrati IA
privatno stvar. Ne lie mi, tudi lokalne in drzavne
oblastl, tudi vlada in kongrcS Sc morajo vprasa-
ii, kako nastajaio, kaj Jill povzroGa, kako Jill ic
mogoce prepreciti.
Dogodki Y East st. Louisu Sc preiskujcjo.
Priznati moramo. da mas to pray mao zadovo-
liuje. kakSna DO ia preiskava? Nekoliko izgrcdni-
kov 50 prijei in zaprli te poStaviio najbrze pred
sodisce. Morda DO cnemu ali drugemu dokaza-
no, da je sodeloval pri umoru kakSnega crnca ali
pa pri pozigu kaksne hiSe. Nckoliko posamcznikov
DO kaznovanih. Odloceval DO sluGaj. Niti to hi
gotovo, da bodo kaznovani tisti, XII so poceli na,-
vecla zverinstva ali pa cello glavni krivci, facet.
Mkt progona. Sc mani jc priGakovati, dn So raz-
k%riicjo vsi vzroki.