Glas svobode. [volume] (Chicago, Ill.) 1902-1931, 1917-10-09

rejene in politika dinastije IN vladajocih razre-
dov je sla naravnost Mtrebljenjem Cehov,
Poljakov, Ukrajincev, SlOvakOv, Slovencev,
Hrvatov, Rumunov. Vsled tega je bila VISA no
tranja politika tel nenaravni monarhlJl raz-
iedena cd nacionalnih bojev, kajh vsak izmed
teh narodov ina toliko kultpre in narodne "a
vesti da noce zrtvovati syoje posebnOsti, am
pax brani svojo eksistenco vsemi sredstvl.
Ce Sc govori malih narodih in njih bo-
doci usodi, je treba ma vsak nacin tudi te pod
tujo hegemonijo Mvece narode jemati postev
In zdi Sc, da so mislii pac tudi mamie razlicni
drzavniki, med mimi tudi predsednik Zedinje
nih drzav, ko so naglaSali pravico malih naro-
dov do existence in svobodnega razvoja.
Med te narode Stejejo Jugoslovane, Xxi ina
io sedanjem svetovnem konfliktu mnogo vec-
il pomen, nego Sc navadno misli. Jugoslovani
so glavni prebivalci balkanskega polotoka in
da ie vojna izbruhnila prav v tenn kotu Europe,
nj bill slucaj Cez Balkan sta 81 morali Nemcija
in Avstrija izkrciti pot do Carigrada, da bi Sc
mogle uresniGiti imperialistiGne SAME, katerih
pomen je re pref oznaGevalna bagdadska zelez-
MICA. In do1ler ne bo urejen balkanski pro-
bem tako, da ne bo mogel noben imperializem
gledati ma te dezele kal1or ma afriske pokraJme
S skolonijalno pohoto, nj Evropi mir zagotovlJen.
@ tenn problemu katerega vaznOst Je bolJ
internacionalna kakor nacionana, bono govo-
ril OBJ drugi priiki. Ma tenn mestu maj Sc zme-
nimo tistem deu Jugoslovanov, cigar razme-
re so zunanjemu svetu najmanj znane, deloma
zato, ker je stevilno majhen, deloma zato ker
nina nit sence kakSne lastne drzavne organi-
zacije ali vsaj narodne avtonomije; to so Slo-
venci
ia Jugoslovane Sc oznacuJeJo t1ste YeJe slo-
Is. in
Sc dele etnoloSko, raeunajoc od vzhoda protl
zapadu V Bolgare, Srbe, Hrvate in Slovence
Zadnji segajo najdalje ma zapad in ma sever.
Tujca, XII Sc nj specialno bavil tenn pred
metom, postavlja jugoslovansh problem pred
kup ugank, l Sc mu morajo dozdevatl TEN boil
6udne, ker ne najde drugod analogue zanje. =
Enl1rat sliSi govoriti Jugosovanih kot enotl,
drugie pa stirih jugoslovanskih narodlh, ce-
mer vdi protislovje kakor Sc mnogih druglh
tenn probemom zvezi stojecih receh. Raz-
log je ta da Sc pojm naroda strokovnl l1tera-
turf razlieno tomaei, razun tega je pa tudi DEL
styo, da so Sc razmere Jugoslovanov razyiJale
ma poseben nae6iin in so vsed tega tudi dobile
posebne oblike katerih torej nj mogoce razla-
gait ma tax naen, da Sc iscejo primere dru-
gimi razmerami, Xxi so Sc drugace razvijale.
Nedvomno so Jugoslovani jezikovna in ct
noloska enota Razlike njih besednjakov il
slovnic MISC veeje, kakor difference med posa-
meznimi dialekti kakSnega velikega naroda. -
NihGe n. Dr. ne dvomi Nemcih, da predstay-
liaio narodno oziroma jezikovnO enotO; vendar
so pa razlike med posameznimi nemsklml die
lekti, Il. pr. med staierSsnl IN berlinskim, med
egerlanG4S,n1m in tiroskim, med Svicarskim in
nanoveranskim veGje, kakor med bolgarScino In
.lS ,o1o,
Povrh tega je znacilno, da MISC med govorico
enih in drugih stroge jezikovne meje, ampak
Sc narecja polagoma, skoraj neopazeno mesaJo
in prelivajo drugo drugo.s Kar Sc tice Hrva-
tov in Srbov mora tudi najpedanticnejSi ling
visit reci, da Sc posluzujejo enega jezika; zad-
: MIA desetletja Sc zaradi tega jerk tudi bolJin
boil sploSno imenuje srbO-hrvatSlH'.
Kljub temu so Sc razvile okvirju JugO-s
slovanov stiri razicne literature, vsaka svo-
Jim posebnim t'knjizevnim jezikom". Zasti
pri prevodih, ma katere je seveda znanstvena
literature Sc bolj odkazana kakor leposlovna, l.
majo tie razmere silno neekonomicne posledice.
Spoh izvira liz tega velika potrata duSevnih
11oei, denarja in casa vse reel, pri katerih
prihaja jerk postev torej solstvu, pisanl
in govorjeni umetnosti, vsakovrstni propagan-
di it'd.
Taxa diferenciacija raZmerOma maJhnem
okvirju mora seveda imeti svoje razloge. Po-
We nam jih politicna porazdelitev Jugoslova-
nov Administrative politicni zemljevid kaze
tukaj absurdnosti da jim nj enakih ma svetu.
Zadnja balkanska vojna je odpravila nekoliko
konfuznosti, ali ne vseh; namesto tistih, XII jih
je odstranila, je pa postavila druge.
Vvelkih potezah bi Sc zdelo, ola je polozaj
ia: Bolgari imajo svojo posebno kraljevino;
Srbi imajo dve samostojni draw, Srbijo in Cr-
no Goro; Hrvati imajo politicno avtonomijo,
spojeno Ogrsko; Slovenci so del prebivalstya
avstrijske drzave. Ia slika, XII Sc navadno ra-
bi, kadar Sc prikazujejo jugoslovanske razme-