Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
Kaj della soncna toplota ?

hOmlcnO NpraSanJe, kaJneua! NSak Otroh
lahko odgovori, da greje. Ampak kar vsak otrok
lako povc, Sc nj treba, da bi bill ~praviGen odgo-
vor. In vpraSanje o delu sOlncne toplote nj tako
komi6nO, kakor bi Sc zdelo.
Vzemimo Stvar nekOliko boil natancno.
Vprasali snso, kaj della solncna toplota. Pri tenn
jemljemo besedo ''delo" V pravem pomenu be
sede; torei kakSno delo opravlja solnGna to-
plCtaf
TO 50 DO marsikOmu gctOvo cudno zdelo. Pa
vendar nj. Sc boil BIO pa marsikdo majal T. gla-
vo, &c odgovorimo, da je pravzaprav vir vseea
della, XII Sc opravlja ma zemlji, V Solntni toploti.
Zatudenje DO precej minilo, Ge Sc spomni-
mo. da JIG zemlja dete sOlnca. lzmed vseh teorij
o postanku zemlje je Kant-LaplaceOva najboli
%podprta; pc tel teoriji Sc ie tiSta materija, L.
katere je Sestavljen mas planet, V daynih casih
odtrgala od z~areGega solnca. pray tako kakor tu-
iii vSi drugi plancti. Ma vSak naGin je bilo To, kar
so danes V naSem solnGnem siStemu poSamezna
svetovna telesa, enkrat ena celota. In tudi da-
neS je zemija takorekcG privezana ma Solnce, Sc
veda ne Z vidnimi %trakovi, paG, pa Z nevidno
privlaGno Silo.
Ampak tudi STEER je zemlja odvisna od
Solnca. Pogleimo ma primer rastline. Brez solnG-
ne topiote jill ne hi imeli. Zemlja hi bila brez
ME puStava. kajti lie pod vplivom solncne topic
te Je Semenu. HI pride ma kakrSenkoli na:in y
zemljo, mogote. da vzkali, da spusti svoie kore-
nine V prSt in da pozene proti solntmi svetlobi.
Ia lut daje ra>tlini tudi Sposobnost. da razpusti.
kar Je zavlila, 10 je vodO. zrak, razne soil in dru-
&c mineralije, V njih posamezne sestavine in Jill
potem pOrabi "a zgradbo syojih korenin. debla.
vel, listja, cvetja in plodov.
To Je pa re wanna rec "a delo ma zemlji. Ra-
slime Sluzijo nam in zivalim "a hrano. To sc pra-
Vi. da uSty.rjajo siLo "a naSe zivljenjske procc-
sc. torej tudi "a delo. Nadaljc Sluiijo ~raStlimc
kot kurivo; rabiio So "a proizvajanje svetlobe in
toplote Y naSo sluzbo.
Tudi naSe raznovrStno mineralitno kuriv0:
PremOg, mehki premog, Soto. petrolej in pro-
dukte njih izprememb mOramo smatrati "a o.
s'anke nekdanje rasti, bGdiSi rastlinske ali Ii
valSke. Pred miljoni let 50 pod vpliyom solnGnc
toplote naStaie raStline in iivali. XII so bile po-
TEN IL tcga ali omega razloga pokopanc pod Ze-
melJskimi plastmi, tam so Sc V teku casa pod
vplivom kemicnih procesov in oh sodelovaniu
neSkoncno majhnih bitij izpremenile Y TO. kar
so SedaJ. ' nasih dneh sc pa k~opljejo in zajema
10 IL svOjih starodavnih grobov in G~lovestvo or
pa IL nJlh enerzijo IA najraznovrstnejse delo. La
hko tOreJ pravimO, da III sila, Xxi jo jemljemo IL
teh tvarin, ME druzega. kakor Y nostranjos,i
zemljc Y davnih cash shranjena solncna toplota.
RaStline. smo dejali. so produkti solnGnc to-
piote. : tenn rastlinami Sc pa poSredno ali ne
posredno hrani vse zivalStvo. Volk STEER kolie
ovce, toda Ovca, XII mu sluzi "a hrano. ie zgradi-
la svoJe telO " rastlin. Tudi delo zivali nj torei
ME druzega kakor prevedena solncna toplota.
Clovek nj nikakrsna izjema pri TEN. Zanj velia-
10 enaki naravni zakoni kakor "a ve zivalstvo,
'etudl sc clovek rad smatra N kralja vsegG
Stvarstva. Je vendar tudi on stvor solncne nner-
zJe In cd ME Odvisen. = SvOio hrano uziva indi-
rektno solntno toploto: in cc bi Sc mu odtegnila
solncna lut in toplota, hi povenil in poginil ka-
kor rastline V tenn in mrazu.
kar velja "a o~zivlieno naravo V tenn oziru. We
lja pa tudi "a neozivlieno. Use sile. XII Sc javlja-
10 V njej in XII Jill izrabljamo "a svoje delo. so
posledice vpliva sOlnGnih zarkov. ,
Tu je ma primer veter. o MEM so start naro-'
Oh, misliIi, da ga povzroca kakSno posebno Dol