Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Vojna in socialna revolucija,

' LeuHiJehin urZaNan, tudi V SOclaIiStlcnl Strankl,
polno ljudi, XII gledajo $ strmeGimi o6mi V svet in
Sc tudijo, kaj da Sc godi. Vojno vidiio, pa vprasu-
Jelo, kako so mogoGe take grozote. In obupno
vpraSuJeJO, Zakaj MISC socialist p%reprecili tega
klanJa, zakaj ga ne ~usiavijo, zakaj trpe, da sc Sc
bolj razSiria.
In ker ne vidijo ME drugega, kakor grozo,
dole socialiste vsega sveta, izvZemSi peSaico dog
matiGarjev, da SO Zatajili socialisticna naGela IN
izdaii Socializem.
l'pozorili smo ae nekolikokrat, da je do
skrainosti smeSno ocitati socializntu, da nj onemo-
gocl vojne. Kd0r pozna lie najnayadnejSa pravila
matematke, 81 lahko ma prstih %izraGuna, da je 10
nemogote, dokler ie sedem wee kakOr tri.
Ali teh ocitani Sploh ne hi bilo, Ge hi SO TAXI
prcroki nekoliko brigali IA politiko sociaiizma pc
svetu, "a njegovo delo, in ce ne hi mislili, da je :
parom takozyanih nacel vse opravijeno.
Omenjali snlo d~Ostikrat, da 80 socialist V Ev-
ropi, opazuioci razvOj, vidrli, da Sc pripravlja q
grOnna kata>trofa. Voina je bila lahko presene-
Genie, kar sc ticc casa, ko j. izbruhnila, ne pa sa-
ma ma sebi. In nobenemu misleGemu Socialism SO
nj sanjalo, da DO organizirano delavStvo prepreGi-
10 Ia boj, pac pa Jill je skrbelo, kako DO delavstvo
porabilo p~olozaj- sebi V prid.
To je sOcialiSticno, markSiStrcnO m~iSljenjc.
Pravi nam, da nj V Marxovem nauku biv-
stveno, kako je Max raWlal Y ~sluGaju te ali one
vojne ali ako je piSal EngelS q vojni.
Toda 10 ne stoji. lahko Sc re6e, da nj bivstveno,
da ic Marx oh zatetku prU'ko francoske vojne ma
Stranl NemclJe, pc Sedanu, po raZglaSltVl frances
Ike r%epublike, pa jc taoj nastopil IA francosko re-
publiko in ME obrambo. Biv>tveno je, da Sc nj ma
pram vojni postavljal ma negotovo s~talistc, tenn
wee la je vcdno skuSal dognati, ma kateri starni
so interest dcmokracije.
To je bivStveno maksiStiGno. Kajti vojna nj
samo klanjc. Nojna ie radikaln0 Eprcminianje
razmer, t.,tih raZmer, V katerih no morale iiveti
delavStvo, V katerih DO morale voditi svoje bodo-
&c hoje. cato je neresnicno, da mai bo dcavstvn
Xsepno kakO = a. koncn yoiOo. nprpSniruo la INN
delavstvo lie pridigati mir, tndi &c vidi, da so to
pridiee Y pu;Gavi.
Da je vojna tudi revolurionaren faktor, to jc
bilo velno mark>i,ticno prepritanje. Kaut>ky je
To sija mo razloiil. = TEN nj reccno, da so revo-
luciOnarji tis,i, Xxi 80 voino zaceli. Ampak vojna,
zlaSti moderna, Sedania svetovna voina Sc iZmnZ-
ne tiStim, XII 50 10 ZaGcli. IL rok, takO da je ne mo-
reio niti uS1aviti, kadar hi radi. In kadar je tako
dalef, Sc zaGne revolucionarna funkcija vojnr.
d vSem TEN so socialist dOsti raZmiSljali, ko Se
hi bilo voine. In njihovi tedaj tc%orctitni zakljuGki
Sc re polagoma p~raktitno izpolnjujejo.
Leta 1913 ie napisal dr.. Otto Bauer clanck,
Xxi ie has sedaj vreden, da ga zOpet precitamO.
GlaSi Sc: "CeZmerne made, XII Jill je crpaln de-
lacStvO IL veikh mag od 1904 do 1907, Ito Sc
nanasa ma tedanje avstrjskc razmere) so postale
naJreSnejSa nevarnost IA stranko. VednO Sc veru-
Je mnOzica, da prenore vse, &c lie hoGe. Vedno sc
veruie, da ii ne hi uSla naSoopolnejS zmaga V
naikraj;em taSu, te hi lie Stranka in strokOvne or
ganlZaclJc boil pOgumnO. bOlJ breObZlrnO, boil
predi zno naSkakovaie. Nevolja razocaranih Sc o.
hraca cato proti nam, namcsto proti krivcem pro-
II nasim pos!anccm, name>to proti naSm na>prot-
nixon proti >ocialni demokraciji, nameSto pro
ii kapitalizmH.
Tega ncsocialisticnega miSj jenna moramo o.
svoboditi mnozico. Hipoma ne moreno tega sto-
riti. Treba je IA TO mnogolrtnr vzgojr. Ali to de-
10 SO mora Opraviti.
MnOiicc mOramo privcsti nazai k Staremu
nauku sOcializma, k nauku, ki pravi, ia So i%zvoju-
jejo pozitivni ,rspehi V kapitalisticni drizbi tako.
kakor n~anaSaio razmere.
Minulo S%ioletje ie bila dcba krvavih liud-
skin vojn, silnih razrednih boiev ,dOba. V kateri
so Sc sesule stare drzave, nastajale move drzave
in ko so nastali p~reobrati V drzavnih ustavah v,ch
dezel. Tia doba velikih viharjev je traiala do 1871.
Ucinki re dObe so bill, da je padel absOlutizem, da
Sc je uStanovilo parlamentaritno vladanie pc
vseh dezelah, ola so Sc sesuli prcStoli fcvdalnega
plemstva, da jc zavladala Eurzvaziia, da Sc je cd
prayilo podlozniStvo kntctOv V Evropi in suznoSt
crncev V Amcriki.
SOcialna revoluciia proletariata Sc DO izvrSila
ma enak na6in. Tudi Oma Sc razvija V dobi velikan-
skin vojn narodov, krvavih razrednih bojev, V
dcbi, ko i~zginjaio stare drzave, ~na,tajaio move dr.
Zave. kO Sc i~zvrSujcjo preobrati V drzavnih usta-
yah dezel. Njeni uspehi bodo popona demokraci-
ia, burzvaziia bo pahnjena $ prestola, diktatura
prOletariata, proizvaialna srei>tva bodo pre;la V
last drnihe.
Tia perioda socialne rcvolucijc Sc je re price
la. Cd srede let devetdcSetih dalje Sc izvrsuje pro-
go. n