Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

hJe casa; neprestani ekoaomitni
~rGavci pripeljc bankero; kapitali.
stitnega proizvajalnesa natina.
Utvcritev move druzabne oblike
ma mesto obstojece hi wee lie ne
.iaj takega, kar Sc zeii, ampak je
nekaj takega, kar mora biti.
In vedno SO StcviinejSe in moe
nejse cete neposedujo*ih DELAY
cev. "a kOje je nGStal obstojeti
proizvajalni nacin neMosen, Xxi
pri prcvratu niccSar ne izgube,
pac pa lie vse prjdObc, III morajo
dobiti sebi primerno druzabno OBJ
like, ce sc nocejo popolncma po-
gubiti z mimi pa VISA druzba,
koje ~najvaznejSi del so.
To hi nobena fa~rtaziJa; to vse
sc misleci socialne demokraciie
dokazali il odkriiih dejstev soda
mega proizvajalnega nacina. Ia
dejstva govore jerk, XII krepkc.j-
Sc i nvsiljivejSe( dokazuje, nego
vse najbolj zenialpe in na.jbolje
skrbno izdelane >lfke kakc drza-
We prihodnjosti. Take slike more
10 V najboljsem siuac.iu pokazati,
da sOcialisticna druzba nj memo
COCA, ali druzabnega zivljenja V
nJegovi celoti ne morejo izcrpati
in vednO so noev odprtine, skozi
katere sc more naSprOtnik vr;niti.
Kar pa je dokazano, kot nekai
kar mora biti; to pa nj lie mogoce,
ampak je tudi lie kot edino mogo-
zee d%okazano. &c bi bila socialistiG-
ma drnzba nemogoca, hi bill sploh
konec vsakemu daljSemu gosno-
darskemu %razvoju. DanaSnja
druzba hi morala potemtakem IL
ginjati, kakor je pred dvemi Ii
~sotletji rimska svetovna draava.
da potem zopet pade nazaj V par
barStvo.
Da bi kapitalisticna c~ivilizacija
obStala IN o~Stala, je nemogoGe; nj
drugega nego: naprej V social
zem ali nazaj ~barbarstvo.
OcIgled tega p~olozaja je cato
poysem nepotrebno, da hi naSe
~nasprotnike izkusali privabiti :
takim zapeljivim prospektom, da
nam ~veruiejo. Komur ne %oznanja-
jo dOvOlj glaSno de.jstva danaS-
MEGA kapitalisticnega p~roizvajal-
mega nacina, Xxi Sc Jill kaj lahko
umeje, da je socialiSticna drrzba
potrebna, ia ostane Sc pray gluh
Ia hvalo in pOvzdigovanje stanja,
XII Sc ne obstOja, XII ga sc he mo-
re prijeti, pa tudi ne razumeti.
Sestaviti nacrt kako DO ureje-
ma drzava prihodnjosti, nj danes
lie hrez pomona, ampak je tudi
nezdruzljivo 5 sedanji mstaliScem
vede. V 10. stoletju Sc nj zgodil
lie velik gospodarski prevrat, am
pax tudi velik prevrat V glavh.
MAJOR o vzrokih druzebnega ma
predka je .silno pridobil ma obSe-
gu in vsebini. he V Stiridesetih
letih devetnajStcga stoletja sta
nam Marks in Engels pokazala,
in cd tcdaj je I ovsak daljSi ma
predek potrdil, da nazadnje ne
dolocajo zgodovine cloveStva idc-
Je lJui, ampak gospodarski raz-
VOL, XII neprestano ~napreduje pc
gotovih, d%OlOcenin postavah, ne
pa Pc zeljah in wolff ljudi. Vidcli
smo predidotih pogiav.iih kako
je Z gospodarskim razvojcm, ka-
ko ustvarja nov produkcijske
oblike, XII ~povzroca poteebo novih
drzavnih oblfk; kako ustvarja
move p2trcbe, XII ljudi prisiljo, da
premisljujeio o svojih gospodar-
sixth razmerah in ola iscejo srcd-
stva, da bi druzbo prilagodili no.
vim proizvajalnim pogojem. Sa-
mo Sc to he prilagodi. Treba je
poSredovanja misle6e glave, idej.
Brez miSljcnja, brez idej nj ma
predka. ldcje so lie posredovalkc
druzabnega napredka: ali one ne
povlroce prvega nagiba, kakor sc
JIG poprej mislilo in Sc danes mno-
81 mislijo, ampak to povzroci lie
izprencmba gospodarskim raz-
mer.
Torej MISC mislcci, filozofi, XII
dolocaJo smer druzabnemu raz-
voju; to daje gospodarski razvo.i.
Misleci morajo to smer izpoznati
in TEN biStreje, elm globe vidiio