davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-07-25

CONDITIONS OF LABOR IN AMER
lcAN INDUSTRIES. by W. Jett
LaJck and Edgar Sydenstrieker,
two statistical experts who have
long and carefully studied official
figures ard facts.
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-07-25

5AB: A sUe.DE5. by Mary Rob
erts Rinehart. the story OF a girl
Of II, ard. therefore. the most In
portant person in the world N
her own estimation.
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-07-25

q rH groVnup theater but with =
dir renee lt Is suggestion. not real
ism and this artistic suggestion.
properly applied has proved 10 be
more reslislc than any OF the gar
ish >pectacular stage settings which
have numbered The popular stage
MOI 81 hat Is seen but what Is IN.
seen and imagined Is the thing Not
what is said bur what Is implied
Give the intelligent human mind a
lead and 1, will roam thru all the
beaufeOus rose walks. woods and
dells The poet may desire. and Il Is
the subtle. charming lead which
Nj walker has the genius 10 con
ceiye and give He has also been
the foremost among the sponsors ~
The new thcater" movement and
has achieveS the most artistic re
suits with backgrounds and light
ing. doing away with foothghts on
tirely There Is an Interesting in.
reduction 20 the book by Edward
Hale Biers'adr which gives the bis
tory Of The idea and - accomplish.
menf
stewart Kidd company Cincin
mats Sl5Q
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-07-25

TIE ETERNAL CRUSADE. by VII
liam peSram, a volume Of poems
brought forth BY the entrance o.
the United States into the war
ard dealing IN an energetic man
ner with the problems OF the day
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

pitev Zveze. Kongres je to odklonil, nj pa mOgel
odpraviti wolfe "a locftev. Ia VOLTA je zivela da-
lie, oglasala Sc je ponovno IN letos je hrvaski chi
caski klub fornalno predlsgal razcepitev.
Kaj pomaga, da je bia zopet Odklonjena'
VOLTA "a razcepitev je postala sc mOcnejsa i'll $ to
voljo postaja skupnO delo nemOgoce. Toda VOLTA
najdc vsak trcnOtek kaksen predmet "a spor in
neizogibna p~Oslcdica je ia, da ne pride gIavni cd
Dor zaradi samih spOrOv do nObenega della.
kadar ie leila "a razkolom tako niOgocna,
kskOr sc je pokazalo, da ie. tedaj jc brczuspeScm
trad gasiti. &c hi GlanstvO glasOvalo prot inicia-
tivncmu prcdlogu, ne bi dOseglo mic druzega, ka-
kOr da hi postal v prisiljenem ednstvu spOr Sc
C|StrejSi.
V tenn ~polozaju je res pot, Xxi jo ~predlaga
slavni odbOr, naibOljsa. Pc TEN predlogu Ostanc
Zvcza Ohranicna. Podlaga sc torej ne skruSi, III
kadar prideio boljSi east, SC Zveza na njcj lahko
zopct zgradi V tesnejsi zdrrrzitvi. Ali sckciie po-
s%tanejo avtononne; ker DO vsaka Opravljala svOje
posle Ease, he DO wee sci, ma katerih jc cd 8. I've
Ger do 3. zjutraj sam prepir. Vsaka sekcija Sc la
hko pOsvcti tistcmn delu, XII ga smatra "a najyaz-
ncjse; druga sckcija, XII misi drugace, je pa nc DO
ovirala phi tenn s svojim nasprotovanjem.
Vcrjetno ie, da Sc DO V avtonomiii vsaka SEX
ella bolje ~razvijala. Ia slovensko je to gotovo.
Mi napredujcmo sedaj in bonro potem se boljc.
Hrvatom in Srbom pa nikakor niSmo neyoselJvi
&c sc cimbolj r~azviiajo. Priliko "a to imaio; sal
jeh je v Ameriki mnogo wee kakor mas. In kliub
diferencam, XII so sedaj med mani, jim odkr:to re
limo. da postanejo elm mocneisi.
kajti prepritani smO, da DO ia %locitev, XII JIG
itak lc polOvicna, samo zacasna. Kadar mine Ia
voina, sc bodO marsikateri Maori izjasnili. V Ev-
rOpi JIG med socialist danes wee strut, kakoh Jill
je med namk In lie fanatiki nislfio, da pride pc
voini velikansko izkliucevanie. Nckateri so Sc
pas I'd socializma tako oddaliili. da lie DO povrat.
ka zanic, toda V s~plosnem sc DO nasla pot "a zdrli.
zitev, ker sc mora naiti. Kajti brez skupne inter.
nacionalne organizacijc ne more proletariiat nj
kdar zntasati.
ker io potrebuie. 10 DO tudi naSel. Pri TEN
&c DO pa naucil, da je gotova mera tolerance he
%izosibna. Sal tudi tisti dan, ko zmaga socializem.
N" pridejo Y Use glave tako enaki mozgani, da he
bi bio tCdai nobenih razhcnih misli.
Da prideino Seasonal do bolisc zdruzitve, je
pa Ia sedaj loeitev v avtOnOmne sekciic potrebna.
Sodrugom torej lpripOrocsmo, da glasuiejo "a
plrdlog glaNneea odbora in $ TEN omogocijo
uspeSnejse delU.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

TakO Sc glasi predlog glavnega odbora, o ka.
tcrcm mora ~clanstvo odloGiti. &c smo pray po-
ueeni, so glasOvnice re izdelane in razposlane, ali
pa sc pravkar razposiljajo, tako da Jill bodo klubi
Nsak cas- incl V rokah.
Mi nisuO hotcli posegati V zadevo, dokler nj
biia predlozena tlanStvu. Sedaj, ko DO trcba gla.
sova,i . prcdlogu, JIG treba, da Sc tudi yovori II
MEM in ina Ia nacin kolikor mogoGe doprinesc, DE-
DO moglo ckinstvO zrclo glasovati o stvari.
Pri "Pr1letarcu" smo bill vcdno zagovorniki
Lveze III ccntralizirane orsanizaciie. Toda razmc
re 50 danes take. da mOramO Upustiti certraliza
clio, &C hocemo Ciiraniti Zvezo. Nikomur nj ostal,
skrito, da Sc pojavliajo med mani nasprotna mnc
MA, Xxi STEER he hi lnorala nuino voditi do loGitvc
ce bl bio nekolikO wee tolerance. Mi niSn,o nj
kdar zamerlii hrvaskim sodrugcm, &c so bill Y
kakSni stvari drugacnega mnenia, kakor mi. V
strankO, V kateri hi cd prvcga do zadnjcga dana
vsi v vseh reteh pOpolnOma enako mislili, sploh ne
verujcmo. Nj je najmanjSc d~ruibice, V katcri ID;
bio to mOgoee.
Seveda he sledi IL tega, da hi sociali>ticni
stranko lahko sestavliali liudic kakrSnihkoli ma.
zorov. Glede ma temeljna nacela Sccializma i'm NJ
ellie ne snie biti razlike med tstmi, XII hoceio Sc
~stavljati socialistitno Stranko in j pripadati.
Druga JIG $ taktiko in casovnimi vprasanji
NSl znani in "a merodianc veljavni teoreticarji IN
prsktNarji socializnla SO nagIaSali, da 80 sredstva
sociansticnega boJa ter nacin in taktika odviSna
U u raziher' Ner sc faznlere menIaJo, sledi IL tega
da sc he more y stranki dekrctirati nobena neiz.
premenlDva taktika; sredstvo, XII DO V enem DO
lozaJu izvrstno sluzilO namenu, DO v druyi situa.
cji IA mic; taktika, $ katero SC danes mic ne dose.
&c, mas jutri lahko povedc k velikim u~spehom.
&c je taktika lahho razlicna DO casu in raz.
merah - in drugacc nit ne more bin ie popol
iioma naravno, da bodo tudi Maori o taktiki raz
ichl. N &c Ol sc Stranka ccpala Zaradi takih raZ
Ink, tedaj lie bi mogla biti leto dni skupaj.
Mi Slno zaradi tega vedno zagovariali tolc
rance, poleg tega pa svobodo razpravc in debate
Mako ia svetu mai sc pa sploll pride do spozlanjs
IN koliekaj zanesljive sodbe, ce Sc ne ogleda vsaka
stvar cd vseh strani. In ker je nj glave, v kater;
he 81 bile misli veeaimani omeiene in ker je
vecjem Stevilu glav wee misli, sc DO vsaka stvar
tenn boil ObjasnAa. elm wee Inozganov ina priliko
Ola poda svOje nazore o nici.
a To nj vsec vodiln:m hrvaSkin sodrugom. On
inal 20 svoje nazore o receh. XII 50 ma mile dalet
cd socialistitnih temeljnih nacel, pa vcndar zahtc.
vaiO. da Sc tudi TAXI nazcri Sprejmejo koi ncprc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

makljive svetinje. Tudi V syoji sekciji ne trpe nj.
kakrsne debate U takih vprasanjih, Sloveneem pm
strasnO 1amerijo, ce Sc drznejo o kakAli stvari
drugace misliti kakor oni.
To hi nova prikazen. Sport so bill V Zvezi
menda, odkar je bila ustanovljena. Toda zadnji
dive lett SO sc tako stOpnievali da so postal memo.
sni in Ola ovirajO - V TEN imajo Hrvati prav
skoraj vse delo.
POOstrili ~ sc lani, 10 50 sOdrugi okrog Rad
niGke Straze' zaceli SlOvence napadati zaradi niill
razmotrivanja o vprasanjih takozvane ljudskc o.
branrbc in orozja sploh. Zaman smo dokazovali
TIA socializen nj he tolstoianStvo nc kakSua ver-
ska sekta. Zaman smo dokazovali 5 sklepi med
nar0dnih sOcialisticnih kongresov in : spisi mai
znanienitejS;ll socialisticnih avtorjev, da Sc mase
misljenje pOpolnOma vienna 4 mimi. Okrog Rad
nicke Straze' SO sc postavljali "a sodnikc, mas 50
prcklinjali, clanom svOje sekciie pa absolutno nj
SO dovOlili. da hi crhnili drugaGe, kakor so i'm IA.
mi predpisovali.
DELEGATE na lar~keml ~kongresu sc pac spomi
niajo. kakO JIG poteklo tisto zborovanje in kako
f~anati6no so somisljeniki "RadniGke Straze' ma
stOpali proti SlOvencem.
Nekaj casa pc ten %kongresu sc je zdelo. da y,
80 "iharji polegli. Toda dolgo nj trajalo. Zacela
Sc ie znana gonna prot Bergcriu IN nekaterim
drugim; takrat je bill med ''R. s. in Bergerjelu
glObok prepaid in hrvaSki sOdrugi so strastno "a
htevali njegovo izkljucitev. Sedai Sc je to IL
premenilo. "R. -" in Berger sta bila "a ''iziavc
vecinc". daSi ne IL enakih nagibov. In zdaj je
"R. s Z Bergerjem zadovolina. Mi STEER nismo
zadovoljni 2 MIN. ampak pravico, da izraza svo-
jc nazore, mu priznavamo tudi sedai.
Do vrhunca je ~prikipelo, odkar ic Amcrika V
vojni. "R. S" sc postavlja ma s~talisce. da ie vsc
c~vangelij, kar ona pise. Slovenci il V tenn MISC de-
lafi nobenih zaprek. Ampak nasprotno ne more
"R. =. prebiti, da sc ne hi zaletavala V ''PrOlc-
tarec" in Sloven~ke sodru2e sploh.
Pri vsem ten ie'ze dolgo ocitno. da bi Sc Hr.
waite ma vSak nacin radi nekako locili cd mas.
Med mimi ie nehai takih. Xxi mislijo. Ola lie hi bila
nikakrSra locitev in nikakrsuo zrahlianjc Zveze
potrebno; ampak cato hi sc morale izkljnciti ne.
kOlHko slOvenskih sodrugov. predvsem Kristan in
Petric. potem hi prisli ma vrsto Godina, Saws, Ia
vcrtnii, Molek. eventualno YES ch;caSki kIuo.
DChre DUE lie nc p~onisliio, da hi bila re to
razcepitev Zveze: zakaj med slovenskimi sodrug;
le sc nekohko takih. XII ne misliio natanGnO tako
kakOr ukazuie Cvetkov.
kjer nj wolfe "a edinstvo. tam ie edinstvo ne.
mogoc". IL lani ie Iikic izdelal p:edlog "a race
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14
Re0rgan1Zac1ja JugOslOvanske S0cialisticne ZvcZe.

Glavnl odbor j. 5. T.. je IA svoji zadnii sell
sprejel sledeGi iniciativni predlog, XII gre sedai ma
sploSno glasovanje:
"Clanstvo j. ). Il. Sc je oh priliki zadnjil inn
ciativnih predlogov Z veliko veeino izrcklo prot
razceptvi zveze. Tezave, Hi SO nastalc Y nasi I've.
n pa vendar MISC 5 TEN reSene, in glavni odbor
spoznava, ia so potrebne gotove refoime, da jc
mogoee priti do uspesnega della. V zvezi 80 razlit
en- Maori o vprasanjih, Hi SO V 'stiku 5 svctovno
voJno, pa tudi o nekaterih drugih reGeh vcndar
sc pa he more trdltl, da gre "a razlikc, Xxi posega.
10 v temelJna nacela socializma in V ~njegovc ellie.
Razne Indicative, Xxi zahtevajo izkljueitev posa
mcznlh clanov, &c zaradi tega MISC unrestnc, kcr
bi, &c bi sc spreJele, neposrednO vodile do race.
pitve zveze, kar baS velika vecma CLANCY odkla.
MIA.
Gavni odbor smatra "a najboljso resitev re
organizacijo Zveze ma podlagi avtonomnih sckcii
kar omogoci, ola ne DO nobena sekciia ovirana V
dclu, V Skupnostl DO pa ohranjcno nacelo ediu
silva, XII privode prejalislej, gotovo pa, kadar SC
konca svetovna voJna, zopet bolJi sporazum in $
ten centralnejso organizacijo.
Cebi priSlo med sekcijami do ~veGjega nespo.
razuma, DO o nasprotjih ali napakah lahko sod;la
Ameriska socialisticna stranka, kateri Zveza pri-
pada, nasprotJa pa medtem he bodo ovirala della
ostalih delov.
V tenn zmislu ~predlaga glavni odbor, da glu
suje clanstvo o sledecih totkah:
l. Jugoslovanska socialistiSna zveza je Sc
~stavlJena IL treh sekcij IL slovenskc, hrvaske in
srbske. Vsaka je V svoji upravi in notraniem pc.
slovanju avtonomna.
=. Sekcija obstoji, ako sc zglasi zanio mai
mamie 200 rednih clanov.
3. Vsak elan ina pravico. da sam izbere
sckcijo, kateri hOGe pripadati.
T. Use tri >ekcije imaio skupnega glavneyr
tajnika, XII Sc udelezuie sci upravnil odborov visa.
kc sekcijc : posvetovalnim glasom.
D lmptle /VpZp so raZ1pli mod ScLciia nro
porcionalno po stevilu nihovih CLANCY.
6. Srbski sekciji se IL fonda ''RadniGke
Straze' vrne Po cbraGunu o dOhodkih in izdat
kin tisti del, Xxi odpada nanio po stevilu uicn;li
tlanov, da more mstaroviti svoie glaSilo.
4. Cd clanarine Sc obracuna vsak mescc od
vsakega clana ) cente sekciji, diva ccnta pa Zvezi
s. Nsaka sekcija ima svoj nadzorni odbor
dveh CLANCY. Ia pregled skupnih poslov Sc siide.
10 nadzorni odbori vseh sekcij, XII 80 Y TEN ~slucajr
zvezni nadzorni odhor.
9. Upravni odbor tsakc sekcijc Acjc pet
clanOv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

strOgo urcicnO, tako ola 80 sc Ma primer avstrir,ki
Uddelki takoi bojcvali skupai Z ncmskimi V Bel :
gill in Franciii. Tudi to nj moglo biti delo Stiri-
indvaisetih ur.
Nsc 10 JIG nekaj druzega, kakor sploSno voino
pr;pravljanic. Gotovo je bila Nemcija YES cas-
IA vojno boljc pripravIjena, kakor katerakoli
druga dczcla ia svctu. Gotovo jc incl MEN &C.
ncralni Stab &c davno izdelanO takozvano cor
DIRE dc bataillc'. Toda "a tako do dina pokvaric-
mega tudi ncmSkega militariZma nc moreno sma-
trait. ola hi bill incl napad ma Bclgijo &c cd nekdaj
V svojcm programu in da hi bill incl do podrob
nO>ti izdclanc nacrtc "a svctovno vojno s sodc-
loranJcm Avstriic, takO ola hi SC brcz vsega dru-
zrga lahko zateli i~zyrscvati V jsetih
urah.
Ncmogotc ic torej kaj druzcga, kakor Ola so
bill zadnji cas- pred vojno dogovori, zlasti vojaski
docoyOri med \cimciio III Av>trijo: &c to dokazu-
&c. ola STA sc Obc prJpraviiali ma voino, prcden IT,
bl odposian ultimatun V Bclgrad in Ola sta spO
liiaraii Ia ultimatnm IA povOd ncizogibnc vOjnc.
TakO ga ic spoznavala tudi nemSka socialnn
d"mokraciia. ko jc odScl a~vstrijski spis V Srbiio.
GISvni odbor nemSkc socialnO dcmOkraticnc
strankc jc takrat V svojem manifesto mogocno
napadcl AvStriio i'll 10 dolzil, Ola namenoma izzi.
VA vojnO. kcr po;iliL Srbiii tax ultimatum, kakr-
mega nc more >preje,i nGbena drzava ma s>e'u.
fOtSdamska konferenca takrat Sc nj bilo znana in
nenlskl socialist Sc MISC mOgli vedeti. ia nasl0pa
AvstriJa 30 skupncm ncmSko avstrijskem ma
crtu.
Nam hi hilo treha teh dokazov, kcr nam ie
bio &c davnO jasno, da ic avstrijska vlada provo.
erala to vojno IN da ne hi bila mogla storiti ;ega,
&c j ne hi bila Ncmciia daiala potuhc ali pa 10
cello porivala ia to pot. TakOj V prvih cash ,oj-
nc smo upozarjali, kaj ic Avstriia vse uganjala y
casu balkanske voinr, da hi Sc bila sama mogla
vnnesati in kakSno provokatoriGno politiko je vcs
caS vodila prot S,biii. Poznavanic dogodkov in
p'lnzai ia nam nj moglo pustiti nobenega dvoma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

da sta ~cealtralni sill zseetnici vojne. Vest o pots
dalnski conference jc lie novO potrdilo.
Ustanovitev dcjstva, odkod je vojna priaa,
pa nj lie stvar "a bodocc Solske knjigc, ampak ina
vcliko realno vaznost. PR vsem tenn nam seveda
ne prihaia ia mfsel, ola bi barvali Nemcijo i'm Av-
striJo vsO emo, druge drzavc pa vse belle. Vecali.
mani so vsc kapitalisticnc krive i'm glavna odoo-
vornost "a to vojno pada ma kapitalisticni sistem.
Tuui SC nc more reel, da sta lie Avstrija i'm Nemcija
imcli veicimperialisticnc namcne. Stara Russia jih
jc tudi imcla IN carjcvi vladi je so veliko mani "a
tn ia scih SibiJO, kakOr "a to, da 81 utrdi vpliv
ma Balkanu in da izpodrine tam Avstrijo in "a
MO Stojeco Nemcijo. Prav tako je Italia imela
impcr1alisticnc namcnc in jlr Sc do danes nj opu.
stila.
.Ioda Use to nc zkljutujc potrebe, da sc DO.
lsrcJo ncposredni vzroki in povzrocitelji vojne.
'e sc V kakshi tovarTi zgodi nesrcea, XII ubije par
sto delavcer, kcr JIG podjetniStvO anemaril var.
nest. sc ne moreno zadovoljiti s frazo: '.Tako dc.
la kapltalizem,' amrpak poiskati moramo specia!.
nc vzrokc tcga spccialnega vprasania. Kajti ma
h"iisc varstvO dclavccv he moreno cakati do tie.
daj, kadar padc YES kapitalisticni sistem, temvcc
ga moramo zahtcvati re sedaj, S elmer seveda nj
rcccno, ola sc he vodi obenem boz "a socializem.
Treba JIG dognati, kdO je povzrocil sedanjo
voJro, ker jc lie takO mOgoce dognati njene spe.
elaine vzrokc. To JIG pa neizogibno, &c Jill hocemo
odpraviti.
Pm ten nam jc scveda jssno, kar sino tisoc.
KRAFT naglasah, Ola nj mir ma varni podlag ri, doklcr
&c svet ali pa lc Ell del sveta kapitaiisti6cn. Zato
Sc bojiJcmo Ia socializem. Ali dokler ga nina.
mo, sc IGora'no Cbenem boievati proti vscmu. kar
ovna nJegov razvoi; torej tudi proti tistim vzro.
Kon' vo1ne, Xxi JIh je &c v kapitahsticnem sistcmu
mogocc odpraviti. Chm vec sc Jill more odstraniti
TEN bolic sc iz2ladi pot socializmu. to So pravi
tistcmu druzabnemn rodu, XII naprayi vse w; inc
nepOtrebne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

Arthur Henderson,, delavski poslanec V par.
lamcntu in elan voinega kabineta a~ngleske Wade.
Je opustil svoje mesto V kabinetu in premier
Lloyd George ic brez odloga spreiel resignacijo.
Henderson ie ~resigniral pod p~ritiskom ostrih mn.
pad'v cd Strani libera!nega c~asopisia, ker je pri.
p0rocai delegation delavske stranke. da poSljejo
Zasttpnlka ma mednarOdni mirovni kongres V
StOc NhOlm.
Ne samo angleSka. temvcc vse Wade v vol
skujocih Sc drzavah Sc boie stockholmskega kon.
grcsa. Plasi iih namret to, Ola hi dclavci. ko SC
SnideJo. sestavii ultimatum in ga adresirali ia
vse Wade Sklenite mir takoj in tukai so mirovni
pogoji! - TAX ultimatum bi bill lahko podprt =
groznJo generalnega straik pc vsej Evropi. Kaj
pomenl generalni strajk "a Wade sredi vojne, 81
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

&c JIG L.iebknecht apodikticno trdiI. da ic
NenicJa provocirala vojno, jc moral imeti ,rdnc
razlogc Ia to. In Haase ie mjegov %prijatclj. Zclo
%verjetno je torej, da JIG Haasc izvedcl o argr,mcn-
tin, ma katere je Liebknecht opiral svojo trditev.
IL tega bl Sc lahko ~sklepalo, da je bila potsdam
ska konferenca Liebknechtu znana.
Pc lOndonskem listu JIG stvar ia:
Dne 5. julia 1914. je bila V Potsdamu konfe-
relica, katere so Sc udeezili kajzer vilicIn, kan
cellar Won Bethmam HoIlweg, admiral Tirpitz.
general Won Falkenhayn. dr.. Won Stumm. nadvoj.
voda Friedrich, grOf Bcrchtold, gr0f Tisza in &C
neral Conrad Hoetzcndorf. Avstrijska vlada ie ma
tel konferenci prcdlOzila vsebino namcravancua
ultimatuma "a Srbijo in konfercnca ic sklcnila.
kaksen mai DO ultimatum. Oscmnajst dni pozneic
20 V Berlimu in ma Dunaiu dcfinitivno spoznali.
ia nc DO Rusiia ma nObcn nacim prepustila Srbijc
svoji usOdi, tOda kOnferenca jc sklenila. ola ostanc
takO brez Obzira ma p~osledice.
Nadalje izvaja porocilo, da ie sci ncmski kaj.
ger potem ma potovanic ma sever, hotcc $ ten
Franciji in Rusiji nasuti pcska Y oci: kajti &c Sc
deZela pfTpravlJa ia vOJno, nj %vcrjctn0, da SC kai-
zcr la pOtOvanju zabava. Ko Sc ic pozrcir spo.
znalo, ola Anglia ne ostmc mcvtralna, je hotel
Bethmann Hollweg mnakniti stvar, toda bilo jc
~ prepoznO.
'fako prpovcduie ~poroGilo.
kakOr smO deiali, mu dale Haascjcyo inc vc-
like verjetmOst. Pa tudi nekatere drugc reel ga
motno podpirajo. Ko ie Nemcija napovcdala Bel.
gil, Franciji in Rusiji voino, ie bilo &c vsc tako
pripravlieno, da so nenSke ccte takorekoc tisti
trenutek la1rko prekoracile mejc. Use nems.kc
operacije 80 kazale, da SC vr;c Pc skrbno priprav-
ljenih nacrtih, XII Sc MISC mogli izdelati V par
dnch, odkar JIG bill ultimatum poslan V Belgrad.
pa do napovedi vojne. Z!asti napad ma Belsiio
kaze to.
Ali lie la. da je bila NemGiia Ease popolnoma
pr p"avljrna Sc v~azneiSi moment ie Ia. da jc bilo
sodelovanie Avstriie 2 Nemtiio cd vscya zacctka
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

lshko misli vsakdo. VOjna hi bila konGsna v splo.
snem kaosu "a obstojeGe Wade, nastal bi konflik,
med delom in kapitslom, in vojna hi SC lahko IL.
%prcmenila V revolucijo.
~ tega razloga so Wade V Evropi zelo prcvi
dine napram prihajaiocemu k~ongresu v stock
holnni. ~
20 informaciiah IL Lime je republika Peru v
luzni Ameriki ma predveceu diplomatienega pre-.
Iona z Ncmciio. Manuel dc Freyre, peruvanski
poslanik, JIG dobil Obvestilo cd svoie Wade Il. 70
DO Peru nikdar dOvolil zavlacevanja zadeve No.
topljenega parnika "Lorton". kakor hose Nems;.
ia. Neuradno tudi j~avljajo, da je peruvansk,
zOornica odobrila korake Zdruzcrih drzav ma.
pram NemGiji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14
POtSdamSka kOnferenca.

' neinskcin rajhstagu je sodrug dr.. Hugo
Haase, elan socialisticne man jSinc, pred kratkim
V svojem gOvoru onIenil, da JIG treba razloziti kon.
ference z dine >. julia 1914 v Potsdamu, preden
DO mogote popolnofna razumeti vzrok vojne.
o Haasejevem govoru je porotala socialist
cna "Lefpziger Volkszeitung'' in manic Sc sklicu-
jejo lOndOnski Times, XII imajo o tel k~onfcren-
CT obsiren clanek. LOndOnski list pravi, Ola bo ).
julij morda Sc na%jznamenitejsi dan tega usode-
pOlnega meseca.
o konferenci V Potsdamm Sc je 2ovorilo Y
raJhstagovem proracunskcm odseku re pred usnli-
mi tedni in tam je stvar zbudila veliko senzaciio.
cato - pravijo je zbOrnica dobro raznncla
Haasejev migljaj. Vlada je bila pozvana, mai "a
mka svar, pa nj storila mic podObnega.
kaj je $ to p~otsdamsko kouferenco!
&c SO Haasejeve opazke resnicne, tedaj lie V
nJlh nov dokaz, da so vse trditve o ncmski
Obrambnl vOJni %zlagane; akO Sc je ). Julia
1914 v PotsdanM res vrSila tista konferenca, tedaj
Je jasno, da je bila Nemcija popolnoma priprav.
LENA ma vojnO, da jo je hotela in da je bila Av-
strija eksekutorica njene wolfe.
HaasejevO inc je tisto, kar dale stvari mai
vecjo verjetnost. Haase je Liebknecltov prija
teiJ. On sc 70 v rajhstagu u~boicval prot zahtevi.
da sc Lieonmecnt iZroci sOdiscu III Je vodIi MCCOY
zagovor.
Spomnimo Sc, kako je Lietk necht utemelje-
val svoJo strogo opozicijo roper vojno. Pobijal j"
vladno trditev, da je Nemcija V obranIbi in je H.
vaJal, ola je nemSka vojna stranka V zvczi z av-
strijsko kamarilo provocirala to vojno.
LahkO Sc pravi, da je Liebknecht strasten,
fanaticen in karkoli sc hoce. Take fraze Sc mai
deJo brcz truda. Resnica JIG pa vendar, ola Sc nj
mogla Liebknechtu doslej dokazati nobena lahko-
umna obdolzitev. V najvccjiil ~sluGaj1lr, V katerih
le nastcpal, ma primer v znani Kruppovi aferi, Sc
nu Je morala priznati %popolna rcsnost in resnic-
most.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

Ukrajinski kongres V Kiievu ic sklenil, ds
DO podpiral Z vsem srcem Kerenskcga in njegovo
prOvizoricno Waldo.
Westinghouse diplomratcni kroyi imaio
avtentitnc infornacije, ola so nastale sitnosti med
Avstrjo in Bolgarijo, in koncno med AvstrijO IN
Nencijo.
Oficiclna Avstrija Sc namrec pripravlja, da
"SIcpari BClgarsko ma mirovni kOnferenci. Mem.
ella je jena, ker Sc Bolgarska ne zmeni "a memo
neprestano prigovarjanje, da mai pretrga diplo.
n'aticne vozi Z Ameriko. Bolgarska je se edna
med centralnimi zavezniki, XII nj tega storila.
Avstrija z vsakim dnem bolt cuti, ola DO mo
ra!a ostaviti Srbijo in sc boji, ola DO morala Cd
Stopiti tudi Bosno in Herzegovina. Vsled tcga Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

pripravlja, da ponudi Srbiii namesto Bosnc do
her kos Macedonia. XII je obliubljena Bolgarom.
TIE ~informacijc so prisle po ov;nl,ih IL Berlina in
IL tega JIG %sklepati, da je Nenrciia mcnda nczudo
vollna z barsntijo ma racum Bolgarske.
Ma drug s;rani pa oficielna Avstriia cope;
eleda. kako hi Sc okoristila ma racun Nemciie.
Hab burska dina,tija je re cd nckdaj glcdala, da
je zrtvOvala druge priiatelie ravno tako kakor
sOvraznike, V svojo korist.
Kakor je Avstrija pripravljena zrtvovati
BOlgarskO, tako DO Nemciia naibrze pustila M
cedflu TurGijo. Zaupne vcsti IL dobrih diploma.
titnih virov govore, da SO Bolgari in Turk re do
arla siti kaizeria in Habsburzanov in komaj "a
kaio konca vojne, nakar Sc bodo skuSali Otresii
vpliva Prusije.