Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

rune. hJcI lHldJo popOlneJSe StrO-
je, potrebujejo mani c~loveskega
della. pa odslavljajo delavce. Takc
n~arasca brezposelnost.
Gin wee je delavcev brez della,
tenn vecja je nevarnost "a one, XII
SO zaposleni. Ako z~ahtevajo de-
lavci V kaksni tOvarni boljso pla.
60, pa kapitalist We, da he more
dObiti drugih %delavcev, sc ne bo
dolgo upiral, posebno ce spozna,
da so delavci dobro organizirani.
&c pa vidi trume brezdelnih, pri-
dc Sc sam lahko na to misel, do
mia place, ker racuna, da bodo
moral delavci IL strahu pred ske.
hi mirnO prenaSati vsakO klofuto.
Ako ne bi bilo brezposelnih. nc
bi bio skebov, vsaj lie toliko, Ola
bi lahko postal nevarni zaved
MIN, organiziranim delavcem. Da
Sc kolikor mogoce prepreci brez-
poselnost i'll odpravi ta nevarnost.
morajO delavci sporedno Z razvo-
jem tehnike zahtevati skrajSanie
delOvnega casa.
Vseko delo, maj DO duSevnO ali
telesno, ugonablja cloveSke moGi.
Emo izmed onih sredstev, XII nado.
meScajO izgubljene moGi, je poei-
TEX. &c je delovni cas- predolg, je
potitka premalo; moGi opeSajo ia
ko, da Sc ne morejo nadomestiti.
Clovek oslabi, ne more Sc varovati
nevarnosti, XII preze mani pri delu.
Garanje mu pOstaja vSe tezje. Sea
soma he more wee slediti priga-
njanju, pa ga spode. Ma stara
lcta, ce Jill dozivi, mora iskati Ga
hko' delo. Namesto, da hi incl
V starosti boljSe zivljenie in We
del, Gemu Sc ie muGil dolga leta,
mora = sivimi lasmi Sc boil stra-
DAFT.
~SkrajSanie delovnega casa "a
htevamo, da bi 81 clovek ohranil
svojc moGi.
o zivljeniu vemo, da ga zivimo
enkrat. Kai DO pc smrti. nam je
neznano. &c pa mora delavec ga
rati cd gore do trdne noel. dan
madam. leto "a letom. tedaj nj
kdar ne zivi. Nikdar he pride do
kakSnega uzitka, nikdar do vese-
liza. SkrajSanje delovnega casa "a.
htevamo, ida bo delavec kaj incl
od zivljenja.
Ali vSe TO MISC cilii. Same pota.
Sredstva. postaje so TO.
Gill je zmaga mad kapitalizmom
in uved5a socialistitnega reda.
Ia zmago je treba boja. Opra-
viii morajo Ia boz delavci. S SUI
zenJSkim delom V tovarnah in ia
mali ga ne Opravijo. &c bodo We
dino lie p%riklenjeni pri stroju. ne
bodo mogli niti misliti ma boz.
Torei zahtevamo skrajsanie de-
iovnega casa cato, da bodo delav-
cl mogli postati bojevniki "a So
cinlisticni cilj.
Neliko prostega casa jim zeli-
mo, &c cato. da morejo spoznati
zivljenje. Kajti V kapitalistiGni
Jeci pozabi clovek ma prirodo, Ia
lepoto, ma knjige, ma vse. Kdor je
vsak dan zaprt deset, dvanajst ur
V smradni tovarni. hi V nedeljo,
&C Je ~slutajno prost, sc boil potre-
boval svezega zraka in malo hojc
kakor drugi ljudje. Ampak pre-.
truden Je "a to in he ljubi Sc mu.
Vessel je, ako ina mir in Sc more
malo iztegniti ma postelji.
kakO maj tax 6lOvek postane bo.
Jevnik, fe nj cisto posebne ma.
ture?
Ampak treba .je, da postane no.
!evnlk, zakaj "Osvoboditev de-
laveev izpod kapitalistienega jar
ma more biti lie delo delavcev sa-
NH. Use d%elavstvo potrebujemo
"a ia boz.
Torel moramo doseti toliko po
citka, ola BIO masa delavstva lahko
spoznala zivlienje, zahrcpencla 20
boljsem, lepSem z~ivlienju, da bo-
do imeli delavci casa "a izobrazbo.
"a agitacijo, "a organizacijo. "a
vse tisto. kar obsega delavski boj.
Tako je pOsamezna toGka socia-
listicnega programa V zvezi s ci-
lem SOcialiZma- In takn Ia 10 trn.