Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
Sdlncna sila.'

zanstvo. Vetcr opravlja ogromno delo, vcasi ko-
ristno, v6asi skrajno skcdljivo. V cloveski sluz-
bi zene milne, jadrnice l.. I. d. Kako pa ~nastaja
veter7 Solnce greje zemljo in seveda tudi re-
meljski zrak. Tisti zra6ni delci, XII Jill zadenejo
solntni zarki, sc razgrejejo, vsled tega %raZtegne-
jo in postanejo specifieno lazji. Neogreti zraeni
delci, XII Jill obdajajo, so tezji in izpodrinejo o.
CRETE, Xxi Sc morajo dvigniti; vsled tega ~nastane
praznina, ki jo pa takoj izpolni hladnejsi zrak.
To gibanje Sc nadajuje V tenn vecjem obsegu
i'll $ tenn ve6jo hitrostjo, elm veeja je razlika med
toploto enega in hladom drugega della Zraka. In
TO zra6nO gibanje Sc imenuje veter, cefir, burja,
tramontana, scirocco, ciklon i. t. d. SolnGna to-
plota zene milne ma veter, jadrnice i. I. d.
Nekaj podObnega jc z vodnimi silami, XII stu
zlJo cloveku ma raznovrstne nacine.
Soln6ni zarki ogrevajo trdi vodo in zem-
lJo. ) tim povzroGajo trajnO izparivanje, zlasti
IA srednjih delhi zemeljske oble, kjer Sc nahaja
takorekoc Stalna destilarna V najveGjem slogu.
Vsled tOplote sQlnGnih zarkov, XII padajo
Skoraj vertikalno, izpuhteva zlasti IL morja vro-
Gega pasa ma leto toliko vode, da Sc ceni ma )
metrov visokosti. Vodno paro, XII sc tukaj dvi-
ga, odvajajo zracne struje zlasti proti dezelam
pod visjimi krogi Shrine, torej proti severnim ma
emo in ,rroti juznim ma drugo stran. Tukaj sc pa
ra ohladi IN pada kOt dez in sneg ma zemljO, par
hltl zopet V morje. Ma poti cd visjih zemeljSkih
krajev k mOriu Sc izrablja del, cetudi lie majhen
del live sile, Xxi jo je voda dobila cd solnca, da
nosi ladje. brodove, da zene milne, turbine j. t. d.
o izpuhtevanju vode, Xxi ga povzroGa solnc-
ma toplota, ina marsikdo zelo nejasne pojme.
Letna padavina - TO je mnozina vode, XII pade V
enem letu IL Oblakov V obliki dezja. snega, toce
sc ratuna ma 40 biljonov kubicnih metrov. &c Sc
vzame, ola je bila Ia mnozina dvignjena tisoG
metrov mad morsko p~ovrsino V zrak, Sc vienna to
Z letnim delom l20 triljonov metrskih kilogra-
mnX- aI go = Al ppora.,p. ~ = 4 ,n;1,,rlo,: l.,.
skin sill. To Sc pravi: Toliko della opravi solnGna
toplota V enem letu lie z izpreminanjem vode V
paro.
NpoStcvati pa moramo. da predstavljajo vsi
ii viri sile lie zelo neznaten del vse tiste delovne
moci, XII nam 10 poSilia solnce. Direktna solncna
toplota Sc nj doslej Sc skoraj mic i~zrabljala IA
delovno e%nerzijo. Sele zadnje case so zateli res
no miSliti ma TO, da Sc napravijo stroll. XII mai hi
privedli e~nerzijo solncnih zarkov. padajocih ma
zemljo, neposredno V koristonosno delo. Tukaj
Sc odpira cloveskemu umu Sc siroko pole i'm 60
tovo je ma MEM pricakovati Sc yelikanske uspe-
he, XII danes ali jutri iahko zrevofucionirai 10 YES
na6in della ma zemlji.
Yeast je sliSati mnenje, da ina zemlja svo-
10 lastno %gOrkoto. Do neke meje je TO resnicno.
ampak ne V TEN zmislu, da bi bila zemeljska to-
plota MEN lastni produkt. Spomniti Sc moramo
zopet, da je zemlja priSla cd solnca. oziroma cd
tlste mase, cd katere je solnce Sc ostalo kot &C.
lota. Odtod je prinesla zemlja tudi svojo topic
to 5 seboj takorekoc kot svoj delez cd dedSGine.
XII so jo svetOvna telesa dobila cd solnca. Velik
del tie dedstine je pa nasa ljuba zemlia re zapra.
villa, ker le morala mnogo toplote izzareti V ne
Skoncno hladni svetovni prostor. &c ne bi dobi-
vala zemlja Sc neprenehoma novo toploto cd
solnca. bi bila njena zaloga gorkote kmalu pri
kraju in hi sc popolnoma ohladila. ker ne more
sauna cd sebc producirati nobene toplote. Tedaj
pa hi bila tudi rast in hi bilo zivljenje ma zemlii
pri kraju. Nsi pojavi sile in vsi zivljenjski pro-
cesi, III Jh je mogotc opazovati ma zemlji, so to-
req popoinoma utemelieni V toploti, XII nam 10
Solnce poSilja V svoiih zarkih. Pc pravici lahko
pravimo, da smo otroci solnca.