davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
Socialism i'm mOderna ZnanOSt.
Enrico Ferri:

Tezava vsega ~problema jc Y tenn, da Sc cd
meri vsakemu peodincu pripadajoci delovni do
nCs; kolektnivem je IN to- postavil znano formula
vsakemu pc njegovem delu komunizem pa dru-
gu: vsakemu pc %njegovih potrebah. Mice ne mo-
rc a prior povedati, kako DO praksa podrObno
reSila to vprasanje; zategadelj ker je to danes
nemOgoce, he gre socialistom ocitati fantastnega
utopizma. Nj je kulturne dobe, ola hi Sc re OBJ
njeni zori dala napovedati zaporednost in kako-
vest njenih raZvojnih stOpenj.
Nasprotno pa opravicuje neovrzen induktiv-
nj preudarek sociolOSkih i'll pSiholoSkih dejstev
tole trditev: Nedvomno jc druga, commissions
formula, kakor je tudi Marx primal, p~oslednji,
transcedentni ideal, Xxi ga nekateri postavliajo IA
cilj teCreticnega anarhizma V nasprotju : socia-
lizom. Nedvomno pa predstavlja tudi kOlekti-
~viStiGna formula stcpnjo druzabnega reda pred
kommizmom. (Daljni Spencerjev ideal indivi-
dualizma, ko ravna poedinec brez vnanje kontro-
lie liz gOlega nagnenja k dobremu, je i~zvedljiv lie
pc kolektivisticni dobi, ko Sc podrede individual
ne sile in nagOni d~isciplini sOltdarne druzbe in
stCprav pc Cdstranitvi sedanjega anarhienega in
dividualizma, ko vsakdo. kdOr Sc Una izogniti ka-
zenskemu zakoniku, ravna, kakor Sc mu poljubi,
ne glede ma soljudi. ("Data of Ethics, p.
128, 275.)
Trditev navideznega protislovja med darvi-
nizmom in socializmom glede ma enakost vseh
ljudi JIG izpodbita, ker socializem nikakor ne trdi
tie enakOsti, temvec hOce lie izrabiti neenakost V
darviGiskem smislu "a refOrmo individualnega i'll
drrIabnega z~ivljenja. To ie tudf OdgOvor socia-
LIMA ma nepronehOma pOnavljani Ocitek, Ola pod
svinceno pezo s%kupnOsti zatre III zadusi osebnost
in da pCniza poedinca ma vlogo cebee-delavke V
druzabnem panju. Res pa je nasprotno. HiranJe
i'm unicevanje mnOgoStevilnih individualnosti, Xxi
d~onasale, ako Sc povzdignejo IL teme. silen do
bicek sebi in druzbi, je eden najrednejSih pojavov
sedanjc meScanske druzbe, V kateri velja vsakdo
- izvzemSi prav odlcne in iZrazene osebnOsti -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
POVEST.
Spisal P~odlimbarski.

Ma njvl Ia vasJO, jedva stO korakov od An
drejeve kOce, Sc je razpolozila gruca ljudi okrog
ognja. Bill so tn vecinoma zbrani posli liz vasi
III TAXI, XII donna nicesor nisO imeli iZgrdbiti. X
MIN je stopil tudi Krulcev Peter, ko je zagledal
njih Ogenj, ker naveliGal Sc je bill ze skladanice
in rCEnega venca in zaGutil je bill, Geprav ma ros-
hi zemlji, kakO mu postajajo prsti cimdalje okor-
ncJi, da je YES trd cd mraza, in kako sc cello ME
gova mOlitev p%olagOma ohlaja. Cveljev Marka
Je bill tel gruci "a krGmarja. Docm je Krulceve-
ga Petra SLIM pOjav prirode tako ~preplaSil, da
Sc nj dosti wee zmenil "a ia svet, je ostal V Cve-
ljcvem Marku cut dobiGkarstva neizpremenjen:
dajal je svoj kontrebant kuhani brinovec in bo-
rovnicevcc "na brado', kolikor je kdo hotel, Una
menje, da je incl veliko ~zaupanje v obstanek clo-
yestva. Poznalo Sc je, da so ii tako hipoma V eli
gansko ~zivljenje zabredli ljudje re dokaj priza-
deli steklenicam posluznega tocaja. Sedeli so ma
deskah in ma slami. Nekateri je bill dObro oble-
cen, drug lie "a silo, nekaterega je re prevzela
rdremota, drug je pc them molil, ia je topo zrl V
GgenJ, drug Je svOJO deSko p~risegnil kolikor mo-
goce blizu ognja, da hi bolje grel premrle ude.
'Krulec, ~prijatelj, kaj povesas glavo, kakor
hi bill ploh padel nate. To ii povem, $ teboi ne
pojdem ma Oni svet, ker 81 proved cemeren in Il alo-
stem. En- glazek ga hos, da Sc r%azvedrs, az"
Take je Marka sill V Petra, XII 81 ie podpiral gla-
vo oh dian, lezec ma slami poleg ognja.
MEM Sc ne ljubi, pusti me, Marka - je cd
govoril tesar $ tezkim glasom. ''Mera grehov je
polna in kazen bozja -" Krulec nj odgovoril.
V listen trenOtku ie med briniem po rcbri doll
nekaj takO cudno bobnelo in vrsalo, da so vsi OBJ
legalci ognja hipoma in hrumno skoGili ma noge.
Strmcli so V temo, grOze buljili o6i, ali videli MISC
nicesar; lie bcbnenje SO slsali, kakor hi kdo V
prav kratkih presledkih udarjal ma velik bobcn.
Kaj je pa to! To vprasanjc je bilo brati ma vseh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

obraZlh. llstl bognasvaruJ, ali kaj jc bilo tisto,
Je skotil prekO meic. nahrcScal, zakadil Sc v tr-
NE, kJer Je rohnece zalajal pes, zatesal sc V no.
sto i'll III glasu hi lilo wee cd prikazni. Hribi
so prespokojno stall mad GabrOvcem kakor po-
pref, V gori je zaskovikala ncka zival tako tozno.
kakor hi kdo z~ivljenje vii IL ME, in tozno je wise
10 ncbo mad goro, ko Ga je nataknjeno ma MO.
ITO je satan!' jc vzkliknil KruDcev Peter.
Antekrist Je V hosti. lie pijmo ga Sc nocoj,
sal he vemo, doklej ga imamo!' je vnemal Cve-
lJev Marka. In ia in oni je plasno pogledal pro-
II host, predno je zvrnil glazek.
Ma svoJem potu je Tone naletel tudi ma to
krdelo. "Plaz zemlje sc JIG menda odtrgal V GO
ri in Sc zakadil v hosto, je dejal, ko so mu bill
povedali o groznem pojavu.
Bel, bezi, kaksen plaz! Cd KIDD bi Sc wei
rlaz!' mu je ugovarjal hlapec Frtice, XII je pc
svojl velikosti "a pol glave nadkriljeval druge.
Tia clovek je incl mesto suknje omotano zensko
krilo crez ramona in prsi. 'Svet pod Plamiavo
nj taksen, ola bi sc tam trgali plaZovi. To We vsak
kdor ne gleda V bukve. lie meni veriemite, plaz
to nj bill, ampak najbrz je vrag nesel Planiavce-
vega PISA V peklo, tistega hudega. Ali niste si-
sail, kako je zalajal, predno Sc ie vdrl V zem-
ljo?"
80, pray je storil, &c ic nesel res ~tistega,"
Sc Je oglasila : pojocim glasom postarna zenska IL
krdela. Meme lie ma pepelnicno sredo, ko sem
sa v Planjavo po slame "a kite, takO savsnil v no.
go, ola Sc mi Sc zdaj pozna, tako me je savsnil. -
"A, cemu hi nosil pse V peklol" ie zanikaval
Tone, uporno obrnjen k hlapcu $ Frtice, in smeh
zobrazenega, marsikaj vedOcega cloveka mu je
bill razlit ma obrazu.
"Gospodo DO tam mucil Z MIN: brezverce,
0deruhe in p~isace.'
ITO so neumnosti misliti, ola bi bill to vrag
ali antikrist.''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

Tupatam sc pripeti, ola ~izgubimo sodruga.
Celal je z mani, agitiral, ola nj med mani nihce
dvomil, da je socialist. In sam je morda stokrat,
~tiso6krat povedal, da jc socialist povedal je z be-
sedo in z delom. Naenkrat pa postane pasiven,
nedelaven mrzlicen je in nazaj pade v mrtvilo,
liz. katerega je nekoc izsel kot socialist. Kaj JIG
tega vzrok!
Postati socialist, preprican, %neomajan in jek-
len, pomeni veliko revolucijo V posamezniku. Po-
meni predvsem prevrat v misljenju. Vsak So
cialist p~ostane, kar mora postati, V misljenski
revoluciji. Vsi start, ~priueeni Maori o cloveku,
Glo~vestvu, ~zivljenju it'd, Maori, XII so nam Jill
vtepli V glavo cd zacetka, ko smo pri6eli misliti
pa do danes, Sc morajo umakniti popolnoma no.
vim nazorom. Tok ~misljenja Sc mora obrniti pc
polnoma V novo strugo in ustvariti popolnoma
novO sliko o z~ivljenju in svetu. Skratka soci-
alizem docela prerodi cloveka z ozirom ma ME
govo duSevno stanje.
To Sc pa ne more izvrsiti v enem dnevu.
Mice he more postati kar cez noe dober in pre-
prican socialist. Process duSevne izpremembe, re-
volucija duha mora priti polagoma in mnogi We
mo IL lastne izkusnje, da je vzelo wee let, pre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
OmagOVanje

den smo bill ma jasnem in ma trdnem glede ma
socializem. DotiGni posamezniki pa, Xxi demon
striraio svoj p~rcobrat takorekoG v skokih, sc pa
navadno pri prvi resni priliki ~pokaze;o kot D.
vrSni socialist, slabici in omahljivci, in prva sa-
plea Jill vrze zopet nazaj V mrtvilo. Taxi nagli
socialist SO socialist lie ma zunaj, toda njih notra-
MOST, njih ~misljenje V jedru je Sc nejasno, yea
81 popolnoma zmedeno, kaotiGno.
To je pa cato, ker MISC dodobra revolucioni-
rail- svOjega duha in vsled tega tudi nimajO pra-
We wolfe niti ~veselja, da hi Sc temeliito pou6ili
o socializmu in o socialnih vprasanjih njih yuma.
Mi socializem je p~risiljen, ne %prihaja il srca.
Razmere, Xxi rode take sodruge, so nam dobro
znane. Nekaj Jill pride IL sebiGnih namenov, mi
sleGih, da Sc bodo ma kaksen nacin okoristili, in
ten bo vedno wee, elm bolt stranka narasca. Dru-
gi sc pa ~zatecejo pod socializem IL momentanega
sovrastva do oseb, o katerih vedo, da so odprti
nasprotniki socialistiGnega gibanja. Zgodi Sc, da
kakSen pop nece krstiti ali pokopati otroka, ker
doticnik nj dovoli nasul farSke bisage in tedai
MOI V prvi iezi priseze: lie potakaj, far, zdaj
BON pa Sc JAZZ socialist Ampak to Sc nj social
zem, ce sc kdo $ farjem skrega. In ravno tie VIZ
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

ste Socialist so boil ma skodo kot pa MA korist
nasemu gibaniu. Kajti navadno sc kmalu zopet
~pobotajo $ svojimi "sovrazniki' in NTH "soci-
alizem je pri kraju.
To so nekateri glayni razlogi, XII so kriyi, da
imamo omahljivce. Seveda, vsi MISC. Nekaj jih
je, Xxi srecno prestanejo prvo ~izkusnjo in ostanejo
dobri sodrugi. In izkusnja pride "a vsakega.
Nj ga socialista, Xxi bi ne bill gotov cas- izpostav-
lien nekakSnemu izpitu, da pokaze, kaj je v res
nici. To so odloGilni trenotki. Gmotne tezave
pritisnejo, beda, osebni prepiri nastanejo v stran-
XII sami, mamljive ponudbe Sc ~javljajo cd strani
nasprotnikov in IA stotine drugih izkusnjav. Ka-
kor recemo, to so moment, XII pri tebi odlocajo:
Ali distances ali padeS. Ako ii socialist trdnim
prepricanjcm, premagas vse te izkusnjave, ma
sprotno pa omahnes. So sodrugi, XII je vse njih
~zivljenje ena sama izkusnja. Use z~ivljenje Jim
je kruti boz "a obstanek. In med tenn. ko Jill te-
pejo nezgode in ko Sc Sibijo pod najtezjo butaro
krizev in tezav, so kljub temu zvesti svojemu
prepricanju in navduseni bojevniki "a stvar. So
c%ialisti V Rusiji gredo z veseljem "a svoje prepri.
CAME V pregnanstvo V Sibirijo al; pa ma vesala.
Nam V Ameriki V sedanjih razmerah nj treba to-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

kurenei, (Gl. Ziegler, op. cit, p. 157 in ST. XII ce.
sto III mic drugega kOt ciyilizirana oblika Judo
zrstva in XII vidi V Hobbesovem stavku: Homo
homini lupus, podlago sedanjega druzabnega po-
lOzaja, V stavku, Xxi je Hobbies sam oznacil z MIN
prastanje cloveka pred sklenitvijo druzabne po-
godbe. Toda zloraba Znanstvenega nacela Sc nj
dokaz proti njegovi veljavnosti, pac pa maj vzpod-
buja "a natancnejso opredelitev meja ~njegove
yeljavnosti in prakticnc porabnosti: to sem ma
kratko p~oizkusil z dokazom popolne skladnosti
med socializmom in darvinizmom.
he V svO iem delu Socialism, @ Criminalita"
sem naglaSal, da je boz IN obstanek imanenten
zakon cloveskega h~ivlienja, da pa Sc nacin ME
govega uclnkovanIa neprenehoma izpreminja in
blazi. TEN misli sem Sc danes, V nasprotiu 2 mno-
gimi socialist, Xxi so hoteli ovreci ugovorc darvi-
nistov $ TEN, da SO zanikavali posebnost in ucin-
kovanJe darvinskega izbOra V loveSki druzbi pod
raZmerami, Xxi Jill udejstvuje socializem. (Gl.
Lanessan, LA lutte pour existence (Parz
1881 Lor;a, "Discorso su Carlo Darwin (Siena
1882. COlajanni, "Lo socialismo'' (Catania
1884, p. 50, ie primal, da so bill moi tedanji
nauki mnogo bolj socialisticni cd mnogih prizna-
nth in preganianih socialistOv. Mole g0renie de-
10 Sc je obracalo lie proti tedanji revOluciiski me-
todi socializma III megleni romantiki. Odsihmal
sem sc pogrezal, zacetkoma skoro prot svoji wolff,
cd leta do leta globlje V socialfsticne simpatije
IN misli, po zaslugi Turatijevih in Prampolini-
jevih, zlasti pa formalno suhih, pc vsebini pa ne
premagl jivih, genialnih del Karla Marxa. Znan-
stveno dopolnili SO mole socialistiGno prepricanje
spisi Loire. Xxi stole popolnoma IA staliscu Mar
xovih teorij, katere je Loria $ svojo cudovito yse-
strarsko ucenostjo oplodil. Da mole ~poiticno
d%elovanje nj bilo tuie socialrsticnim idejam, sedi
IL. tega, da sem kOt parlamentarec vednO oznace-
val socialno vpraSanje IA edini problem nase dobe.
IL socioloske faze svojega razvoja. Xxi je bila po-
trebna prehOdna stopnja. sem dospel v plodovito
fazo brczpogojnega socializma, (Dalje.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

kolikor ina in he toliko, kar je. KGor je V ii
rcmaStvu rojen, IA kar paG ME ne more, in mai
ej od prirode oblagodarjen Z umetniskim ali znan-
Stvenim genijem, pa brcz imetja, XII bi ga pod
prlo V prvih zivljenskih bojih in Xxi hi mu omogo-
clio viSio izobrazbo. ali pa brez posebne srete, XII
je dovedla pastirja Giotta k Cimabue, ia lahko
ugaSne svojO luc in pOStane navadna Stevilka V
mnozicah mezdnih suzujev; dru1bi pa sc izgubi
zaklad duSevnih dObrin. KdOr pa sc je rOdil V
b~ogastvu - kar pac nj njegova osebna zasluga -
Sc prerne, in maj no Sc tax drCbnoglavec ali be-
bee, ma pozoriScu zivljenSke k~omcdije pray gotovo
V ospredje. vsi lakaji 81 mu bCdo priklanjali in GA
tCCo CbtrdCvali in sam no lie zato, ker nekaj ina.
nislil. da je kaj.
Pod rezimom kolektivne lastnine t. V So
cialiZmu, Xxi zagCtovi vSakemu poedincu zivljenje,
bo vsakdanje delo "a poedinca n~ajlepSa prilika,
da pokaze svoje wee ali MANI Shame darove, III
najboljsa in najplodovitejsa leta ~zivljenja Sc ne
bodo, kakor danes, izgubljala V obupnem, krGe-
vitem in pcnizujocem boju "a vsakdanji kruh.
Socialism ~zagotovi vsakemu poleg cloveske elk
sistence tudi prostost IA raZvoj II izobrazbo tele-
sne ter dUsevne Csobnosti, Xxi 10 je sprejel cd ne
zcrpne, 4 zmerom novo silo stvarjajode prirode;
kakor je enolicnost in enakost prirodi ueznana,
prav tako neznana je tudi socializmu, XII hoGe pri-
rodnO neenakost voditi in izkoristiti IA prostejSi
in plodovitejSi razvoj cloveskega z~ivljenja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

likega zrtvovanja, toda pravi socialist mora biti
pripravljen ma vse.
Ne omahuj sodrug! Bod mozi Tisti ire
notek, ko 81 postal socialist, 81 napovedal boz ma
sprotnemu razredu cloveske druzbe. Zavedati Sc
moras, da je cd tistega trenotka vse tvoje zivlie-
ME do konca dni neprestan boi. BOZ, boz in BOZ!
In ako V tenn boju pades premagan, tie ne pobije
nasprotnik, temvec pobijes Sc sam. Kaiti soeia-
list ie premagan lie tedaj ce stopi IL bojne vrste
in vrze cd sebe princip. Do tega tie pa nihce ma
svetu ne more p%risiliti, ako sam noces. To je sa-
moporaz.
Ne omahuj! Ne misli, da sam trpis zaradi
svojega prepricanja. Ma tisoce mas je. Ma tiso-
ce mas je, XII smo zrtvovali marshal dobrega
in prestali marsikatero bridko in grenko uro;
prestali pa smo ve zvesti sklepu, da ne bono po-
razeni nikdar.
Tezko, da docakamo vsi socialni ~preobrat.
uresniGenje idej, Ia katere sc bOrimO. Docakali
pa bono vsak pOsamezen socialist lahko do
caka to, da ma svojo zadnjo uro zatisne oei S
sladko zavestjo, da je do svojega zadnjega ire
notka stall v boju nepremagan
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

canimi III "izvoljenimi' pa pojema tudi Y raz-
licnh vrstah i,tega prirodnega reda. Tako pro-
i~zvajajo ve rastline v,ako leto ogromno mmozino
semen, IL katerih 81 raZvije lie pf6lo StevilO indivi-
duov; Y zivalStvu je Stevilo reproduciranih indi-
viduov manise, stcvilo takih, Xxi obstanejo V xiv
ljenju pa razmeroma zelo visoko: koncno je pri
tlove;kem rodu stevilo potomstva, XII ga more
poedinec p%orajati, zelo neznatno; sacramento Ii
stih. XII obstanejo Y zivljenju, napram stevilu rO-
Jenfh je pa Znatno. Nadalje. V vsem organskem
svetu imajo najnile s%tojeci, najpreprosteje orga-
nizirani rodovi n%ajvecjo reprOdukciJskO silo, to-
da najmanjSo odpornost. Gliva proizvaja ma mi
ljone kali i'll je kratkoziva, docim rodi palma VISA
ko leto lie nekaj tucatov semen, pa doseze stoletno
starOst. Riba proizvaja ma tisoce jajc, dOcim ro-
dita sion ali simpanz lie malo potomstva, a do
segata visoko starost.
V 6love;kem rodu 81 prirOdni narodi plodo-
vitejsi, ampak kratkozivi, docim izkazuiejo kul-
turni narodi ma limo stevilo porodov, ampak tudi
manjso umrljivost.
Tudi ma cisto bioloskem pOlju velja pravi-
10, da neprenehoma raste relativno Stevilo tistih,
Xxi obstanejo V zivljenskem boiu, elm wise stoji
vista V organskem redu ali pa V plemenu.
Zelezni zakon boja "a obstanek terra torej
tenn manjso hekatonFbo zrtev, elm wise Sc razvija
i'll izpopolnjuje organizacija. (Ziegler je prezrl
ali zamolcal ia dejstva q. OPP. cit, p. III in ST.
Zmctno bi bio postavljati nasproti socializ-
nu brez vsega zakon prirodnega izbora tecaj
Darwmove teorije -. kakor veja med nize or
ganiziranimi zivimi bitji, brez ozira ma napredu-
joce ublazevanje NIGGA ucinkov, XII Sc nam pO-
iavlja ma visjih stopnjah organizacije, tudi med
razlicnimi clOveSkimi plemeni. Ravno "a socia-
lizem, XII predstavlja visjo stopnjo cloveskega raz-
voJa in XII prav znatno ublazi izbOr, ne velja tako
sirova in plitka razlaga selekcijske teorije.
To teorijo, zlasti V brutalno spaceni podobi.
so zlorabljali nasprotniki socializma "a utemelji-
tev individualisticne zahteve pc neomejeni kon-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

ali plasti drzi vcasi lie kakSna primerno majhna
zagoZda ali podlaga, da sc ne pOgreznejo nize V
praZne prOStore, kadar pa tlsta pOdlaga ali ZagO-
zda pOpusti, recimo, da jo moca izpodje in zrah-
liza. takrat zbolnc grudi in plasti z neznansko ST.
10 V praznine i'll svet Sc potrese, kakor sc mcja
ne ,vdere VISA naenkrat, ampak spelje Sc navzdol
plast, IA MO zopet druga, morda manjSa. ali pa
drci samo Sc z%rahljana prst in pesek V dolino,
tako Sc godi tudi 2 grudami in plastmi pod zem-
lJo; zdaj Sc pocasi sesedajO, d~rugikrat hippo zdr-
zee. In gillette, kakor sc JIG zgodilo nocoi V ogrom-
mem z zemeljsko grudo, Xxi je zakrivila ia hudi
potreS, tako sc je zgodilo V malem z nasim vozom.
Podlozil sem ga Z debelim kamenjem i'm potom
sem legel mani spat. Potres je podlogo ~zrahlial,
ma stran pOmaknil ali odbil. in tako je zlrdral
voz Z menOj pc vasi, kamOr svet visi. GILLETTE, to
se Je zgodiO in V TEN nj nobenega cudeza liud-
Je pa trde: antikrist Sc je peljal po vasi. Ali nj
to neumna bahia vera?'
Planjavec je umnO posluSal Toneta, opiraic
podbradek ma palico; odobrovalno mu ie pritrjc
wal Tudi v krdelu so nekateri verieli njegovi
uucen0sti, pokorec Sc Planjavcevi mirnosti. Dru.
/ so Sc mu posmehovhali. ''Ti 81 izmed krivih
prorokov, kakor Sc bere V svetem evangelju, da
bodo nastOpili pred sodnjim ~dnevom,' je pre-
rekla bahia Z ugrizeno nogo razlagalca potrcsov
in drugih stvari. "Ti 81 petit evangelist, XII DO
nastopil pred sodnjim dnevom, kakor so nam pra-
viii gCspOd zupnik."
"Gospod zupnik sam ostro obsoja in graja
vase prazno vero. BaS TO uro sem govoril Z MIN
o teh stvareh.'
"Tone ina prav!' je krical Cevljev Marka.
e'Svet Sc pocasi krGi. lie ~poglejte, kako Sc je
'koritnFkn skrcil grunt, tako Ga kmalu ne DO incl
toliko sveta, kolikor ga potrebuje clovek, da sede
mani. In ali veste, kako jc nastal potresg Zem-
LA gre v sc in peklo postaja vedno manjSe. To
pa jezl peklenskega kralja, XII cato otepava in
brca okoli sebe, da hi 81 "napravil wee prostora.
In cd tega brcania Sc trese svet. - Kaj boste H.
Vohll, Planjavcev oee, brinovca ali borovnieev-
c' Oalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
Zrtve boja "a obstanek

Madeline nasprotje med socializmom in draw
nizmom so hoteli iztuhati V TEN, ceS, da darwin
zem kaze, da ie ogromna vecina rojenih indivi.
duov judi, zivali in rastlin - posvetena pogi-
nu, ker ~izvojuje lie pitla maJSina BOZ "a obstanek,
docIm socializem z%atrjuje, Ola vsi lahko i~zvojujejo
ia bcj, ne da hi kdo poginil. (Gl. Ziegler. op.
cit. p. 151. 159.) Nato ie predvsem pripommiti. da
Je numericno razmerje zrtev do zmagalcev V boju
"a obstanek TEN ugodnejse, elm wise stoji vista
v redu zivih bitij. NesoraZmernost med 'pokli-
The Washington times., 1917-03-25
GIRLS HOLD BAZAAR
Gunston Hall Students Raise Money
for Charities.

Several hundred dollars has beer
raised for the Associated Charities
war relief organizations. and various
other charitable. Institutions by a ba
zaar held by faculty and students OF
Gunston Hall School yesterday.
In a vaudeville performance direct
ed by Miss Ella Rouse. OF the faculty,
Miss Mary Ellen Marshall, OF Arkan-
sss, Miss Helen Hutchinson. OF Louis
lana; Miss Ruth Fanson. OF New Or.
leans. and several little girls from the
primary department participated.
In charge OF tables and booths were
the following students: Miss Virginia
SouthRate. OF Norfolk, Va: Miss Bes-
sic Coblentz, Miss Georgeina CottreIl,
of Quincy: Miss Adrielle Low, Mss
Jesse Garrison, OF Houston, Tex. d;
Miss Mary Rurffin, OF North
Carolina: Miss Emnis NorzelwiIIs,
OF Lynchburg, Va: Miss Virginia
Thigten. Miss Celestina Garcie,
OF New York: Miss Kathleen BIakIey.
OF Houston, Tex: Frances Booracn,
OF Denver, Col; Miss Elizabeth Jack.
son. Miss Ellen Martin. of Arkansas.
end Miss Louise McLoughlin.
Miss Edith Clark associate prInci-
pal OF the school. was in general
charge OF the bazaar.
The Washington times., 1917-03-25
PLAN "GET-TOGETHER"
Engineering Class at c. w. U. Has
Desire on Thorough Acquaintane..

Ihe College OF Engineering al
George Washington University bsv.
get together" assembly tomorrow
evening. Because the members OF The
class have so widely varied bou-s
many never see eac other. The a..
sembly is planned to sure this cundi.
tion.
The assembly will begin tomorrow
night with a buffet supper at 80
o'clock, served by the, co-eds who are
taking courses in engineering. Fol.
lowing the supper, the students will
march into the assembly room Of :be
Columbian College, at 2O..B G. street
northwest, where lectures will be dc
livered. and a moving picture film, de
picting some engineering feat, will be
shown.
Tomorrow night the speakers will
be Dean Howard Lincoln HodgLInS.
dean OF the engineering college, Rnd
PrOfs. Woodward, Dunsfun. Morse and
Halsey. The assemblies probably will
be repeated at intervals Of servraI
weeks in order to have the students
In closer touch.
The Washington times., 1917-03-25
SELECT U. C. v. HOSTS
Directors viii Announce commIttee
Members at Meeting Wednesday.

Committees and subcommittee to
prepare for the United Confederate
Veterans reunion here in June will
be announced by the board OF directors
at a meeting next Wednesday. Col.
Robert n. Harper, general chairman
Of the directors. will have selected
all the heads of the various commit
tees by that time, he said today.
The meeting will map out a COM
prehensive program for the entertain
ment and reception OF the Southern
veterans when they come here to
hold their twenty-seventh annual con-
vention. The fact that this year will
be the first time the army of the
gray has come north of the Potomac
to meet has Influenced the board OF
directors to map out a more elabor-
ate program than that at any
previous reunion.
Numerous features will be ar
ranged. One of these announced to-
day by Chairman Harper will be
concert by the Marine Band on the
Monument Grounds before a human
flag made by 1000 school children. 1t
is planned to form the national EN-
bIem at the north base of the Monu-
ment.
The Washington times., 1917-03-25
SUFFRAGE CALENDAR FULL
Week to Be Crowded With Events
At Headquarters.

Various club activities, including
teas, lectures, and meetings. VIII
make headqusrters Of the National
Woman Suffrage Association at loZo
Rhode Island avenue, busy place
this week.
These activities begin with tea
this afternoon at 4:30 o'clock, with
Miss HeIoise Meyer as hostess. Miss
Leila Usher. sculptress, will tell OF
personal relations with Susan b.
Anthony.
The Junior Suffrage League meets
today at $3.50 o'clock. Mrs. Elliott
Cheatham is leader. Mrs. Edith II.
Town will lecture on parliamentary
law at IL o'clock Wednesday at head
quarters. Tea will be served from
4:30 to 8. in charge of the Anthony
League, with DR.. +. J. Brennon as
hostess.
Hostesses at afternoon teas during
the week will be: Monday, Mrs. Caleb
Miller; Tuesday. Mrs. Louis Often
berg; Wednesday. the Anthony
League: Thursday, Mrs. Frank Hiram
Smell: Friday, Mrs. Wesley Martin
Stoner. and Saturday. the College
Equal Suffrage League.