davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Tomahawk., 1917-03-22

some life or other endured violent
death. And our memory goes out with
our lives; that is why we awaken"
Tarrant said nothing and Emmanuel,
after a turn or two about the room,
proceeded.
"Well, to present the case concisely,
the condition was this: Cynthia Field
passed in her dreams into the person
atty of Lota, the priestess. And
though in waking life she was devoted
to her husband, in her sleep the image
of Field presented itself to her as a
Earring obstruction to her happiness.
He alone stood between her and her
happiness. And even after she awoke
this sentiment persisted for an hour
or two. Gradually her dreams were
coming to color her waking life, to
dominate it; she was growing to hate
her husband; she accused herself bit
terly and asked me what she could do
to conquer this unnatural aversion.
She took all the blame upon herself. /
gave her some harmless prescription
to make her sleep soundly and wrote
an urgent letter to Field, asking him
to call on me.
81 shall never forget the haggard
look upon his face. I wish I had ia
ken your advice and broken stones
he cried. The old obsession had re-
turned, but immeasurab1y more strong
". He knew nothing Of his wife's
psychical troubles and thought that he
alone was responsible for the GOODNESS
that was growing up between them.
"It is only when I dream, DOCTOR
he said, that I become my normal
self again. If it we're not for that I
think I should go mad. But in my
sleep I see Cynthia again as she was
when first fell in love with her. In
my sleep I love her more devotedly
than ever, and it Is this which sus-
tains me against the day, when I hate
her. What good will it do to mince
words? I hate her by day, and think
only of Lota, my beloved
Here was a strange and complex
situation. These two peoples lives
we're at cross-purposes. The husband
loved his wife asleep and hated her
The Tomahawk., 1917-03-22

ern world, have been suicidal. re-
solved to attempt the latter. But it is
one thing to restore the psychic body
of a forgotten life and quite another to
destroy it. These phantoms have a
personality of their own; they will not
die; they cling to life as passionately
as you or I. Yet in one respect they
differ from us, because they can only
live over again the episodes of their
past; they are incapable of assimilat-
ing the experiences Of this new life
which they usurp.
II was still thinking out my problem
when received another visit from
Field. If he had appeared haggard be-
fore, this time he looked like mad
man. He was unkempt, unshaven, and
gave me the appearance of man who
had been on a prolonged debauch.
"'You've got to do something at
once, DOCTOR he said, sinking down In
to chair despondently. Cynthia tried
to kill me last night
II was Mortified and yet not entirely
astonished. I knew that, under the
spell of her past, her normal life ap-
peared strange and unreal to her. l
quieted him and asked him for the par
ticulars.
"'It was about two o'clock Field
answered. OF a sudden I awoke with
a start out of a profound and happy
sleep. I had been so happy, doctor!
was back again at Salem with Cynthia
in the days of our courtship, before
ever I was impelled to write that
CHASTITY book. / awoke with start
and sat up. Cynthia was standing at
my side, bending over me, one arm
flung back. seized it and forced her
hand open. This is what I found In
side.'
HE pulled from his pocket a sharp
stone, with a razor-like edge, evident
~ taken from the road. 1t was just
such a stone as is used by the thou
sand in macadamized streets; flint,
keener and harder than razor blade.
1t was fearful weapon; it would have
mutilated him abominally.
"'She seemed to have been dream
ing. She stared at me as though sne
The Tomahawk., 1917-03-22
A Lost Tip.

Georgie-I wish I hadn't fought
Horace Pinkton this morning.
Mother-You see how wrong it was,
don't you, dear?
Georgie-Yes. cause I didn't know
till this afternoon that he was going
to give a party.
The Tomahawk., 1917-03-22
His REGULAR Job,

New Minister-Do you take any
periodicals?
Lady-Well, don't, but my husband
takes 'em frequent. I do wish you'd
try and get him to sign the pledge.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Ma stezaJ Je ruska revoluciia odprla vrata
SibiriJe tisocerim "zloGincem', katerim jc bila
to dezela proklestva in najhujsega gorja. Ncka-
term rrradikalcem sluzi menda tudi to Ia del IT,
stih arsunentov, $ katerimi ''dokazujejo' brcz-
poinenbno>t ruske revOlucije. Mi 81 pac dovoli.
mo blti drugega micnja in vidimo ravno V svo-
bodnem povratku revOlucionarnih iZynauccv We.
hKO znanicnJc move dobe V Rnsiji.
Scvcda, bivSc carsty o Sc nj socialisticua de.
zcla. Sanjati, da hi mogla Russia = industriio.
III Ic Sc V povoifh, kar cez noe skociti IL fevIaluc
aFtOHracIle V socializem, ST pravi res saniati. Me
poo sofilcem nebcskim hi lazicga, kakor izrekati
take rEdIkalnc be>cdc. Ali : takim ''radikaliz-
MON nina socializem ME opraviti. zakaj vsaka
rastlina lie rastc IVA vsakih tleh. in da Sc more H.
'cShlri'| socializem. mcrajo dozoreti pogoii zani.
Eden najvazncjsih pogoiev pa je %politic,la
dchckraciJa, IN zanjo JIG rlska rev0lucija pripra-
VIA tia. Padec carskc avtokracije lie y iniercsu
'oclalizma, cctudi Sc ne bo iutri V Rusiji vpeljana
""lekiIvna lastnina. V njegovem intere,u il,
ker Je zdaj pot do MEGA silno skrajsana in boi
zaiIJ srlno o~iajSau. V Interest," socializma je BIZ
IN ruSka revolrciia, kcr dobi razredni BOZ Selc Sc
dag JasneJse oblike III ker Sc rlIski proletariat
NC 10 moral boriti sele "a %nroznost, da sc sploh
bOjujc.
Med najvaznejsa spoznanja .moderncga soci-
1llhma spada nauk o druzabnem razvoiu, il ka.
icrcSa >lcdi, da mora biti tudi socializem pro-
"""' 'd"N'Jd. ->efLUglOnO Sc mora IL Sedanlc
d'1tzbc razviti socializem; ali razviti Sc mora.
i'ahko je razvoj potasneisi, lahko JIG hitrejsi, toda
cclln nujnih faz V druzabnem procesu ne more
preskCjiti.
Rrska rcvolucija je pospeSila razvoj. In
pray krepko ga JIG p~ospesila. Boil ga je pospesi-
Ia, kakor vsc dema goSke frazc ultra radikalccv.
III sluziJo reakciii tako, kakor bi to deIali nalasc.
' rcsnici jc ruska revolucija neznansko vazcn
dogodck ne lie IA rsko delavstvo, temvec "a So
ciaIistlcIo 9ibanie vsega sveta. ZgOdovina So
eiaI'zma jo DO vpostevala pc zaslugi.
O'voritev Sibiriie spada med najznacilnejsc
cpizcdc &c revolucije. Cetudi morda politicno ne
raJbolJ vazcn. ic pa vendar posebno si%mptomati-
cen povratek katarihc Bre;kovske. 20 vsem sve.
tn znane pod %priimkon, "stara matt ruske revolr-
clJc Memo inc in Oeseda rpvolucija sta imeli
n' R'aekem takorekoc enak pomen. Ko so 10
poslali V Sibirijo. so hoteli simbolicno pokonati
revolncilo: MEN povratek V domovino simbolizi-
ra ~vstajenje revolucije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Jc blla ob>ojena ma >mrt i'm tudi usmrcena Sk,rn.
no Z MO je bila atcntata udelczcna Jessie Helf.
manu., zldovka, katero so l. MO vred obsodiIi ma
smrt, Xxi pa je knlalu zatcm umrla V jeci. potem
ko je dala zivljenje otroku.
Pocasna smrt V jeci ali prognanstyu pa je hi
la usoda, ki je zadela cello vrsto drug:h bcrilk IN
svobodo ruskcga naroda. Lee primeroma maih-
menu stevilu teh borilk je bilo usojeno doziycti
|hago stvarl, "a katero so tako rade wolfe Zrtvo-
vale ~zlvlJenJe III prostOst. Med temi ie tudi We.
ra Flgner, XII jc bila leta 1854. obsojena ma smrt
a pomilosccna V dosmrtno jeco. Tia reyolucionur.
ka Je prezlvela celih 20 let V irdnjavi Schli,sel.
burg. 70 vstaji leta 1905. jc bila i~zplscena M
presto, nakar Sc je podala Y inozcmstvo, duScvno
III telcsno micena.
MatJuska BreSk0vskaja' je priSla pred wee
letl V A meriko, kjer je skupno 4 ruskim pisatel-
jem IN revolucionarjem Cajkovskim uspesno de.
'oVaia IA >lvar svoJega naroda. ko sta sc |. 1910.
oOa NrnIla V RUSTIC, SO iu takoi priieli ter obdol-
zllI vcleizdajc. Marsikomu jc Sc V spominu. da
Sc lc od tukaj skuSalo izposlovati oproScenje obch
rilsk1h rcvolUcicuarjev, in doseglo Sc jc toliko. da
Je bl CaJkovski proti v|arScini do proccsa on.
seen ma prOStih nogah. lZmed njiju DIVES Sc ie ms
ka vlada posebno bala BreSkovskc. Bila je obso-
jena V prognanstvO V neko zelo oidaljeno kaznil.
no kolonijo V Sibiriji, docim .je bill Cajkoyski O.
prOSccn.
krog lrta 1906. nj hilo mic nenavadne.a. Ola
so mladc dcklicc V kronstadtu zahajale V NORMA
bhVfh u-
rSKc Dezn!cc. kadar lc Slo Ia to, ola Sc pridobi IA
rcvolllcIJo posadka ter velikc ruske mornariSke
postoJanke. PRAY do zadniih dogodkov. Xxi so j.
mel IA posicdico strmoglavljenje ruskega carja,
Je Hlvela V neki ruski jcGi rcvolucionarka Marin
Apirldcnova, Xxi ic lcta 1906. usmrtila podguber.
iatorJa province Tambova. Svet So yotoyo 60 :
studom spominia ncpopisno grdega ravnanja.
kateremu je bila izpostavliena neka mlada dekli.
ca, preden sc je izvrsila mad MO smrtna obsodba
III katprO raNnauip 10 tyuriln ,n,oJ "a, l:.:
Marie Spiridonove.
Govor Marie Spiridonove pred sodium dvo.
rom DO zlvel naprcj V zgodovini ruske revoluciic
Kot neslnrten document. Sodnike je nagovorila
ma sledeci .naGin:
"Gospodje sodniki! kje vidiie vesele obraze
srecnih III zadovoljnih? Takih obrazov spioh nj.
Cello oni, XII imajo Sedaj navidez moe V roki. so
polni skrbi. Vedo namrec, da je ura Nth triumfa
zeio kratka. Jaz sama sem ma tenn, ola odidem
~ z~ivlJenJa. Lahko me ubijete. vedno zopet ubi.
Jate, kot ste TO re storili. Podvrzete me Iabko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

ccmo %pridobiti, ne DO najmanje dvajsct let mogo-
&c izbii to IL glave. Ma tai nacin 81 onemogocimo
propaganda in delo IA socialism. To Sc pa ne
more suatrati IA pametno taktiko.
TO je. bilo BensCnOvo m~iSljenje in podobneya
mnenja 80 bill Sc nekateri drugi DELEGATE. Toda
clovek Sc je pc kratkem opazovanju lahko pre-
pricul, da Je prisla vecina delegatov +, predsodki
ma konvcncijo: jedro teh predsodkov pa je bilo
TO, da "moramo biti boljSi socialist kakor V Mem
tiji.'
Zmisel te teorije 81 je tezko razlagati. SIEVE
ola, &c sc vzaine V poStev, da je vecina nemSke
>ocialistitnc frakcije glasovala ia vojne kredite
III da 1ahteva cd ameri;kc socialistiGnc stranke,
mai ne ravna tako, hi tlovck soglaSal. Ampak
omenjeni delegati so pri;li ma konvencijo Z ma
mnom, da povedo svetu ''Delavec nina domo-
vine, torei nina niGrSar braniti. Vsi parliament
in yc Wade so zanj cnake /. d., i t, d." MISC sc
vpraSali. te hi bill l.ic6knecht tudi tedai prot vol
nj, ce bl bill prisli c~arjevi kazaki V Berlin; ali
hi bl Hervd Sc Ia vojno, &c hi francoska armada
o~svojila Alzacijo in drla dale V NemGijo. Lieb-
knecht je incl tehtnejSc razloge. ola ie mastopal
proti nemSki vladi, kakor %pacifisti; on io jc dol
ri, da ]e provocirala 10 vojno. Strinjam So 4
Mi min smatram taktiko nemske veGine "a eyre
seho. Toda KAY mai : tenn dokaZem! Mar TO, da
je Liebknecht pacifist, socialist miru "a vsako cc-
no IN ia ga tisto mic ne IcniYa, kaksna ie vlada.
&c hi delegati. XII 50 tako mi>iili, lie vedeli. ka-
ko dalec so od Licbknecht0vih idej! &c Sc pre-
SOFA L mednarodnega >tali>ca in pc scdaniih raz-
mcrah, >plOh MISC Liebknechtovci, ampak stole
mnOgo blize Sc%heidemannu
IL vSega je lahko poSuc,i, ia ST muslania tr-
ditcv nekaterih tlanov konvcnciie, da TIA vojma nj
popularna, ma dcjstvo, da jc vojna slucajno Z
\cmclJo: biIa III PA p0v>em 'popularna" go hi
bia ma primer Z Mchiko ali .Japonsko ali pa
nemara Z Anglijo. Brez vSch predsodkov sc lah-
kO trdi ,da porocila veGinc MISC p~odpisali, kakor
pravi Berger, cato, da hi IA sedaj opustili dlako-
ccp>tNo, ampak cato, kcr je porocilo Y prilog
\cniciji. lc tako ie bill >ploh mogoG kompromis
med 'Progermancy", ultraradikalnimi "pacifisti
in nckatcrin'i, ki >topijo n~airajSi ma tisto stran.
kjer je veGina. &c So Sc apomnimo, kdo ie bill
ma p%rcjSnjih konvencijah nasprotcn na>cljcvamju
AIlatov, pa Smo ma jaSncm.
No JIG priSla iziava vecinc V specialize debate
III Sc Jc prctrcsala od Siavka do stavka, SO ultra
radikalci takoj Y zacetku >iili ma To, da So >prci-
ne %izjava. da jc stranka proti vsaki ofenzivni i'm
dcfcnzivni vojni. To So hoteli zlasti oni. Xxi so
p%odpirali loU limo s%tal;Gc. Todn tcga mi sprcic
la vccina odbora, in pokazalo Sc je. da Sc tudi
konvencija nj dala gnati tako daleG. Kajti pri
glasovanju po imcnih jc propadel ia predlog z g.
GLASGOW prot Ill.
Po Ovinkih so polovico tega stavka pozneir
vendar vrinili Y %iziavo. in STEER tam. kjer ic re-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Porotilo nekega ameriSkcga dopisnika pri-
poveduje o tel epizodi sledecc podrobnosti:
Emo prvih uradnih dejanj jrSticncga mini
SRA, provlzoricnc Wade V Ru>iji, kerenskega, jc
bila oprostitev katarinc BreSkov>ke. stare revo-
lucionarke, izgnane Y Sibirijo. Y TEN uradnem
OdlOku je vidcti vrhovno toxic boja. XII ga vodi
"a svojo prostost ruski narod, XII ie V teku pol sto-
lctJa doprincscl svojim idcalom toliko zrtcv. ko-
likor Jh ciovek zastoni Nce V zgodovini osvCbo-
dltve narodOv. kadar izvOli ruski narod Svoic
delegate Ia narodno Zborovanje, cigar naIoga ic
dol0citrv Csnovne pOStave IA vladno obliko. Sc
bodo yolitev udclezilc tudi zen>ke, popolnoma
cnakopruvnc 4 moSkimi. V nobcni dezeli nj soic-
iovanJe nlCSklh III lcnsk Y boju proti avtokraciji
pognalo tako glObokih korenini, kakor V Rusiii
NHrUk jc najti deloma Y ruskcm narodnem znaca.
lu. Il Sc V vecji meri V stremljcnju 30 prostosti.
Y tenn boju "a prostost so ruskc zenskc tako gle
dc della kot gledc muccniStva V polni meri dopri-
nc,lc svoj del.
To Sc je godilo pray cd prvcga zacctka. ko
Je bio revolucionarno gibanjc malo po odpruv-
ljcnju tlacanstva lcta 1861. Sc V povoiih fer ia
korckoc misiiSko dclo. so odhajale zcnskc in mo.
ski Z vseucilisG, tehni6nih sol in drupih zavodov
V svct kot ucitcljl in ucitel jice, zdravniki in
zdravnicc, babicc, tclavci i'm deia vke. da poneso
med narod nauk o socialpi in poIiti@ni prostosti.
40 pa SO ii apOStOli V tcku casa deloma vslcd kru.
tcga zatiranja cd strani Wade, deloma pa vsled
femme nevednosti naroda ma drngi strani spozra-
Ii, da Je takO mi>iisko dclo brcz vr"dnosti. so So
zcnske L cnako odlocncstjo kakor moski odlocilc,
da sc upOrabi tudi sila.
Med prvimi odlicnimi zastopniki tie bojevite
mlade Rustic vidimo Vero Sasulic. potomko pie.
miske druzine. Xxi je leta 1878. 5 strelom IL re-
vOlverja ranila takratne9a prefekta V Petrogra.
du, gcncrala Trepova. Razpolozenjc proti priga-
njacem tiranstva je bilo takrat tako moGno. da je
bila Vera Sasulic oproScena cd porotncga So.
diSca.
V prihodnjih dveh letih ie bilo zaznamovai
cello vrsto deloma ponesrecenih napadov ma viso-
Ike uradnike takO V giavnem mestu kakor V pro-
vincah. Mic mani kakor trije ~atentati so Sc
uprizorili ma carja Aleksandra IT,. doKier So nj
koncno posrecil zadnji. mcseca marca leta 1881,
katerega je vodila Zofiia PerOvskaja.
Tia zenska ie bila hi nekega prejsnjega ge-
neralnega gubernatorja V Petrogradu. a Sc je.
sledeca toku casa, posvetila poklicu liudskoSol-
ske uciteljice. dokler nj koncno zasla V teroristiG-
no organizacijo. Bila je prva revolucionarka XII
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Sodrug Spargo st je V svOjem odgovoru nu
porocilo z ozirom ma izjavo in program U vojni in
,uilitarizmu, Xxi ga jc bila predlozila konvenciji
vct.na, posluzil Bergericve lraze, da sta dive soil
socializma HistoriGno in histericna sola. POdpi,
sanci perocila V vecini med mimi Berger - ie
dcial - spadajo V histcricno solo.
kdor le zasledoval ma konyencill psihologijO
dclcgatov i'll sliSal Sparga, ko je izroSel te znacil-
ne bcsedc, 5 katerimi je duhOvito pokazal, kako
lahko postane oGe kaksne fraze pod pritiskom raz-
mcr sam njcna zrtev, je moral priznati, du je
Spargo Zadei V emo.
Ma IT. louiSki konvenciii So bile z~aStopanc v
glavnem tri struic, Iii so Sc cepilc Sc Y vetie in
nanjSe skupinc pc taktitnih rallikah. Use SO sc
razha iale sploh le V taktiki.
TIE glavne struje SO bile konstruktivni, poll
ticno konsekventni ~marksisti, ~pacifisti, XII grcdo
V normalnem casu sporedno ) prvimi, u so scdai
padi V simpatije Nemcev III ultraradikalci -
nazvani ccsto imposibilisti, XII so vedno proti v>a-
kemu pOzitivnemu delu, zeolj propagandisti.
Dasi clovek V TEN abnormalnem Gasu tezko
della definlcije, $ evendar erez pretiravanja lahko
rece ma podlagi izjav in obnasanj dotitnikov, XII
Iavzemajo emo ali drugo stalisce, Ola z~astopajo p"-
vO strujo Spargo, drugo Hilquit Z Bergerjem, il
tretjo Bouidin - katerfeld - Shipley.
KIDD ne We, ia je Berger re nestetokrat izja-
vii, da je u Nemci" Cisto logitno JIG torcj, Tia
je dObil svoio satisfakcijo V pacifistitni struji in
da mu nj delalo nobene preglavice p~odpisati kom-
promiSno p~orocilo vecine, vzlic temu. da Sc tax
tidno cisto r~azhaja Z %mnogimi, XII so p~odpisali isto
porodilo. Isto bi Sc lahko reklo o Hillquitu, IIo-
ganu, Hartmann in Leeju.
Kako je vzlic zelo nasprotnim nazorom o takti-
Xxi. bio vceini mOGo6e priti do sporazuma, polka
&c Selc stenograficni zapisnik. Kolikor SC more
reel sedaj, jc pribito to, ola JIG odbor (vsch 15l
soglaSal v eni toGki, in STEER, da sc ne more re-
cL. da delayci nimajo domovine in da ninaio nj
cesar braniti. Ia podlago je sluzila revolucija
V Rusiii. kjer so 81 delavci : pomoGjo ~voiaStva
pridobili mnogo demokraticnih zahtev, XII 80 tc-
mcljni kamen "a nadaIjni socialisticni razvoj. l.
stotako Sc JIG razpravljalo O vladi ma Finskem.
kjer imajo socialist takorekoc vso Waldo V svo-
iih rokah. &c sc sprejmc fraza, da nimajo dclav-
ci doomvmc in nimajo torej nicesar braniti, tudi
tc sc jim pOskusa to kar imajo, oteti, V rusko-fin-
Skem ~slu6aiu torej naStaviti zop"t carsko Waldo
4 zunGnjo silo, bi sc priSlo do zaklju6ka, da mo-
rajo delavci IL golega ~pacifizma trpeti in spre-
jcti reakcijo in n~aSilstvo. Nasproti tcnu JIG pri-
sci odbor do spoznania, da imajo delavci V eni in
drugi dezeli ne lie pravico, ampak dolznost, ola
branijo, kar so pridobili. To je V interesu vsc
infernacionale, torei tudi V interesu ameriskih
socialistov.
%iiilquit, Xxi je Y odboru vodil debate in kriz-
ma z%asiiSanje, JIG sprawl ia dan cello vrsto vpra.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

ceno, ia je proletariat opravicen pograbiti "a
oroljc, ia varuje interese, tOda "varuje maj Sc,
da ne pojde V past pretvezne obrambne vojne
kapitalisticnega razreda.'
Ia svojO defenzivO torej je proletariat. Kdaj
je V svoji defenzivi, 81 pa lahko tolmatijo social
sti vsak po svoie: Ortodoksni ortodoksno, kou-
struktivni pa 5 konstruktivnega ~stalisca. Da pri-
hajajo tudi zopet ~sinpatije in antipatije vines, SC
razumc. TIE obstajajo, in tajiti Jill bi pomenilo j.
graft vlOgo ptica noja, Mnenjc o p0nienu OBJ
rambnc vojne je torej Sc vcdno odprto; zaprto
je lie tistim, XII so 81 namenoma ogradili ~politicno
obzorjc. Pc izjavi, XII 10 je veGina sprejcla, ne
more nihce dolocno rec, kaj je in kaj nj defenziv-
ma vojna in kakSno stalisce velia IN sociailstc V
ten ali v onem %slucaju, kajti ve je odvisno od
razmcr. V katerih bo stale delavstvo Y TEN ali V
onem sluca iu.
Dolo6no je precizirano staliScc sc je ma komven-
ciji izrazalo lc V dveh iziavah: V Boudinovi i'm
V Spargovi. PrvO je bio jasno negativno, drugo
pa jasno pOzitivno.
Boudinova izjava izkljucuje vsak dvom o
taktiki, XII maj hi bila po ~njegoveln mneniu me-
rodajna "a socialiste V kateremkoli ~sluGaju vojnc.
NjegovO staliSGe je povsem dogmaticno.
NasprOtnO jennie Spargo V poStev razmerc,
XII vladajo V Evropi, zlasti polozaj, XII ga je ustva-
rlla ruska rrvolucija, in m0znost reakcije, XII hi
lahko pogazila njene uspehe. Logicno izvaja, da
je "a mednarOdni socialism V tenn polozaju t.
dmi izhOd, da podpre tiSte silc, XII sedaj vodiio bcj
pTOti ccHtTdlhO eNFOpShl aNtOhfacJ.. - tikem
staliscu je bid V casu velikih dogodkov tudi Marx,
pray tako Enges in drugi priznani socialist.
Spargo he stoji ma s~taliScu Use ali mic, anu
pax hoGc korakati cd postojanke do postoianke,
doklcr ne DO zadnja postaja Use. Taxa j6 po,
revolucijc splOh, i'll lie pc TAXI pcti so revolucije
lahkO %uspeSne.
VpOstevajoc, da je lnternacionala sestavliena
IL narodnih Jelov i'll ola JIG izguba della V social
sticni politiki izguba "a vso Internacionalo. iz-
vaja Spargo, ola Je vsakemu dclu potrebna avto-
nomija, da Sc omogoGi nadaljnji razvoj V social
ZEN.
&c 81 vzame vse skupaj, Sc kOnvencija DO
v'ch debatah III mOglo zediniti "a skupen, zado-
.volJiv program. Spargo ie V imenu pctdesetih
prediozil nov program manjSinc, XII gre poleg
omega vecinc ma splCSnO glasovanjc. TIA program
Je kratek, konstatira, da je vojna fakt, : katrrim
moranro racunati in ia moramo, IL .tcga deistv:
crpati vsc. kar Sc more izcrpati V prid naSemu
sibanJu, zlasti da Sc izvrSe reforme, katerim Sc
Je ameriski kapitalizem V normalnih cash najboli
trdovratno upiral.
NaSa dOlznOst bo, kadar pride Zadeva ma splo-
sno glasovanje, da Sc udelezimo razprave in da
po svojem najboljsem prepriGanju podpremo tisti
program, Xxi DO najbolj V korist proletariatu.
Frank Petrich.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

SAM, izvlrajocih liz razvoja in liz dejstev, Xxi sc ma
naSaio ma vprasanie obrambe. In II jbolj tesnosrtni
"kozmopoliti," XII Jim je IL sama beseda OBJ
ramba" poSastna, so prisli V stisko, da niso mogli
odgovarJati me ma Ia NpraSanja. Toda glavni
problem, Xxi 81 ga JIG izbral odbor, da ga resi-, .ie bill
takozvana "strankina discipline -, pa maj Sc vaz-
no vparasanje taktike V slucaju vojne ze resi- ali
ne. Tako 81 je mislila vsai vetina. koliko DO
vrcdna ma tax nacin osnovana discipline, te DO
nH s~ploSnem glasovauiu sprejcta iziava, pokaze
bodocnost.
Ia podlago, ma kateri maj hi st ustvarila la
discipline, tudi &C sc ne resi- glavno v~praSanje -
Xxi 81 pc mOjcm mnenJu res NJ DO resilo, duklcr
traja vojna, ST je jemalu mnenje, da voina A
merike Z NemGiio nj popularna. Po TEN mneuju
hi stranka, ce spreime pacifisticen program. lah-
ko zbrala okrog sebe pacifiste >plol; z NTH po-
mocjo hi mOrda tako 81 Zdi, ola sc je sodilo
lahko ovirala vladne nacrtc in, &c hi Sc Ia agi-
tacja pokazala plOdno eventualno i~lvaJala
prakticne p~osledicc.
Odgovor ma vpraSanje, koliko bodo ii nacr-
ii p%rakticnf in &c je mnenjc o nepopularnOsti
vojne med amerSkim narodom utemeljeno ma
kor sc brez s~plOsnega glasovanja he more odgo-
WORTH - moramo prepustlti bOdoGnOsti.
NpraSanje pa vsekakor nastaja: Ali sc pra-
vilno sodi razpolozenje amerSkega naroda v tel
vojni. pristevSi tiste, XII simpatizirajo 4 NemGiio.
\ezmlselno bi bio podcenjevati nemSki vpliy
Y Amcriki. Ali pray tako bi bio brez zmisla,
poGcenjcvati vpliv vladnc politikc Zedinjenih dr.
zav Y tenn konfliktu. &c Sc hotc prcsoja,i vpliv
socialisticne taktike ma ljudstvo. ma mase izvcn
strnnke, tedai je treba te vplive jemati V poStev.
Noini polozaj JIG poStavil socialisticno stran-
ko Zcdinjenih draw pred alternatives: Ali mai
gre : ~pacifisti, ali mai gre sama Ease. IL te al
tentative mora izvajati posledice.
Vctina konyenciic Sc jc pod gotovimi vplivi
mai so re bill takticni ali drugacni - izrekla
"a prvo stran druga6e sodi cctrtina delegatov,
XII Sc nj s~trinjala Z z~akljuGki vecinc, pa ic izdela-
la svoj poscben nacrt, XII pojdc Cbenem l. iziavo
vecinc ma splCSno glasoyanje.
Allan Benson, bivSi predscdniSki kandidat
in dclegat IL drzave New York ma konvenciji.
jc dcjal, da pozna psiholoSijo amcriskega liud-
silva in zaradi tega svari konvcncijo. nal ne .prc-
jenna prenaeljcne resolucije. XII DO obScgala mno-
90 besed, pa ne bO prakticna IA >tvarno delo.
Zmisel negovih besed jc bill Ia, da 81 strankn,
&c ne spreJme prakticncga programa in Sc slepo
zazene prot vladni politiki. IA dolg cas- .onenru-
goci uspeSno propaganda, kajti ceprav Sc ;cdri
sodi, da je vojna Z NcmGijo nepopularna. kar jc
danes morda dyomljivo vpraSanje, je kar goto-
vo, da postane popularna. in elm die DO traja-
la, tenn popularnejSa DO. &c pademo V ckstremen
paclfizem, mas DO amcriSka jayn0st smatrala "a
zaveznike Nemcije. In ameriSki masi, Xxi jo no.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

na1strasneJsim kaznim, vcndar pa ne moretc nj
cesar dodati temu, kar sem &c pretrpela. Ne bo-
jim sc smrtl. Lahko me sedaj ubijete, ne morete
pa umtl moJc we're, da pride IA gotovo cas- svo-
ooue IN srece IA narod, cas-, V katerem pride VOLTA
haroda do Hraza Ia tax nacin, Ola bosta V njej
vtesem resnica in pravica in bodo ideje bratstva
III prostosti he lie prazen glas. temvec del nasepa
MariJa Spiridonova ic bila o~bsojcna ma do
smttno jeco, III lie ma smrt, kakor jc sauna mislila.
disadvantages, rcsniGnega zivlienja."