Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

90 ma stoekhoinski konferenci je ta, da ne smejo
p~osamezne stranke odloGati O eelih narodih, XII
so sestavljeni IL razlienih strank. Manjsina ma
roda nina praviee, da bi ravnala usodo vsega
naroda.
S tenn naeelom Sc tudi mi popolnoma strinja-
mo. Ampak ravno S tenn nacelom Sc ne more prav
mic dokazati roper stOckhOlmsko konfereneo in
roper udelezbo sOcialistOv IL Zavezniskih dezel.
Wade so cello nekoliko neprevidne, &c
~izrekajo TO naSelo. Kajti dejstvo, XII so ga oei.
vidno prezrle, je, da tudi v njihovih dezelah ne
vladajo veeine narodov, temveG m~anjSine. in tiste
m%anjsine, XII vladajo, 81 vendar dovoljuiejo o nil
hovih usodih.
Zoper stoekholmsko lSonferenco se pa 10 pre-.
tveza ne more opraviecno porabiti. z MO Sc ne mo.
re utajiti, da je odrekanie potnih listov nedemo-
kraticno.
To je vredno nekOliko natanGneje Ogledati.
Nihee ne We, kaj bo stockholmska konferen-
ea uSrenila, sklenila ali storila. Ugiba Sc o tenn
lahko, vedeti pa ne more tega nihte, ker DO kon-
ferenca avtonOmna in neodvisna. Njeni sklepi bo-
do TAXI, kakor DO sestavljena in kakrSne b0d0
meme razpravc.
Toda maj sklene karkoli, mai bodo njeni skle-
pi zmerni ali ~radikalni, ma noben ns6in ne moreio
btu v svojih posledicah nedemokratifni.
Zdi sc, da so gospodje Balfour, Lloyd Geor.
&c In tisti, Xxi jim slede, pozabili M nekaj zelo
va2nega Konferenca v Stockholm lie more nS
~ Sa Shicpdtl. AHEleSht Uel1VSk1 StrdN-
ka Je bila pravzaprav Sc bolj p~revidna; izrekla
je, da maj hi bila stockholmska konferenca lie DO.
svetovalna, in da mai hi ~ seduj ne sklepala mis-
obveznega. Razlogi "a IA predloga so zelo razum-
INV. NoJna Je loeila dI&ave z nepreinOstljivimi
propadi In vsled tega so bile seveda tudi socia-
listRne stranke posameznih draw lo6ene. Delali
so Sc razlieni p~oizkusi, da bi Sc naSli stiki, ampak
ostali so %poizkusi, XII MISC mogli imeti popolnega
uspeha. Vojne razmere in Wade so napravile pre-
relike zapreke. Tudi ODE zimmerw aldski konfe-
renci nista bill mic druzega kakor poizkus. Cisto
napacno je postavliati Zimmerwald ma mesto In
ternacionale. Zakaj v Zimmerwaldu nj bila nix
dar zcatopana Internacionala nikdar MISC bill
tam zastopniki vseh socialistienih strank, ampak
zbrali so SO lie DELEGATE nckaterih posameznih or
ganizaclJ, XII Jill JIG veGalimanj slufaj znesel sku-
PAL. Ia odlOmek soeialistiGnih orsanizacf nina
M noben rscin praviee, da hi nastopal kot zastop-
nStvo vsega socializma in Sc svojevOljnO postay-
ljal ma mesto Internscionale. Zimmerwald .torej
tudi nj obnOvil mednarodnih stikov med social.
stienimi strankami in jill nj mogel ohnoviti. kcr
nj incl moei "a to in ker MISC bile prilike "a TO.
Do danaSnjeea dine so faktiGno stiki med so.
cialisticnimi ,strankapi posameMih cezel lpreki-
njeni. Niti med socialist; zavezniSkih drzav nj tes-
nth stikov: prav to velja tudi "a n~evtralne drza-
We. Vetina angleskih, belgijskih in francoskih So.
cialistov ma primer ne odobrava staliSca ameriske
vecine; tudi Huysmans, XII vodi sedaj posle med
naFodnega tajnika. misli, da je veGina ameriske
stranke. v zmoti. &c je takih nesporazmov i,
nasprotij vse polnO med socialist: zavezniSkih de.
2elr fedaj je zelo razumljivo, da jh je Sc veS
med tent ma eni in med centralnimi socialist ma
drugi strani.
Zaradi tega je popolnoma naravno, da mora
prva' internacionalna konferenca, XII je sploh mo-
coca, predvsem raZjasniti situaciio v Internaci.
onah sami. Potem sele je mogoee storiti, korake,
da Sc doseze sporazum med njenimi deli. In dokler
nj to %izvrSeno, nj niti misliti ma obvezne sklepe.
&c hi sc stoekholmski konferenci posreSilo, da
hi odpravila tiste nesporazume, XII jih je vsjna
zanesla med pOsamezne socialisticne stranke in
NTH vecine in %manjsine, hi pc nasem prepri6aniu
re s TEN opravila neprecenljivo delo. s TEN hi bila