Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12
XXI.

reel, da nimajo ruski delavci niGesar braniti in da
je zanje vseeno, kaken je ~politiGen sistem v de-
zel. Polititne razmere sc cd gospodarskih KRAFT
komalo he morejo lo6iti. Pod carsko Waldo 81 MISC
mogli delavci nikdar ~pridobiti takih koncesij, ker
Dt bila tedaJ policija, eventualno $ pomo6jo voja-
silva, razbila vsako stavko, Xxi bi Sc bila priGela $
tako dalekoseznimi zahtevami. V sedanjih razme-
rah morajo delOdajalci ugajati, ker nimajo "a
sabo drzavne sne, Xxi bi sciti!a njihOve privilegije
roper vsak nastop delaystva.
Prav taxi dogodki nam pa tudi razlagajo, za-
kaj ne marajo ruski socialist kajzerjeve image.
Ce bi bio tudi ~resnieno, da nj razlike med monsr-
hiJo III republiko, kar pa nj res, je vendar razlika
med sesturnim in dvanajsturnim delom., Da take
prldobitve ruskih delavcev tudi nemskim kapita-
listom ne disc, je zelo jasna rec. Nem6ija' nj dalec
od Rustic, in 'pozeljivOst' delavcev lie nalezlji-
va. Pridobitve enega della delavcev so vedno IL
podbadale druge dele, ako so hotel doseci kaj ena-
kega Nemski delavci 81 morajo reel: "Aao lie sest-
urn delavnik mogoc ma Ruskem, ne more biti ne
mOgoc ma NemSkem."
Ali tega 81 nemski kapitalizem ne zeli. cato
hi mu bho nadvse vsec, da hi Sc %sesturni DELAY elk
tudi V Rusiji zopet odpravil. A "a to bi bio tre5a
nekoliko sile, katero hi ~politiGni absolutizem nal
bolje izvrSil.
oeltno je torej, da hi bill povratek ruskega
absolutizma v interesu nemSkega kapitalizma. IL
tega sledi, da hi zmaga Nem6ije pomenila povra-
TEX absOlutizma v Interest," nemskega kapitalizma.
lzguba pravic, XII so jh pridobili ruski delavci,
bi pa enako slabo vplivala ma razmere d~elavstva
v drugih dezelah; cato je incl ruski delavski in
vojaski svet popolnoma prav, ko je v svojem ma
nifestu dejal: "Poraz nase revolucije bi bill poraz
vsega delavskega razreda."
20 vsem tenn mora biti %razumljivo, zakaj Sc
ruski socialist z vsemi stirimi upirajo zmagi
Nemcije in separatnemu miru, XII bi pomenil raw
no tOlkO- kOikar o. Napn1iia IL onolro -.
umlJivo Je, Ola Je vsaka podpora ruske revolucije
sveta dolznost vsega zavednega delavstva ne
lie IL solldarnOsti z ruskimi socialist, ampak Y
interesu zavednega delavstva samega.
z ozirom ma padec grofa Tisze pravi glasilo
ogrskih socialistov "Nepszava" v nekem elanku:
"Grof Tisza, eden najsilnejsih stebrov reak-
cije v EvrOpi, je Sci. Ogrsko delavstyo ne We,
kdo zdaj vlada, toda prepriGano je, da mora biti
kdor DO viadal zanaprej, ~izvOljen ma podlagi spIo-
sne in enake volilne p%ravice. Delavci ne bodo
trpeli starega rezima. Enkrat "a vselej mai bo
povedeno, da sc ne borimo "a gotove sedeze v par
lamentu, temvet "a demOkratiziranje Ogrske. Dc.
lavsko liudstvO ma Ogrskem zahteva mir brez
aneksij in Odskodnin in splosno volilno prayico
brez omejenosti."
"Nepszava" je pozabila lie ma emo toxic mi
rovnih pogojev, XII so jo izrekli ruski socialist: :
Ma pravico vsakega naroda, da sam odlocuie O
SVoJi svoDodI. TO Je has ma Ogrskem zelo vazno,
ker live tam pOleg Madjarov Slovaki, Nemci, Ru.
SIM, Rumuni, Srbi, Hrvatje in Slovenci, in vsi
skupaj ne marajo biti pod madjaronskim gospod-
stvOm.
Ne zamerimo "Nepszavi", da nj tega izrekla ;
zapisati take besede sc pravi dandanasnji ma
Ogrskem zagreSiti "veleizdajstvo". Ampak. da
nj ia totka mic mani wanna kakor sploSna in cna.
.ka volilna pravica, dokazuje VISA %politiSna Ego
dovina Ogrske. Nobena rec nj tako zadrzevaln
politicnega, kulturnega in gospodarskega ma 4.
predka Ogrske, kolikor nacionalni boji, XII jih jc
povzroealo madjarsko gospodstvo mad nemadiar.
skimi narodi.
Republika Uruguaj DO sledila zgledu Bra
lihJe in odpovedala svojo dosedanjo nevtralnost
! proti Nemciji.