Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06
Boo & i'm tehnika.

NaJvecje prekucije ma zemeljskem planetu ie
izvrSila tehnika. Ona Je takO stara kakOr Glove
stvO in Glovek sam je tehnicno bite. no je po-
bral prvi kamen in ga porabil "a orodje, ie polo.
I'll temeli tehniki. Cd tedai Sc je razviiala Gu.
dovito, in Z MO sc je razvijal Glovek in njegova
druZba.
Tshnika je dajala cloveku delovna sredStva,
da Jill jc rabbi sebi V prid. N|ajviSjo slave je do
segla, ko ie otela prrodi skrite sile in jr sprawl
la V GloveSko slulbo. Stroj, para, elektrika. to
so %znamenja tehniskega triumfa.
Ali Oh vsem svojem napredku je cloyek Sc
vedno potomec divjaka. Barbarski instinkti l.
majo izpod Use kulturnc povlake Sc najveGjo moe.
Ilr tehnika. brez katere hi bill ostal ma vse wee.
ne case zival, sluzi Sc vedno njegovim nizkim in
surovim nagOnom. NajveGje, ma jcudovitcjSe H.
najdbe ne koristijo cloveStvu, temvec posamez-
nixon; najsijajnejSi produkti una pomagajo div
.jastvu bolt kakor kulturi.
' V tehniSkih smotrah nam prinaSa vsaka Ste
vilka porocila o novih Una jdbah. Yeast so same
ma sebi maJhne ampak V vestih drugih imajo
tudi svoj pomen i'll nekoliko malih iznajdb ma
pravi vcasi prakticno veGji uGinek, kakor ena
velika.
Pa tudi velilik Sc he manjka.
V sedanjih dnch Sc obraca pozornost skora
najboli ma vojnotehnicne iznajdbe. Nepregled-
ma vista jih je re. Vojna ina velikanskc potrc-
~ NA''NHhA hi pa hNio UNIV va IL idI-
Sposobnejsi, kadar je potreba najveGja. Vsake
yrste orozja Sc je sele tekom sedanje vojne H..
popolnilo, tupatam tudi tako izpremenilo, da Sc
lahko gOvori o poponoma now iznajdbi. Sired
silva IA napad in "a obramfbo, ia zemlji, pod zem-
ljo, V zraku, ma vodi, pod vodo Sc neprenehoma
mnoze. IL kemicnega laboratorja vzame napa
dalec strupne pline, da DO Z mimi nicil sovrazni.
ka; ia INA de maske, da sc jim ubrani. Eden
konstruira move oklopne vozove, drugi ne miru-
ie, dokler ne iznajde napravc, da Jill DO razde-
val. Rusi naznanjajo, ia So izumili najstrasncisi
top, Xxi jc kdaj metal smrt ma mile dalec; koliko
casa DO ira jalo. pa izdelajo ncmara pri Kruppu
Sc nekaj siraSnejsega?
Mnogo vojnih iznajdb j. takih, da hi pray
lahko sluzile namenom mirne kulture. Toda ken
St koljejo narod. je voJka prva, Xxi vpraSa pr
ysaki i|Znajdbi, &c le ne hi mogla porabiti "a
mlor.
vcasi Sc iznajde kaj takega, cesar militari
zem sploh he more porabiti. a tudi tedaj Sc maj
raise zdruzi L blagCslovOm proklestvo.
Tehnik i7najde nov stroj IA fabrikacijo ste
kla. Delo Sc 4 MIN neznansko ola jSa in pospeSi
Steklenica, Xxi je vzela pref pol ure della, ie soda.
V petih minutah gotova. kruh Sc lahko izdelujC
takO, da Sc ga clOyeSka roka sploh ne dotaknc
Masino dclajo maSine, in Nth deli so bill izdelan
Z maSinami. Mostovi sc zdelujcio in sestavljaic
; stroll, V rudnikc so 81 stroll izkrcili pot. Ccst
ne jarke, kanale rijejo in ~kopljejo zc stroll. u;
jarck. dog tisoc, globok desct in dolg diva ccvlia
potrcbujc maSina, XII jo zene gazolinov motor
komaj Ell dan.
Kjc je delavcc, Xxi hi mogel tako vihtet
kramp, da hi lahko tekmoval $ takiIn strojem?
Toda premislimo malo. lie Ii iznajdba take
ga stroja dobra ali slaba rec? Podjctnik racun;
prihaja do zakljucka, ola ne bo nikdar porabil to
liko gasolina, kolikor hi znasale place delavcev
stroj mu ~prihrani mnogo denarja torej jc dobra
prav dobra rec.
Brezposleni delavec vidi, da mn je zelczn
tovaris odvzel delO in kruh. &c he hi bio teg'
monstruma, hi moral podjetnik NIGGA %najeti, p
hi Sc lahko prchranil. Torej je tax stroj prOkle
to Saba rec.
Druzba, V katcri zivimo, mas JIG napravila tn
Ike, da mislimo najprej ma tisto, kar je najbol
nenaravno. Moramo tako misliti, ker ie druzbt
sauna nenaravno urejcna in navadno JIG tisto, ka
nam jc najblizc, tudi nenaravno.