davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30
CARO- DVARAS-SNIPU LIZ.
DAS.

Petrogradas, kovo % d.-Radi-
kalu laikrastis Z II S SIX a a V O.
liza talpina straipsni, kuriame
isrodinejama, kad caro- dvaras
Carskame Sele buvo "vokiSkp Sni-
pu lizdas." Laikrastis sako, kad
tapo paskirta speciale komisija
istyrimui "kriminalisku prasizen-
gimu buvusiu ministeriu, papil-
dytu paskutiniais metals, ant XII
riu Rasputinas uzdejo galutinq
taska."
Dalis sio straipsnio skamba
sekanciai:
"Pirmiausis kriminalas buvo-
isdavyste, o turejo savo lizda pa
lociuje. Caro- dvaras It. y. caro-
aplinklnlaD didesnej savo dalyj
buvo vokiskas, 0 apgailejimo ver-
ia role Sturmerio, kuris meglno
itraukti Rusija j atskira susitai-
kinima su Vokietija, buvo vi
stems zinoma. Musu talkininkQ
laikrasciai kaltino Rusijs, kad i
isduodanti Vokietijai Rusijos ka-
riskus sekretus.
"Aleksejus Chvostov, kuris ta-
po prasalintas is vidaus reikalu
ministeriu uz tai, kad jis megino
priversti prize persiskyrimo tarp
Nikalojaus If Aleksandros (caro
If carienes) If kuris name uzmu-
sti vienuoli Raspdtina, pasakojo
savo draugams, kad jis .turejo
dokumentus, kurie rode, kad tarp
carisko dvaro 'ir Berlino buvo
susineSimai If kad Rasputin buvo
apsuptas vokiskais snipais, kurie
lengvai isgaudavo nuo nusliaku-
sio vienuolio rnsq kariskus SEX
retus. Chvosto8s kuris pals pri-
klauso prie "talnsiu Rusijos jie-
gu, nieko nepadaYe .Carskame
sele, kad sitokia dPvyste ssulai-
kius.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30

Cambria. Vokieciai pats prisi-
pazlsta, kad toj fronto dalyj jie
atgal pasitrauke.
Ir prize Verdnn vokieSius pa
sieke nepasisekimai. Tame from
tie francuzai ateme smarkiai 81
namus vokieciu apkasus prize
Malancourt.
Vaidai Amerikos su Vokietija
dar nepriejo gallo. Xxi siol dar
nera kares, bet nera nei taikos
Amerika, nepaisydama besiprie-
Sinimo namieje vokieciq If ju
.pritareju, drutina savo kariskas
pajiegas, kad galetu atmusti vo-
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30
keyoliucijos begis Rusijoj.
Kares minister's apsuptas vokis,
kais Snipais.

"SSfeoo WINS
kais snipais.
Mes zinome,-raso toliaus ia.
sal laikraStis-is laiSko Guckovo
kares ministerio, raSyto generolu
Alexejevui, kad Steurmer (bu.
vusis Rusijos premieras) If Be.
llajev atsisake priimti Angliios
pasiuliJima, kuri zadejo pristatyti
rusp armijai puse milijono sau-
tuvp. II daugiaus panaSiu fakty
yra surinkta per ''atSigynimo ko-
misijq,~ kuria paskyre duma.
Mes -zinome apie pasekmes
gen. Suchomlinovo pasidarbavi-
mp, kuomet jis dar buvo tik Kie-
vo gubernatorium. Tuomet iis
apsupo save snipais. 10 arti-
miausiu prieteliu buvo komandie-
rius Austrijos snipu organizaci-
jos. Musq kariSkcii slapta agell-
tura apie tai zinojo, bet niekc
negalejo padaryti. Sitos isdavy.
stes pasekme buvo tokia, kad ru-
sal buvo sumusti ir tas kainavc
milijonus gyvaseiu. Ka mes da-
bar turime daryti? Ar pavelyt
Nikalojui gyventi grazioj Liva-
dijoj tarp geliu, kurias jis tair
mylejo II liuosybeje, kurios jis
visuomet gyne kittens? Ar ga
lima jam tai pavelyti, kad jis
galetu suorganizuoti If kitas
tamsias jiegas atgavimui sostc
Romanovams?"
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30

generolas Kornilov. Atvykes su
saVo stabu i Carskoje Selo sto-
t. gen. kornilov uztelefonavo i
palocip, klausdamas, kokiu la;k,,
)iS gall pasimatyti su cariene.
Jam atsakyta, kad cariene bis
satava priimti pasiuntinius ~
puses valandos. Atvykus gen.
N0rnilovul su savo stabu palo-
clq' jie tapo nuvesti privatis-
kus eN-carienes apartamentus.
" kelly Valandeliu ,asirode ex-
carlene, juodais drabuziais apsi-
I rengusl, If papraSe visu atsisesti.
Jos pirmi zodziai buvo: Kan
as turiu butt dekinga uz jpsu
vizita:"
Generolas Kornilor, pakiles
nuo sedynes, atsake:
- AS atvykal sulyg paliepimo
mlnlsteriu tarybos ir as turin
Jums praneSti apie tuomlaikinss
valdzios nutarina.
Buvusi cariene tuomet taipgi
atsistojo ir tare:
- AS esu pasirengus iSklausy-
ii valdzios nutarimo.
Po to gen. Kornilov perskaite
valdzios dekreta ir paaiskino ex-
carienei, kad nuo sio momento
Jal yra atimta jos liuosybe.
Gen. kornilovo stabas tuomet
prasisalino, ex-cariene prase gen.
kornllovo, kad nebutu prasalinti
nanny tarnai, kurie pazista buda
ir relkalavimus jos serganciu val
ky. j ypatingai prase, kad lei
stp ir toliaus laikyti feldfebeli
Berevenko, kuris Xxi siolei buvo
mato caruko priiiuretoju. Gen.
Kornilov sutiko su carienes pra-
symu ir po to isejo is palociaus.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30
GANDAI APIE REVOLIUCI-
IA VOKIETIJOJ.
Washington, D. c. Kovo 23 q

Wv dSlilS lOii, ~ ~ y
-Cia ateina atkartotini gandai
Londono, Holandiios If Dani]os
apie pradzia revolDucijos Woke
tijoj. Pasekminga revolluciJa
Rusijoj, sakona, padare didell
ispudi ant Vokietijos zmoniq If
jvairiose Vokietijos dalyse girde-
It's rugojimai ant valdzios. Ham
burgo mieste buk atsitiko atviras
sukilimas. Berlyne prasidejo to-
kios riauSes del maisto stokos, kad,
sakoma, reikejo partraukti nuo
fronto keleta pulku kariumenes,
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30

kad tvarka palaikyti. Vokiesiu
nepasisekimai Francuzijoj If tur-
KY pralaimejimai Mazojoj Azijoj
dar labjaus zmones kursto prie
'neuzsiganedinimo.
Kick tuose ganduose yra tel
sybes, IA sunku dabar pasakyt
mes vokietip kariska cenzura pa
s1dare dar astresne negu pirn,a
If jokiu ziniu is Vokietiios CEN
zoriai nepraleidzia.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30

kietiq uzpuolima. Laivyn e
los padidinta Xxi $1,000 ju :
Valstiju milicijos pasaukta tar.
nyston. Atsigynimui to gal pa
kanka, bet karen eiti Europon
pajiegos tos yra permazos. Bet
talkininkai nei nelaukia atsiunti-
mo Amerikos kariumenes Euro
pom, jiems pakaks laivyno pagel-
bos, plnigu, maisto If amunici-
jos, o ia Amerika parupis. Fran
cuzija Amerikoj dabar skolina
sau miliarda frankly. Paskolu
jieSkos if kit, o Amerika juos
parupis.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30
dbl KUNIGAIKcIAI zMO-
NIU PUSEI.

Visi nariai buvusios Romano
WI dinastijos (caro gimines) ap-
reiske, kad jie yra pasiryze tar
nauti naujai Rusijos valdziai.
Didis kunigaikstis Nirilas atsi-
sake nuo vadovystes jurininku
gvardijoj. Telegramas is Kopen-
hageno pranesa, kad didis kuni-
gaikstis Nikalojus, vyriausis va
das rusiSku armiiu Uzkaukazyj,
isleido seKanti pranesima Lark
raseiu korespondentams mieste
Utilise.
"Senos valdzios sugrizimas yra
negalimas ir as niekados nesu-
tikciau Sill tokiu atzegareivisku
zingsniu. AS tikiuosi, kad kare-
je mes laimesim, bet tuom laiku
reikia paladkyti salyje vidurins
ramybe. AS esu persitiKrines,
kad valdzia mokes apsaugoti sali
nuo anarchijos, bet tik su Emo
niu pagelba."
Petrogrado laikraS6iuose yra
paduota daug pasiKalbejimu su
iyairiais didziais kunigaiksciais,
is kuriu matyti, kad kuone visa
caro- seimyna jau nuo poros metu
buvo prizes cara,
Didis kunigaikstis Kirilas, XII
ris dabar jau vadinasi tik "Ad-
miralu Romanovu' ir kuris bu-
vo pirmas is kunigaiksciu, pri-
pazinusip naujq valdzia, siaip pa
sake:
"Mano lekcjus ir as axis akin
supratome gerai Budami po Sc
ma vaIdzia, mes butume pralose
sta kare. Kalbeti apie tai carui
neuzsimokejo, mes nieko negelbe-
10. Mes negalejome perlauzti
tos sienos, kuriq aplink cara SUI
tvere buvusis premieras Steur-
mer, mitropolitas Pitirim, buvu-
sis justicijos minister's Sceglovi-
tov, veliaus ir minister's Pro-
topopov.
Pc to kaip didieji kunigaiks-
6iai ypatiskai if visi sykiu mega
lejo pertikrinti caro-, kad gresia
revoliucijos pavojus, jeigu jis ne
tai didieji kunigaikSciai
iSsiunte D. K. Kirilo zmona Vik-
torija, kad j pamegintu atidary-
ii axis carienei, kuri buvo visa
ko tikruoju "bosI. Savo pasi-
kalbeiime su cariene, dideji kuni-
gaikstiene Viktorija vardais is
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30


Caras ir cariene tapo perga-
benti i Carskoje Selo, kur ir
pirma CANA ilgai slepesi nuo taip
loarstai neva il mylineiu pile
civ. Neleido jiems Livadijon
vaziuoti, o 10 rune Carskame
Selc laiko il po sargyba kariu-
menes, kuri pirma, carui palie-
pus, Saudydavo beginklius EMO
nes. Nei carui, mel carienei, ne
leidzia su draugais nei telefonu,
nei telegraph susinesti. Taip da-
bar su jais elgiasi naujoji val
dzia, kaip caro- valdzia elgesi
su nekaltais, bet neiStikimais pi-
lieciais, kuriuos i kalejimus ST.
kimsdavo be jokio pamato.
Naujoji Rusijos valdzia sugra-
zinc Finliandijai visas tiesas,
kokias il turejo. zada il auto
nomija If Lietuvai panasia j ia.
kokia tures Finliandija. Finlian-
dija 81 turejo net savo kariu-
meme, savo pinigus, net pacto
markes. Tokia savivalda su sa--
70 kariumene turejo ir Lenkija
Xxi 1881 metu.
Kares frontuose bent rytuose
nieko svarbesnio neatsitiko. Ru-
munjos fronte rusai pradejo
ofenysva Braila apielinkese ir is
WHO vokiecius is gelezinkelio sta
ciJq Nadeni if Halt. Aplinki-
nese Focan vokie6iai smarkiai
bombarduoja rusu pozicijas. bet
III siol be pasekmiu. VokiSki
orlaivininkai bombardavo Ru-
munijos miesta Galac, bet jp is
mestos bombos uzmuse wen
kick civilistu.
Macedonijoj francuzai taipgi
pradejo ofensyva ir il jiems ga
ma sekasi. Jie isvijo sujungtq
vokieciu If bulgaru kariumene
nuo kalvos I248. Vokieciai ir
bulgaria megino kontr-ataku at
gauti nuzudyta pozicija, bet ia
po atgal atmusti. Francuzp ne
laisven pakliuvo "a aficierai ir
Ito kareivit, atimta taipgi I3
kukasvsidziq. Anglai gi isnai-
kino 8 vokiSkus orlaivius.
Susiremimai buvo ir Monasti-
70 distrikte, bet be svarbesniu
pasekmiu ir tie susiremimai buvo
ne dideli. Toj fronto dalyj mu-
sesi vien didesnes patroles.
Laikrasciai taipgi pranesa, jog
del bulgaru ziaurumo sukilo gy-
ventojai rytines Serbyos. Jie is
trauke girias ir kalnus If pasi-
daline / mazus pulkelius, uzpul-
dlneJa ant bulgaru ir trukdo
IJiems maisto ir amunicijos prive-
lima. Sukilimas, zinoma, kares
persvaros talkinInkams dar ne
Iatgabes, bet ir vokieciams nepa-
des kare laimeti.
Turkai giriasi savo laimejimais
Persijoj, kur buk sumuse rusu
raitelius, bet turku zinios neis-
Itikimos. Jie ir svarbius pralai-
mejimus laimejimais vadina.
Turkai slepe net arabu sukil
ma ArabUoj, bet dabar pranesa
apie musius aplinkinese Medina.
Taigi dabar pats patvirtina, kad
arabai prizes Turkijos valdzia SUI
kilo. Mazi patroliu susiremimai
buvo If Sinajaus apskrityj, bet
be svarbesniu pasekmip. Is Per-
sijos, 81 rusal baigia laukan vyti
turku Mariumene, tai apie turku
laimejimus ten If kalbos butt
negali.
Aplrnkinese Van rusai turejo
laimejimu prize Hatvan, kur pa
eme turku apkasus. Oar neuz-
baigtas musis turku su rusais
eina Sizvan paupiuose. Rusai
isvijo turkus is ju poziciju- prie
Charezia ir uzeme miesta Ala
har, 10 myliu nuo Mezopotami-
jos rubeziu. Cana smarkus mt
Siai prasidejo prize Kerind, bet
] jie dar neuzbaigti
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30
Metal XXVI
Dideji Kare.

o''A0 s. ~ ~
jq gaits uzganedinti, nes sten-
giasi ivesti visame kraSte demo
kratiSkiau5ia tvarka, to If RET
kalauja visi pazangieji Rusijos
eaivalai. Naujoji valdzia nesi-
purto ir prizes pripazinima mote
rims pilnu politiSku tiesq, ko
dar nei viename dideliame kraSte
nera. Naujoji valdzia naikina
visoki prispaudima ar tai tike-
jimiska, ar tauti$kq. Kadetu
partija pritaria ivedimui Rusi-
joj republikoniSkos tvarkos, ko
reihalauja ir Rusijos socialistai,
tod6l If jie turetq remit naujajq
valdzia, mes jeigu il butq isver-
sta, brtQ vel sugrazinta monar-
chija. Istikro naujajq valdzia
Rusijoj galetq iSvcrsti wen ma
miniai malstai, kurie atsilieptu
ant kares su svetimais prieSais,
naikinanciais ypac Lietuva ii
Lenkijq. Naujaja valdzia gaietu
isversti nepasisekimai kares from
tuose, bet ir tame galima laukti
geresnio pasisekimo prie naujos
valdzios negu valiant carui, ku-
ris s;cngesi vokieciams patarnau-
ii ir jiems padeti talkininkus
iveikti, nors jie lieja savo karei-
viz krauja ne vien uz savo rel
balus, bet ir uz Rusijos nauda.
Wen jai noredami patarnauti,
pats neturedami svarbiu reikalq,
megino nuo Gallipoli
prisigriebti Konstantinopolin
If il Rusijai atiduoti drauge su
JURY siaurumomis. kad Rusija
turetu liuosa isejima i Tarpze-
mines jures, nors tas talkinin-
kams naudos atgabenti MCCALL.
Buvo tai vien troSkimai caro-
valdzios, kuri ypac troSko sveti-
mu krastq uzgrobimo. Naujoji
valdzia apie uzgrobimus nekalba,
mes Rusijai svetimu krastu ne
reikia, il turi pakaktinai zemes,
wien r,'kia ia gerai sutvarkyti,
o sutvarkymui nereikia nei jokiu
prispaudimp, bet reikia zmonems
duoti laisve, kad jie pats galetu
ne vien savo, bet viso krasto
reikalais ruptintiesi, stengtusi il
pakelti geriau, negu tai mokejo
padaryti besiremlanti ant iSnau-
dojimo pilieciu isversta revoliu-
cijos caro- valdzia, su visa bluro-
kratu ruja. Naujoji valdzia rem
giasi visoj Rusijoj ivesti 8 valan-
dq darbo dienq darbininkams.
NauJaja valdzia Rusijoj pripa-
limo jau Suvienytos Valstijos
be abejones galutinai ia pripazis
taipgi Francuzija, Anglia if tia
lila Matyt, visi latjau uzsitikt
naujajai valdziai negu galejo uz-
sitiketi caro- valdziai, kuri visuo-
met draugavo 81 vokieciq reak-
cijonieriu valdzia.
Visi didieji kuniga;kSciai pasi-
trauke nuo kariumenes vadovy.
stes, mes naujoji I>uSijos valdzia
jiems neuzsitikejo. Atsisake nuc
kariumenes vadovystes pagarse-
jes Nikolai Nikolajevic ir nuc
vadovaVimo laivyno kunigaikStis
Kirilas. Cal naujoji valdzia il
be pamato jiems neuzsitikejo
bet vissi geriau, kad jie netures
nei progos nauja revoliucija su-
kelti monarchijos sugrazinimui.
Tuom tarpu visos rusiskos ka-
riumenes vadovyste paeme ge-
nerolas Aleksiejev, kuris yra wy
riausio stabo perdetiniu.
Is Berlino pranesa apie p,ais-
tus pictinej Rusijos dalyj, bet
patvirtinimo tos zinios nera
Greiciaueiai tuom praneSimu vo-
kieciai iSreiskia vim savo gels
mus. Pietine Rusija apgyventa
ne rusp. bet daugume svetimu
gaivalu XII omet tiesos sveti-
mos kline zmoniu tapo suly-
gintos ST. tiesomis rusq, tai tuo-
mi jau ju padejimas tapo zy-
Mai pagerintas, kad jie netur
nei pamato sukelti, nes Jeigu
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-30

ofenSyv4 prizes Italia. Sujungtos
kariumenes vadovyste ! savo ran
kas palms vokiski karvedziai,
labjausiai sioje kareje atsizyme-
je: Hindenburg, Falkenhayn If
Mackensen. Vokieciai nori mat
Arstrijai patarnauti, apvaldyti
Lombardija, karl Austrijai pri-
gulejo, tik ia francNzai ateme ir
ltalijai ati1ave, mes j yra italy
apgyventa. MT vok,eciai nori
taip Austria apdovanoti, kaip
talklninkai norejo Rusijai Kon-
'tantlnopoli atiduoti. Bet moral
ne visuomet duodasi ispildyti, O
Lombardijon per Alpu kalnus
talpJau sunku prisigriebti, kaip
sunku prvo talkininkams nuo
Dardanel.r konstantinoplin pri-
sigrlebti. Dabar vienok ltalijos
fronte nei viena kare vedanti
puse nieko svarbesnio neveikia.
lr didesni muSiai tame fronte
'nuo senai pasiliove.
Rusijoj laukia smarkesnio vo-
kleiu veikimo, mes jie cia su-
gabeno nuo vakarinio fronto
daugiau kariumenes ir priveze
daugybe amunicijos. Nakaruose
vokieciai dabar vien ginasi, arba
atgal traukiasi, mes tame frontc
Jp kariumene tapo zymiai apsilp-
nyta. Rusijoj ma IONA, kad vo-
kieciai rengiasi prize svarbaus
veikimo, kad jie nori traukti Pc
trogradan. Naujojl saldzia prizes
tai ir Petrogrado gyventojus per-
sergejo, kad jie butu pasirenge
vokiecius patikti, kurie, kaip ro-
do ju besielgimas Francuzijoj,
svetimuose krastuose moka vien
viska iSnaikinti, kad tu krastu
gyventojams nieko neliktu, kad
jie nei pastoges neturetq. Matt
joji Rusijos valdzia mano Masl.:-
Won persikelti.
Xxi siol vienok vokieciai dar
laukiamo ofensyvo nepradejo.
Susiremimai pasitailso Wis tose
jau vietose. lssyk vokieciams
pasiseke toliau nustumti rusus
prie Lydos. Baranoviciu If prie
Lucko, bet paskui rusai vel at
gavo sayo nuzudytas pozicijas.
Mazi susiremimai buvo Dvinsko
ir Rygos distriktuose, bet If cia
nei viena puse nieko svarbesnio
nuveikti neistenge.
Svarbiausi ir smarkiausi mu-
siai eina Wis vakaru i.onte. Ia
me fronte vokieciams Wis nesi-
seka If jie, nors taip labai girtis
moka, tame fronte neturi kuom
girtis, mes cia turf daugiau nepa-
slsekimu, negu laimejimu. Ly-
Igiai francuzai, kaip ir anglai Wis
|atgal stumia vokiecius If veik
Ipuse ju uzimtos Francuzijos te-
ritorijos jau iSvale. Rods dabar
vokieciai pradeda smarkiau prie-
sintusi, negu talkininku ofensy-
vos pradzioj, bet Wis dar neisten-
Igia atsilaikyti veik niekur.
Francuzai uzeme jau vakarini
kranta upes Oise If apvalde du
fortu vokieciu rankose buvusios
tvirtoves La Fere If patti tvir-
tove ilgai laikytiesi negales, kuri
uzima viduri Hindenburgo matt
jos vokieciu atsigynimo l;1ijos.
A :me nuo vokieciu ciela eile
" poziciju prize rytinio kranto
II. IS Aillette. Anglai isvijo vo-
kieo IS is Roiset If nepatike
smarkesnio vokieciu pasipriesini-
mo, prisiartino prize Croisel. Pa
Ivojuj atsirado vokieciu linija prize
St. Caban If Coucy giriose.
Francuzai artinasi prize vokieciu
apkasais sudrutinto miesto St.
Quentin. Francuzai iSstume vo-
ikiecius 3 myliu fronte tarp Cas-
tres-Essigny le Grand. Disc pa
upiuose, i siaurius nuo svarbaus
'miesto Soissons francuzai taipgi
iiSvijo voitiecius is ju drutu pozi-
cijp. Nors vokieciai sn1arkiai
or;aS;,oc; or;eh;oc; lxoo+r
Arizona republican., 1917-01-26

Belgium SG5. DG0. .G00 ard France S50.- C00, 00G: mining machinery for Belgium S60. 900 900 and France S4O000 GOO. iron industry machinery for Belgium S70, n00. 900 and France S50.000. 900. food making machines for Belgium $50, 000 Goo and France S1000o GG0. chem ical machinery for Belgium SG00o 000 and France SG,00O003. textile machin- $50 900 uG0, electrical machinery and equipment for Belgium $l3o.0o0 coo and France S5O, coo 0UO. wood working ma France S1S,0a0,u00, paper making ma chinery for Belgium $5,p00O00 and France $3.000. 900.
 Both Belgium and France will scarcely be able to manufacture all they need for rebuilding, neither can they import everything. Slate, bricks 4nd mineral building supplies can be supplied locally France may see her self compelled to buy from abroad ap- proximately quarters of the timber required for rebuilding. while practically all wanted by Belgium will have to be imported
 That Germany cannot resume her export trade until the raw materials have been imported for domestic needs is another probability to which the report gives attention. with e comment that Germany will restrict importations at first to essential articles The destruction of property in Poland is estimated at sSI5 000.e00 and that in Austria nj ahoUt'$GC0, 0,000.- 000 and the Balkans $500 00G 0OU.
Arizona republican., 1917-01-26

tary Osborn then took them in and placed them on the desk of Leroy Ladd, secretary to the former governor.
 When asked last night if he knew what had become of the letters after he gave them to Mr. Ladd, Secretary Os- born replied that he did not. That he was not responsible for them after he had delivered the letters in the gov eTnor's office.
 "l felt this way" explained Osborn last night, the letters were addressed to the governor of Arizona, and as long as no one knows who is the governor, l thought they belonged in the offices, designated as the governors.
 When asked if he thought he was not extending official recognition to former Governor Hunt Secretary Osborn stated he did not think so.
 Mir, Osborn. didn't you extend of tlcial recognition to Governor Campbell by issuing him a certificate of election, and shouldn't the letters be delivered to him then?' was asked of MT. Osborn.
 No, was the reply. "I told MT. Campbell at the time l gave him the certificate, that the best legal talent in the state had informed me, that it was not required, and that l was doubtful if l had to give it to him.
 It is understood that Postmaster Nicholson has applied to the postal department at Washington. asking for more definite information as to whom registered letters coming in the future shall be delivered
Arizona republican., 1917-01-26
CQVERNOR'5 MAIL GOES T0
 OSBORN |5 ?. l. DECISION

The United States postal authorities have decided that registered mail ad- dressed to the Governor of Arizona" shall he delivered to the next in author ity, which happens to be Sidney r. Os- born, secretary of state, and that he shall do with it as he sees fit.
 When the trouble between Governor Campbell and former Governor Hunt first arose, it was problem for Post master Nicholson to decide where mail ordinarily going to the governors ot- flee sould be delivered He requested orders from Washington and was in- formed that all mail addressed to Gov ernOr Campbell or to Mr. Hunt should he delivered to them but that mail ad- dressed to the Governor of Arizona should be held. At that time, registered mail had not been taken into considera- tion
 Four registered letters arrivec at the post office yesterday addressed to the Governor of Arizona. Postmaster Nicholson was plainly veXed and wor- ried. Registered letters are required to be delivered at once, or some eX- ceedmgly good reason given. The post master applied for orders to the near est mail superintendent, and was told to send them to the next in authority for him to sign for them, and then have them delivered wherever he saw fit
 Postmaster Nicholson consequently sent the letters to Secretary Of State osborn. who signed for them Sccre-
Arizona republican., 1917-01-26
RAY HERCULES CASE
 DEVELOPS INTEREST

The corporation commission has set Monday January 29 as the day upon which the hearing in the case of the Arizona Hercules Copper company versus the Ray and Gila Valley rail road, will be held.
 The case has been given considerable prominence, through the arrest of A. L. Behringer in the Hotel Adams, al legged to have been attempting to over hear the conversation of the president of the Arizona Hercules, with the aid of dictaphone.
 The copper company is asking the commission to order the Ray and Gila Valley to build new tracks and spurs to its property near Ray. The amount of track required is about a mile and d half
 The Ray Hercules people claim that they are going to invest over a million dollars in a new shelter on their prop erty, as well as other improvements, while the railroad claims that the amount of business at present does not warrant the building of the track.
 One of the popular opinions regard ing Behringer's strange actions in the Adams, when he evidently overheard important conversations, has been that he was endeaVOring to find out some lillIlS lilt lDieiIlS ltl lllt dt- velopment of the Ray Hercules prop erty, either for the railroad or mining men interested in finding out the true worth of the companys stock. It is said that no one knows the exact amount of ore blocked out by the Ray Hercules. It has been rumOred at times that il was over five million tons. All attempts to get engineers and muckers to talk on the subject, have failed mserably, or else they talked too much in q gloomy tone, asserting that there was no ore in sight
 This phase of the cOmpany's develop | ment will probably not be gone into al the commissions hearing. It was stat ed at the capital yesterday, that in all
 probability. the Ray Hercules company would seek to prove to the commission $ | satisfaction. that the contemplated inn | provements are of permanent char ! aCter. and of such import as to re- ! uuire the building of the track and | spurs