Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

zabnegG napredka mirno uresniGevati, zahtevajo
revolucije pac krvi.
Zelo malo vesti je sedaj dobiti o notranjem
politicnem p~olozaju V Avstriji. lie v6asi pade
kakSna kapljica. Tako piSe trzaSka "Edinost'
V neki januarski Stevilki:
"Razburjenje zaradi move Wade Sc je neko-
like poleglO, in sicer zlasti zaradi tega, ker so
%storJeni koraki, da Sc zvedejo tendenciozni ukre-
pi ma pravo nero. l1ahko Sc smatra "a gotovo,
da ne DO novi kabinet opravljal poslov Karla Her.
mana VOLTA in ~njegovih prijateljev. Dokler ne
obvesti ministrstvo javnosti, po kateri poti misli
hoditi, bono mirno in hladnokrvno eakali. V
now Nadi nimamo nobenih zastOpnikov in Sc ne
moreno pozivati ma kakSne antecedencije ali DO
dobne dogodke, Xxi bi kaZali. da Sc je kakSna VIA
ola ali kaksen clan Wade brigal "a ureditev ma
rOdnih razmer ma jugu. Danes imamo cesarski
manifest, Xxi Obliubuje vsem narodom enakoprav-
most. V TEN zmislu imamo tudi izjavo Wade.
SvOjo besedo so dali Glani Wade kOt cesarjevi sve-
tovalci V slavnostni prisegi, : katero so obliubili.
da bodo izpOlnjevali zakone vestno i'm praviGno
"a vse, torej tudi ga mas. Pozivamo Sc ma to. da
so nase dezela neprecenljive vrednosti "a drzavo,
da so eklatantne vaznosti in da jim mora vlada
posvetiti vso panic. DovOlj razlogov imamo, da
zahtevamo cd Wade, maj zacne 4 ureiitvijo narod-
mega vprasanja ia jugu. Zahtevamo, da Sc ustva-
ri TAX polozaj, XII zadovolji narod.'
IL clanka je pOsneti, -da je zelo jezen i'm la
nina "EdinOst pravzaprav nobenega zaupanja
do Wade. kaj so vredni cesarski manifest in
vladne izjave, to vedo pac tudi V TrStu. O vaz-
nosti dezel OBJ Jadranskem morju gotovo tudi VIA
da ne dvOmi; ampak med deielo in narodom ie
bila V Avstriii vedno razlika.
Clam MARITIME je obljuboval, da skIice par
lament januarja. Potem je pravil, da so nastale
neprieakoyane zapreke in da no skliean febru-
ARIA. Sedaj je maree, ampak avstrijskega parla-
menta nj. v zvezi 5 TEN dejstvom prinasa ola
mex Ed. nekoliko lu6i V avstrijsko politiko.
TIA lut pa lie kaze, da je tam velika tema.
Ma Ruskem ne smejo wee tikati prostih voja-
kov in castniku lie pravi vojak wee - blagorodje",
ampak enostavno "gospod". - Ma jhna, pa ven
dar ~zna6ilna izprememba.
Zenske dobe ma Ruskem volilno pravico. -
Ali BIO res RusiJa %prehitela Ameriko?
Ruska duhOvStina priznava nOvo Waldo in ne
moli wee "a carja. Eli duhovscinal Ona prizna tu-
dl socializem, kadar pride do Wade.
IL Haaga p~orotajo, da je kajzer resno. bolan
IN Ola mu zdravniki svetujejo, maj Sc gre kOpat V
Homburg. Zdi Sc nam, da je najbrze Sc nekoli-
ko podobnih g~ospodov bolnih; bill bi pametni. ce
hi sc Sli vsi ''kopat"- dokler je se cas-.
Nemska armada q Zapadni 'front.' Sc lie pre-
eel dalec umaknila. .limamo prostOra, da bi Sc mo-
gil baviti z dogOdki ma bojscih in S TEN, kar DO
menlJo. Ampak to ~umikanje je dalo francoski via.
di povod, da Sc pritozuje pri nevtralnih de$elah.
Seveda ne cato, ker Sc Nemci ~umikajo, ampak "a
to, ker zapustajo Ia sabo popolnOma Opustoseno
dezelo. FRANCESCA vlada pravi, da ne delajo tega,
kar hi moglo ovirati vojasko napredovanje zavez-
nikov, ampak da unicujejo vse, lie da je ~uniceno.
Pc i~zkusnjah IL Belgije in Srbije Sc ne bi bilo
wee cuditi, ce bi to bilo res. Ko je kajzer viljem
posiljal kazensko ekspediciio ma Kitajsko V do.
hi "boksarjev', je tudi dejal vojakom: 'Po-
stopajte takO, da jim DO nemsko ime strasno ka.
kor nekdaj hunsko."