Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
Mir z Avstrijo?
p OLETAR C

je njena hegemonija ma Jadranskem morju pri
vragu, ~aneksija dezel, pc kateri Sc il slime cede,
pa tudi dim.
ltalijanski drzavniki so sicer zelo kratko.
vidni, ker bi Sicer spoznali, da postaja uresniGe.
ME njih osvojevalnih SAM cd dine do dine boil ne
mogote. Seveda je Anglia podpisala pakt, XII OBJ
liubuje lialiji vse obrezne dezele dol do Dubroy-
nika ampak ia pakt hi mogel lie tedaj imeti po-
polno ~veljavo, 6e bi jmaSka Italia vse to voia-
sko o%svoJlla. Doslej pa nj niti najmanje pOkazala
te sposGbnOsti in je menda tudi V bodoce he BIO.
Italia nj o~kupirala niti tega, kar hi il DO pravici
slo, namrec Tridenta, Sc mani pa Trst, Postojno,
lstro in Dalmacijo.
Povrh tega oGitno italijanski ministri in zur.
nalsti ne r%azumejo pomona ruske revoluciie.
klJub vSen neSretam je vendar Russia IN "a
veznike neprimerno vaznejSa cd ltalije. To mo-
rajo raznmeti V I.Ondonu in V Parizu in v Wash
ingtOnu. &c pa sieje Russia kaj v zborn zavez-
nikov, Sc ne moreio italijanske roparske zahteve
nikdar iZpolniti, kaIi demokrati6na Rusija. XII Sc
je sama odrekla vsem aneksijam, ne more v svo-
jem interesu nikoli sankcionirati take tatvine.
Toda vsega tega menda ne razumejo V Rimu,
kjer COMIC venomer svojo in pOstaiajo zlasti pro-
ii JnsOslovanom cd dine do dne boil agresivni.
Cello ce %sliSijo, da hi imeli Jugoslovane V Avstri-
il dubiti kakSno resno avtOnomijo, so vsi IL sebe.
V tistih krogih, v katerih Sc govori o sepa-
ratmem miru 2 Avstrijo, sc je zaradi tega tudi &c
namignilo ltaliji, da Sc tudi njej lahkO Zagrozi,
de grozi ona. V resnici je Italia zlasti kar Sc
tee premoga, raznih zivil, municije it'd, zelo cd
visna cd uvoza pray tako je odvisna cd zunanje-
ga, zlasti cd ameriSkega kredita. In potihem Sc
il je reklo, da hi vse to lahko ngubila, de hi sc
upirala miru, ako hi bill Ia STEER mogoc.
To pa je glavno vprasanje od katerega je
odvisna VISA kombinacija.
u dovoljenjem NemGije gotovo ne more Av-
Strija skleniti posebnega miru. Kaiti V Nemciji
dobro vedo, da je V TEN ~slucaju Nth igra izgub-
LENA. Ako hi Sc Avstrija odlocila "a tax korak,
hi morala hejanskO Pretrgati stike z Nemtijo in
vsled tega popolnoma iz%premeniti svojo politiko.
POrotila IL Svice pripovedujejo, da narasca
V Avstriji nezadovoljnost 2 NemGijO in da Sc
vSe glasneje zahteva sporazum Z Rusijo. Tudi te
vesti je seveda zelo tezko kontrolirati, dasi Sc
zde zelo razumljipe. Ampak porocila ne pravijo,
V katerrh krogih sc vri ia process.
&c hi Sc Maori V vladajoGih krogih tako
menJali. ali pa &c hi ljudstvo. postalo dovolj moe
no, da hi moglo V ten zmislu krepko pritisniti
ma Waldo, tedai bi Sc o stvari lahko resno govo.
rio.
Rekli smo, da je separator mir z Avstrijo lie
tedai mogoc, ako sc odrece Nemcije. Radikalna
~izprememba notranie politike, hi bila tedaj nuj-
ma, neTzogibna posledica. Nemsko nacionalistic-
hi krogi ne bi nikdar odobravali takega koraka
" Nv W hos 'C' bplIdil Id lie. .neu
Nemci bi Sc mogla tedaj naslanjati lie ma zmer.
neJse elemente, Xxi il pa nikakor ne bi mogli DAFT
zadostne podpore. Drugega izhoda torei he hi
bio, kakor da poisce Slovane in v ia namen IL
polni njihove zahteve.
To pa ne pomeni ME mani, kakor da hi mo-
rala Stara Avstrija umreti, kajti da hi sc V ME
nth mejah uveliavila enakOpravnost narodov, hi
moral pasii YES .dosedanji sistem in ustvariti hi
Sc morale nekaj pQpOlnoma novega. Izginiti hi
moral dualizem,a ~izginiti centralizem, nginiti do
Sedanje 'kronovinske' meie in namesto vsega
tega hi morala stopiti federaciia narodov, XII So
lie ola misliti brez zelo Obsirne demokracije.
To bi bill tenn ~nujneji pogoi, Ge hi hotela Av-
StrlJa res iskati sporazum z Rusijo in z memo de-
mokracijO.
Ali je V Avstriji v merodajnih krogih tako
razpolozenjef Ali je tudi dovolj moti, da Sc pre-
maya Cpozicija nemske burzvazije in madjarske
ievdalne gospOde To je vpraSanje, ma katero Sc
cd zunaj ne more odgOvoriti. PRAY cd tega
vprasanja je pa odvisno, ali je separatni mir 2
AvStrilo mOgOc ali ne.
Ma vsak nacin je to tako velik problem, da
mn je treba posvetiti najresnejso pozornost.