Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-05-18
Metal XXVI

nytos Valstijos prades kare su
Vokietija If pasius savo kariu-
meme Francuzijon. Dabar dar
to padaryti ncgal:, mes nera nei
tam reikalingos kariumenes, o
kol-kas, kol neSigriebiama ir ne
sutvarkyta priverstinas kareiviq
emimas, is liuosnoriq negalima
greitai nei surinkti. Vieno w
gyrimo priverstino kareivip emf
mo dar neuztenka; reikia ia rel
kalq ir prideranciai sutvarkyti,
o sutvarkyti tai Amerika nei pro
gos netuejo, mes kol il politiS-
kuose siekiuose apsirubeziavo
wen Amerika, pakako liuos1oriq
kariumenes, nes cia nera tyi1tu,
militariSkai gerai suorganizuotq
krastu, ispaniSkos republikos pa
sidalinusios smulkias republi-
keles. su kokiomis nei skaitytiesi
nera reikalo. Svarbesnes yra
Mexika ir Brazilija, bet Mexika
naikina nesiliaujancios revoliucl-
JOS, 0 Brazilijcj. Jeigd Tx ori-
reikia, vokieGiai moka sukilimus
suorganizuoti. Prizes tokius kai-
mynus Suvienytos Valstijos ne
reikalavo tureti skaitlingesnes ka-
riumenes, mes uzpuolimo bio
tiesi nebuvo reikalo. Todel nieks
cia nesirupino ivesti priver5tina
kariumenej tarnavima taip jau,
kaip ir Anglijoj, mes iveikti pus-
laukinius koliohijp gyventojus
pakako Anglijai samdytq karei-
viz. Dabartinej vienok milzinis-
koj Aarej, niekam, kas tik jon
tapo itrsnktos, samdytu kareiyip
neuztenka. Todel tai pradzio,
Anglia, turedama menka samdi-
nm1ku kariumene, menka francu-
zams paselba suteikti galejo,
grumtiesi su visais prieSais priSi-
ejo francuzams. Atsiremti be-
veik vieniems prizes galingus
prieSus buvo negalima, mes ir
Rusijai reikia ilgo karer prisi-
reDgimo. Todel tai vokieciams
kares pradzioj kare neispasakytai
sekesi. jie apvalde ne tik Belgi-
ia, bet ir didele, turtingiausia
Francuzijos Smota. Tx dabar,
kuomet Anglia ivede priversti-
na kariumenej tarnavima, surin-
kusi daugiau kareiyiu, daugiau
jq pagelbon francuzams atsiusti
galejo, vakaruose lygiai francu-
zai, kaip ir anglai savo frontuo-
Sc vokiecius muSti pradejo. Bet
dabar jiems gresia kitas pavo-
jus, ir tai labai didelis. Pasiro-
do dabar, kad jie ant Rusijos,
nors ypac Francuzija uz Rusijos
reikalus karen isikisc, inazai ka
remit gall, mes po isvert;mui ca
TO sosto Rusijoj uzgim6 tokia
jau betfarke, kaip neSiliaujanciu
revoliuciju draskomoj Mexikoj.
Is to vokieciai moka naudotiesi.
Vokislti kareiviai kares fronte
broliaujasi su rusiSkais, girdo
JUGS, bet nuo ju suzino rusiSkos
karlumenes paslaptiS, demorali-
zuoja rusu kariumene, zinoda-
mi, kad jos uzpuolimo nereikia
bijotiesi, muo rusisko fronto stun
cia kariumene ant vakarinio
fronto, kur prizes anglus ir fran
cuzus atsiremti negalejo. Nuo
rusisko kares fronto pasiqsta jau
Francuzijon 100000 kareiviu, o
ten jq siuncia Wis daugiau. Taip
dalykams7 stovint, yokieGiai gall
kareiviais nuo rytiMo, rusiSko
fronto, savo fronta Francuzijoj
taip sudrutinti, kad istengs ne
tik prizes anglus ir francuzus at
siremti, bet gall JUGS net iveikti,
o tasyk ne tik anglai ir francu-
zai kare pralostu, bet visi tai
kininkai. neisskiriant Suvienytu
Valstiju, kurioms laimeti kare
kovojant drauge su talkininkais
yra daug 1engviau, negu likus
vienoms, jeigu francuzai ir ang-
lai butu iveikti ir priversti butu
taikos prasyti, mes tasyk Suvie-