davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-02-16
AA[F OF MEMBERS Of
STATE BOARDS NAMED
BY GOVERNOR De DACA
Despite His Physical Condition,
Chief Executive Is Able to At
tend to Much of the Work Com.
ing Before Him for Attention.

Special Correspondence 10 The Herald.
Santa Fe. y. NJ. Feb. i6-The gov
'rnor II is said. is keeping up his work
and exercising the duties of his office
only by the force OF an unusual will
power. Sinking spells have seized
Governor de Baca with recurring fire.
quency OF late. and early this week
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-02-16
Lodging House Keeper
Appeals Register Fine

Fred Hounschell. proprietor Of "a
rooming house on South First street,
was fined {ia.00 In the city court
today On a charge OF failing to
keep a register as provided hy Law. He
rppealed the case and the appeal noud
was fixed al Si00.
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-02-16

indefinitely at the request OF the
family.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

stvO roper ME, pa ga ne razkrije, cimprej je mo-
goGe in ne naznani predsedniku ali kaksnemu
sodniku svoje drzave, je kriv potuhc izdajstva in
maj Sc kaznuje 2 ieto ne Gez sedem let in 4 globo
ne 6ez tiso6 dolariev.
Sesti oddelek. &c sc dive ali wee oseb V kaksne
DRAW ali V kakSnem teritoriju, XII ie podvrzen
jurisdikciji Zedinjenih draw, zaroti, da 'vrzejo ali
siloma odstranijo Waldo Zedinienih drzav, ali Ola
~dvignejo vojno roper MO. ali so siloma upro
avtoriteti Wade ali skuSaj 10 Siloma prepreIiti. owl
rati ali zadrzavati ~izvrSitev kateregakoli zakona
Zedinjenih draw ,ai Siloma vpleniti ali 81 pri-
vlastniti kakiSnokoli laStnino Zedinienih drzav
roper NTH avtoriteto, mai Sc kaZnujc vsak z globo
ne cez pet tisoG dolarjcv ali Z iefo ne Gez Sest LET.
ali pa 2 Oboifm.
Sodisca Zedinjenih draw so izrekla "a sic
deta dejanja, da so izdajalska: .
Raba ali poizkuSena raba. sile ali na,ilStva
roper Waldo Zedinienih draw, ali roper Nth
vOjno ali mornarisko silo.
Pridobitev, raba ali razpolaganje $ kakrsno-
kOli laStninO, vedOc da je, ali ola DO, aliz namcnom,
da hi bila kakorkoli koristna sovraznikom V nil
hOvem bOju roper I~edinjene drzave.
I~zvrsitev kakrSnegakoli dejanja ali OTTAWA
kakrsnekoli izjave ali informacijc, Xxi hi dala ma
kakrSemkOli nacin pomoC, podporo ali potuho So
vraznikOm Xedinienih draw.
Vodstvo, podpiranjc, svctovanje ali pospcSc-
vanje kateregakoli navedenega d~eianja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
RAZVOJ MILITARIZMA.

T. izpremenjenimi gospodarSkimi razmcrami
Je prinesel novi cas- tudi izpremembo ~vojaStva hn-
dist glede uredbe ali pa glede Stevila. Wallen- tein
je operiral 2 armadami 20 do 10000 MOI. prime
Evgen re 2 vetjimi. Ko so tuSi "a casa Petra We
likega V bitki pri Narvi prviG ~nastopili. ic Ste
la njihova armada re 10000 MOI. Ncndar pa ma
rodi svoiih moci Sc ni,o izrabili tako koi so jih
Husiti. Sele ko Sc jc proti revolucionarni Frarci-
j zedinila celia vista .drugih draw, je uvedel Car
not splOsno vojaSko d%olznoSt, d~anasnjo crno vol
sko. Naenlrat 50 zraStle velikanSke armada. &c
hi bill hOteli tedanji zavezniki T. uSpchom ope-
rlrati proti njm, hi moral napeti vSC Sile. \ niG
III pomagalo. Francija je premagala vSc. zlaSti ko
10 Je vodil Napoleon. On JIG uStvaril Guiezr, zbral
le N. pr. proti Rusom do GOO. 000 MOI. Vojna. Xxi
jo je vOdil naravnost prot MoSkvi. ie stella 25O.-
600 MOI, 80 KRAFT wee, kakor je Stella armada, XII
Je nekot podjarmila Anglijo. v bitki pri Lipskom
leta 1888 je incl zbranih Napoleon okrGg l50. OCO
%vojakov, zavezniki pa mad 300 900! Torej Sc jc DO
rilo 100000 MOI: kako So ic vsc izpremclilo! V
tenn razmerju je So naprci.
Pri kraljevem Gradcu lcta 1866 vidimr samo
diva nGsprotnika, PruSijo in AvStrijo. i'm vcndar
mata ravnotoliko MOI V boju, kakor pr LipSkcm
VISA Europa.
Pri Sedanu leta 1870 titamo prviG o velikcm
Stevilu ujetnikov, $4,000. \ TO Stevilo ic maihno
V primeri $ stevilom Y Sedanji vojni.
Se z vetjimi Stevilkami Sc ponaSa voina med
Rusi in Japonci, skoro MILLION naSprotnikov Ste
Jemo V bitki pri Mukdcnu. CcSarStvo karala We
likega ie imela kveJjemu 5000 voiakoy. mala
Bulgaria. pa zber V cni sam bitki POO do 100000
MOI.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
PredSednikOvO &xari10

Predsednii Wilson ie tidal sledeti exile:
Da bOdo vse osebe V Zedinienih drzavah,
drzavljani kakOr tujci, pouGeni o kazni, XII hi Jill
zadela V vsakem ~slucaju nezvestobe napram Zedi-
nJenim drzavam, objavliam JAZZ, Woodrow Will
son, predsednik Zedinjenih draw, naslednjo pro-
klamacijo, ola zlasti upozorim ma sledeGe dolocba
uStave in zakOnov Xedinjcnih drzav:
Tretji odstavek cctrtega 'Glanka ustave do
loGa:
Izdaistvo napram Zedinjenim drzavam obsta-
Ja'le V ~dviganju voine roper ME, v druzenjn T.
nJh sOvrazniki in V tenn, da sc Jim dale pOdpora
in potuha.
kazenski zakon Zedinienih draw doloca:
Prvi oddelek: KdorkOli, Xxi je dolzan zvestobo
IedinJenim drzavam, dviga vojnO roper ME, ali
Je prEstaS NTH sovraznikov in Jim dajc podporo
all potuho V Zedinjenih drzayah ali pa drugOd. ic
kriv izdajstva.
Drugi Oddelek KOmur sc dOkaze izdajStvO.
DO kaznOvan s smrtjo, ali pa po previdnosti sodni-
Je z jetO ne mani kakor pet let in 2 globo ne izpod
deSet tisoc dolarjev. XII Sc nalozi ali ztirja cd
katcrekoli ali pa cd vse ~njegove Jasmine, bodisi
%nepremicne ali pa osebnc, katere lastnik bill V
casu, ko je izvrsil izdaistvo, brez obzira ma even
tualnO prOdajo ali drugacno oddajo: in vsaka
oseba, kateri Sc dokaze izdajstvo, postane me- po-
sobna "a kakrSenkoli urad V Zedinjenih drzavah.
Tretji Oddelek. Kdorkoli jc dolzan zvestobo
Zedinjenim drzavam, in We IA kakrsnokoli izdaj-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
MoHAMEDANSKE ARMADE.

Tudi mohamedanskc armadc MISC bile Y pri-
meri : sedanjim casom me. Pcrzijo II. pr. 81 ii
osvojHi Arabci 2 10000 vojaki.
V krizarSkih voinah, pri katerih citamo ma
vadno q 100 do 300 tf,oGim vojakih, jc Stevilo
konienikov najvecjc V bitki pri ASkalonu 1000.
Stevilo peScev pa V iSti bitki 5000. Ko Sc ic prva
kriAarska voina kon6ala, jc Stella armada kri>t ia
nov sasno 81 260 % nienikov in 900 poSccv.
P0zneje SliSimo zopet o > do 1000 peS"ih. en-
KRAFT tudi Sc o 5000, Il zadnia Stcvilka ie prcti-
rama.
Y bitki pri Legnanu je Stella armada Fr'dc
rika RdeGebradca $500. Use So ic Gudilo AAglc-
zem. Xxi so ]. 1916 V bitki pri Crccyju zbrali II Ii
Sot MOI, - "a srcdnji vek velikan~ka &tevilka.
Slavnih turSkih ianiGarjcv ic bilo navadno
3OOO, enkrat samlirat naraste niihovo Scvilo ma
10000, IN casa Solimana NcliGaStneea.
Nekaj pray poSebnega IN Srcdmji vek 50 pa
amade llusiiov, lahko hi govorili o pravi "Grni
vojni, kakor Sc je posluzujejo danes. Use ic SIo
V boz. kar je bilo SpoSobnega ~ orozjc. in tako
so zbrali lluSiti nazadnje pet armad, vsaka ; do
5000 moz, tOrei - do 10000 MOI. Nj tNda. da inn
nihcc nj bill kos in da ie vsc bezalo pred mimi.
V bltki pri Domaaicah SO peliali proti Ncmcem
vseh pet armad naenkrat; Nelnci Jill niti p1Gakali
ntn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
.vELIKOST ARMADE.

KakSna razlika 2opet med novim in starim ca
som! lzra6unali ST., da 81 ie stale pri Maratonu
nasproti 5 tisoG Grkov in Stiri tisoG Perzov; He
rod grozovito pretirava, ker je paG Grk. Tudi
KserkseS je peljal M GrSko k~vefiemu armada
10000 MOI oil teh pa komai 10000 pravih vo.
iakov.
cato tudi junaSki Gini Grkov niso TAXI, kakor
hi nam Jill radi predocili graki zgodovinarii. Pri
Platejah n. pr. sc ie borilo $4,000 Perzijanov in
MIN prijaZnih Grkov proti 10000 Svobodnim CIR
kom. No je Sci slavni Aleksander MacedonSki V
Perzijo, je peljal : seboi $4,000 peScev in 500 ko-
njenikov. Pri lSsu Sc ie borilo $4,000 Perzijanov
5 10000 Macedonci, Grki nam pa pripovedujejo
o miljonih Perzijanov.
SamO emo >tvar pomislimo. Izvrstnc ceStc j.
mamo, zeleznice in automobile, in vendar koliko
truda stane re prearranjenje in prcSirbllevanje
armada, broiece 100000 MOI.
Kaj pa takrat? Par cest so imcli. drugega
ME. V najvetji Aleksandrovi bitki, pi Cav game
Ii, sc je borilo Al, 900 Macedoncev in Grkov. Peril
janov je bilo gotovo mani. Proti Poru pa je poSta-
vii Aleksander amo 1000 MOI; takrat so ma
stopili tudi sloni, igrali so iSto vlogo kot avStrij-
ska artilerija V Sedemletni vojni in pa rr,ka arti-
leriia zatetkNn sedanie vojne.
Tudi Hanibalove armada MISC V primeri : Sc.
danjim casOm b~ogvekai. = $4,000 moimi je odko-
rakal IL Spanske, $4,000 Jill je' sretno pripeljal V
ltaliio. Ko so priStopili sc Kelti, je incl - 900.
= tenn Ie premagal pri Kanah 10000 Rimlianov.
Najvetje armada starega veka sta zbrala Ce-
Ear in Antonij. Proti 10000 AricSiovih Germanov
je pOstavil Gear 10000 Rimlianov, prot Vercin-
torigu Jill je zbral 20 tisoc, 5 trenom pa 1000.
Glede trena je bill Gear prvi mojster starega We
ka III lahkO retemO: Rimska kultura je prema-
gala barbarstvo. lstO premo6, kakor jo je incl Ce-
Ear glede trena mad Kelti, je incl V sedanji vojni
Hndenburg mad Rrtsi V bitkah oh mazurskih ie-
zerih, samo da nadcmescajo tedanji treni sedaj
zeleZnice in automobile.
Najvecja armada starega veka ie armada An
tonija, zbrana "a vojno proti PARTON, 200. 900 MOI.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

Taxa dejanja sc mai smatrajo IA izdaialska.
bodisi da so izvrSena V Xedinjenih drzavah ali pa
kJerkoli drugod maj Jill izvrSi drzavljan Zedinje-
NH draw ali pa tuiec. Xxi zivi ali stanuie Zedi-
nJenih drzavah. ker so tukaj ziveGi tuici pray
tako kakor drzavljani dolzni pokorstino Zedh,ic-
NM drzavam in njih zakonom.
Nsak drzavlian ali tujec, Xxi ina mamie o ia
XIII dejanjih, pa Jill zataii in ne naznani uradni-
kom, nmenovanim V treticm odstavku ka2enskcga
zakona, Je kriv potuhe izdaistva.
JAZZ tOrej raz2laSam in svarim vsc drzavlianc
ZedinJenlh drzav in we tujcc, Xxi so dolani pokor-
scino vladi Zedinjenih draw, mai Sc ~varuiejo III
vzdrzuJeIo vsakega d%eianja, Xxi hi pomenilo kISi-
tev kateregakoli navedcnih zakonov: obcnem upo-
zarJam vse osebc. Xxi hi izvrS:le taxa dejania. da
bcdo "a TO odlocno zaslcdovane.
PredSednik Woodrow Wilson.
Robert Lansing, dr.. tainik.
Ne prihaiala nam ma misel, da jc "a nase
Sodruge treba takcga svarila. q vojni i'm O razliG-
NH receh, Xxi so Z MO V zvezi, imajo socialist
lahko razlicna m%nenja, in kdor opazuie vSc eiba-
NE, vidi, ola Jill res imajo. DrugaGe niti ne more
blti, ker ne morejo biti vsi mozgani popolnoma
cnaki, tudi &c 50 socialiStitni. In gotovo So pa
lahko Smlatra, da ne DO ncbcn socialist izda alec
BOZ, HI ga vodimo V intcrcSu delavStva zopcr ko.
pt'aliZem, NINA nobcnc zvczc 4 iZlaiStvCm dczclc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
BITKE.

Cetudi mOrSke bitke kot take nc trajajo dol
20, so vendar ladje vedno pripravljene, mostvo
vedno ma strait, mine zmirai V grozeti blizini,
podmorski in torpedni colni neprestano ma delu.
Bitka sauna nj mic drugega kakor zakliutek tell
dolgih napornih priprav. KakSne pa so bile ladje
nekdaj in kakSne so Sedaj?
Bojne ladje Normanov, 5 katerimi so VINE
mirjali svet, so bile navadno % metrov dodge in
5 metrov Stroke, posadka je Stella 30 do 20 MOI.
Nalvetja benetanska galera je imela 80 metrov
dolzine; portugalSke in SpanSke karavele, Xxi SO
Jill navadno upOrabljali "a odkritia. so bile II do
% metrOv dodge, nadomesGale so pa tudi bojne
ladje.
Anglezi so zaceli graditi kmalu re veGje pla-
vaJOte trdnjave "a casa Henrika VIII. n. pr. lad
Je z vsebino 1000 ton (tona je prostOrnina pribli-
zno treh kubicnih metrOv), pcsadka je Stella 700
MOI. kmalu potem ie imela 1900 ton velilio ladjo,
dolzina 40, sirina pa Is metrov.
Pred sto lett je imela najve6ia bojna ladia
2l64 ton prostOrnine, dolzina 81, Sirina Is metrov.
Devetnajsto stoletje je tudi V TEN oziru stoletje
napredka. Razdelili so ladje V veG Nrst, tako linii-
Ske ladje, fregate in korvete; pri Gastnikih Vol
mega brodovJa so Sc ia imena ohranila do danaS-
mega dine. Zadei so ladje Opremljati z oklepi.
Prva velika OklOpnica je bila francoska ''Gloire'
~ leta 1858. Dozina II. sirina II metrov, pro-
stornlna 56lS ton; obOrozena je bi!a $ SO topovi,
s sprednjo Odprtino (kalibrom) l6 EN-. hitrost IL
IN pol morske milje morska milja je 1852
metrov).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

5000 MOI, V najskrajnem ~slutaju je spravila ME
gova svetovna drzava ma noge kvecjemu 10000
v0jakOv.
Ma LaSkem polju Sc je Oton Ncliki pred vSem
svetom zelo postavil, ker je ~pripelial armada I Go
5000 moz, IN srednii vek nckai poSchnega.
Stevilo Madiarov jc bilo Skoro m%anjSc. Mem
Ski zgodovinarji so govorili siccr q <iotisocih, II
zsodovina Jill je popravila,
kako hi bill Ncmci danes veSeli. dc hi Sc mo
ga $ 1000 mohmi osvoiiti Anglia. In ycndar Sc
je to zgodilo. Nijem O~svojitclj jc zbral 1000 Nor
manov in leta 1866 2 mimi pobil 1000 AigiCsak-
soy pri HaStingsu. Celia Anglia ie poStala nie9oy
plen. &c pa danes Gitamo o 1000 uicinikih. Sc ne
crhnemo ne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
VOine v. preteklOsti i'm SedaniOSti.

Ladja je bila lesena, a imela je zelezni okleP,
debel ~ en-.
Leto pozneie vsebuje a~ngleSka ladja ''War-
rior" re 9l37 ton. In tako je SO naprej.
Sedaj imajo najmo6nejse bojne ladje, tako-
imenovani "dreadnougti" (izgovOri: drednot, slo-
vefrsko: brez strahu) in "naddreadnoughti" 20
do $4,000 ton prostornine, do 30 metrov Shrine in
$50 metrov dolzine, velikanske topove < kalib-
rom 30.5 do 30. en-, hitrost 90 do % mOrskih mill.
Takozvane Observation-Disclosures Sc odlikujejo
zlasti pc brzini, do % mill ma uro. Sc hitreie so
male krizarke, Sc hitrejSi torpedni dolni, zlasti
oni veSje vrste, 3S do 40 mill ma uro, 2 drugDmi
besedami: tako ladiica hi pc popolnoma ravnem
prekopu priSa V eni uri IL Ljubljane V Trst.
Posadke velikih ladii s~tejeio do 1000 MOI in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
OBSEG VOJNE.

kaj pa obseg Sveta, kier Sc vrSi boi? VISA Ev-
rupa in Skorai VISA Amerika Sc borita. pomcEi po
dnbiva II. pr. ravno oil nasprotnega della zemcli-
Nke "blc, od AvStralije in Move Zclandiie. = TEN
Nino zc %povcdali. da je zaplctcn V bai YES svet.
t'oSpodarsko Seveda Sc bolj kot pa direktno vo.
jaSko.
Pred dvcsto lett Sc .je hl V Evropi velikauski
b"j m zahodu Sc ic zdruzilo vcG drzav prot pre-
m"cnim Francozom, hotcle so STREET njihovo silo:
ma vzhodu ic hill iSti poiav, Same da vidimo ma
meSto Francozov Svede.
Danes hi Sc ne mogli vrSit; ODE voini vsaka
Ease takrat sta Sc pa. Nc nista vplivali druga ma
drtgo, prva jc bila ze davno konGana. dofim 10
traJaIa drngd 2 najve6jo Silo sc dale.
Sc mani so vplivali TAXI dogodki drug ma dru-
gega Y %prcjSnjih cash. Netji obseg dobivajo vol
ne operacijc, kadar 81 razne drzave osvoic lastne
kol"rliJe in Sc torej boz razvije tudi V teh. Re
cl pa moramo, In To SO DO zgodilo tudi ,edai, da
boli V kolonijah nikdar MISC odlocilni i'm da Sc
DO uSoda e~vropskih kolonij OdloGila ma evropskih
in ne ma azijskih ali afriSkih bojSGih. Slavni an.
gleSki minister PITT jc rekel V scdemletni vojni:
t'rancoze bono Spodili IL Amerike ma cvropskem
boincm polju.
~ N>ega tega, kar ie navcdeno, ic raZvidno,
da cilnbolJ Sc je Svet V gospodarskem oziru raz-
VIAL elm mog"cnejSi je p~oStaial kapital, tenn hui
Sc 50 p~oStajale voine.
Mnogo vzrokov Sc je navajalo "a izbruh Sc
DAME volne. Govorilo Sc je o Saraievskem aten-
tatu' $ katercm We danes vsak razumen Glovek,
IA ?r DlI lr preteza. Potcm Sc je ~navazalo nasprot-
Jc med AvStriio in Srbijo, potem med Rustic ma
EN- IN AvStrijo NemGijo ma drugi strani; govCrilo
Ill pf'alo Sc Je o plemenski vojni med german
Stvon IN Slovanstvom. pOtem zopet O balkanskem
VpraSanJu, pa o antagonizmu med \emGiio in An
gllJo it'd. it'd. Y vsakem taken razlogu je drobti-
ma reSnice. toda glavni vzrok jc vendar V kapi,a-
llNticnem impcrializmu in ~njegovih nasprotjih.
Seveda dobi vojna V svojem razvoju zlasti &c
le tako dolgotraina, kakor sedanja, lahko "a ma
loie prvc ~drugacen pomen. Ali Ge iSGemo pravc
VZroke' moramo pogledati V konflikt kapitalistiG-
mn lntereSov. IL tega pa sledi, da je padec kapi-
'aiiStirncga sistema glavni pogoj "a odpravo
vojne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

&c sta sc V p~rejSnjih cash sprla diva narOda,
kolikor Sc sploh SINE gOvoriti o spOrih narodov, je
navadnO zados6ala kratka bitka in vojna je bila
kon6ana. Slavne bitke pri Maratonu, Salamisu,
P!ateii, Kanah it'd. SO trajale lie po par ur.
V dObro uro trajajoGem boju ie Oton Velisi
leta 955. pobil ma LeSkem polju Madjare IN Jill W.
gel nazaj ma OgrSko: in IA kratki boj je incl
re veEkanSke posledice, IN vselej je lotH sever
ne Slovane cd juznih. ker so Sc Madiari ma Osr-
skem tedai lotili poljedelstva i'll Sc tam ustanovi-
Ii.
Bitka ma Bell Gori pri Pragi s. novemhra lc-
Ia 1920. n. pr, je trajala Samo pol IRE, Meme pn-
sledice Sc poznaio ma Cesiem Sc danes.
Tudi Napoleonove bitke 50 bile kratkc, po
par ur, tako najslavnejSi ehli pri Marengu, Slav-
kovem, Wagramu. Borodinu
NajdaljSa ie bila Sc bitka pri ~I.ipSkem, ira
jala je tri dni; takrat je So Napoleonu IN zivlje-
ME in smrt. V preteklem ~Stoletiu pc Napoleonu
so Sc boil navadno tudi nitro odlotili, IL. pr. hit
Ike pri Mortari, Navari, Solferinu, Custozzi. Kra-
lievem Gradcu, Sedanu.
Ravnotako so bile pomorske bitke sploh we'd
no kratkc, tako pri Trafalgaru, Helgolandu, ,Nisp
Dale 50 re t%rajale bitke pi Liaoiaigu in
Mukdenu; pc YES teden JIG boina Grta valovala
semintja, preden Sc je izSilil uspeh.
Kaj pa Sedaig Sedai ~trajajo bitke neprestano,
leta re. Same ruska fronta je bila zaGetkom maj
hfka l. l9lo uolga ifoo XIII. Nal Je 10, ltoo Ksn!
Cd L~jubliane do Trsta ZnaSa ZraGna crta okoli
20 KIN. cd Ljubljane do Celovca 65 KIM, do Mari
bora mad 100, do Zagreba malo mani kot 100, do
Pulja 140, do Dmaja pa 2SS KIN. Torej 200krat
tako dolga ie bila Same ruSka fronta kakor jc ed
L%juhljane do Pulja in Sc vedno petkrat TAXA. kot
ie razdalja Liubljana-Dunai.
Kako izgine pred to velikansko bitko Use,
kar pove zgodovina doslej. Tudi nemSka fronta V
Belgiji in ma Francoskem ie bila majnika meseca
$50 KIN. Notwithstanding razdalja Ljubljana-Trst.
In ma vscj tel crti neprcStano %grmenie, nepreStano
drvenie, d~avlienic, baionetni spopadi, granatni
napadi. A ne samo ma vrhu, tudi V zemlji ~ruiejo,
skuSajo Sc p~riblizati, delaio rove, protirove; neiz-
prosen je boj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

Kaj pa danes Use mora pod orOzje, skOrai
povsod je vpeliana splosna voiaska dolznost.
Po bitki pri Kanah ie wee lei nosilo orozie Z
in pol odstotkov prOstega rmskega naroda, pred
sto lett ma Prllskem ; odstotkOv vsega prebival-
Stva.
To so Bill poleg Ilusit0v in Crnegore do da-
mes ~najviSji 0dstotki.
A poviiala Jill je re balkauSka voina Sc boii
pa Sedanii s~vetovni boj. izraGlmali SO, da ie raz-
ven ma AngleSkcm in Rusken okoli 10 od stotkov
prebivalstva v vojaSki Sluzbi.
kaj pomcni to? NemGija ina skoro 40 milo
nov prebivalcev, torej je imela Z miljonov voja-
koy, Avstro-Ogrska ie Stella leta 1910 81 milionov
prcbivalSiva, raGunimO torej ma > miljonov voja-
kov, ma Francoskem do 4 m~iljone, V ltaliji mad tri.
Anglia ina danes baje pet miljonov vojakov.
Danes inajo drzave toliko milionov ~voiaStva,
kot 81 lmele Y srednjem veku tisocev.
Russia ie Stella leta 1910 okoli 10 milionov
Judi, voiaitva hi morale biti do II miljonov, to-
like kolHior .ie imcla pred So lett Anglia vseh
ljndi, ali pa polovico vsega ruskega prebivalstva
pred sto lett.
Scveda pa ne vpliva Samo Stevilo. Vrhtega je
pa ,udi ma RuSkem Zbiranjc ~vojaStva veliko te-
zavneJSe nego V Srednji Evropi, Xxi ina brezpri-
merno hoJSa pronetna SrcdStva.
Lahko trdimo, da S~teieio vse armada voisku-
Jotil So drzav 30 do 40 milionov. NatanGnih Ste
vllk danes Sevcda Sc ne moreno podati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
SREDNJEvESKE voJsKE.

Srednji vek ZaOStaja, kakOr V marsiGem. tu-
di glede stevila voiakov dalee "a starim, niti pri-
blizno takih armad ne vidnno, kakor so i'm pove-
ljevali Aleksander ali Hannibal ali Gear. : propa-
dom denarnega gospodarstva je propadlo tudi vo-
~jaStvo, V vseh ozirih. V oni bitki, XII so 10 pri oble-
ganju Odrina kOt spOmin ma stare case tolikrat
o%meniali, leta 27S. pc Kr. r., Sc ie borilo Same
10000 Rmljanov, Gotov je bilo pa tudi komai
$4,000.
SvetOvnc dogOdke so OdloGale armada. mno-
go manjse nego jh ie Kserkses vodil ma Grsko.
EzhOdni Goti so vdrli V Italijo 2 votsko brojeco
samo g do 5000 MOI in so ltaliio p%odjarmili.
Nandali so 81 osvojili Afriko T. vojsko 5000 do
10000 MOI. Belizar je napadel Cote $ $4,000 MOI
mi, GOti so imeli samO 10 do IL 600 voiakov. Ka-
rol Veliki nj incl nikdar veGje armade kot : do
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

V katcri hi re danes delaystvo lahko uzivalo ve6ie
pravice, nego Jill uIiva, &c hi odlocno vod;lo svo-
10, delavSko politiko.
Nendar je dobro poznati predSednikovo sva-
RHO kaJu tudi socialist prihaja V dotiko 2 druei-
mi lJudmi, tudi $ takimi, XII v6asi ne znaio trezno
mr'liti in Jill napaGna GuvStva lahko zapeljeio do
napatnih besed in dejanj.
' krogu takih ljudi lahko socialist s pamet-
nm IN dobrim svetom blagodejno vpliva i'm lahkd
obvarujc maISikaterega 6loveka. XII nemara nit
III hndohcn, ampak lie premalo prevdaren, velke
Skode.
Bernu Sc 0rganiZira 'Stranka nemSkc re-
pubhke Med ustanovitelji je znani Rosemeyer,
HI Je SpiSaI oh zacetku voine knjigo "Y'Accuse",
V kateri Je 4 mogocnimi argument vrgel odgovor-
most "a vojno ma Nemciio.
AvStrijski ministrski predsednik grof Clam
MARITIME Je "bolan" in hoGe baic odstopiti.
V Scdanjih cath mora zboleti vsak ministrski
predscdnik V .Avstriji.
General kuropatkin, znGn najb0lj IL rusko-
JaponSkc vojnc, jc bill kot generalni cubernator
Y lrkUtsku ma povcljc ruskc Wade aretiran. y
MIN vrcd so priicli Sc nekoliko gencralov in viso.
kh ur&dnikov. Xxi 50 obdolzcni .da so provokato,
rirno naSlopali proti domatcmu prcbivalstvu v
Sibiriji.
Willmar tribune. [volume] (Willmar, Minn.) 1895-1931, 1917-12-26
K ANDIYOHI

Chas. Holmberg of Atwater was
visitor here on Saturday.
Mr.. and Mrs. c. E. Kroona and son
Harold are spending the holidays With
their daughters in Kimball.
Mr.. and Mrs. Joe Kalfkin left the
latter part of the week for Minneap-
oils to spend the holidays with rela-
tives.
Mrs. Rose DeFoe is assisting at the
postoffice during the Christmas rush.
Reynold Peterson, who attends
school in Chicago, is spending his
vacation here.
The Ladies' Aid of the Ebenezer
church held their yearly meeting last
Thursday at the o. w. Kroona home.
The receipts for the year amounted
to $233.36 and expenses $16.10. New
officers were elected for the coming
year: Chairman, Rev. Tillman; presi-
dent Mrs. C. Jacobson; vice president,
Mrs. Peter Thulin; secretary, Mrs. o.
w. Kroona; treasurer, Mrs. Chas.
Frans.
Prof. Thunstedt and Miss Alma
Grimlund are spending their vacation
at their respective homes in Willmar.
There will be English services at
Ebenezer church on Sunday evening
at 1880 o'clock. You are welcome to
attend Rev. Tillman. Pastor.
Mr.. and Mrs. Russell Davidson and
baby left on Saturday morning for
Minneapolis to spend the holidays with
relatives.
Mr. and Mrs. Hans Lewis and child
rem spent Christmas with Mr. and Mrs.
Engvall in Atwater.
o. w. Kroona has purchased the
Gust Lingren residence on Tenth St.,
in Willmar.
Hans Lewis transacted business in
the cities the forepart of the week.
Miss Harlanson is spending Christ
mas with her parents in Svea.
Don't forget that the Red Cross
branch meets every Wednesday at
ternoon at their headquarters in the
old bank building. We have now over
j.. sixty members. If not a member
join before New Years. We need
many workers.
Mrs. John Lundquist entertained
her children and grandchildren on
Christmas eve.
Mr.. and Mrs. o. w. Kroona enter.
tanned relatives for a Ave O'Clock din.
ner on Christmas day.
The Christmas programs given al
the Whittier school by the Primary
and intermediate grades were inter
esting. We congratulate the teachers
and scholars for the splendid showing
made.
Tom HARRY is spending the holidays
with his family in Willmar.
! August Lundquist sold his home in
this village to Mr.. Erickson of Will
mar.
Elmer Sorenson of Minneapolis is
here to spend Christmas with his fan
lily.