davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

Danes Je spanska vlada takorekoc V rokah
odbora upornih castnikov. Vsi napredni element
- socialist, strokovni unionisti, ntervencionisti
IN llberalci so sc zdruzili V mocno stranko, XII
ina ma svojem programu republiko.
Ameriski oficijelni krogi ne pricakujejo, da
hi nova Spanska, ako izide znragovita IL revolu-
ciJe ,napovedala vojno Neniciji. Progermanska
stranka ina velike mnozice ~pristasev ne zaradi
sfnnpatiJ do nemSke Wade, temvec liz gospodar-
SIKH ozlrov. Anglia je bojkotirala mnogo Span
skin 'rgovcev in to JIG rodilo mrznjo prot zavez-
nixon, kar so seveda izkoristili agcntje nemskc
propaganda. Razen tega so gospodarske razmere
ma Spanskem tako mizernet, posebho polozaj hra-
ne, da Spaniji sploh nj mogoce voditi nobene
vojne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

IL Petrograda %porocajo, da je 'NOvOje Vrem-
ia Cbjavilo velik oglas neke neimenovane me-
rSke druzbe, XII je baje dolOcila dvajset milo
nov dolarjev "a nakup ruskih umetniskih starin,
silk, porcelana, preprog it'd.
Maks:m Gorkij je v svojem listu "Novaja
Zizn' objavil oster protest prOti temu namenu
in pravi, da hi bill to rop ruskih narodnih zakla-
dov. Gorkij zahteva, da Sc ida enak zakOn proti
izvozu umetniskih del, kakor V ItaliJi.
Zanimivo hi bilo izvedeti, kdo je ia neimenO-
vana druzba, XII ina tako dobro srce ia Rusijo.
Kajti ce ina dvajset miljonov dolarjev "a svoje
namene, moramo biti preprieani, da Jill hoce po-
rabbit lie IL ~ljubezni do Rustic, lie cato. da pride
denar V dezelO, XII ga sedaj potrebuje.
Nam je pac - to mOramO prIZnati - preceJ
tezko v%erjeti V tako plemenito nesebienOst. Stvar
izgleda boil tako, kakor da hOce nekolikO boga-
tinov izrabiti polozaj v Rusiji in 81 nabaviti okras-
kov "a svoje rezidence, kjer ne morejo nalepiti
dolarskih bankovcev ma lid. Nasi miljonarJi IN
miljarderji hi kaj radi Oponasali evropske knee.
Da 81 Iahko dajo zidati enake gradove, Jim ONO
coca denar; toda vsi milioni jim ne omogocijo,
da hi napolnili gradove $ starimi unetnmami,
katerih ne more biti v Ameriki, ker Amerika
sama Sc nj stara.
Ker so dezele, XII imajo kaj takega blaga, po-
stale paine in gledajo, da Sc ne spravijo njih mai
vecie dragocenOsti cez mejo, prihaja bOgatim amc-
riSkim snObOm ma misel ,da bi SO dale V RuslJl
napraviti take kupcije. 4.J
Gorkij ina prav, ce protestira prot takim
namenOm. V Rusiji pride sele sedaj umetnost 40
svoje prave ~veljave. Tudi tam sc bodo pomnozii
muzeji, galerije it'd. in unretniska della postane-
10 pristopna ljudstvu. Ruska demokraclJa DO
mala $ svojimi kulturnimi zakladi storitl kal pa
netneisega kakor nasa denarna aristokraci1a III
cato je boljc, da ostanejo njene umetnine donna.
IL Washingtona ~porocaio dine "A. %juniJa:
Ruska komisija je vGeraj posetila kongresno
zbornico. XII je ma skupni sell senatorlev in kon-
gresnikov sprejela ruske odposlance. Poslanik III
n~aeelnik komisije Bakmetijev, je incl kratek GO
vor, XII je izzval velike ~ovacije.
Bakmctiicv je med drugim dejal; ~ vso
odlocnostjo smem reel, da Russia odklanJa vsako
misel ma separator mir. Russia stremi po spios-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

ske in plemenitaske stranke Sc vccino lie "a
resitev poljskega vprasanja in Ola ne mislijo ma
mic druzcga.
Ako stole a~vstrijski Poljaki ma celu giba-
MIA, tedaj jc raEumljivo, da so napram AvstriJl
previdni. Izrabiti jo hocejo "a svoje namene TO
je vse.
Odkor je nSla Viljemova in Franc Jozefova
proklamacija o pOljski "neodvisnosti.' so med
Nemcijo in Avstrijo tihi Sport zaradi prvenstva
ma Poljskem. &c ne hi bilo "a TO drugih dokazeS,
zadostujejo sledeGi:
NemGija in Avstrija sta izbirali "a novo dr.
zavo novega vadarja. Da nj ne cna ne druga niti
pol minute mislila ma republiko, sc razume saIno
OBJ sebi. u r~epubliko Sc vendar ne more tuja sla
tako igrati, kakor z morarhijo, ce ina lie monarha
V svojih rokah. Sploh 81 pa avtokraticne monar-
hijc ne zele republik V svoji s~oseScini.
V tenn, da mai BIO monarhija, sta bIi torej obc
cdini. Ali - kdo maj bo monarh? - V TEN vpra-
Sanju sta Sc ODE r~azhajali. Nemciia BIT tam rada
nnela n%emskega princa, ce mogoce Hohenzollerna,
IA tronu Avstrija hi bila rada kakSnegu svojega
nadvOJvodo pOsadila tia. ObOje je nemOgOce,
cato je med Obema spOr.
NemSkemu e~asopisju je prepovedano pisati 0
poljskem vpraSanju in zlasti o vsem, kar hi mo-
Clio koristiti avstrijskim interesom V tel stvari.
TIE spore med Nemtiio in Avsirijo hoGejo
Poljaki izrabiti sebi V prid ma ia nacin, da hi Jill
poostrili in loGili Avstrijo cd NemGije. s tenn hi
'a'u III
naJnevarneJSo sovraznico. Kadar hi bI.a "a por;'-
zena, mislijo, da ne bi bio tezko ma ia ali oni
nacin dobiti tudi ~avstrijske poljske kraje "a zcdi-
memo Poljsko.
Ali sc ia racun obnese ali ne, ie seveda drug,
vprasanJe. Teoreticno je prav dober; med teori-
10 i'll prakso so pa pogostoma razlike.
Dokler je kaj upanja, da Sc na6ri obncse, 81
PolJaki pac misijo, da Jim mic ne skoduje, ako
menujejo avstrijskega Korla svoiega prijatelja.
kako ga bodo imenovali, kadar ga he bodo wee
potrebovali ali pa kadar bodo morali naravnosi
prot MENU nastOpi, o tem sc DO pozneje govori-
10. Tudi Viljema so nekdaj imenovali p~rijatelia
Medtem ko govore Poljaki o Avstriji kot svo-
j bodoci zaveznici he Ola hi vprasali, &c DO
Sploh AvStrija zivela ali ne - pa odrckajo istl
Avstriji vojni kredit.
To izraza njihovo miSljenje o Avstriji veil
ko boil zgovOrno, kakor beseda njihovega ma
nifeSta.
Opozieiia Poljakov ie na vsak naGin funda-
mentalen %preobrat v niihovi d~osedanji politiki.
Ia opozicija je pc dunajskih telegramih povzro.
ella minlstrski krizO. To znaci, da nims Clam Mar
tlnic brea Poljakov vladne veGine. Ma koga mai
sc torei opira vladai
. p~olozaju V avstrijskem parlamentu nj ho-
telo nobeno d~unajsko porocilo niGesar poveda,i.
Zdaj vidimo, da je ia polozaj "a Waldo skrajno ne
warren tako tudi razumemO oficielni molk.
Toda z molkom ne ustavi Avstrija resitve
polJskega he marsikaterega drugega vprasan;a.
II molkom ne ohrani niti svoje existence.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

meu nuslJO, TruSlJO IN AVStr1JO. roper vSe trI
Wade sc Poljaki MISC mogli boriti. Smatrali so pa
rusko Waldo "a najbOlj despotiGno in Poljski mai
bolj nevarno. Odtrgati cd Rustic njen del Poljske
sc jim je torej zdelo najvaznejse in prvi pogoi
"a obnovitev pOljske neOdvisnosti. liz tega lie pa
sledilo, da so sovrazniki Rustic "a enkrar POLISH
zavezniki.
Poljaki so liz tega izvajali ve p~osledice. Da-
jail nEso Nem6iji in Avstriji lie moralne pomoS:,
temvec so organizirali prostovoljne polJsae legi-
Je, nabirali denar "a vojsko in "a rdeGi kriz, ter
sirili svojo propaganda pc inozemstvu, zlasti 90
Ameriki.
Pri TEN so mislili, da Sc izkazeta NemGiii
in Avstriia hvalezni Ia to izdatno podporo; maj
vecji optimisti med mimi so cello upali, da cd
stopita ODE drzavi prostovoljno svoje poljske kra-
Je now, oziroma obnovljeni Poljski.
Ia c~entralne sile je bila torej lahka nalogl
ohraniti 81 Poljake "a zaveznike. Treba hi Jim
bilo lie pokazati, da Sc odkritosrcno misli ma Nth
osvoboditev, he pa ma to, da Sc privecelo V all
solutno odvisnost cd Nemciie ali cd Avstrije, ali
pa cd obeh.
&c JIG V tenn "a Avstrijo in Nemcijo tako II
godncm polozaJu vendar nastalo med Poljaki RAJ
p~olozenje "a odpor, je to morala zakriviti nemsko-
avstrijska politika, Sc pravilneje nemSka politika,
kateri mora avstrijska sluziti lie koi ponizna
dekla.
Rama znamenja pojske nezadovoljnosti 50
sc kazala pac re pref. Pri raznih volitvah nj sko-
raj mixer zmagala pronemska stranka zgodilo sc
Je V nekaterih mestih cello, da je Sc pred revoluci-
jO ruska stranka dobila veGino. To Sc je pac moglo
smatrati lie "a najodloGnejSi protest roper nemSk0
politiko,
Nemcija je pri ~razglasu "'neodvisnosti' pola-
gala najvecio vaznost ma ustanovitev prostovoli-
ne poljske armada, XII sc bo bOjevala ma strani
zaveznikov. Ali Ia armada je ostala lie ma papir.
iu, ma katerem je bill thkan kajzerjev manifest
ustanovila sc pa Sc do danes nj. Poljaki MISC yer.
jeli V kajzerjevo svobodO, pa Sc MISC noteli niti
b~ojevati zanjo.
Potem so prihajale vesti o odvazanju stro-
jew IL poljskih tovarn V Nemcijo, o prisilnem de-
portiraniu poljskih delavcev V nemske kraje it'd.
Da je vse TO povzroGilo veliko nezaGovoljnost
XII je morala dobiti tudi svoj stvaren izraz, 1e M.
ravno. In kdor kolickaj pozna nemskl militari.
zem, XII zivi tudi V nemskih civilnih oblastnijah,
je moral %razumeti, da bodo kajzerjevi mogotci
kaznovali vsako ''nepokorSGino."
Da BIO maScevanje tako Okrutno In da DO tri-
d~esettiso6 zrtev zadavljenih ma vislicah, tcga Sc
veda ne hi bill nihGe pricakoval. ~
Zal da sc mora ia neverjetna groza venda-
%verjeti, kajti Daszynski spada med tiste social
stEne politicarje, XII ne i~zrecejo nObene ;avne oh
d~olzitve, ne da hi Sc bill o njeni resnienosti pref
popolnoma prepricali.
Treba je pa, da Sc nekoliko ozremo ma av-
strijske poljske politicarie.
Kakor je Znano, so imeli V avstrijsko-pOltslu
politiki do vpeljave splosne volilne praviee leta
1907. takozvani zlahcici, to je plemici odlocujoco
besedo. o vzrokih tega razmerja ne moreno tu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
POIjSkO

V Ameriki We malokdo, kaj pomeni zadnii
obrat v politiki avstrijskih Poljakov.
V zadnJi stevilki smo ma kratko porocali. da
so Poljaki v avstrijskem drzavnem zboru stonir
V opozicijo in odrekli glasovanje "a WONT kredit.
'Sodrug Daszynski, vodja p@jske socialistie-
ne stranke v Avstriji, je ostro napadei nemslse
oblasti, XII sedaj gospodujejo ma Poljskem, in po-
vedal, ola Je bilo wee kakor 10000 Poljakov ma
Nth ukaz obeSenih.
o govoru Daszynskega je poroGala dunai-
ska "Arbeiter Zeitung,'' STEER so avstrijski listi
mOtali o preobratu med ondotnimi Poijaki. Ego
%vornejsc je pa nemSko G~asopisje, XII priobeuie pr
roGila z Dunaja, pa jh ve6inoma komentira v svo-
jh lastnih clankih.
En- del tega casopisja upozaria, ola je zaradi
move taktike Poljakov nastala ostra krfza V av-
strijski vladi drugi del misli, da sc BIO kriza la
hko uravnala, &c Sc da Poljakom nekoliko mi
nistlskih sedezev, tretji del, XII kaze svoje mis-
ljenje najbolj odkritosrtno, pa rohni IN zmerja
Poljake z "izdajalci," katerim da je treba "po-
kazati nemsko pest"
kar je navedel Daszynski o eksekucijah Po-
ljakOv, razkriva lie en- vzrok sedanje ostre poljsl-e
opoNclJe. Znacilnejsa je ia obtozba, ker kaze, da
nj takozvana "osvoboditev," XII sta 10 Poliakom
prinesla Viljem in Frame Jozef, mic navdusila poll
skega naroda. Trideset tisoc nasilnih smrti ma
vislicah razkriva velikansko nezadovolinost s Il
sto Waldo, XII Sc sauna imenuje "osvoboditeljica."
Kakorkoli je tako obesanje V masah divjasko bru-
talno, vendar ne more biti popolnoma brez vzro-
ka. Seveda vzroki ne bodo TAXI, da bi o~praviee-
vail tax predpotopni barbarizem, paG pa nam ga
lahko tolmaGijo.
Ako hi bila masa p~oljskega ljudSiva spreic.
la to, kar il ie NemGija $ Poljsko prinesla kot
"svObodo' in Sc mirno in zadovoljno vdaia v raz-
mere, XII Jill je ustvaril novi rezim, hi bilo tako
nezaSlisano Ogromno Stevilo e~ksekucij nemogoce,
lie sploSna nezadovoljnost vsega naroda te mo-
ga poroditi TAX odpor, da Sc je Nemeiji zdelo
potrebno nastopiti $ takim "zastraSujocim zgle-
DOM bolje re6eno s takim zverinskim mas6e-
vanjem.
IL tega pa nujno sledi Sc nekaj wee. Odpor
Poljakov, Xxi je dial nemSkim vojnim sodiscem POI
vod "a tako straSno o~beSanje, sc nj mogel izleGi
il prnznega mic, ampak je lie tako razumljiv, da
so nemSke oblasti re pred temi sodbami tiransko
~postopale in pokazale poljskemu narodu, da nj Ii
sta svoboda, Xxi mu jo prinasai 10, mic druzega ka-
kor SUBMISSIVE.
Z drugimi besedami: Poljskc ~ljudstvo je mo-
ralo biti siloma nagnano v tisti odpor, ki so ga po-
tenn nemSke oblasti tako krvavo mascevale mad
MIN.
Da Sc to razume, je treba sledeGe imeti pred
ocmi
V zacetku vojne so stall Poljaki .vecinoma ma
stranl Avstrije in NemGije. To je bila Z njihove-
ga stalisca zgoli racionalna politika. Svojih ko-
renin nj imela V nikakrSnih simpatijah IA Avstri-
10 in Nemcijo, ampak narekovalo 70 &c edino
vpraSanje: Kako hi Sc najloze doseglo neodvis-
most in obnovitev Poljske!
Problem je bill tezaven. Poliska je razdeljena
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

kaj gOvoriti, ker hi bila potrebna preobslrna raz-
laga. Dejstvo samo JIG pa dobro znano vsakemu
poznavalcu avstrijske ~politicne zgodovine.
Poljsko kolo V avstrijskem parlamentu je Iii
10 najbolj matematiGarska in vseh sentimentalno-
si najbolj prosta parlamentarna zveza. Ker 50
sc stranke Y drzavnem zboru V glavnem locile V
nemSke in slovanske, je bilo Poljakom mogoce od-
locati, ma kateri strani DO vecina. Bila Jc nam
rec vedno tam, kamOr so sc postavili Poljaki. Ma
va nacln Jh Je pOtrebovala vsaka wada, &c je
hotela parlamentarno ostati IA krmilu. PoljaLi
so pa bill pripravljeni p~odpirati vsako Waldo -
"a primerno odSkodnino. Poljsko plemstvo je BIZ
10 zastopano v vsakem ministrstyu in vsaka Via
da je morala P~oljakom delati gotove koncesije.
Ma ia nacin so Poljaki postal stalna vlad-
ma stranka. Dolga ~desetletja so podpirali vsako
Waldo in nihce 81 nj mogel misliti PoIjaRov kut
Opozicionalno stranko.
SedaJ sc pa nenadoma poroca, da odrekaio
Poljaki a~vstrijski vladi podporo "a 70 ni kredit in
~izrazaJo tako svojo opozicijo ma najostrejSi naGin.
Postopanje nemskih oblasti ie go,ovo vel:.
ko storilo, da so Poljaki tako radikalno zane
MALI svojo taktiko.
Drugi razlog JIG pa ruska revolucija, XII ie
povzrOtila re sedaj V Evropi mnogo wee, nego sc
dObrim dusam sanja.
Poljaki tudi sedaj MISC postal sentimental.
si, ampak zopet raGunajo. Kje je vecja korist7
y has ruska revoluciia je poljsko vpraSanie
popolnoma premaknila. V dobi carizma je biia
Russia Poljakom najnevarnejsa. Cd move Rusijc
sc nj treba Poliakom mic wee bait, ampak ce po-
trebujejo podpore "a svoje narodne ciije, Jc mo-
rejo V prvi vrsti pricakovati cd revo:ucionarrc
Rustic.
Ia Poljake je postala n~aiveGja sovraznic-
Nemtija tista Nem6ija, kateri so V zatetku vui
ne sami ponujali in dajali svojo podporo. V dru.
gi vrsti Jim je nevarna Avstrija, XII s;epo podpira
Nemcijo.
In zdaj gre politika Poliakov "a tenn, da hi
locili Avstrijo cd Nemcije.
liz StOckholma prihaja telegram, Xxi obsega
sicer nekaj nejasnOsti, vendar pa pove marsikaj
zanimivega, in Sc glasi:
"Avstrijski Poljaki V zvezi z Litvinci hoGe-
jo ustanOviti samostojno drzavo, Xxi hi biia &C.
s%tavjena IL Osvobojene in zeGinjene Poijske in
IL svobodne Litvinske. Use poljske stranke SC
%podpirale primernO resoluciio, XII zahteva "a no.
vo drzavo svoboden dohod k morju.
Nacrti Poljakov SO sledeGi;
/. Neodvisna Poljska $ svobodnrn tonodom
k morju.
2. POljskO v~praSanje je mednarodnu vprasa-
ME, ker je vazen kamen V zgradbi trajnega miru.
3. Poljski narod upa, da SO resi- avstriiski
cesar, V katerem vidi svojega dobrega prijatclja.
kaJzerJevega vpliva in pOnudi svojo roko V
pomoc "a resitev ~poljskega vpraSanja.
4. Y ustanovitvijO poljske drzave Sc posta.
vi PolJska ma stran Avstrije kot svoje ~prirodne,
zveste zaveznice."
Da je treba to resolucijo ~prcvidno citati, Sc
razume samO OBJ sebi. Ozirati Sc je treba ma to,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
u Dunaja por0cajo:

u Dunaja pOrOcajo:
Grof Henrik Clam-Martinic, ministrski pred
sednik, Xxi je demisioniral, ne more sestaviti no.
vega avstrijskega kabineta. Vsi njegovi poizku-
81, da bi zblizal nasprotne stranke, so o.
stall brez uspeha. Vsled tega je naprosil cesarja
karla, Ola maj zadnji ponudi komu drugemu Sc
stavO ministrstva.
Cesar Karl je sprejel demisijo ministrskeea
predSednika grofa Clam Martinica, a nalozl mn
je, maj vodi posle, dokler he DO sestavljena nova
vlada.
Ameriska kOmisija "a Rusijo je priSla V pc
TEX v Moskvo, kjer sc je prvic odkar jc v Ru-
slJi - seZnanila z zastOpniki delavcev in voj8-
kov. Moskovski voditelji krajevnega delavsko-
vojaskega sveta in obcinske Dune, V kateri so "a
stopane vse pOliticne in industrijaIne stranke,
so prlredlll AmericanOm casten sprejem. Naccl-
mix komisije Root je incl diva govora, prvcga
pred zdruzenimi mOskovskimi odbori i'm druzega
pred dunno. Root je dejal, Ola DO Russia, XII JIG zrt-
vovala tolikO in toliko Avljenj "a carja,
gotovo pripravljena zrtvovati sc vec, ako
je treba- "a r~epubliko in svojo svobo-
do. Nato ie vstal navaden vojak, XII je
predsednik vojaskega sveta, in odgovoril Rootu:
"Rusi imamo zgodovino polno tragedij in zalosti,
a kljub temu smo imeli dovoli moci, da smo Sc
otresli tiranstva in dosegli svobodo. Sc veGjo
moe bono imeli zdaj, da lahko izvedemo svoj ma
men in sc bOrimo do konca."
o razmerah v Spaniji je prislo v Wash
ington sledece ~porocilo:
Strasne razmere, Xxi Jill je deloma povzroGilG
vojna, so nasle Odmev v nezadovoljnem ljudstvu,
XII zahteva %preobrat. Sila je p~rikipela do vrhun-
ca Ike je stopil ma cello Spanske Wade grof Roma
nones, izkoriscevalec in tran prve vrste, Medtem
ko sc kralj Alfonzo boil zanima "a bikoborbo in
razne sportne igre, kot pa "a vladne zadeve, je
incl ROmanones proste roke. Vlada mu je bila
sredstvO "a povecanje svOjega osebnega dobicka
in zamudil nj ne enc ure, da ne bi odiral i'm izko-
riscal re itak dovolj izsesani SPANK narod. la
XII so bill naravno tudi Ostali ministri i'm YES kabi-
net ie spekuliral 2 twill in drugimi ljudskimi po-
trebsJinami. Posledica tega so bill krusni izgredi
in odprta nepokorscin. v armada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
IL kOdanj.a poroca.jo:


Radrkalna propaganda IA ~politicne refor ne
ma P~ruskem, XII je nanagloma vzklila oh Gasu re-
volucije v Rusiji in vstopa Amerike V vojno, gre
polagOma v mrtvilo. Agitacija pc shodih in V ca
sopisju, Xxi je tako cvetela V aprilu i'm majr IN
moderniziranje volilnega sistema, je zaspala, ka.
kor bi odrezal. Casopisje, razen socialisticnega.
he crime wee niti z emo crkico o takih reformah
Avstrijski domobranski minister Georgi 10 Y
drzavnem zborl naznanil, da so tribe ceski rcci.
mepti dezertirali k Rusom. To je bale v zvezi :
klofacovim procesom, XII Sc je kon6al $ smrtno
obsodbo. To je pozneie cesar Karl preklical. toda
Klofac je Sc vedno v jcci.
IL Stockholma ~porocajo, da namerava ncm-
ska vlada V kratkem oprOstiti veGie Stevilo r-
SIKH vojnih %ujetnikov in jih p~oslati domov v Ru-
sijo. $ tenn hoce Nen,ciia vsekakor vplivati ma
RUSTIC "a separator mir. Razume Sc, da bodo
voJni ujetniki dobro p%ouceni, da maj agitirajo IN
mir, ko sc vrnejo domov.
Idi Sc. da tudi ia intriga ne DO pomapal,.
Morda hi Sc pa Ncmtija rada iznebila = jedcey.
Ola bi 81 prihranila nekoliko wee zivil.
DIR. Beluiro Valverde je naznanil medicinski
fakulteti v Rio de Janeiro novo vazno izna hlbo.
pc kateri je baie mogoce znanstveniku dognati
IL kristalov v krvi mrtvega telesa natanGno da.
tum smrti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
PO ~ tu

mem niiru, XII mora biti trajen med demokratiGni
mi narodi. Triumf nemske avtokracije bi poko-
pal upanje ma tax mir. Russia DO skrbela, da o.
stane vreden clan llge casti."
Senatorji in kongresniki, XII so Sc oh easu
JOffrevega i'll BalfOurovega govOra V zbOrnici
vzdrzali aplavza do kOnca, Sc MISC mogli prema-
govati pi obisku ruske komisije in so burno a.
plavdirali Bakmetijevu pri vsakem stavku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
IL Rotterdama porocajo:

u DdhHlctlJtNu pr NSdhtm StdN u
IL ROtterdama porocajO:
Pred nekaj dnevi je priplulo semkaj stiri-
naist nemskih p%arnikov, XII so prisli IL Bremena
in Hamburger. ZeleZnicc V NemcijO so MANFRED re V
silnO slabem stanju in vecno zabasane z vOjas-
kim promotion. Vsled tega so Nemci ~poskusili Z
dobavo blaga IL Holandije po morju. Spocetka
il prislo lie par majhnih parnikov; 10 so Sc pa
vrnili brez nezgode, so Nemci sklenili, da posku-
sjo movie V vecii meri. Toda nenrski parniki, XII
so prisli semkaj, so naredili nizozemskim carin-
skim uradnikOm cez glavO della. Nemski mOrnar-
il so MANFRED skusali vtihotapiti cimvec mogocc
kontrabantnega blaga ma parnike. Ma NizoZem-
skem imajo seveda svoje pomagace, XII neprene-
homa iznajdujej0 nova pOta in sredstva "a tho
tapstvo. Pred kratkim so pazniki zasledili veliko
mnozino kavcuka, XII so ga Nemci pomesali med
premOg. Kavcuk je bill izvrstno cream v kose,
podobne premOgu ,da so mOrali carinski uradniki
zaseci YES premog. Nemci sc posebnO trudijo, da
vtihotapijO kovine, XII so V Nem6iji dandanes ze-
10 redke, a zelo potrebne in med tenn ie baker.
Vsak parnik ina pravico welt ma krov Sc emo po-
sebnO sidro. KO je carinski paznik slucaino po-
gledal emo tako sidro, je videl, da je n~arejeno IL
cistega bakra in pObarvanO, ola zgleda kakOr IL
zeleza. Kmalu so izvohali tudi delavnicO, kjer
so izdelovali bakrena sidra "a Nemce, pa so jo "a
prli.
Berlinski c~asopisie Sc je zacelo v veGI meri
baviti z amerisko armada in IL dnevnega pisanja
je razvidno, da sc v NemGiji vodi Organizirana
propaganda, XII ina namen osmesiti in omalova-
ziti vojno silo Zedinjenih draw. "Vossische Zeit-
ung'' ma PRIMER pravi,'' da bo incl general Perish
ing s seboj jatO krvnih psov, XII bOdO skakali
ma nemske vojake." Dale piSejo, da je veeje Ste
vilo Americana stopilo v avijatisko sluzbo, ker
moskih ne morejo dobiti.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1917-11-27
TO THINK
HIS TIME HAD
SURELY CO NE
Taken Home to Die, Tanlae
Restores Health and He
Gains 20 Pounds.

Robert 7. Kelley. a Well-knOwn for
mer alderman and for three years so
charge Of the county farm OF Falls
county. Texas, told an interesting
recovery Of his health through the
use OF Tanlac. Mr.. Kelly lives G
1909 North Commerce street. f.
Worth, Texas, and in relating his eX-
perieuce said
Eleven years ago 7 was a strong
and healthy man and weighed a hun
dred and fifry-siI pounds Something
went wrong and I lost my appetite
and fell of till I was almost skin and
bones Ny nerves were shattered and
my whole body was racked with pain
so that I could hardly get q nights
sleep and 1 became so weak that I
took TO my bed and lay flat OF my
back for several months. / tried all
kinds Of medicines and treatments
but kept getting worse and finally
went 20 hospital to see II that
would help me, but they could hold
home to die Even my best friends
gave me I'D and 1 thought ny time
had surely come
Il had heard so much about TanIac
that I decided to try 10 as a last re
sort and had hardly used more than
half my first bottle before I felt e.
was Strengthening ne out The pains
began 10 leave me and 7 picked up
till I gained twenty pounds and ]
have such an appetite I am actually
ashamed TO eat all I want. Ny nerves
are stronger and sleep like q loE
and I get around better and feel more
lively than have in many years
Ny wife was IN a badly rundown con
ditiOn too, and Tanlac soon set her
up again as well as ever.-Tanlac
IS sold IN FL Paso by Kelly & Pollard
Company, Inc. and Peoples DRUG
store, under the personal direction OF
a special Tanlac ative.-Adr.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1917-11-27
THE LAST
EXAMINATION OF
WARS DRAFT

Many a man has fallen down be-
cause test of his water shove
Enthusiastically that he had kidney dis
ease.
The kidneys are the scavengers and
they work day and night IN Sc arat-
ing the pOisons from the blood.
Their signals Of distress are easily
recognized and include such symp-
toms as backache. depressiOns, drows-
mess, irritability, headaches, dizEi-
ness. rheumatic twinges. dropsy.
govt
The very best way 10 restore the
kidneys TO their normal state OF
health and cure such symptoms" says
d.. Pierce, OF Invalids' Hotel, Buf-
falo, y. Y, lis to drink plenty OF
water and obtain from your favorite
pharmacy a small amount OF Anu
Tic. double strength, which IS dis
peused by almost every druggist"
You will find Anuric more potent
than lithia. dissOlves uric acid as
water does sugar.
send Dr.. Pierce Ioc for trial pkg. and
ask for advice II there IS need--Adv.