Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

nand. I'm V TEN oziru je mas dvom nepremagljiv.
brazilSki Don Pedro 81 ie dial dopovedati, da izha-
ia dezela bolje brez cesaria, kakor Z MIN. Wei je
penzijo in jo je Sci uzivat v Evropo, ker MISC ma
rall, da hi jo potroSil v Rio de Janeiro.
Viljem 81 he DO dial nikdar dopovedati kaj ia
kega. Sal vemo, da ic bila "njegova najsrcnejsa
zelja - povedal jo je sam in cato moramo verjeti
da bl sci V trenGe in Sc bojeval kakor v0jak.
Ampak svoJemu srcu je ukazal, da mai molGi, ker
We da ga Je sama bozja previdnost postavila ma
cello NemciJe, IA katero je ~njegovo dragoceno xiv
lenJe wee vredno kakor Zivljenje celega armad-
mega Zbora.
> tenn globokim prepritanjem pac ne more
zapuStitl meSta, ma katero ga je postavil sam ME
gov tovaris Bog. 'Pogine mai YES izrael'' - vi
lem mora ostati cesar, NemGija ne SINE biti oro-
paha krone, i'll kadar ga "Kamerad Herrgott"
poklice v svojo mebeSko palace, mora biti pri-
praviJen MCCOY kronprinc, da nadaljuje slave
hohenzollernov in o~Srecuje nemSki narod.
NlJemovega prepricanla SO pa oStali kronani
goSpodJe brez izjeme. Cd Nikolaia do Ferdinanda
IN konstantina in crnogorskega Miklavza Sc sma-
traJo vSi IA orodje nebeSke previdnosti, Ia bozje
zastopnike, Ia mjno potrebne pastirie svoiih ma
rodnih cred.
IaStopniki teh gospodov bodo scdeli ma mi
rovni konferenci. V imenu teh gospodov So bodo
%prickali, bodo barantali in naposled sestavljali
kupclJSkl, takoZvani mirovni protokol.
Wilson nc more pricakovati, da bo mirovna
konferenca o~dpravila monarhije. Toliko optimiz-
ma nlnoma mi niti on ga ne more imeii.
Revolucionarni pogoj.
In vendar je r~epublika Wilsonova celia. In
trajen mir je ~njegova celia. Yes svet poziva, ma
yes Svet apelira maj postavi bodoGi mir ma trdno
podlago in ustvari pogoie, XII zajamGijo njegovo
trajnost.
Nal pa, ce iiSti seStanek diplomatov. XII bOdo
preureJah Evropo in Sc par drugih vasi, ne izpolmi
teh pogoJev? &c ma primer ne odpravi monarhij d?
&c ma primer ne uvede Y vSeh dezelah demokratic.
min konstitucij9
l0gltno je, da Sc mora potem nadalievati de
10 "a tie ellie. To mora biti tudi Wilsonova leila.
ce noce priti sam : seboj Y konflikt.
Ampak vse monarhicne Wade sc bodo upira-
lie tel zelii in bodo porabile vso svojo .jlo, da cd
vrnejo tako 'nevarnost''. &c bodo hoteli naro>.l
doseci republiko, bodo moral nastopati proti svo-
jim vladam, proti tiStim vladam, XII jh obsoja
tudi Wilson, ker ne izvira njihova moe cd ma
roda.
sea- Tako delo je opOzicionalnO, dokler Sc more
gibatl V meJah ustavnosti, ma cisto parliamentary
mem polju Toda delu IN republiko so ustayne
meJe kaJpada pretesne, ker je ustava sauna mo
narhicna "a uvedbo monarhije sc mora ,orej ia
ka ustava rabbit. In tedaj nj delo wee opozicio-
nalno v navadnenn zmislu, temvec revolucionarno
Prehod IL monarhije V republiko je sam po
sebl revoluciJa. kako Sc izvrSi, je druga rec. Goto-
vo je, da ponavadi ne gre tako gladko, kakor ie
So v Braziliji. PovSod je hilo pri rojstvu republi-
Ike wee ali mani ropota. Navadno 90 spremlja ne
koliko streljanja in grobarji dobe oh takih prili-
kah posla. &c bi Sc dali goSpodje monarhi mirno
prepritati, hi bila Stvar lahko drugaGna. Ampak
Sc JuanSikaj Sc je dial Sele tedaj prepriGaii,k o mu ie
priblizevanje iuznih revolucionarnih Get pokazalo.
da "kitajski narod ne zei cesarstva."
Ustanovitev ~republike predpostavlia revolu-
cionarno akcijo.
Wilson ie "a republiko.
Dosledno: Wilson mora hiti "a revolucionar-
no akcijo.