davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

podJet Jih; po tovarnah, rudniskh reviriih it'd =.
pohticna stranka mora biti organizrana IA poll
ticne pose, skupno "a drzavno federaciio odde-
III drzavah, okrozjih, mestih, mestnih okraiih
It'd strokovni organzaciii Sc vpraSa Kje de-
las! - politicni pa Kje zivs Kje VOLS?
Enotna politicno-strokovna organzaciia jc
toreJ IL notranJih razlogov, gede ma zakone
mhoglh dezel, XII Je sploh ne dovojujejo nemogo-
ca. Ako ina delavStvo poitiGne naloge, mora i
nett zanje posebno politcno organizaciio: TO ie
socialisticno stranko
Da so tesni siki med obema potrebni. O TEN
III dVoma. Ce je ena organizacija cd druge DO
pomona neodvisna, lahko vlece vsaka ma svoio
Stran in namesto da hi Sc BOZ pospes sc c9ira in
ustavJa Nevesel zgled imamo ravno V Ameriki
kJer nastopa A. +. of H. naravnost proti Social
stem stranki - izvzemsi posamezne kraje
katerih imaJo socialist re dovoli vpliva Tukaj
tudi lahko spoznavamo, kakSne sadove rodi poll
uka, katero vodi strokovna organizaciia brcz DO
htlcne stranke, XII hi bila izrecno delavska
Strokovna organizacija je potrebna, ker so
neizoglbn nepOsredni boji med rlelavci in podiet
nilii, nJihovimi gospodarji. Poglavitna naloga
Strokovne organzacije lezi sedanj druzbi
hJenem okviru sc bojuje oljSanje deavskih
razmer; vecje mezde, krais deovni cas-, ugodne
81 delovni pogoji spoh, varnost delavnicah, ia
nah, ma zeezn;cah it'd. so nieni gavni naravn
namem. Revolucionarna preosnova cele druzbe
lea Hven njenega okvira in izven njenc moGi;
pac pa lahko pomaga i'll sodeuje pr TEN dclu
Socialistcna stranka je potrebna da pribor
delavstvu tisto moe, katero izvrsii dru
zabnl preobrat, to je politicno moe Oblika kap
tasticnc druzbe je drzava in scer drzava devet
naJstega i'll dvajsetega stoetja tel drzavi, IL
te drzave sc mora izvrSiti preobrat socializem
Drzava je politicna tvorba; njene funkcije
so poiticne. Ako il hoce delavstvo priti do Ii
vega, kar mora, Ge sc hoGe resti kapitalistGne
nadvlade in odpraviti razrede, sc mora politicno
bojevati in osvojiti drzavo. lie &c jo ina svoji
oblasti, more stOriti MO, kar je potrebno ME
govern Interest,", Ce jo je treba odpraviti in
kot razredno organizacijo jo je vsak nacin tre-
ba odpraviti - jo mora ia namen dob!ti V svo-
ie roke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

meja i'll snujejo Organizacio, XII maj obsega yes
svet
Do neke meje Sc je to re zvrSilo. Strokovne
organizacije imajo ponekod mednarodne stike.
Politlcne Stranke ina io vez mednarodnih kol-
greslh III mternacionalnem socialisticnem bro-
Ju .Gotovo je, da Sc DO doseglo Sc tesnejSe zbza-
ME- ali priznati mora, da ina tudi to gotove
meJe, kl Sc ne dajo meni ME teb mic porlSiti.
krasno hi bilo, Ge hi Sc dala ustanoviti enOs-
ma, YES svet obsegajoGa strokovna organizacija
emo edno druStvo podruznicami ali lokalnim
mlJami, po vseh dezelah, mestih in sploh DO vseh
krajih kjer Tive delavci Bio hi tudi pray epo
ce hi sc mogla odpraviti zma, potresi, vukansk
izbruhi. Me slabega ne hi bio Ge hi znali vsi lju
die po svetu ell jerk. Sc mnogo lepih reel
Sc ahko izmis pOsebno ce ina clovek nekoliko
fantazje
Toda vpraSah je tudi treba, kaj Sc more. tt
sta industrjalna organzacija, ki ne della sploh
nobene razlike med strokami in XII maj Sc razteza
kot popona enOta preko vSeh meja ie pa seda-
nJih dejanskih razmerah kratkomalo nemogoGa
dezeah, katerih ie Strokovna organiza-
ciJa resna Ill zivi njej pravi deavski duh, po-
vzroca vpraSanja, katera oblika ie najboljSa Sc
vedno dosti preglavic AmerSka oblika je goto-
vo slaba ali vpraSanje, kaera je naiboljsa
more odgovarjati lie zkuSnja, nikakor pa he svo-
jevoljna konstrukcija. Praksa kaze, da imajo raz-
he stroke posebnosti, XII Sc ne moreio prezi-
rati; ma drugi strani pa kaze zopet praksa, da ie
Vsak boz Silno otezcan vtaSi cello popolnoma one
mogocen, ako ina vehki tovarni vsaka Stroka
svoJo posebno organizacijo in pripada vsaka dru-
gi centrali, ne da hi bila med mimi tesna zveza,
HI bi sIucaju boja omogoca skupen nastop brez
zadrzkov
kako omogocit vsaki stroki neodvisno delo
tam, kjer gre lie "a njene Interest," pri katerih nj
so drugi mic prizadeti! kako zagotovit vsak cas-
in IA vsak slucaj skupen nasop, brez kaerega nj
nobenemu delu zmaga zagotovlje
To so problemi, katermi izkusen stro-
kovnjaki mo6no ukvarjajo, da hi bill doslej
nasli absoluno veljavno reSitev. In najbrze Sc
sploh he bo naSlo nic absoutnega, ker Sc razmere
menJajo, razmerami morajo pa menjati tudi
oblike in taktika.
Fakcno enoma organizacia po vsem svetu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

Fordova druzba je ziva slika IL modernega
kapitalisticnega razvoja. $ 1900 avtomobili Sc je
pri6elo in l3 etih ie produkcja narasla ma wee
kakor pol jona avtomobilov dobicek pa cd
nekaj wee kakor mic 60 miljonov
Zacetek je bill mogoc ma talk nacin cato, ker
je bila vsa indusrija motorjev Sc povojih in
vsled tega nj bilo veike konkurence Kdor bi da.
tako malim zacel, b incl vse drgaGne il.
kuSnje. Rekama je Fordu, kakor smo re omenili,
zelo pomagala, ker je bila nenavadno spretna. Ko
Je vpelJa V svojem podjetju petdolarsko place,
Je govOria o njem Amerika Evropi pa so
postal pozOrni vsaj tist, ki bavijo socialni-
mi vprasanji. POtem je vpejal Ford kupce
njegovh avtomObilOv delez Od dobi6ka. Tudi TO
Sc je krasno izpla6alo. SploSno znana je njegova
''mirovna ekspedicja' Evropo. Takrat je bilo
njegovo ime cele mesece Gasopisih vsega sveta.
Cello povsem resn ljudje Sc dali premotiti i'll
so smatra njegovO ekspedicijo vazno mirov-
no podJetje No, mru sicer nj priblizao nii
dan ampak Ford je bill uSpehom zadovoljen;
njegova produkcija avtomobilov je tisto leto po-
skocila od 100000 533 600.
Zdaj, ko sc jc poosrila kriza med Zcdinjeni-
mi drzavami i'll NemCijo, je Ford nagloma pre-.
levl IL absoutnega pacifista bojnega patricia
in je dial "a slucaj vojne vad svojo tovarno ma
razpoago. KAPPA, da zopet dobro We, zakaj.
Fordovim delavcem bill drugi skoraj ne
vCScljivi. Kai ne bi bill Pet doarjev ma dan Sc
he zasluzi tako IL epa. In vcndar so Fordovi de-
lavci slHnji kakor drugi, kajt &c ne bi dali veG
kakor pet dolarjev della vsak dan n sebe, ne bi
mogel Ford imet sestdeset mjonov dolarjev
profita ma eto.
Sedaj je Ford svojo druzbo z vOdc in nj so
mu treba bait unicujoce konkurcnce Nasprotno,
drugi, manjsi morajo bati njegove tekme. Kaj-
ii industrial razvija z malega veliko ne le
posameznem podjetju, ampak tudi spoSnem.
kar ne more dovolj nitro poveGati, mora po.
giniti. To je kakor Darwinov boj "a obstanek
prirodi. Kar ie najbolj sposobno, kar Sc najbo-
lie priagodi, to obstane in prezivi slabejse ne.
sposobnejse. DanaSnji razmeram pa je ajbolje
priagoden vehk kapital in velk obrat. In ia raz-
voj gre daje in daje, preko samega sebe, IL veli-
kega indivdualnega podjetnistva druzbo,
trust dokler ne postane naposed tudi ia oblika
pretesna. Nezogibno pride cas-, ko mora pociti
tudi ia obroG, in tedai mora privana produk-
cija umakniti sociani
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27
liz dunajskega zivlienie.

kakor poroCa dunajska Arbciter Zg" Via
daJo ma Dunaju neznOsne razmere, kar sc tice u
bogih delavskih zen. Veliko jh lezi najslabsih
sanovanjih od vseh ljudi zapuScenih, sestradanih
in vrhu tega Sc smrtnobonh. Tako Sc je zadnjic
dOgodil drasticen slucaj, Xxi nam kaze zalostni
luci ra~mere ma Dunaju.
Neka delavska zena katere moz je re cd "a
cctka voine pri vojakih in je sedaj radi nekega
pregreska V vOjaSkem zapOru Pragi, jc bila
najvecji revScin Trpela je pomanjkanje vsem
in radi tega je zacela polagoma bOlehati Zboela
je ma jetiki, navadni proletarski bolezni kolikor
je Sc imela in prijateljev, so jo vsi zapu-
still. Nobenih sredstev "a zvjenje mi bio, kaj
sele "a zdravnika.
Stara je bila Sele 81 let V stanovaniu nj ime-
la nobenega pohistva, ne postelje. ko jc vendar
neka usmi jena soseda, XII pa je sama revna kot
cerkvena MIS- usmilila te uboznc zcnskc, jc Sa
bliznjemu zdravniku, da maj vsaj on pomaga.
Zdravnik sc je napotil tel bolnci Grozen
PRIOR je naSel. kotu sobe je lezalo umazanih
cunjah teO, Xxi je bilo komaj podobno cloveske-
mu bitju. SestradanO, sama kost in koza oGi go-
bOko udrte V sobi najvecja revscina Nobene po-
moci, nobene postelje, skozi okna pha mrzeI We.
ter, XII prinasa ledene kaplje. Zdravnik takoj iz-
previd da tukaj sam more mic gait ola je
treba to ubogo zensko spraviti bolnSnico Hi
tro napise ma lstek, XII ga e incl pri sebi sledece
besede: "Zelo nujno. StraSne razmere" Ma dru-
go stran listka pa: "Zena ezi kotu sobe ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

Noshlh razmerah Ieo seStladana !i!' Dobrosrc-
na soseda Sc takoj napoi MA polciisko postajo, da
Di prisll vozom po bolnico no pride k policii-
Skemu nacelniku, seveda ta nina sedai casa IN ia
ke maIenkOsti. YES cas- telefonski popovor. ko
caka zena re wee ur, ga Sc cnkrat opomn Sedai
j pa odgovori: "Danes mi prosora Pridite Gez
ava dni Uboga zenska gre nazaj k zdravniku
i'll mu sporoci, kaj da je izvedela Kaj je storiti
sedaJ! Bonice nj tako pustit bolnisnici nj men
da prostora Tedaj sc Ia zdravnik spomni ma ne
kega Soclallsticnega poslanca in svetuje zenski
oa MAJ sc obrne do NIGGA. Tia jc ze marsikatcrcmu
pomagal. Res gre k MENU i'm mu vse natanko pri-
poveduJc. On io nekaj casa posluSa in pravi: "Ta-
ko. lie malO pocakaje, bonn videl, ali Sc bo naScl
prostor zanjo, ali ne" Takoj tccfonira bonisni-
co. da maj takoj pripravijo posteli da Sc neka ze-
10 bolna oseba nahaja TAKEN in taken polo
zaJu Nj preteko Is mnut, zc stoj voz pred po-
slopjcm tega posanca Cd tukaj so Sc pcliali k
sianovanju bonce Odpeliali so 10 takoi V bolni
snico, kjer je dobila vsa dobro in cedno postclio
in oskrbo.
Toje ena slicica, XII pa razlaga tisoc drugih.
Mednarodni zavod "a poiedelstvo Rimu ic
ugo'oviI, ola znasa dosej porocana etna po sve.
tu l6o5 miJonov ter 100000 buSliev, kar pomeni
g." odstotka wee kot V pretekem leu TIE stevil-
ke ne vkljucujcjo Rusiie ali osrednje Evrope.
imenovane dezele proizvaiajo naiveG ri Pridelel<
koruze Zdruzenih drzavah Sc ie poveGal "a 253
Odstotka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

je sploh nemogoGa IL zeo enostavnih razlogov.
Svet je raZdeljen drzave in drzave ina svoie
Zakone. Drustvena pravca je mnogh dezelah
Strogo regulirana. kdo maj uStanovi V Avstrij
ali V Nemciji podruznico internaconalnega drI-
stva, Xxi ina centralo Detroit, Michigan? Vsako
druStveno ustanovitev je tam treba naznanti O.
blasti Xxi lahko prepove ustanovitev, &c ustanov-
lJeno drustvo pa razpusti. Avstrijsko strokovno
drustvo he more imeti podruznice nti Zagrebu;
HrVaska tvor Z Ogrsko emo drzavo, pa vendar
morajo bii druStva oGena. kako torej ustanovi.
II vsesvetovno druStvo?
Ne gede ma to druStva glede ma svoie no.
slovanJe podvrzena zakonom ki Sc V raznih drza-
yah razlikujejo. Niti govorim o tem kaksna
bi moraia bti administracija taxi organizaciji
katerl bl sc gOvOrio par sto jezikov in hi mora
la centrala korenSpondirati ravno tolikih iezi-
XIII, Ola hi SC mogla Ohraniti zveza.
Strokovne organizacije posameznih deze-
Ian so naravno nastale in naravno so Sc razvie
In sc nadalJe sc razvijajo in zboljSuiejo. Ameri-
ka Je res zaostala. kdor pravi, da favorizira
Soclallsticna Stranka American Federation of La
Dor, govOri neresnco
Toda ma svetu imamO dezele katerih ic
strokovna organizacija delaystva Sc boil zaosta-
la; tudi take imamo katerih je sploh nj
Socializem zaradi tega gotovo ne bo obupal.
Manor pride kapitalizem, tam nastane nujno pref
aiisleJ tudi delavska organizaciia, in strokovna
navadno najprej. Ali cd delavstva boil razvitih
dezel Sc zaradi tega more zahtevati da mai
svoJlm deom III svojimi boji Gaka dolllcr ne bo
proletarat po vsem svetu eni unih Tam, kjer
Je delavstvo naslo pogoje "a boz, Sc bojuje Sc mo-
bojevati
Ma strokovnem poju je torej boz delavstva
predvsem nasonalen. Sc boil velja to "a potiGni
boj
Zopet bi bilo lepo, Ge ne hi bilo delavstvu ire
ba dveh organizacj, ampak hi mogla njegova
strokovna organizacija vodti tudi niegovo poll
tiko Ali kar ne gre, ne gre
Strokovna organizaeiia mora jemati obzir ma
stroke in njih posebnost ozirom ma TO mora
biti osnovana in urejena
Politika nj vpraSanje nobene posamezne stro-
ke, ampak zadeva vSega deavskega razreda: cd
deikl strokovne organizacije Sc morajo deliti DO
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27
IL GudeZeV VkaDita1izma

Med najglasovitejSa podjetja Zedinj jenih
drzavah spada Fordova avtomobilska tovarna
Detroitu. Glasovita Je pa cato, ker ina Ford ST.
jajen talent reklamo in je tenn ozru pose
kal marsikaterega mnogo vecjega denarnega
Nmagnata Ford raZlme. da je prvi pogoj uspesne
re<ame elm srsa seznanitev Z obcinstvom. V ia
namcn sluzjo splosno ogasi; casopisih oga-
sa po cestnib zeleznicah, po kolodvorih, po leta-
kin in lepakih in razne nacinc, Xxi 81 jih nano-
vo .izmisl jajo anoncni eksperti.
Ampak reklama je mnogo uspeSnejSa tam,
kjer ne kaze naravnOst svOjega pravega lea
kdor isce kaksen predmet, XII hi ga rad kupil,
pogleda med Ogiase; ampak Citatelj, Xxi nj mislil
ma kupcije, pOgleda oglas lie sucajnO IL radOved-
nOsti, ali pa ce tako vsiljuie njegovim ocem,
da ga ne more prezreti. In tedaj vi misli ''Eh,
reklama!'
Use kaj druega je, 6e slisis govorit blagu
ali fabrikantu na TAKEN mestu in na tax nacin
da ne mislis rekamo. To je razumel Ford, in
cato je skrbel, da je neprenehoma raznaSalo
njegovo ime, vendar takO, da nj blescalo
samh Oglasih in da nj bio navideZno nit
ri njegovm kupcijami In to Sc mu je Zvrstno
obneslo. NjegovO pOdjetje je uspevao in sc raz
vijaO z malega veliko in IL velikega velikan
sko, in Sc Sc vedno razvija kot prava slika modcr
mega industrijalizma in kapializma
postanku in razvoju njegOve druzbe poro-
cajO
leta l9O3 Je blla organZlrana FORD Motor
Company. KakOr mnogih slucaiih je bill tudi
tukaj zacetek skromen. AvtOmObska ndustrja
je bila takrat sele razvoju; vendar pa je dr,H-
ba re prvo leto svojega obsanka izgotovila 17OS
avtOmobilov. Cd tega leta naprej pa je nepre-
stano napredovala, in sicer cudovito hitro Ma
slednie stevilke nam kazejo, kako Sc je druzba
razvijaa cd leta do eta.
Leta 1905 je izdelala in razpecala l695 avto-
mobiOv potem |. 1906, 1899; 1907, 1923 1908,
b39S. Leta 1909, pa Sc je pritela velikanska mno-
ztev, XII Sc je vse doslej nadal jevaa. Leta 1909,
Sc je izgotovilo re 1O6O7 avtomobilov, leta 1910,
1864 1911, "a, ,52S, 1912, 7S44O, 1913, 16S.22O.
IDA, 248,307, leta 1915, 308,2l3 in |. 1916 533,
WI. Torej zadnje leto je prekoraGilo pol milo
na Ia tekoce leto bodo izdelali gotovo 100000
avtomobilov. Kakor vse kaze, pa ne no to nti
zadostovalo.
Da 81 more clovek predstavljai, kolike mno-
zine posameznih komadov porabijo pri tel in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27
STEW. (No.) 533.
PrOble1n1 Organ1zaciie.

Ma Jasnem smo glede na to, da je delavski raz-
rcd zgodovnski pionir move druzbe, Xxi mora po-
raziti in nadomestiti kapitalizem Ali da pride
proetariat do eliza, mora tudi poznati pot in
sredstva, bojiSce i'll orozje, taktiko in Strategio
NpraSanje nj ''Kaj hocemo?" ampak: 'Kaj
moramo?' kaJi elm vzamemo samo voljo po-
Stew, Smo zopet utopiji kakor pred Marxom.
VOLTA velja lie tedaj, te vienna nujnostjo Ka-
kor Je bila napaka, da utopist konstruirali
ellie glavi i'll potem apelirali ma ljudstvo maj
jih ureSniGi tako je zgreSeno zmiS jati pota brez
obZlra ma realnc razmere in potem pozivati mase,
maj hodiJo po njh NapaGno je sugerirati deav-
stvu metode, XII izhajajo iz razmer: take su-
gestije lahko zavajajo odvajajo delavstvo od
prave poti, zadrzujejo njegovo zmago, in so torej
ahko ravno tako, Ozroma Sc bolj Skodjive, ka-
kor kapitasticne metode.
Prva naoga sociazma je vedno pravo spo-
ZnapJe razmer. lie tedaj je mogoce spoZnati
tudi pota i'll sredstva dosego ella in med razni-
mi moznimi sredstvi izbrati tista, XII najbolj slu-
zijo namenu NaSa naloga nj, da preSoj jamo, te ie
TO ali ono sredstvo lepo, eti6no III kdove kaksno;
presoditi je treba le &c je smotreno in potrebno.
kadar Smo preprical, ia je cj dosegljiv, te-
daj gre edno TO, kako ga dosezemo. To je
prvo in gavnO, to je absolutno; vse drugo je po-
stransko in prvemu podrejeno.
Nsako sredstvo, k je potrebno Sc mora pora-
biti. Nsako sredstvo, ki more postati potrebno,
priti oblast delavskega razreda kdor do
poveduie deavstvu, da maj zavrze to ali ono sred-
stvO, dasi bO nemara za zmago in utrditev
&c neizogibno, vara delavstvo in e njegov sovraz-
mix - pa maj je vedoma, ali pa ponevedoma
Kje more delavstvo voditi svoj boj
Zc komunistcn manifest je dejal, da mora
biti ia boj prvi vrsti nacionalen, "cetudi he V
zmisu burzvazije.'' Cd sestdesetih let pretekle-
ga stoletja so razn pojm re diferencrali in bo-
lie precizirali, tako da bi danes lahko rekl: Ia
BOZ mora biti naconalen, Getudi ne nacionalist-
cen. To pravi: Delavstvo mora predvsem
boriti TAM kjer je, svoji drzavi, svoji dezeli.
Delavska organzacija ina sebi nagon, da
poStane internacionana to Sc pravi, lie da
zdruzujejo delavc eni dezeli brez obzira ma ie-
xix, ampak da iScejo tud preko drzavnih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

PredS'avl'l ogromne mnozine drugoga materijala
rriponmlitl Je Sc treba da je vsake tri urc zapu-
stll po en- vlak 30 tovornimi vozovi Fordovo TO-
varno in da Sc jc rabo 56,2lS tovornih yozov te.
kom leta da odvazali in dovazali to mnozino
blaga.
Ford Je "napravil'', to je miegovi delavci
so mu naredili zadnjc leto $4,000 900 cistega do
blcka. Posebe pa Sc deset mjonov dolarjev, ka.
tere deli deavci vsako leto.
Vseh oseb, ki prodajale Fordove avto.
mobile Je bilo zadnje leto stotisoc in Ge hi vsi IL
ven skupaJ V enem mestu, hi Sc to povecalo 90
tovo "a pol mijona prebvalcev, ce Sc stejeio niih
drrzne in lie en- del ljudi, XII imajo zopet od niih
zasluzka '''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

1916,
Ia 533,921 avtomobilov Sc porabi: Diva to-
vorna vozova ma mesec vziganih klincev (spark
Plugs; jekla "a obod (body) celih 255, 900 ton ;
Zine sedeze - ,267, $40 funtov; "a strehe pri
avtomobiih 81, 722.50O kradratnih cevljev gumi-
natega blaga; koles in gumi obrocev 1860 sos
In ravno toliko svetilk; osi ,4:}5, 200 cevjev
jekla posebno to izdelanega; cevi "a izpuhte
ME dina 20S5,0O0 cevljev; Sip 2S75,OOO kva-
dratnih Gevljev medenine lO.O0O,OO fmtov sa-
mo V radiatOrjih bakrenih cevi "a te radiatorie
60,0O0,0OO cevljev
To je samo majhen del od vsega, kar Sc je
pOtrebOvalO, vendar pa zadostuie, da 81 moreno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

Lat IA koristi dslavsksga
Ijudstva. Delsvei SO oprs-
vieeni do vsega, kar pro-
dueirajo.
This paper is devoted to
the interests Of the work
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1917-01-28
MRS. NOBLE Z. IRWIN,
Wife Of Commander Irwin, u. s. n.

suitably inscribed with Hawaiian leg
end, by Chief Pu Kufiahi," otherwise
former Speaker Joseph G. Cannon.
With the idea of perpetuating Ole
Hawaiian customs and ideas, some OF
the leading men of the Hawaiian Is
lands several years ago formed an or
ganiZation called Chiefs of Hawaii.
There are about 700 members OF the
order in various communities. with
branches in different cities, including
Washington. At last nights dinner
there was real Hawaiian music, real
Hawaiian dancing and real Hawaiian
food.
List of the Guests
Among those present last night We're:
Representative W. \. Rodenberg,
Representative James S. Davenport.
Representative G. w. Fairchild, Rep
resentative J. G. Cannon. Senator j.
T. Robinson. Representative William
p Borland, Representative j. w. Alex
ander, Senator F. E. Warren. Repre-
sentative Albert Johnson, Representa-
tive c. B. Slemp. Representative John
w. Langley. Representative James A.
Frear, Representative William kett-
ner, Representative ID. J. Riordan, Rep
resentative Phil Campbell. Representa-
tive James l.. Slayden. Representative
William B. Mckinley. Representative J.
don Lee, Representative William J.
Cary, Senator Ollie NJ. James, Senator
James L. MARITIME, Representative A.
J. Barchfeld, Senator Thomas W. Hard
wick Delegate J. X. Kalaninaole and
Angus Erly, Frank B. Lord, John r.
Desha and Robert Breckons of Homo
lulu.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1917-01-28

states some true pictures of their cere-
monials and habits.
Mr.. Cowling has resigned his position
at the reclamation service which he has
held for seven years, during which he
developed the governments educational
moving picture service. He also has
the distinction of having taken the first
governmental moving picture film. His
work in the Philippines and among the
South Sea islands will be for a travel
lecturer with whom he will travel.
He made the first pictures of the
ceremonies of the American Indians,
them the Blackfeet Indians adopted
him. as a member of the tribe and he
lived with them for some months.
Since he has been in the government
service he has taken more than 200. 900
feet of film showing reclamation prof.
ectS. Indian ceremonies, Indian reser-
vations. mines, forest reserves and ma
t1onal parks. and in order to get them
he had to travel more than 10000
miles.
The only pictures of the Fiji Island
ers now in existence, according to Mr..
Cowling, were taken by F. B. Hyde of
this city, who has shown them only a
few times to private audiences Mr..
Cowling said he was informed by Mr..
Hyde that he would have to live sew
eral months with the South Sea tribes
men in order to gain their confidence
before he could take any pictures, and
many of them would have to be taken
at night. as the natives will not go
through the ceremonies during the day.
Mr.. Cowling is a native of Suffolk,
Va. from which place he came to ac-
cept his position in the government.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1917-01-28
AUSTRIAN RULER TOASTS
KAISER ON HIS BIRTHDAY

By the Associated Press.
LONDON. January 81. Emperor
Charles of Austria arrived Friday at Ger
man main headquarters to congratulate
the German emperor on the occasion of
his birthday. He was accompanied by
Count Czernin, Austro-Hungarian for
eign minister. who during the after
noon conferred with the imperial
chancellor. DR.. Won Bethmann- HoIl-
veg, and DR.. Zimmerman. secretary
for foreign affairs. who also were
present.
At the luncheon. which the German
empress. Prince Henry of Prussia and
his son. Prince waldemar. attended.
the Austrian emperor, in proposing the
health of the German emperor. accord
ing to Reuter- dispatch from Vienna,
said:
Il have made point of appearing
mere today in order to convey to Your
majesty, my dear friend and true ally,
my Warmest congratulations. For the
third time your majesty is celebrating
his birthday in the war, which our
enemies forced upon us and for whose
continuance they alone are responsible
by rejecting our sincere offer of peace"
The German emperor, replying, said:
Il express my warmest thanks to
your majesty as true friend and ally
for your visit and congratulations
Your matesty's presence here today is
new and sublime proof to me that
in JOY and sorrow, in dark hours as
well as on sunny days, your majesty.
as Wen as your army and your people,
feel themselves at one with me and
my army and people in their unshak-
able purpose to bring the present war,
with the help of the Almighty. 10 a
happy and joyful conclusion for our
peoples"