Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09
BxLaIJA IN DRuaA vrRAsANyA.
Romeo = 1. strani.

rs ~ v ittA
Toda vaanejSe je vprasanje Srbije. Marsikaj
smo re sliSali o bodoIi, usodi Srbiie, ampak ME
obve2nega ne. kar ie dejal Bethmann Hollweg,
ie pa gotovo najznaeilnejSe. "~Alogoce, da bi pray
majhna Srbija lahko obstajala nadaljc, Sc ie IL
rail kancelar. Torej .obrezala hi Sc ma vsak
naein. =, ''a a,a' sl. Nr 3 80 c9'r' y
Koliko hi Sc il vzelo, paS nj povedal. Ampak
TO spfbh nj najvaznejse. Glavno je TO, kje da hi Sc
ii MAXWELL, In.pe ,raznih izjavah smo o,tem, pre-.
Esl ponechi5 E@tozal maj tisse il kos seterovzAdd-
mega ozemlia-ob bolgarski meji. Cetudi ne hi BIZ
10 tcga pray yeiko, BIZ bila vendar pray; tn krpa
ne le IA Avstrijo, ampak tudi "a Nemeiio mai
~vaznejsa rec. Il MO bi bila namrec omogoeena di-
rektna pot Cd Berina do Carigrada pod kontrolo
Ncm6ije. In s tenn bi bio dosezeno 70, kar lie pray
zaprav glavni ell NemGije V tel voini. NemGiia
bi imela evropski who'd in S TEN yes bliznji Ori-
et pod svojo kontrolo.
: Svojo nedvomno hegemonijo ia severn in
4astnO potjo do Carigrada hi dobila Nem6iia fax
tieno nadvlado y Evropi. Men imperializem hi bill
airesni6en.
taken ~polozaju verjeti v mir hi bio pa TO.
hko kolikar verjeti V utopijo. Moe NemGije hi
bla prevelika, da hi Sc zadovoljila 5 tenn, kar hi
biia na IA naein pNdobila; njen alpetit hi popol-
MONA naravno moral rasti. Odvisna ne hi bila cd
nIe lie Europa, ampak ogromen kos ostalega sve-
ia " cesar nj sc sama OBJ sebi morala razviti po-
hiepnost pc svetovnem gospodstvu. In 70 neiz-
"eibno stremljenje bi vsak dan zugalo 2 voino.
Nevarnost pa ne bi titala lie V Ncmciji in V mic
mem lmperiaizmu, ampak tudi V ostalih dezelah
in Nth odvisnosti. V Nem6iji bi pozeljivost gro
ziia MIRA, : ostaih dezelah bi mu grozil strah.
Meseca ianuarja je incl Gerard svoi pogo
vor z Bethmann Hollwegom. Cd tistega casa IA
do danes nj bio liz Nem6ije slisati besede. XII hi
Kazala, ola so Sc nJeni cilji i%zprcmcnili in da so
nJenl pogoJl res mirovni pogoji. o miroljubnosti
-rfvkalo neprenehoma kajzerjevi uradniki. Kakor
le videti, so ve tie besede hinavs6ina. Vsak trcno-
ca xIdr IL .--
hrhtnih namenov. Kakor je bila NemGiia odeo.
vorna "a izbruh re yoinc. je 4rdi odgoyoyna "a
2teea nadelleysn5e.-s.Sr Evtsg - .:,s& i:as ~
rts:-S. ; s;sErs Are5sAs@<9S.o Ft-esis-3F n
"a ts.Amsterdsnia porodaipg. pJ tnfornaa Tz
Aystriie vlada tnmr vefik8y nezadnvpljnesf zsiib.
stoD"m nemskeea kancelarjar Michaelisa pred
giavnim odsekom rajhstaga. Kritika niegoyeea
govora je. ee Sc odstejejo vladni listi, vseskozi
nepovoljna in ostra. Enaki obsiiaio6i kritiki ie
podvrzen tudi govor nemskega zunanjega tsjni-
Ia dr., Kuehlmanna, ii q j. incl rsyno tn.
" nssi NJ ppnatu in v Budimpett. ii nieoS a.
fSsktAo ' salthii vlpde, napadajo tsnqelatis 81
kyeAlrAanne: Nejo0trej1i napsd ma sNsmSiio kI-
ttrsea se nj 'bfl oh5h,1jen vsAtsfnji zas1asa, yo;-
ne il pa PrinesIa duua jska ''Arbeiter Zeitrnc,"
glas',o avst rijskih socialistov. List pise med dru-
GIN: 80
'"kdor ic incl kaksno upanje V Michaeliso.
So J" zmotii. Moz nina ne sledu toplote, nit ,ro-
hicc o%scbnosti. Use, kar je povcdal. ie tako iesc.
no in okorno, da ie bill njegov govor 70 V meet
lu obsolcn ma jalovost. Zunanji minister, Xxi je
stcdii kanrelanrlu, je pOvedal nekai wee kot par
pocii"nih fraz. GOvOriGil je nekaj o zelji NemGi-
le, IN bi sc rada prilagOdila zeljam papeza "a mir
ID ~nstvarlia razpOlOzenje IN mirovno pogajnnje:
ioda kako mai Sc ustvari razpolozenje. ,cc no6e
kancelar povedati mirovnih pogojev in Sc vrhu-
,egc sirOSOusti, ola hOce imeti nemSka vlada pro-
ste rosc V Belgiji?
Politicife razmere V NemGiji so tako nicer
ne, ola no raorejO hiti boil. Mogofe jc hotel Micha.
els p~otolaziti vsenemce: ako ie pa resnici incl
namen podkrepiti gibanje aneksistov, tcdai je
vsako govorjenje V Nemciji zatasten mir nava-
den svindi. In &c tudi nj mislil ma aneksiie, mora
10 njcgove klaverne besede vendar pokopati vsa-
ko nadO IA mir.
Netkrat smo re videli NemGijo. ko je sto-
piia' pol koraka naprei, potem pa velik korak
naZaJ. Idi Sc nam, kakOr da je VISA mirovnO 90 !
vorica ' Nemciii lie demaeogiGna vada, $ katcro
horeJo; ~vladajofi sloii potegniti liudstvo IN pomi-
rlti sOcialiste."
V isti Stevilki ina "Arbeiter Zeitung'' ma pr-
vi strani uvodni clanek, V katerem razpravlja o
avstrilskih financah. IL MEGA je razvidno, da so
finance dvojne monarhije V zelo zalostnen, sta
nju.
Ruski demokraticni kongres ie DO dolci dir
kuziji glosovsl Y 813 GLASGOW proti $50. Go v DO.
dccem minstrstvu ruske republic ne sme hiti
burzvaznih elementoy, posebno pa ne oseb, XII no
bile kOhekaj v zvezi 8 Kornilovo ~rcvolto; dru-
ge ne SINE bti V kabinetu ustnvnih demokrotov
ali kadetov,