Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05

lon. Prvi pogoj vsakega druzabnega sistema, XII
gre IA vecjo ~svobodo, je torej organizacija della In
&c je u~nljiNo, ia mora delo sluziti clovcski druzbi,
jc ~logicno, ola mora biti tudi organizirano ma dru-
zcbni podlagi.
$ ten prihaja socializem V navskrizje 5 soda
MO druzbo, L njeninl redon i'll L yscmi stranka-
mi, Xxi z~astopajo in braniiO Ia red.
V druzbi, kakrsna je sedaj, Sc lahko vpelju.
JcJ0 naJraZnOvrstnejSe refOrme. GotovO JIG med
IiJiini tudi mnogo takih, Hi hi koristile in z~boljsale
Iuzmcrc. SocialistiGna stranka sauna zahteva mno-
go reform. Ali razlika med MO in drugimi stran-
kami je Ia, da sc tudi najpOStenejSe iZmed zadnjih
zadovolinjcjo 4 r%eformami in nocejo wee in sc cello
ma vso moe upirajo, da hi Sc So preko meja NIL
hovih reform. SOcialisticna stranka pa je revolu-
cionarna i'll smatra refonne lie IA malo ~olajsanic
scdanjih tezav i'll "a pripravo revolucije.
SedanJi druZabni red suIatra delO "a privatno
zadcvO p|oSameznih Judi Delo v tel druzbi ne stu
n svojemu naravnemu namenu: Pridobivaniu
srcdstev "a p0krivanjc potrcbSGin. Ne della sc IA
to, da sc clam druzbe na>itiio, napoje, oblecejo,
da imaJO streho mad glavo, da dObe udUbnosti, Xxi
jim omOgoGa napredek ~tehnike, pa da pridcjo po-
ten do kulturnih uzitkov, Xxi dvigajo Gloveka. De
10 sluzi dandanes lie p~rivatuim ilteresom onih, XII
so St znali postaviti IA gospodarie della. Zato sc
della, da sc izdelano blago prodaja in ia prinaSa
dobicek onim poSameznikOm, Iii razpOlagajo z.
MIN. ~S,
TIA organizacija della ma privatni podlagi, XII
80 pUgostoma ne lc priblizujc gospUdars,.. me-
lli. ampak So dostikrat naravnost prcliva vanio,
jc razdclila tlovesko druzbo: napraviIa ie IL ME
dive druzbi: Emo. Iii gospoduje, drugo, XII hlapcu-
Jr.
Vsak boj "a svobodo mora priccti : spozna-'
MEM tcga d~cjStva. Kaiti gospodarsk0 tiranstvoj
enega razreda mad drugim povzroGuic vsako dru-.
go tIranstvo, IN nikakrsna Svoboda nj mogoGa. do
kler ne padc Ia dcSpOtizem. Use ~politiGno, narod-.
no, kulturno zatirahje ina svoje wire Y gospodar'
>kem zatiranju. Privatno kapitalistiGni sistcm, Hi
omogocazbiranje ogromnega bogastva ma raGun'
tuIega dr!a in pcha ncpreglcdne nmozice Y bedo,
daJc kapitalistom moe g0spodstva in vladania ter.
poNzroca najvccio. najstrasncjSo odvisnost veil
Ike vccinc c~lovcStva.
Ia odvisnost Jc cd naravnih zakonov neodvis-
ma. kajti MEN vir 80 tloveSke uredbe. cato jc IL
prcmcnillva. LJudjc ~ napravili Sedaiiti red :;
Iiudic "a torej tudi lahko cdpravijo in nare,le,
drJzega.
Treba pa ga ic odpraviti in zamcniati z drm-
gun, Gee Sc hocc svoboda razSiriti toliko, kolikor jc,
ma zcmlji >ploh mogoca in odpraviti tista odvis
most torei nesvoboda katere MISC ustanov' /,
prirodni zakoni sami. tt1R
Dclo mora sluziti c%lovestvu. Mora Sc torei , (
ganizirati, da sc more doseci Ia namen. cato :
mora Odpraviti sedania razdelitcv druzbe V g~
spoduloci in hlapcujoci razrcd, c%elotna druzba T ,
mora postati lastnica srcdstev. XII so potrebna 2. !
Gclo in IA organizaciio delo.
To Jc nanicn Socializma. To jc edna pot, da
SC dosczc ne abSolutna, utopiSticna, ampak tista
~naIvccja relativna svoboda, XII ic med lirdmi
sploh mogoca. To je clina pot, Ola pospeSi clovest-
vo svoi razvoj in napredck.
To jc socialna rcvolucija. Ne imenuie Sc rcvo-
lncIla zaradi krvi in dinanita. ker ic obojc memo
trcbno, ako ne apcliraio gospodujoci razredi ma
orozJc. prcden sc odpovedo svojcmm dcspotizmu:
rcvolucija jc cato, ker ne izprcminia lie nekoliko
oblik, temvct postavlia druzbo ma popolnoma no
va podlago. '"rTV
To lc razlika med socialiSticno Stranko i'm vsc-
mi drugimi. Svoboda ina pogoic, in V prvi vrsti
So to gospodarski pogoii. Kdor zcli vccjo svobodo.
u mora dati posolc. kdor no6c tega, pa govori o
Svobodi. JIG prazen dcklamator.