Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
kako Varujeio cloyeessklo ziyliepje.

vlaku, XII trcl z druglm ali pa Sc p0greZne most
pod MIN. Pri vseh takih katastrofah Sc pokaze,
da Jill zakrivi v prvi vrsti kapitalisticno dobicka ar
stvo, zdruzeno z malomarnostjo in brezvestnostjo.
Zivlenjje je v kapitalistieeni druzbi sploh ha-
zardna igra kdor 81 ga ohrahi tako, kakor mu ga
je naravna namenila, lahko pravi, da je incl V tel
igri veliko .sredo.
Drazabne urcdbe ODD jubu jejO clOveku. da nc
BIO zahOden, zastrupljen, ustreljen, kolikor je pac
mogoce prepreciti take neljube ~slucaie. Ali noi-
>pistolja, ciankali MISC edini sovrazniki zivlienia,
do katerih ie elOveku dana Oblast. Me m~anjsega
pomona MISC g0spOdarske razmere V Min Sc skri-
va dandanes n~ajveeia nevarnost, one povzroGajo
najvec umOrov. Clovek. XII misli, da ie zdrav in
krepak in da ie vsled tega warren svojega zivlje-
nJa, jc zelo povrSen. Njegovo lepo zdravlje posta-
ne takoj zelo klavrno, de vzkrasti svojemu zelOd-
en-, kar zahteva. Par dni stradanja zadostuje, da
lzglne vse zdravlJe in 2 Zdravljem vred tudi xiv,
lJenJe. kratkOtrajna lakota trpinci, dolgotrajna
ubitja.
Nikakor pa nj odvosno cd clovekove "svo-
bodne' wolfe, ce Sc bo nasitil, kadar je treba. ali
zee BIO ostal laGen. Da priden tlovek lahko uni
rom tolko zaSluzi ,kOlikOr pOtrebuje, jc goro-
StaSna laz. V prvi vrsti odloGuje o tem-kapita-
hzem, Narava je dala 6lOveku zivlienje in spO-
sobnost zGnje. Postavila ga je ma zemljo, XII rodi
vSe, cd cesar clovek zivi. Dala mu je tudi moe, da
pride poSredno ali neposredno lahko do vsega
nJenega bogatstva, dala mu je moe della. Toda ve
to bogatStvo so nagradili ljudje, in vSe kljuGe je
vtaknii kapitaliZemv Yep.
D"lo daje zivez, obleko. stanovanje, razkoSje,
kulturo. In clovek hi deial, da vse 20 lahko do
zczc in uziva, ce hoGe delati. To pa nj res. V ma
sih razmerah mora potrkati pri kapitalistu in ga
lepoprositi, ce mu-dovoli delati. Ne delati "a
So, temyeG zanj, IA kapitalista! lie toliko, da hi
mu kaptalist milostnO prestupil majhen del tega,
kar mu sam prinaSa $ svojim delom. Kapitalist
pa Ir.i Idiln OdpOyOri Ne no 1oynlim ~ Ialati'
In roper tako odrekanje dovoljeva nj nobenega
ugovora, nobenega sredstva. Zakaj zemlja je ka-
oi:al;Siova, gozd je kapitalistOv, zeleznica ie ka-
pItalistova, rudnik je kapitalistOv, tovarnn ~ ka-
pitalistovo ve JIG kapitalistovo. Kje mai de-
lavec della, Ge pravi kapitalist: Ne!G
In dale vse pc vrsti: Stroll, orodje, par, e.
lektrika, voda-vse je kapitalistovo. s Gem mai
clovek della, te k~apitalist ne dovoli?
In kapitalist lahko pravi: Ne. On 81 lahko
lzbira med tisocerimi rokami, Xxi Sc mu ponujajo.
Lahko sprejme tega in lahko odkloni omega. Prvi,
drugi. deseti, stoti kapitalist lahko odkloni one
ga in Sc katerega in Sc wee njih. Kapitalizem lah-
ko obsoja ljudi ma stradanje, lahko jihh obsoja ma
smrt. Taxa je "varnOst" Gloveskega ~zivljenia
Ia take smrtne obsodbe MISC samO izrOdek dOmiS-
ljije, dokazuje statistika mt
Ali &c so bOlj redki slucaji, XII pozenejo clo-
veka ma ia nacin Ocitno V shirt, Jill je pa ma IT,
Soce mani ocitnih. kapitalizem je morilec V ve-
likem. &c dovoli 6loveku, da SINE delati zanj, Sc
sa IL MEGA ne lie ustvarjajoGo, ampak tldi xiv
ljenskO silo. $ prekomernim delom, z nezadost-
no place, kar pomeni nezadostno hrano. nezadO-
stem povratek izgubljenih sill, 'nezadosten odpor
roper napade bolezni, nezadostno, stanOvanje, s
ira jnim oslabljevanjem krajsa kapitalizcm delav-
cevo z~lvlJenJe spravlja ga preZgodaj v grOb -
mori in ubija. DOkazano je, da delavci ne doseze-
Jo one povprecne starosti kakor kapitalisti ;slabec
ocetovo in materino telo pa ubija kapitalizem
tudi zarod, kar ~najbolje ~izpri6uje umrjivost DO
jenckov in sploh otrok.
Navsezadnjc pa so tudi zrtve, XII Jill zahte-
vajo vojne, zrtve kapitalizma zakaj vOjne Sc vo-
dijo zaradi kapitalizma in njihovih interesov. Ia
kozvana smrt "a domOvinO, je V resnici navadnO
smrt za kapitalizem.
Tudi $ te strani 81 ie treba Ogledati blazeno
druzbO, Xxi jo je baje sam bog ustanovil tako, ka-
krSna ie. Tedaj mora clovek spoznati, da je to
najstrasnejSa druzba, XII 81 10 je misliti. UniGenie
kapitalizma je torej najvaznejSa kulturna naloea
c~lovcStva in to nalOgO mora izvrSiti socializem.