davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12

NEW YORK corroS, MARKET.


New YORK Cation ExchanGe.b
u New York, October if.--There was a
market today on active buying due to
light frosts in rarss Of the belt ard
forecasts Of lower temperatures
The market opened generally firm
with prices from 5 points lower TO rs
points higher. October being the only
position opening lower The market
was irregular throughout the. rrst
hour The market turned nrmer dur
ing ths noon hour. ffse early rsaiiz-
ket OF all immediate pressure and
the buying sent prices up rapidly after
IL o'clock. Later the marke. developed
decided strength on a fairly general
buying movement. Private as we'll as
offtcia! predictions for colder weather
In the belt kept shorts nervous and
there were frequent covering periods
In the last hour which carried prices
into new high ground for the day. The
market was finally irregular at a net
advance Of 10 to ssc.
The receipts at the ports for the day
were 3s.39T bales against 2i.ess bales
week ago and <i,sss bales year
ago.
stocks IN New York warehouses are
1926 bales against sh.523 bales last
year. Exports for the day aggregated
1887 bales including 6.ssf bales to
Great Britain and 5000 bales to the
continent. For the season to date The
clearances amount to ss5,05S bales.
compared with f.Is5.aS4 bales for the
corresponding period last season. Spot
here was quiet at an advance OF Is
points at 27.65. No sales At New
orleans was steady with middling We
,lower at 2shc. The sales were a,70z
Other port receipts; New Orleans.
a.4o0: Savannah. s.1s5: Augusta, 3,4AS;
a4emphis. 3.S46; st. Louis, l.S4c
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12
RICHMOND CRAZE ExUHASGE.

swho1esaie Quotations ON Change,
Richmond, Va. Oct II, 1917
wHEAT-Car Lots:
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12
New york Curb market.

New York. October rA--Prices were
only about steady on the curb market
,oday. although trading will be- ets-
-rendea tomorrow and Saturday Sem
timent was almost entirely bearish.
Industrial shares were fairly active.
prices being heavy. Motor shares
changed from being weak in the morn
ing to small recoveries later In the
day Aircraft shares were quiet. In
dependent oil shares were Quieter and
prices scored further losses. Low
priced shares were materially less ac-
tive. Mixed price changes marked q
quiet metal market.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12
CunB MARKET.
RICHMOND STOCK MARKET.

fFxon Cnskt~ c. Burck n CsA
Richmond, Va. Oct. ii. 1917
State Secartties.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12
virginia as. Old G &
Hniiromd Bonds.

southern Ry LIST SIS 1924 20
$. r. u. r. g. NJ. A.. 1856 CO
street Railway Roads.
Va. Ry. a p Co. So. 1894
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12
Cotton seek, on.

New York, Oct, t1.-Thes cotton
seen oil market opened quiet, but soon
turned weak, with declines of about
80 points. The big break In lard
Drought In selling orders Closing
prices were: October 1900 q 20. No
vtmber. 100 q rs: March 1885 Tes
May. 1900 bid. Spot. ] $50 b. Sales
1900 barrels
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12

win be emphasized In the instruction.
The various automobile concerns havs
shown interest In the classes by prom
Using to lend needed parts for the use
Of the class. p
Information about the classes can
be gotten from the Y. w. c. A. educa-
tional secretary at North Fifth street.
or by phoning Randolph $40.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12

ness extended to all lines. This ac-
tiyity probably will continue through
tomorrow, Receipts were moderate
and there were no price changes of
consequence.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12
RICHMOND FRUIT MARKET.
Wholesale Quotations Furnished ny the
BIaiock Fruts and Produce Conn
pany, 1872 East Cary street.
Madison Ht8.

Richmond. Va. Oct II. 1917.
VEGETABLES.
". Y. state cabbage. In
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-10-12

MARKET CONDITIONS.
Poultry, veals ard butter were un-
usually active on the commission mar.
ket today and good volume or busi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
@ AlBancfh.

ziti. Ia negativna stran njihovega "narodnega
cuvstvovanja' sc Sc tudi danes kaze.
Po rimskcu, bizantinskcm in bolgarskem go
spodstyu, hi ie V 10. in IL. vcku segalo preko Ma
kcdoniJc tia g0ri do Draca, so Albanci koncem II.
stolctja priSli pod vrhovno oblast srbskih carjev.
Iliacilno Je, da je ravno V srbski dobi Albani-
ia dosegla naJvisjo stopnjo kulturc, kar prizua-
vajo tudi nemSki kulturni zgodovinarji. q ska
dru, XII so mu gospodovali voivodi kot srbski va
zali, st izrecno poroGa, da ie bila Ia doba zanj mai
sijajnejsa, sal JIG bill poleg gospodarskega sredisca
severnc Atlantic tudi o~gnjiscc srbske kulture, XII
sc jc r~azSirjala tia doll do Epira.
&c Sc pomislimo, da Sc ic 70 V -. "stolctiu IL
stanovila IA scverno Atlantic srbska tiskarna, to-
rel V casu, ko smo Sc komai V srcdnji Evropi do
dobra seznanili : to Gutenbcrgovo ~iznajdba, JIG
Jaslo, kako velikcga pomona je bila kulturna mi
sija srbstva v Albaniji, Xxi hi Sc bila tudi zavrsila
z uSpehom, da MISC Turk vscga p~oteptali V prah
ter "a poltiSotlctia zavrli vsak napredck.
kmalu pc katastrofi ma Kosovem C3S9) je
padla tudl Albania. JunaSkcmu .Juriju kastrioti-
tn, imenovancmu Skendcrberg, sc jc STEER posrc-
clio vsaj dcloma zdruziti albanske rodove, $ ka-
terimi JIG nekaj d~csctlctii, obcmlovan cd vsc Eyro.
pc, hrabro bramil svoio domovino. Toda kmalu
pc njcgovi smrti jc tudi Albania "a vsclej legla
V srob. (lI49, to Je 20 let pc popolnem propa-
du Srbije)
Da &c turSko gospodstvo pogubonosno vpli-
valo ma iavno zivljcnjc albanskih rodov, je izvem
d>oma. ze prcccj razceplicno zivljenje Sc je od-
slej Sc boil delilo.
Docim sc je V mcstih in niihovih okolicah ma
sclila turSka vlada, 50 Sc prcbivalci goratih kra-
Jew, poscbno pa katoliSki rodovi ma severn. tesno
zaprh pred zunanjim svetOm ter stoletja kljubo-
vail turSki oblasti. Zivcti deianSko SAM Ease. so
rSo dobo ohranili SvOjo vcro, svojc patriarhalno
z~ivljenje, Scgc in pravo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
DR.. Anton Uhlir
O now SOcialnt filOSOfi11.

NaJprej nekoliko opomb O filozofiii sploh.
DandancS III enotne definicije filozofiie; cato ic
bo'Jc, ola karakteriziramo ~filozofijo 5 TEN, da pov.
darImo meme poglavitne naloge in povemo. V Gem
da Sc razllkuJe od strokovnega znanstvenega della.
To so metafizika, vcdoslovie in priprava novib
strokovnih we'd.
Metafizika jc panoga misljenja, XII je bila ST
Ger cd razvoja we'd diskreditirana, XII pa bas dan
danes, pc eri prirodoslovnega materiializma. do
bva roper vejavO in east, seveda lie pod predpo-
SoJeln, ia sc lzncbila stare dialcktike in obstala V
ognJu naJstrozjih i~zkuSenj empiricnih naukov.
Nictaflzika Je stremlJenje pc znanstveni zgradbi
s'ctovhega naZora, $ katerim dopolni in dovrSi
Svolc znanstvcno spoznanjem XII nam mai tudi
prakticno koristi, da hi namrec ma MEM nogli
zaSnovati tudi vsc svojc z~ivljenje. Dobe, ko je Fl
%lolofija blla kraljica we'd, so &c minile taksne ari-
stokracnc vzviSenOsti danaSnja demokraticna or
ganizacija znanstvcnega della ne dopusca. banda
hes mora tudi filozof iii skozi solo umornega znan-
stvenega della, sam sc mora podvreci trdi disciple
nj znanstvene delavnice, &c maj bo filozof V moder-
mem pomenu besede. Metafizika predpolaga znan-
Stvcn0 prIpravo ,Ona je nadal jcvanje we'd, Ona hO-
&c ~dognatl, kan meri vse naSe spOznanje JIG, in izkuSa
izrazlti zadnje pribliznjc zakljucke, cd katerih
sineruJc zanstveno ~misljnie. Metafizika Sc tedaj
naravno razvija z vcdami, in kakor Sc poglablja
hase pozitivno spOznanje, tako naraSca tudi resni-
cnost nasih mctafizicnih spckulacij.
Fed"SloVlc Jc raznOtrivanJc vsebme (nocti-
same Sc, kaksnc so predpodlagc in postave nasega
kh) III obllkc Qogika) nasoga spoznania. Vpra-
l~nsIlcnja, ali DC vsc naSe spoznanjc zgolj cuvstvO
an zgolj raz,rn, oziroma kdaj in V kakSnsm raz-
merju crpa nasa misel IL obeh teh virov, kdaj jc
hasc m~iSljcnje pravilno it'd. Docim torej metafi-
zika iscc zakliuwkov in MONTH posledic nasega
Spoznania, pa iSce vcdoslovic lie njegovih predpo-
lag. ~pcctkov, pogojcv in zakonitosti. Tako me-
tafizika in vedoslOvje ObGujeta ve vsebino nasega
~mtallenja in 5 tenn tudi vsega ~zivlienia in sveta,
kaJti svet SO odseva V naSem mislienju. in filozo-
fJa r~aziskuje, kakSen smisel in red ina to misljen-
Je, Xxi JIG slika vsega ~fizicnega in dusevnega bistva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

umetnost, politiko ~seh drugih desel in. vsea dyuxe
drzavnike pa omalovazujeio kakor da so SAM di-
letanti in kakor da 50 nebesa sesula vso ~poli,iSno
modrost sploh lie mad avstro-ogrsko monarhijo. Y
rcsnici jc pravit Ia monarhija ie cello ve6nost brez
drzavnika. Xxi hi incl Siroko p~oliti6no obzorjc in
XII hi bill kos %problemom zrednega casa.
komur JIG v drugih. dezelah politika resnn
stvar, pa hOce poznati vzroke dogodkov. &c Jill
tSti sami ne naznanijo, XII hi jill moral poznati.
SO mora pa ugibati o NTH, in znameni hi omogo.
caio %ueibahje, je dovolj. Ma Ogrskcm 50 viharno
vstali GLASGOW, XII zahtcvaio sploSno volilno pravi-
co, 0dmevali pa MISC lie v parlamentu, I'M pax 40
morai pae precej krepko doneti tudi 30 cestah,
sicer ne bi hilo v cell vrsti ogrskih NEST ~razglase-
no obsednp ~stanje4 Teiko je dvomiti, da je Tiszo-
va demisiia v xvezi S tenn.
Tk'za je bill najmOenejsi steber aristokratisne
oligarhije ma Ogrskem njegov padec naznania.
ola Sc tudi tam drami demokracija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

SkOf Miriditov jc mons. PrimOz DG6i, Iii je
bill pred vojno zelo vplivcn MOI v Albaniii, V Ri
mn in ma Dunaiu. Njegov sedez ie V Orosi, pa BIZ
va vecinonla v Skadru, cc nj ma potovauju.
q dveh sorodnih barjakih plemema Dukazdi-
Nj XII stanujejo ia juznem bregu Drina, poroca
lemski potopisec SiebertZ, da sta 81 cello smrtnO-
: Sovrazna, kjcrkoli Sc namreG dobe njiju clani, Sc
pozdravljajo $ ~kroglami.
Najvisji organ plemcna ali barjaka jc bar.
jaktar (zastavonosa), cigar oblast JIG dedna. On
ureja JAYNE zadcve svoicev, n~arekuje kazni, zbira
davkc pref IA turSkega valija, liza balkanske Vol.
ne pa najvec sam Ease - in ukrcpa o vaznih vpra-
SanJlh, pi cemcr Sc poSvctujc 4 uglcdnimi MOI
mi. V vojni poveljuje cclcmu barjaku.
Nizji organi SD mirovni sodniki in birici, Iii
izvIsmjcjo kazni. Vecjidel JIG incl vsak rod pri
turSki v~ilajctni vladi svojega zastopnika, XII jc
posredOval med Waldo in rodOm V davcnih in de
Iona V sodnih zadevah; to je bill edini znak sulta-
move oblasti mad rodovi. Kajpada Sc jc tudi to
prenehalo, ko je postala Albania "neodvisna dr..
lava
Steer pa Give gorski prebivalci po svoiem sta
rodavnem nepisanem pravu tkanun lex >Dukadzi-
nit, Hi zivi v ustnem izroGilu skoro vseh alban-
skin rodov skadrskega villa jeta in Sc jc ohranil
pc nckcm Leksi Dukadzinu - Dukadzicu! So
dobniku slavnega Skenderbcga.
TIA kanun ureia v glavncm kazrnsko pravo:
umor, uboJ, rop, ranitev, poSkodovanje tuiega
blaga, poSil>ivo, zatem ~por0Stvo in dedno pravo.
Edna kazenSka inStitucija ic krvna oSveta kot
samOpomoc, po reku Kri "a kri lzkljutena pa
tudi nj mirna poravnava ma podlagi denarne kaz-
nj in odSkodninc.
Sedaj je Albaniia tcorcticno spoiena 4 zavez-
Mkt, vecji del je %okupiran cd AyStrijc. Kaj DO Z
MO pc vojni, ie n%crcseno vpraSanjc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Res Jt pa tudi marsikatera stran ~ itak div
Jega ~znacaja rodov vsled neprcstanih bojev $
Turk postala Sc nasilnej;a, kakor jc tudi turska
krvolotnost in ropazeljnost vplivala M pomoha-
medanjene JUNE dele dezele.
Nj cudno, da JIG torej Albania, ziveea pod
razlcnimi v%erskini, kulturnimi, narodnimi, poll
tcnimi in krajevnimi vplivi, postala celia zines ma
sprotuJocih 81 idej in streml jenj. % p tt
Pomudimo sc IA hip pri javnem zivljenju ka-
toliskih malisorskih rodov. .
Malsori s~tanujeio po gorah albanskih. Ma
Ii Sc imenuje po albansko CORA, ''malciia" -
gorovJc; odtod Malcori. Malsori in Malisori 'po
nasc hi jim rekli "Gorjanci"!
Organizacijo "naroda'' V kolikor nj spadalo
poo tursko meStno upravo in potem pod 'mbrcto-
vo oblast, doklcr hi Ia ~junaSko pobegnil, tvori-
10 plemena (rodovD, to je skupina druzin, XII IL
haJaJo vsaJ pc svoji trditvi - cd skupnega pra-
deda. Cc stanujejo ysc tc druzine skupno ma j.
stem ozemliu " isti vasi), tedaj tvorijo tudi DO.
lit'cno enoto, imenovano "barjak". Ako pa III
vi rod ali pleme raztrcscno V wee kraiih, razpade
twdi %polititno V wee "barjakov".
Ncz, ki druzi bariakc htega plemena (ma pr.
Mirdi;e ali pa Miriditc) jc iorci dalmjc sorod-
stvo, kar zabranjuic pac medScboino zenitcv, nj
kakor pa ne izkljncujc SovraStva. Miriditi so mai
mirncjsi med katoliSkimi rodovi.
"Mirdita' SC pravi dobcr dan. Pc start baj-
HI Jc ncki Gee svojc prcmozcnje razdclil med svo-
Je tri sinovc. Prvcmm ic dial scdlo, drugemu siio,
IA ~tretJega nj mic ostalo; voScil mu lie pa dober
dan 'mirdita". On ravno ia je bill zaGetnik rodu.
Pc drugi pripovedki pa je neko6 p~oveljnik
tega rodu oil sultana Murada l.. dobil 6astni ma
SLOW mir dita' >, dober dan. Sultan ga je namrec
nekcga dine svaril, maj ne zaCne bitke, ker je bill
tiSti dan ''neSrccen' dan. Poveljnik je odgovo-
rl, da je "a zmago vsak dan dober, jc zacel boj in
tudi zmagal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
L " E f II e.

Ogrski mimistrski predsednik Tisza je odsto-
pill. TIA vest, XII sc zdi sedaj p~otrjena, spada med
najvaznejse, kar Jill ic zadnii cas- priSlo IL habs-
burskc monarhijc. Zal, da jo sprcmlja polno u
gank.
Ma Avstro Ogrskem imajo infamno navajo,
ola niti tcdaj, kadar kaj porocaio, ne povedo vzro-
k0v. Skoraj mixer MA Syctu MISC vladajo6i krogi
tako prcvzctni in tako ucsramni. Tekom voinc so
bile ministrskc krizc V Amgliji, ma Francrskem. Y
Rusiji. Povsod SC je kaj izvcdclo o Raleigh. V Av-
striji so sc lani ministrstva menjala kak0r vrc-
me V aprilu, toda o vzrokih MISC uradna porocila
Grknila nobenc besede. ..s r t~
Matadorji habsburskega sultanata IL, ma jbrzc
misijO, ola DO svet smatral avstro ogrske notra-
ME razmere "a ugodne, ce sc ne DO povedalo, "a
kaj da padajo ondotni ministri kakor snopi. To
je seveda velika zmota, XII prihaia odtod, ola 50
avstro-ogrski uradni krogi domiSljavi do skraj-
nosti. Oni ~smatrajo svojo politiko "a najfinejso
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
i'm VO1na.

Cd |. januarja 1917 naprci ie prodaja dcna-
turiranega a~lkohola, Iii je "a tlovcka ~ncuziten,
prosta, kar znaci, ia hi treba placati ma tax alko-
hol nobcnega domacega davka wee. V tel obliki
sc uporablja alkohol v itevilnih industrijah, kot
politura pi barvah, kloroformu, mcdicinskih pre-
paratih, zveplencm etru, pri cksplozivnih snoveh
III tako dalje.
Zelo valno vlogo igra dcnaturirani alkohol
tudl V avlomobilski industriji kot zines V hladil-
NH aparatih, ola Sc pozimi prepreci zmlrzncnje vo-
dc, ia Sc odpravi liz cilindrov ogljik in ako bodo
Gene gazolina rase V doscdaniem razmerju, So
DO kinalu v sirScm odsegu uporabljal kot gonil.
ma slla pri nlotorjih. kljub temu pa jc v razlicnih
drzavah produkcijc a~lkohola V katerikoli obliki
postavno prepovedano.
Alkohol JIG g%orliiva in eksplozivna snow. ka-
tcro jc mogece izdelovati V naravnost neizcrppih
lnnozinaii, ker dobavlja narava vse potrebne sno-
vi na nararnoSt razkoScn macin. IL vsake rastli-
ne, III vsebuie sladkOr ali Skrob, je mogoce dcsti-
llrati alkOhol, in Ge Sc jc dosedaj V tel dezcli lc
zmerno uporabljajo kot goriva, ina to svOj vzrok
V dosedanji zmerni ceni gazolina. Tega pa jc
sedaJ konec in elm draIji bo gazolin, tembolj Sc
DO tpOrabljal cement alkOhol, XII ina kot kurivo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

ri, kakrsne so v resnici, In ne kot dogma veleva da
maj vanjc v%cruje, Vede so tako postajale avto-
nOmne, {. j. klasificiralc, razvrScale so Sc strogo DO
strokah in Sc osrcdotocevale ma svojc lastnc stu.
dime predmetc. Docim so Sc vede pref istovetilc
S poJnOm fi~lOzofije in v~erstava, so Sc sedaj 0tresa-
lie vezl ncpotrjcne, avtoritativnc metafizike. Stvar
no Ill histOricno so Sc edc tako ~razvjale, da so SC
najprej ustanavljali inorganizirali oddelki. razi-
skutoci svei ncorganiGnih pojavov, ncorganicno
prirOdo: fizika, kemija. Cd gmotnc prirodc So jc
nadalJe razlikOvalo zivljcnsko dogaianic, svet or
ganicnih pojavov: biologicnc vcdc. V drngi po-
lower pretcklega stoletja SO dospcli do cksaktnega
spoznanja dusevnc delavnosti do Studija subiek-
tivnih d~uScynih stanj, X faktu individualnc zave-
sti v psihologiji. Naposled Sc ic koncem ~stolet ia
znanstveno pokazalo, da mad individualno zavestio
ekzistira Sc vista in kompliciranejSa zavest. ka-
terra sc ne da ~razloziii lie IL nasc subjektivitete,
ampak XII je posebna sintcza vseh individualnih "a
vesti, namrcG kolektivna zavcst. Tia jc precinct
socioiogije kot abstraktne vedc, V katcri obsezene
konkretne vede kot primerjalne vcdc q yerstvih
dobno, in V katero spadajo tudi stroke socialne
III hravih, o pravnih in gospodarskih faktih, in po-
praise: Drzavna, %narodna, gospodarska, socialna,
kulturna (verska, Solska) politika it'd.
SoscdstvO psihologiic in sociologije v casov-
nom In stvarncm razvoiu ST. dandancs povzroca
hhogo hcsporaz'imlJcnJa % samObitnoSti socialnih
pOJavov in torej sociologijc kot vcdc. Obicaji,
nravi, verski Maori, gospodarska in pravna mace
Ia spreJemamo hkratm 2 vzgoio in Il vSo kulturo, V
katerc ozracju zivimo. To 50 utvarc, prcIstavI.
JaJocc sistcmc pojmov in obicaicv, XII d~oloGajo, de-
tcrminira ve nase m~isljcnjc, hotcnie in dclanie.
II utvari, ii vcrski, nravni, pravni in gospodnrski
sistcmi so vzniknili pred Mani in Sc nam podaiaio
kot gotove stvari, XII smo Jill posamczniki primo
ram - cetadi y cd porom - sprejemati. In te
soeialne verske, nravne. pravne in gospodsrske in
~stitueije, XII sc individiiu vsiljujeio in p~rihajaio
kakor cd zunaj, IL nekakSnega MISUNDERSTANDING
o~zracja, so precinct sociologicnega studiia.
(Konec prihodnjic)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

y"Ncw York American, jc obrazlozil polkovnik
Il. j. Mooc, da hi scdanja produkcija alkohola V
Xcdinjcnih drzavah niti nc zadoStovala, Ola hi Sc
v cnem letu izdclala tretina brczdimncga smod-
nika, katerega sc ic izstrcIilo V noki 4 dni trajajo-
ci bitki pred VcrdunOm. u drugimi bescdami re-
ccno, sc ne more Z letno produkcijo vsch V Zcdi-
nicnih drzavah nalajajocih sc dcstilerij izdclati
niti toliko brczdimnega smodnika, kolikor hi sc "a
potrebovalo pri tcdcn dni ira aiocem vclikem spo-
padu. &c bi 81 hotele Iedinjenc drzave v sedanjih
razmerah nabaviti toliko b~rezdimnega smOdnika,
kolikor sc ga je pi tczkcm obStreljevaniu Verdu-
ma porabilo lie v encm dncvu, hi trajalo pet let,
prcdcn hi bila izdclana Ia kolicina.
kOlikO smodnika porabi Amerika v najbliz-
jem casu, in kjc DO vzela alkohol IA izdelovanje
tega smodnika Dcstilerij nj mogoGc zgraditi V
par dncvih in sprico sedanjih razmcr TO trajalo
diva do tri leta, doklcr Sc more priceti 4 obrato-
vanjem V dc'tileriii, opremljcni Z vscmi modcrni-
mi aparati in stroll.
IL vscga tcga sledi, da nj "patrioticni argu-
mcnt "a ckstrcmmo prohibicijo nikakrSen argu-
mcnt.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

.NaJtl choio III SoviSnoSt vsega naScga spoznanja,
ola hi imcli tidi IA prakticno z~ivljenje nekaksen
idcalni razlog, da hi zavedno mogli smerovati X
nckakSncmu viSjemu mravnemu smotrI. TO 10
prarzaprav smisel vscga znastvenega filozofir-
vanja.
Nele Ia prakso, tudi Ia tcorijo ina f~ilozofi-
ia pomen: edam maj kaze, kje kaj ostaja V cello
them svetovnem nazoru ncjasnega, nedOgnanega,
in kJc Je torei trcba oSrcdociti znanstveno dclo,
ola hi veda V zivljemju koristila. Filozofija mora
toreJ izhajati cd znanstvenega spOznanja in Sc vra
cati zopet k MENU z uovimi vprasanji, mora pri-
pravlJati move strokovnc vede.
Ako hoccmo sedaj govoriti o socialni filozo-
fiji, moramo V njej dobiti odgovor ma tale vpra-
SANTA: !. ker je ID andanes sprejemljiva zgolj f.
~lozofija, ntemeljena ma vedah, - ali izpaja social
ma filozofija IL znanstvenega spoznanja? 2. Ali
Ia sooialna filonotija gradi znanstveni ~svetovni ma
zor, oziroma, ali je dandancs MONA sOcialna me-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

AnIcriski prohibicionisti pozdravljajo voino
IL poScbncga razloga. Smatraio jo namrec IA
STcdstvo, Iii maj hi jim pomagalo do popolne zma-
&C V Iedinjenih drzavah, tako da hi Sc povscm
unicila vsaka produkcija alkOhola.
Da imajo prohibicionisti veliko uspeha V A.
mcriki, sc he da tajti. To pa vendar ne dokazu-
lc, da imajo pray. Dolgo casa je imela avtokra-
ella pc vsem svetu najvecie uspehe to vendar nj
nobcn argument "a avtokracijo.
Govorili smo re veckrat o raznih napakah
prohibicijc. Ampak &c Sc sklicuie ma struja ma Vol
no, je vredno poglcdati njcn pomen 'tudi S tcga sta
liSca. Re- je, da Sc ic poraba alkoholnih pijaG V
nckaterih vojskujotih sc dezelah v~ecalimanj ONE
Jila. Ali alkoholno v~prasanje ina wee strani, ma
katere prChibicionisti radi p~ozabijo. Pa ne hi
smell pozabiti mamie, ker Sc dclajo patrioticne in
zahtevajo %uniGenje vsega alkOhola liz pretvezno
patrFoticnih razlogov.
Alkohol nj lc pijaca, ampak igra znatno vlo-
20 tUdi y industriji.
DeStilerije, Iii so sposobne, daciraio ma leio
so milJonCv galon alkohoia, so vslcd agitacije pro-
hibiciJonistov zaprte ali pa so sc izpremenile V
druge obrate. 5 TEN so sc zmaniSali dohOdki I'VE
zne Wade Ia kakih % %miljonov dolariev ma leto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

razvcntega SC vcliko prednosti pred ncvarnim ga
zohnom. AlkOhol ic brcz duha in vcliko mani ne
warren kot gazolin.
Problem ccncga kuriva, XII hi nevarmo, sc bo
brcz dvoma rcsil V najkgajaem casu 5 pomocjo al
kohOla.
) elm pa sc DO pokrilo vcdno rastoca potreba,
&c DO ena dcstilcrija IA dirgo ustavila svojc o.
bratovanje vsled nezmiselne agitacije ~prohibici-
%onistov: Produkcijska zmoznost vsch destilcrij
V Zedinjenih drzavah JIG primeroma majhna. Use
tie destileriie ne ndelaio niti toliko a~lkohola, koli-
kor sc rabi gazolina edinolc V mcStu New Yorku.
Vsled nezmisclne i'm kratkovidnc zakonodaje V
razlicnih drzavah pa Sc produkcija alkohola Sc We
dino zmanjsujc, ter deloma tudi popolnoma ustavi.
v teh dneyih vojnc DO vse to obcutiti ma pre-
eel opasen naein. Amcrika Sc cbOrozujc in
potrcbujc velikanskih mnoiin municije. Alkohol
pa Je zclo vazIia ScStavina brczdimncga smOdnika
XII SC V municijski industriji scdaj i~zkljucno upo-
rablia. Ia izdelanje vsakega funta smodnika sc
pOtrebuje diva funta alkohola in pri vsakem sire
la IL enega velikih moinarjcv Sc konsumira 30 ga
lon alkohola ali eel sod.
V nekcm Glanku, XII ie izSel dine =. maja 1916