Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-01
o nOVi SOcialni filOSOfiii.
DIR. Ant. Uhlir.
IIIM-..s''r

NaSa osebna, Individuals, subjektivna "a
vest je prcenOstavna, Ola hi raziasnila neizmcrno
kompliciranost kolektivnih i6ej. lndividualna IA
vest je vezana : telesnim organizmom. Iii ina lie
cmejen krog dusevne uGinkoyitosti: Ob6utck,
spreJelnanje, aitne iii splosne predstaye, - TO-
rel zgolj afektivne, preventive, belne. nestalne
pojave, docim 50 ideje kolektivne zavesti ustanov-
ljeni, objektivni, nujni in sploSni pojmi. &c bi bill
mas razum odkazan lie ma ,plodove naSeea orga-
MISUNDERSTANDING zivljenja, hi sploh ne bil ralum,
anpak zgoli zbiraliSGe cutnih pojmov. brez To-
gike, reda we've. lnteektualna delavnoSt ie pac
nekaJ wee mega cutna pestrost brez s~ogla>ja. ldc-
je, Xxi t~vorijo mas raZutnOv sistem. nadkriljujcjo
vse naSc orgauicne m~oznosti, segaio mad na>o III
dividualmo izkuscnost, mad naSo o>cbno, >ubjck-
tivno empirijo; pojni, : katerimi mislimo, miso lc
stvari naSc oSebne cutne izkuSenoSti.
VpraSanic, odkod so ii pojmi. jc bilo vcdno
glavni filozofitni problem. KakSna jc razlika med
eutrimi predstvami in nadcutnimi pojmi! Ali
ie mono tudi spoznanje, Iii nj odvisno lc od cut
ne izkuSenosti: Ali je kakSen svet idcj, poimoy,
misljenja pod zornim kotom vecno>ti, sub specie
aeternitatis, viz najvisie, trajne, povsOd pricuio-
ce, neObsebne, Objektivne, breZpogojnc in logicmc
reSnice?
Iavest tc d~vOjnosti duScvneya ~lirlicnia, krc-
~tajocegs St cuti in razumom. 81 jc pojavIiala y
najrazncjSih filozoficnih, verskit. peSniSkih i'm
znanstvcnih fOrnulacijah. Zavcst razlike med
tenn, R3r lL.la1a ~ OSeOne cutnc lZkuScIoStl, IN
tenn, kHr mas dviga mad vSakdanjo bezno cmpiriin
k viSji zaveSti, k idealneiSi zavesti. ie bila \ Dist
va zavest razlike nash cutnih prcd>lay i'm naSih
pojmov, katcrih izvor je hill nerazumliiv. Tenn
vceia ic bila taiinStveuost tcga nadcutncga >vctu
idej, kcr ~ jc clovek, Iii sc ie odreSil tu>tcv in Ii
vel idcalnejc. tutil mckako ociScenega, okrcpcanc-
ga, vzviSenega mad >vOjo fizicno existence vSe
n~jcgovo deianic in nchanje ie bilu prcSinicmu od
Ieznanc sile, Use njegovo materialuo zivljcmic ic
pridobilo nravncga smisla. Dyojno>t du>cvucga
zivlienja. razlika cutov in razuma jr bila ilobi-
kovana 2 razliko zcmljc in ncba. clovcka in Boga
in podobno.
V ~Gilozofiji sta bill ii skraimosti od nrkdaj
naitclja uganka. Ljudie so ncprc,tano ziveli V
zavesti tcga dua lizma, in filozofiia IA ic lZku>ala
r0zloIiti, kakor jc pac mugla. In vSelci 81 IT, tn
di razlaga poStavila V zmislu tc ali one Stran-
Ike: Materialzcm je ona vista idcjna >tanja pre-
vajal IA niAji gmotni temeli, pojasnjcval ic ra-
zrtn in cutov. duha IL zmotc. spirit ualizem pa
jc vsc duievno ~zivlicnie izvajal lc IL nekc nadcui-
nc dcjstveno>ti, IL nekih prirojcuih, boziih darov
cioyeskega duha, Iii Jill preprosta clovcska pamct
he more raZumcti.
Najprei je Y grSki filozofiji dc imamo v
mislih lc filOzoficne si>temc naSega kulturnega
svcta 49, Platon govoril o draw idci, XII ekzi>tira-
10 iZVen Svcta. Y katerem Sami zivimu: 20 Platomu
so biStvcni znaki tcga yiSjega bivstNa >talnost.
representatives. - docim Sc vSe. kar vidin,o in
slisinO, kar ie predmct nash cutov. preminia, nj
ma trajnosti. torej hi. Resnicue i'm dci>tvene 50
te idcic, pojmi. Ontologicni dokaz bozie ekzi>ten-
ze v krscanski f~ilozofiii ie tudi oSnoyan na tel