davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

10 ma njegovo zdravje razmere, v katerih opravlja
svoje delo.
Razmere, XII vplivajo ma zdravie delavca. so
po eni strani naravne ali klimati6ne, po drugi pa
sploSne. Nevarnost ogrozanja zdravia je v goto-
viii slutajih odvisna cd narave proizvoda. ri pro-
nvodi so lahko po svoji naravi skodljivi, kakor
ma primer kovinski plini, prah in drugi. V dru-
gem slueaJu pa so s~kodljivi pOgji, pod katerimi je
treba opravlJati kaksno delo. Med te je Steti vro-
emo, soparico, slab zrak, penapolnenje prostorov,
premocno Inc, cezmerno napenjanje miSic in dru-
go.
Eden glavni vzrokov slabega zdravia med de
lavstvom le penapor, Xxi je posledica predolgih ur,
dale della od kosa in vedno veG jega uporabljanja
strojev. Delo, katero vrSe celice V cloveSkem tele-
sn, prozvaja ma drugi strani V teh celicah raz-
padavine ter povzroca tudi druge izpremenle. Do
gotove totke nj to skodljivo. &c pa je delo preveG
naporno ali ce traja predolgo ali sc vrSi ~prehitro,
sc pricenJaJo razpadavine zbirati, celice Sc izcr-
palo ter oslabe. lZmutenOst je posledica sirlipa,
kl ga ustvari cl0vek sam v svojem telesu in vedno
bolj postaja znanstvenikom jasno, da je neprime-
rem napor eden najveGjih Skodljivcev zdravja.
akor Je re omenjeno, Sc je vrsilo prvotno de-
10 donna III vsled tega je bila tudi razsvetljava,
gorkota in ventilacija neprimerna. Radi naGina
zgradb pa je bio tudi nemogoce izboljSati tie raz-
mere. V tenn oziru Sc je danes polozaj izboljSal in
noben ~podjetnik ne more pustiti vnemar teh pr
votnih zdravstvenih zahtev.
Mic he vpliva bolt ma zdravje delavca, kakor
ravno kurJava in z%raeenje. Dognano dejstvo ie,
da Je IA telesno Zdravie neobhodno potrebna ne
prestana dobava svezega zraka. Enake vaznosti ic
prlmerna razsvetfjava delvnic. Nezadostno raz-
~svetlJeni prostori so vzrok Stevilnim oGesnim no.
leznim in te imajo "a posedice glavobol, nervoz-
most i'll prebavne neprilike. Zdrayniki so tudi
mnenja, ola so slaho razsvetljeni prostori vzrok
slabokrvnosti, Xxi je posebno med mladimi DELAY
t-~i kai p0gosta ~prikazen,
Gotove panoge industrije so nevarne same
po sebi in pri ten je zaznamovati kljub vsem var
nostnim odredbam veliko Stevilo obolelosti. TIE
bolezni imenujemo bolezni vsled poklica. Do6im
so nam skodljivoSti, povzrocene vSled strupov.
plinov in drugih sliGnih stvari, znane, je ma drugi
strani nebroj delavcev, katerih zdarvje je nepre-
stanO ogrozeno vsed nezdravih razmer, V katerih
morajo opravljati svoje delo. Izracunalo Sc je, da
spada V to vrsto najmanj 80 odstotkov vseh pa
nog industrije. To je tudi pole, kier hi lahko IL
vrSila industrijalna ~hhigijena najvec dobrega.
Ia izboljSanie higiienskih razmer med delav-
stvOm le treba treh stvari: Preiskave, vzgoje in
postav.
Vzgoja sc ne SINE omejiti ma delavca samega in
ma delodalalca, temvec Sc mora raZSirit ma sirSe
obcinstvO, kajti VISA zgodovina tega gibanja nam
kaie, ola je treba "a kon6ni uSpeh predvsem pro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

nosili so celade, da zavarujejo svoje glave pred
skalami, XII hi lahko paddle ma njih glave.
Da sc dOspe V tie jane, je treba veGkrat pie
zati naravnOst skozi temne kamine ter Sc supSca-
ii navzdol pc vrvi. Stevilni vodni vrelci napol-
nJujeJO zrak 2 godbo, XII je slicna Zvrgolenju ptic;
prhutanje perutnic neStete mnozine netopiriev
odmeva Semintja V temnem, nedolOcenem presto
RI. Stene zidov so opolzke vsed moce neStetih sto-
letji. Veliki stalaktiti wise raz zidov ter so sli6ni
velikim drevesnim deblom, Xxi rastejo V pragozdi!l
California.
Izmed Stevilnih rex, Xxi padajo V morie, ic I'll
mavo najvecja, XII prihaia 200 t~evljev Siroka IL
dupline pri st. Giovanni di Dunno liz zemeljske
globine ter niece v morje wee kot 100000 kubi-
cnih c~evljev ma dan. lZvir te reke je ma druei
strani kraSkega gorOvja, V duplini med Snezni-
kOm ter Reko. line Reka je Zaznamovanje III pod
zemeljski tOk, Xxi tece severozaPadno nekakih Sti-
rideset mill ter sc vrze V morje pri Sv. SkOcijanu,
kjer tvOri emo najveGjih podzemeljskih rex vSe-
ga sveta. Tia reka te6e skoro ~ mill skozi cello VIZ
sto podzemeliskih labirintov, Xxi Sc n~ahajajo yea
81 cd 900 do 1000 cevljev pod zemeljsko %povrSino.
Y Min teku dobivajo Sc veliko mnozino stranskih
dotokov, Xxi sc zdruzujejo vsi V emo reko ter pri-
hajajo ma dan V takoZvani Cicarij.
Duplinc Sv. SkOcijana, V katere izginja rcka,
Sc pricenjajo oh koncu globokega prepada, Xxi je
omejcn cd visokih CORA. V ospredju visokih skal
in nekako stO jardOv V raZdalJi je druga stena,
izpod katere izvira reka nalik hudourniku. Reka
pada V vodopadih OBJ vznozju CORA, sc ~razsirja v
iezero ter zopet izginja V po~dzemeljske dupline,
vednO globeje V feminine in nOtranjost matere
zemlje.
Nekateri podjetni duhovi so ~preiskali tie pod
zemSke reke in dupline $ pomocjo vrvi. SpuScali
so Sc preko dvaindvajset vodOpadOv Ito vznozja
duplin ter prisli do povrsje jezerov, o katerih nj
bilO videti nobenega iztoka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

teko reke proti goram in V gore same. Velike re-
Ike i~zginejo V temnih jamah, kjer tvorijo podze-
eljske kaskade ali v%odopade V globino wee sto-
tin cevliev ter velika iezera, ma katerih p~ovrSino
ne pade nikdar SolnGna luc. V teh vodah plavaio
slepe ribe, prilagodene bivanju V veGni tent. Una
ne cloveSke ribfce.) PovSod, prekO vSe p~ovrSinc
razritega Krasa ie najti globoke luknje ali Spite,
kotline, imenovane "doline' deep pits, called
dolines), Xxi sluzijo deloma kot ventilatorji in
svetlobme odprtine IA jane, nahajaioce Sc V no.
tran JOSH zemlje. Gore Sc dvigajo do visine 5000
cevljev i'll ma obronkih ie videti sempatam smrc-
Ike, Xxi so naSle dovolj prostora IA svoje korenine,
docim uspevajo oh ~vznozju divje creSnje ter gr-
micevje raZlicne vrste, III tvori neprOdirno steno
zivega lesa. V kotlinah, kjer je t~iSocletno dezev-
je izpremenilo skale V krvavordeGo zemljo, gOje
kmetjc majhnc skupne koruze, polog tega polja
pa 1--WE V bornih kocah.
Ma Krasu je opaziti spomladi kOmaj kakSno
cvetlico. Polctje je vroGe in suho. Jesen nina o.
mega cara, Xxi ga ina pri mas. Zine so divje in
polno srasnih vetrov. Pokrajne so naravnost pc
klenske, niih prebivalci kakor IL kamna, kakor H.
klesani liz MEGA.
V"La Lettura'', XII izhaja V Milanu, opisuic
Segio Granegio ma zivahen naGin Kras mad zcm-
Ito in pod MO. List LA Nature V Parizu ie pri-
obcil pred kratkim natancno ecologi6no in topo-
g~rafiGno studio tega najbolj tezavnega boiiSGa
izmed vseh c~vropskih boise. IL teh dveh so po-
sneti glavni podatki pri6ujocega clanka.
&c hOce kdo yideti Kras, mora iii vanj ter
raziskati ~njegovc labirinte duplin, rex in jezcr.
Takozvani "Alpinski klub" V Trstu JIG dodobrega
raziskal osemnajst jam in prepadov, a vecina ten
podzemel jskih Juplin je ostala Sc nerazkri.a.
Raziskovalci so uporabljali vrvnate ~lestvice in
acetilenske svetilke. Nosili so $ seboi poljske telc-
fone, barometre, kompase in fotograficne kamerc.
Min obleka ie obstojala IL tezkega materiiala in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

kapftaliSticna industrial I'M zdfavStVO.

Guardianship wee pae priblizno vsak misle.
ii elovek, da je med cloveskim delom in zdrav.
jem zelo tesna zveza. KapitalistiGni sistem. XII
sloni ma veleindustriji, je ~ustvaril posebne
zdravstvene razmere, XII jh nj poznal ~prejsinii
eloVeK, ZVec mhogo wee V prOsti naravi cd Sc
Res je, ola je ZdarvniSka veda zelo moSno
daniega.
napredovala i'm Sc lahko veliko uspeSneie no.
daj. Toda natin zivljenia, XII je spojen 2 vele.
industrlJo, le ustvaril popOlonma move razmere,
XII dajeJo svoj pecat tudi sploSnemu ljudskemu
zdraFstVh. In ce premOtrujemO sadove ten raz-
duStrija Je strasna morilka. V ~prejSnjih Sasih
so strasile knzne bolezni ;sedaj strasi industri.
ia V zivljenju ljudskih mnozic.
Nj, da hi morale biti tako. RazSiriania bo-
lezni I'M narastanja umrljivosti V delavskih slo.
jh ne povzroca industrial sauna ma sebi, ampak
kapitalistitna Industrial, XII ceni profit wise ka.
kor zdravje In z~ivljenie. V druzbi, XII hi bila
organizirana VA ~blaginjo vsega tloveStva. hi Sc
tudi industrial lahko uredila ma tax na6in, da
bi bilo zdravje in z~ivljenie delaveev varno V
njej.
Sedaj nj tega, in Ge kdo, XII nj natanGneie
poucen o razmerah, Eve, kaksne skode povzro-
caJo bolezm V tenn sistemu, mora osupniti.
" Zedinjenih drzavah naStejemo okrog 30
miljonov delavcev, XII izgube popre5no pc devet
dni na leto vsled bolezni. To znaSa skupaj VISA
ko leto celih 739, 736 let in Ge sc ceni poprecna
dnevna plaza ma $3.50 in stroSki zdravniSke po-
moci ma 500 ma dan, znaSa letna izguba "a ten
80 miljonov delavcev mad 945 miljonov dollar
jew. Pri TEN pa Sc MISC vStete izgube, XII nasta-
neio vsled predcasnega i~z6rpanja sill in zastaja-
MIA ndustrilalnega raZvoja.
Izguba pa nj omejena lie ma delavca same
ga. Vzeti moramO V poStev tudi izgubo, katero
ina prOizvajalec ali podietnik in XII znaSa pri
posanleznem delavcu pOprecno pO $500 ma dan
ali pi vseh delavcih 1900 ~miljonOv ma leto.
Moderna industriia je nekai, kar naspro-
tuje samemu sebi. Ona prOzvaja v Stevlinih slu-
eajih bolezni in bedo, a proizvaia ma drugi
strani iivila, Obleko, stanovanje, sredstva "a po-
%tOvanje, razvedrilo in ma tisOGe drugih stvari. Bo-
gastvO, Xxi ga prOizvaja vsako leto industrial, nam
dale v roke najuspesnejse orozje "a boz proti bo-
leZnim.
SplOsno priznano dejstvo je, da je mogoGe
prepreciti bolezni, nastale vsled industrije, in da
sc lahkO ~zivljeska ddba vsakega posameznika po-
daljSa $ pOmOcjo Osebne, socialne in Industrial
ne hygiene. Prav lahkO sc. trdi, da je mogoce pre-
preciti najmanj % odstotkov bolezni med delav-
stvom, vled cesar hi Sc zmanjSale sedanje izgube
"a celih 81 m~iljonov dni ma leto ter prihralino de-
iavcem $16s, 10000, lie glede ma veGje dobieke
podietnikov.
Ma podlagi vsega tega je jasno, da bi ne SINE
la nGbena Industrial re V svojem lastnem interesu
skOdljivo vplivati ma zdravstveno stanje svoiega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

Reka sc Je zopet zlila V jezero pri vasi Trebi-
can ha hrasu. Dostop v te jane Sc je omogocil 2
Vrvnatlmi lestvicami. Po teh lestvicah lahko pie.
cate 1000 teyljev globoko in vGasi DO ozinah. hi Sc
VAN dozdevajO tako Ozke, da bi VAN skoro stisni-
lie telo. jana sledi jami, a spojene so med seboj 2
nlZkiml row, SkoZi katere sc je S tezavo priplazi-
II. No doSpete ma dino jane, 300 cevliev globoko
In 100 cevlJev V razdaljo, zapazite reko, Xxi teGe IL
globQkega kraterja. Ma koncu lame tvori reka
precelsnJe jezero, kjer Sc zbira voda in sill ma dan
ma drugem koncu gore, pri Devinu, kjer Sc izliya
V presto mOrje.
Ma nekaterih mestih Sc stisnejo skale skupaj
in voda lie najde primernega izhoda. Ma takih
mestih Sc voda kaJ nitro zbira ter postane v teku
par ur do 800 cevljev globOka. Pritisk postane
tako velik, da uhaja zrak ma dan s tako naglico,
da Je nekoc podrl vrata, XII so bila zgraiena pri
vhodn V tie podzemske prostore.
lztocno cd Cicarije prihajajo ma dan stevilni
maJhml vrelci, Xxi zopet izginejo V tleh ter hitc
prot moriu skozi podzemske labirinte. katere
so sele V najzadnjem casl preiskali. TIE podzem-
Ske duplinc Sc imenuiejo "Dimniki' i'm O Min So
poroca, da so najb0lj cudovite na vsem svetu. I'll
toki Sc zdrnzujejo in prihaiaio ma dan V rcki Ri
sano, nekako dvajset mill juno cd Trsta.
Edna pot, Xxi jc Odprta italijanski armadi.
vodi preko tega okamenienega kaosa. Ne We SO
Sc, kaj so storili Avstrijci, da utrdijo to ozemlie.
vendar pa nj trcba nobenega stratcga ali zeml; 10.
pisca, da Sc razume, kakSne prednosti mudi TO O.
zemlJe "a 0brambo in kakO neGloveskih naporoy
Je treba IA MEGA osvOjitev. TrSt ie warren pred "a
V|etJem, dokler Sc ne vzameio kraSke viSine, XII Ga
o~bdaJaJo. kaksnc nevarnOsti Sc bodo nudilc ita-
IJansklm volakom, bodO slednji izprevideli Sele
tedaJ, ko bodo zavzemali dolino "a dolino, prepaid
"a prepadom, jamo "a jamo. Tedaj bodo obenem
KEN IN zabavljali ma bajnega stvarnika, XII Jim
Je dial v o~svojitev tako zaGaranO ozemlje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

svitljenega cbeinstva. Vzgoja v tenn zmisiu mora
biti temeljita in vse zakoaodaie bi bile brez uspes-
ne, dc hi Sc ne opiralo ma sirso javnOst.
Vsak podjeten in poster deloda jaec Sc mora
vpraSati dandanes; Kaj moran spraviti v svOje
podjetie, da zviSam produkcijo, zmanjsam stros-
Ike ter obenem povecam place. V ten dnevih veil
Ike industrijane stiske je treba odgoyora ma to
v~prasanje in ako ie kie kak ciniteli, XII potrebuje
~reSitve, ie 10 razumna industrijalna ~higijena.
V vsej stroki preventive medicine, to je
zdravstva, XII skuSa prepreGiti bolezni, ne nudi no
bena stvar tako neposrednih in zadovoliivih uspe-
hoy, kakor ravno inndstrijalna ~higijena. Tia poim
je dosti Sirok, da obSega vse zdravstvene i'm high
jenitne razmere, XII ~obdajaio delavca pri delu.
V ~prifetku zdarvniskega delovanja v indu-
strip Sc Je Smatralo rednG zaposlenje zdravnika
v kakSnem ndustrijalnem podjetju "a ~znamenje
dotrohotnega ranpolozenja napram uslulbencem.
Ce Je bIlo to resnicno ali ne, so vendar uspehi pO-
kazall, da Sc je izkaZalo delo zdra vnika uspesno
"a delodajalca kakor "a delavca, kajti ODE stran-
XII sta Sc obvarivali nepotrcbnih stroSkOv, Xxi ma
stanejo vsled poSkodb in bolezni. Delo zdravnika
pa je tudi pr;pomoglo do boljsih odnosaiev med
podJetniStvOm in della vstvom.
kmalu Sc je naslo, ola sc je s prihodom zdrav-
nika tudi povecala produkcija. Vedno boil sc je
spoznavala vrednost zdravniSke pomoGi in to pray
posebno tedaj, ko so priceli razni parliament spre-
Jenlati delavske odSkodninske postave. TIE posta-
We nalagajo breme stroSkov vsled poskodb ma ra-
me delodajalcev i'll slednji so zavezani, da preskr.
be ne lie zdravniSko pomoG V vsakem posameznem
siucaJu temvec morajo skrbeti tudi "a TO, ola sc po
moznosti prepretijo bodoce pOSkodbe ter odpra-
WHO razrnere, XII so kvarljive zdravju usluzben-
cev.
V nekem velikem podjetju V Massachusetts
Sc Je %dognalo, da so poSkOdnvani delavci, XII so Sc
posluzili kOmpanijske bolniSnice, prihranili de.
vetnajst nr ma mesec proti onim, XII so iskali
zdraniSke ponOci drugod in med 1000 slnGaji po-
skodb sta bila lie diva lahka slu6aja zastruplje-
MIA krvi.
V splosnem Obsojaio uspehi industrijalne hi.
glJene %predveSm V iZboljsevanju razmer "a de-
lavce glede ma delavne razmere, hygiene in de-
lovni cas- nadalje V zmanjsanju neprimernega
prenapora in v najmanjSem riziku pri takozvanih
boleznih vsed poklica. Ia proizvajalca obstaja
dobitek V povecani produkciii, XII stoji v direkt-
mem razmerju z zdravjem delavstva in kon6no v
blagru, katerega je delezna ~sploSnost potion sre-
rnega, zadovoljnega delavstva, XII della pod maj
oljsimi pogoji in kateremu MISC IRE della ure mu-
Ike in neznosnega trpljenja.
Ali kakor ma vsakem drugem polju Sc dose.
re V sedanJem siStemn uspeh tudi v tenn oziru lie
tam, kJer je dObra, mocha delavska organizaciia..
Y resnici sc lahko pravi: Gin boljsa je delavska
organizacija, TEN zdravejSe je delavstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

delavstva. Kljub tenu pa ne vzbuia Ia de Two
PR podJetnikih omega %zanimanja, XII hi ga mora
10. lie malo podjetnikov ie, XII so izracunali. koli-
ko izgub mlaJo vslde bolezni med svoiimi delav-
IT, iZracuhahJe takih izgub pa nj posebno tezka
Stvar IN Sc lahko napravi ma sledeGi naGin:
Dolocl najprvo poprecni zasluzek svoiih H.
slmDbencev. Skupni svoti plaG "a ve delavce 40.
uaJ S'r"Ske IA YES material, Xxi je potreben pri H.
deiovahJu blaga. To sklrpno svot0 odStei cd skup-
mn dohodkov ~ prodaie ter razdeli doblieno svo-
to med Stevilo delavcev. XII so bill zaposleni pri
lHdelovanju tega blaga. S~tevilke, XII iih dobis ma
Ia naein, kazejo, koliko je vsak posamezni della
wee zaSluzil prek Nvoje place.
te hi bila tvornica zaprta, hi iZgubil delayec
lie place, dotim hi bill stroski zasurovine prihra-
nieni IA podietje. Skupna svota preko placilne
IiStlhe IN uSluAbence i'll StroSki materijala hi te-
daJ tvorili Svoto, katero hi podietje dejansko H.
gubllo vSled prekinjenja ohratovanja.
P0precna plaza delavcev V Zcdinjenih drza-
yah znaSe nekako % centov ma uro. Splosno pa Sc
racuna, da mora dobiti podietjc IA vsako uro 80
centov od vsakega dclavca. Ge hoGe uspeSno o.
hratovati. NSled tega So lahko pravi, Ola izgubi
delavec, te ne della emo uro, svojih % centov.
druzba pa 30 centov. To Sc zgodi seveda tudi V
slucaju, zee Sc preneha 2 delom vsled poskodbe ali
boleZnl. V drzavah, V katerih so uveljavliene de.
iaVske odskodnmske postave, mora placat ipod-
Jetnlk pc prvih dveh tednih pc poSkodbi so cd.
stotkov zgube, katero ina delavec vsled poskod.
ne, 10 Je poloVlco ID centOv, vsled cesar nara
ste izguba "a podietie do % in pol centa ma uro,
docm trpi delavec IL 2centov in pol, kar pomeni
polovico njegove place ia uro.
Csiu5henec lima pravico zahtevati varstvo
proti ogrozenju zdravia pri delu, ina pravico do
zdravih delovnih pogojev. NaSprotno pa ina Sc.
veda tudi delodajalec pravico zahtevati od delav-
ca, da ohrani svoje zdravje, in V TEN sluGaju hi
morala poseti vines drzavna oblast in skrbeti "a
zdrava Stanovanja, zdravo vodo in hrano, kar lie
vse neobhodno potrebno, Ge Sc ho6e delavec vzdr-
zatl ma visku svoje moci i'll uspcSnosti.
V normalnih razmerah hi morale biti delo
krepllo "a telo in duha. Da pa hi bilo TO, hi se
morale uresniciti vse zahteve moderne hygiene,
brez katerih vrSi Industrial ma delavstvo najboli
pogmbonosen vpliv.
Omeniti hocemo s par besedami razvoj de-
lavca III MEGA okolice. Pred nekako sto lett sc je
izdelovalo blago vccinOma V delavcevem domu.
no SO Sc mnozile zahteve, je poklical svoje sose-
de, XII maj hi mu p%omagali. Podjetie ie napredova-
10 in raslo cd dine do dnc. Nsled vedno ~ve6jega
povpraSevanja pc delavskih moGeh ie drlo vse V
take kraje, in posledica je bila prenapoluienje POI
sameznih idustrijalnih krajev.
Ako pomislimo, da prezivi delavec cd oscm
do dvanajst ur in cd SeSt do Sedem dni ma teden
ali % tednov ma lettO ma mestu svojega della, 81
lahko predstvaljamo, kako vclikanski vpliv ina
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

Tisza je bill med vsemi drzavniki ccntralne-
ga bloka nedvomno najbrutalnejSi. Pod njcgovo
Waldo je bila "a ogrski parliament vpeliana po-
selma strata, Xxi je imela nalogo pc sill odpravlia.
ii opozicionalne poslance IL p%arlamenta. &c so pc.
stall vladi in njeni stranki mprjetni. Ioper VISA
ko demOkracijo je Tisza nastopal 2 baioneti in
strojnimi %puSkami Yes njegov rezim je slonel ma
goli sill. Ali ia rezim je bill tax, da je bila nemSka
vlada z MIN lahkO zadovOljna. Padec Tisze pa
grozi $ tako spremembo rezima, da ne no mogla
biti nemska vlada z MIN zadovoljna.
IL vsega tega pa spoznava, da je bill ''sre
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
kakO Sc kaZe kraS tujim Deem.

Arthur Bennington, dOpisnik nehvyorSkega
lsta World, je napisal "a svOj easopis tlanek o
primorskem Krasu, XII je zanimiv "a Slovence,
zlasti "a KraSevce, katerim kaze, V kakSni luci
vidijo tuje oti Ia nenavadni kos sveta.
Bennington pise:
Kras ina legendo, XII jo pripovedujejo niego-
vi malOstevilni prebivalci 2 nekaksnim odlocnim
zanosom. Povest Sc glasi nekako sledeGe:
no je Bog dOkonGal stvarjenje sveta, je po-
svetil sedmi dan miru. Popoldne tega dine je hodil
pc svetu ter 81 ogledoval delo, XII ga .ie opravil.
Tedaj opazi skale in peGine, XII so kazile lepoto
njegovih gozdov in livad. Vedel pa je dobro, da
sam nj raztresel ten skal in je priSel do prepri-
canja, da je moral imeti sam vrag svojO roko
vines, Xxi je hotel ma ia nacin Oskruniti pOvrsinO
zemlJe: NekOliko razjarjen, je wei v roko vreco
ter pricel pObirati vse te skale. Pc dOkOncanem
delu 81 je zadel to vrecO skal ma pleca ter Sc napo-
til prOti Obali, kjer je mislil vreci skale V morje.
Vrag, XII Sc je skrival ter ga je opazoval, pa Sc
Je priplazil "a MIN ter napravil $ svojimi rOgovi
velikO mknjo ma dnu vrece. Vsled tega so pOpa-
dale vse skale liz vrece ma tia, kjer je nastal velik
kup.
Ker pa Sc je solnce re blizalo zatonu, je prelo-
I'll Bog zbiranje skal ma ~prihOdnii dan. Drugi dan
pa je uprizor7 vrag Sc veG zmesnjav, in STEER 2 A
damon in EvO ter $ prepOvedanim sadom. Bog je
incl vsled tega veliko wee vaznejsega posla, kot
pa je bilO zbiranje skal. Zmesnjava, XII je nastala
tedaj, Sc je nadaljevala in Bog nj incl nikdar
dovolj casa, da odstrani skale, XII Jill je nagroma-
dill peklenScek. TakO ie Ostala do danasnjega dine
ia razrita visoka planina, imenOvana kras, XII IL
gleda, kakOr da so sc skale vsega sveta razmeta-
lie tam ne vse strani." ....
Lahko je Gloveku hoditi po Krasu. LahkO ga
le cello prehoditi, ali vprasanie ie lie, katera pot
je lazje. Rekam sc zdi, da je lazje It'll skozi kras,
kakor preko MEGA. Povsem edine ma vsem svetu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

lett JIG vzdrzaval mescanski mir ma Ogrskem. Res
je, ola je to opravljal $ sio, toda 2 neutajivim IL
spehom. Sedaj, ko je odstranjen, privedc novo raz-
merle move skrbi."
V Berlinu presojajo vse p~oliticne dogodke s
staliSGa nemSkih vladimir interesov. To je popol-
mona %razumljivo. In zaradi :ega je tudi %razumlji-
w, da jim della padec Tisze preglavice. Dosedanji
ogrski ministrski predSednik je bill mogocna opo-
ra oficielne nemskc ~politike; boil Jill torei, da Sc
ie porusil ia steber. Oni vedo, da je Tisza vladal
naSilno, da jc bill breobziren in brntalen ampak
to Jill nj bolelo. Njegova politika je imela uspeh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

dn1eevropski biloxi tekom voine faktisno uresni.
cen in neodvisnost Avstro Ogrske skorai popol.
mona unicena. Ia vse c~entralne drzave je veliala
nemska politika, nemSka VOLTA, nemski cilii. ia
.enota Je sedaj v nevarnosti in to je hudo. kaj-
II ia enota srednjeevropskih sill ic bila prvi vojni
eng Nemcije in pogoj vseh njenih nadaljnih vol.
nh ciljev.
cato Sc nemSko ~casopisje mic nc zmeni o vzro.
XIII demisije, cato nj tam nobenc besede O yolilni
reformi, ampak lie tozbe, ola Sc jc porusil steber
nemske imperialisticne politike.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

IL Rotterdama prihaja sledece p%orotilo, ka-
teremu sc ne more odrekati gotova zanimivost:
"Padec grofa Tisze in njegovega kabineta
le pOvzroGil v Berlinu veliko srbi in ce!o strah.
Smatra Sc IA nov udarec avtOkraciji ne lie ma d.
grskem, ampak sploh V centralnih drzavah, kJer
Je incl Tisza veliko oblast.
"Resnost pOliticnega ~polozaia ma Ogrskem
Sc zrcali v sledecem dunaiskem teIegramu, ki le
bill obiavljen " "Berliner Tageblattu' in pravi:
"Nihte ne tail, da je izkazoval Tisza velike u
siuge ne lie Ogrski, ampak vsemu centra'nemai
bloku. Tisza js bill mogocen stebsr monarhi1e. Dive
The Hays free press. [volume] (Hays, Kan.) 1908-1924, 1917-10-27
cRAssHoPPER CONTROL
Disk Roadside. to Destroy Eggs.

Disk Koadsides to Destroy Eggs.
at is well to begin at once some
measures toward the control of next
years 'grasshopper brood" said Scott
Johnson while at the Fort Hays Ex-
pertinent Station this week. Mr..
johnson is Special Field Agent of
the U. S. Bureau of Entomology In
connection with the Kansas State Ag-
ricultural College, extension service.
He has been studying the grasshop-
per situation for three weeks in West
ern Kansas
It is found that grasshoppers' eggs
have been laid IN abundance along the
roadside in the immediate vicinity of
this years destruction. The strip of
ground on each side of the roadbed
extending to the edge of the cultivat-
ed fields, usually grown up IN Buff
falo grass and weeds is the chief egg
depositing ground for the grasshop-
pr. Here among the roots Of the
Buffalo grass one inch to an inch and
q half below the surface of the soil,
are laid yellow compact clusters of
gEasshopper eggs.
When it is considered that each
female grssshopper lays from two to
three patches Of eggs each containing
fifty to one hundred or NOR, some
conception may be had of the mum.
Der Of next years brood
By double disking this fall and
narrowing next spring the egg IN
tested roadsides, the majority Of