Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-22
O izjavah strankine. konvenciie.

dtiCi
Ma TO socialist kratkomalo ne SINE reel, da
mu TO nic nj mar. To he hi bill socializem, teunveG
idioti6en fatalizem. Sc wee Bio hi neodpustno IL
dajstvo. Kajti $ tenn hi Sc demokracije ma milost
in nemiloSt izrocile avtokracijam.
OdreGi vsako podporo "a vojno ie mogoce lie
pc sporazumu vseh in lie tedaj, 6e imaJo vsi poleg
wolfe tudi moe, Ola izvrse ia namen.
Premislimo Stvar realno: Ma Ruskem ima
delavstvo danes nedvomno velko moe; ma Mem
Skem nina skerai nCbene. Nj apcliramo ma enc
in ma druge, maj odlozc orozje ali pa maj ga obr-
nejo roper svojc zapOvcdnikc.
Rusi mas bOdo recimo - SluSali, \cmci pa
ne. Kaj bo rezultat' DemckratiGpa Russia DO
vrzena oh tia ,avtokratiGna NenGiia BIO pa trium-
firala.
In to maj mas mic ne briga' In to maj smatra-
) mo Ia socialistiGno?
Bio hi dobro, &c hi bilo To lc absurdno.
Ampak zlocinsko ic. Vncbovpijot gren mad intc-
resi- socializma je.
Gel kupJek radikalist:&nih Il Z nitemer pod
prtih fraz ie nagrmaden V odstavku, kt Sc zacolja
$ teorlJo, da ia vojna nj vOjna roper militaristiGhi
rezim centralnih sill. Gotovo iScejo ameriSki ka-
pitalisti V tel vojni profita ;ali voina roper CEN
trane drzave je obencm tudi vojna roper Nth
militariSticno avtoIraciio; kajti zmaga mad tenn
Sllani he pOmeni u%nicenja ncmSkega in avStrijSkih
narodov, paG pl ~unijenje ondotnega rezima. Da
Sc lie more nobeni DRAW dati dcm0kracija cd
-"NJf - NNeg 'NH'"N w ~ III ' AlNi Id-
rodu samem nobenih ~pogojev IA demokracijo. Ali
ce hote narod demokracijo, pa ie preslab, ola hi
81 10 sam pribOril, Sc mu cd zunaj lahIo pomaga
do ME. Maj hi vetina lie malo odprla zgodovino,
Pom0c avtokrati6ne Rustic je prine>la balkan
kim narodom, trpeGim pod sultanovim despotjz-
MON, pray izdatno demokraciio, dasi ruski ca
zem tega gotovo nj nameraval. = TEN veGjo prl-
vico Sc more priGakovati cd danaSnje Rustic, da
BIO pomagala demokraciii ma NelnSkem.
Da bodo kanoni pobjali nemsko ljudstvo, pa
ne kajzerja, je re res. Toda MISC Ii nemski kanoni
Sc pref pobijali ljudstvo drugih narodov? NemSko
lJudStvo je dovolilo, da Sc skrije kajzer IA njego-
Va pleca; do k~ajzerja sc zal ne pride drugaGe
kakor V boju $ tistimi, HI ga stitijo in varuiejo,
ne lie defenzivno, ampak tudi oferzivno, V Slept
pokorstini osvajajoci, miGujoti in pobijajcGi.
Nemski vojaki MISC rekli kajzerju, ola nimaio no.
benega Sporeka Z belgijskim in francoskim ljud-
stvom, ampak kakor SO dobili akaz, so nesli
kajzerjevo mprilno orozje roper nedolzne. sam so
napravili IL isebe orodje kajzerjevega imperializ-
ma. &c me hoce udariti kol pc CLAW, ne bonn flo
Zoflral. Ola Je kol nedolZen, ker nicesar noce,
ampak branil Sc bonn, elm u~spcSneje bonn mogel.
AbSolutno nedopusten je Stavek V izjavi We
enc, ola nj bio V vsej svctovni %zgodovini boil kri-
vicne vojne cd te, XII io vodi Ameriki. Izjava 90
vori o sramoti, XII je nanesena ameriskemu ljud-
stvu; ia stavek, &c hi bill sprejet, hi bill stokrat
vecja sramota "a stranko. Odkdaj ie V sccialistic-
III ' d'dul taho lW|perIlmentnO 1alSlflcl-
ranje zgodovine! kaj pa je bio ; krizarskani
volnaml, kaj Z neStetimi vojnami, Xxi 80 Sc vodile
~Hkllucno V interesu vladajOGih familij. z vojnami
zaradi dinaStitnih dedScin i. t. d.
Razumem cloveka, Xxi je nasprotcn vsaki vol
nj, ker mu je mir najviSii ideal, kateremu ie pri-
pravljen zrtvOvati pravico, svobodo, vsc: ali mai
vecJi pacifistiGni f%anatizem ne dovoljule takih 60
roStasnih historiGnih lazi. SociaIistiGna stranka jih
pa cello ne hi smela izrekati, prviG ker je stranka
resnice in drugit ker niece $ tenn svoje interese
pod noge. Taxa faliifikacija ne more nikogar pri-
vabiti V stranko, lahko pa nganja Judi IL ME.
Nsega skupai ie izjava vetine skrajno po-
ncsreccnO zmaSilo. IL ME me odseva socialitiGno
spoznanje, ampak fanatizem. $ katerim je bill
socialism vedno v nasprotju. Polna JIG umetnega
rretiravanja in pOvrh Sc zabcljena z ncresnit-
nostio.
V interesu Stranke in V inieresu mednarodnc-
"a socializma mora biti Ia spaka pokopana.
Edino kar je V izjavi vcGine dobrcga, ic ma.
glasanje Tazrednega >boja. Da sc Ia zaradi voinc
ne SINE opustiti, je tudi mole prepricanie. Sal
hi res, da morajo delavci skleniti : kapitalistiG-
MIN razredom "meScanski mir, &c Sc ne upro
nasilno rekrutiranju in &c ne gredo miGcvat mu-
nicijskih zalog. Russia kaze ola Sc pray lahko
spaja notranji BOZ "a socializiranje Il boiem zoper
Zunanjega sovraznika
Ali &c hoce stranka razredni boi, si'mora pri-
dobiti vpliv ma del~avstvo, vpliv, katerega ina da-
mes bore malo. 5 takimi izjavami, kakrsno je Sc
stavila vetina V ST. Louisa, sc pa ne dobiva vpliv
ma amer;Sko delavstvo. Edino vpliv Gompersovc
garde V A. +. of L. Sc Z MO povoca.
L.. ~.