Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

NeSteti lepi pregovori so bill re iireGeni o
zadovoljnosti. Nesteti dobri p~riiatelji SO nam 10
priporo6ali kot zdravilo roper bedo in nesreGe.
In neSteti dobri ljudie so izkuSaIi vpostevati pri-
jazni svet in zadovoljno p~renaSati vse udarce in
klofute, hi Jill nekateri pripisuiejo IA vekomaj
doloceni usodi, drugi pa dobrotljivemu Bogu,
kaznujoGemu ~greSnike in izkuSaioeemu p~raviGne.
Kdor 81 ne vtepa V glavo, da je po sill treba
mizati, ker sc s slepoto n%ajloze izbegne nepri-
jetni resni6nosti, DO pa primal, da so pregovori,
pa maj je njih namen blag kakor OvGji zna6aj in
dober kakor zrela breskva, vendar sila neuspeS-
nj. SploSnO jim je dOdeljena tista usOda kakOr Sc
menu, o katerem pravi sveto pismo, da pada ma
Skalnata tia.
Zadovolinost ie lepa rec, ampak tako redka
JIG kakor radium. In te bi bila odkritosrGnost boil
razSirjena cednoSt, nego je, hi Sc spoznalo, da je
zadOvoljnosti Sc mani ma svetu, kakor Sc kaze.
Ia tolazbo revezem pripovedujejo vcasi masleno-
srtni pridigarji, ia je tudi V pala6ah wnogo ne
izpolnjenih celia, prepirov in drugih nepriietno-
SIT, XII odganjajo zadovoljnost. Nelike Gene pac nj
ma tako tolazenie; &c je poleg meme Sc KIDD te-
pen, me cato mic mani ne bole pleea. Ampak res
Mica je, da vlada nezadovoljnost tudi V bogatih in
Spl0h vlSokih krOgih, in $ TEN je pOvedano, da le
nezadovoljnost razsirjena med vsem clOveStvom.
In vendar hrepeni vse po zadovolinosti.
Kie je vzrok, da ostane hrepenenje neizpol-
memo?
Deloma Sc tlte TO vpraSanje psihOlogov. Ne
zadovolinoSt ie MANFRED GloveSka lastnost, in kdor
io Smatra IA 'bOlezen,' - Sc mora sprijazniti $ TEN,
da ie neozdravljiva Nicesar ne more doseci clo-
vestvo ali posamezna skupina, kar hi ga popol-
mona zadovoljilo "Popolnoma'' hi bilo tako, da
ne hi ostalo nobenega hrepenenja, nobenega nago-
ma IA nadaljne i%zpremembe wee, ampak lie celia,
da ostane vse tako, kakor je.
Lgodovina G~loveStva cd meglenih dni njego-
vega prvega pojava, pa do te urr je nepobiten do
kaz veGne nezadovoljnosti. Kajti ia zgodOvina je
neprekinjena veriga izprememb, XII jih ie Glo-
veStvo hOtelo, a preko katerih je hotelo move IL
premembe, elm je doseglo tiste, XII Jill je najprej
hotelo.
Bodimo zadovoljni, da nj absolutne zadovolj-
nosti!
&c bi Sc bila ia lepa lastnost Ge Sc SINE
to, cesar nj, sploh imenovati lepa lastnost - IL
veljavila V kamniti dobi, recimo takrat, ko so
lJudje pc Svicarskih jezerih, pc sedanjem ljub-
ljanskem barju in drugOd zabijali kole V v0do in
ma njih postavlJali svOje primitive bate, hi o.
stale ~clOveStvO "a vekOmaj to Sc pravi, dOkler
hi bill pogoji "a cloveSko ~zivljenje ma zemlji - ma
tedanji stopnji, V tedanjih razmcrah, torej V raz-
merah, V kakrSne Sc ne hi hotel nihGe vec vrni-
ii IL sedanjih razmer.
Gotovo tudi k~ristjani ne, Xxi razglaSajo zado-
voljnost "a pray posebno cednost in jo naravnost
zahtevajo cd svojih vernikov. Takrat nj bilo kr-
scanstva, in Ge hi bile razmere take estate, kakr-
she so bile tedaj, ga nikdar ne bi bio. In nihce
ne hi mogel postati dckan, Skof ali cello papez!
Nekaj s%lutnje, da ne more biti plemeniti A.
damov rod ma zemlji nikdar popolnoma zado-
voljen, so imeli ljudie paG re davno. Ampak We
re V tako %stanje, V katerem mine vsaka nezadO-
%volJnost, MISC hoteli opustiti, ker Sc Jim je zdelo
prelep0. cato so pOklicali fantazijo ma pomoc in
Z MO so ustvarjali "drugi svct,' - XII Sc odpre 6lo-
veku sele pc smrti. Kristjani so V ia namen ne
kOhko preuredili zidovska nebesa prvotnega pa
tenta ma iznajdbo tistih lepot pa nimajo niti zidje,
kajti tudi oni so lie pc svoje razvili podobne idc-
je drugih harodov.
Nsi TAXI posmrtni paradizi, "a katerc ne maj