Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

"reformira." Omenili smo &c, da mi o politicnih
refOrmah he duha ne sluha. Edino vpraSanJ, ka-
terega so sc ponekod. lotili, je nacionaho; To pa
resujejo, da sc Bog usinili. Svojcas smo sporocali
ukaz, XII ga je gospod korl, veliki bog crnorlme-
nth Smokovskih petolizcev v New Yorku, tidal o
uvedbi ~nomSlega drzavnega iezika. Avstrijakan-
tovSka sOdrga seveda molGi o tel lumpariji, ker
hi Sc v njenih ljudeh zavrelo, ce bi spoznali, ka-
10 izkazuje stara habsbuiSka vlaGuga praktitno
l~jubezen Slovcneem.
Kako hoGejo reSiti narodno vprasamje Slo-
vcncev, smo povedali zadniiG, ko smo navcdli ma.
men, da Sc ustanovi "Juzna Avstriia," v kateri
hi bill Slovenci Sc boil brczpravni kakor doslej
Enako modro mislijo ravnati ma CeSkem tam ma
meravajo Sploh vso deZelo razdeliti V same okra-
je, Xxi hi Sc loGili v eeske, nemSke i'm mesane. Ma
men tc lazirefolme je oGividcn; Cehi maj SC kot
narod raztrgajo in njih narodno-kulturno zivlje.
ME maj Sc cimbolj onemogoGi.
Kolikor ic mogoce izvcdeti, Sc javlia med eos
kimi in ugoSlovanskim poslmci vclika opozici.
ja roper te nacrte, pa zugajo, da odlozc svojc man.
date, &c bodo Sprejeti.
TakO odlaganie mandatov Scvela ne bo f.
ziJno bolclo Wade. Ali V Scdaniih rrzmcrah hi bill
TO najmotncEi izraz pr0testa IN bilo hi lc zclc
ii, da pride do tega. Taxa akcija hi morala ven
dar imcti nckaj vpliva Va ljudstvo in veter hi kai
lahko odpilal zadnje ostanke praznoglavc Via.
nosti do AvStriie in c~eSarja.
kaj pomeni avstrijSki problem "a YES svet.
ic razvidno IL teh %naGrtov. &c hi meli V bankrot
nj. komaj IA Slo zlimani drzavi koliGkaj drzav-
niske soil, hi Jill bila morda sedanja vojna
naujiti, da ic V ureditvi notranjih razmer edna
reSitev. In Steer hi morala biti 10 TAXA ureditev
XII hi bila "a vse dele ~pravicna. Narodna avtono.
mia ma podlagi p%oliti6ne 'demokraciic hi bila
edna cbhka, Xxi bi omogocila SvObodno zvezo marc.
dov oh Donavi.
Namesto tega vidino obupnc p~oizkusc, da sc
uuiGiio Sc zadnji Slabotni ostanki narodnih pra
vie in da sc pripravijo tia "a silovitciso gerlma.
nizaciio.
Ne vpraSuiemo,kaj pomcni to "a prizadctc NV.
strijSke narode. Ali vpraSati moramo, kaj pome
MILO ii experiment IA YES svet. In sc oglcdamc
stvar nekoliko natancneje, spoznamo, da so to
pripravc IN novo voino.
Noben narod V Evropi nj danes tako slab in
nacionalno tako indiferenten, da hi 81 dial me.i
mic tebi mic wet svojo narodnost. Nsi II germani
zatoritni Tin ma drugi strani madjarizatoriGni
nacrti moraio neizogibno poroditi naisilovitciS,
nacionalne boie, V katerih bodo strasti taNo raz
~paliene, da bodo ljudje slept "a vse druge pro
blemc.
' AvstrlJa, kakrsno nameravata oficiehni Du
maj in oficielna ~Budimpesta, mora hoGeS noGes pc
stati tOriSGc obupnih nacionalnih bojcv in, ker b,
TO Sc bolj kakor doslej oviralo YES MEN gospo
darski. kulturmi in socialni napredek, postane il
ME V srednio Evropo preneSena T%urtija, predmet
Xxi ga bodo vsi soscdjc smatrali IA dobcr plen
vsled cesar Sc bodo vsi pripravljali, da 81 odreze
jo Cd ME svoje kose, in to pripravljanie mora alb
solutno dovesti do move voine zaradi teg;
plena.
Raj to pomeni?
Obstanek AvStrije sam ma sebi ie postal "a
preka svetovnega mira. In komur ie res ma lmir1
kaj lezeGe, mora vpraSati, kako Sc odstraniio IA
prckc mirrl.
Ia trajnost miru ie trcba rabbit .AvStriio
&c Sc to ne izvrSi, DO Avstrija vojaSki tabor, kel
ne BIO mogla brez vedno pripravliene puske zati
rati neizogibnih nacionalnih nemirov. Militari
zcm V Avstriii mora provocirati militari
ZEN pri Sosedih. In militarizem po vsej Evropi mo
IA prejalislej izzvati novo voino.
&c pride do tega, DO pa vojna Sc veliko obsez
MESA in straSneiSa cd sedanie.
Da sc to prepreGi, ie treba odpraviti elm vcj
pGvodov voine. Eden poglavitnih povodov ie oh
sianek Avstriie. Unicenie Avstrije jc torci vsc
"a hrepenenja vreden cilj he lie IN narodc poe
zezlom habsburSke Mahte, ampak "a YES miroliu b
hi svet. In logicno sc TO tudi vienna $ potrebam
i'll interest mednarodnega Socialinma.
Zakaj Sc Avstrija ne hi smela rabbit? Kdc
bo ma izgubi, &c Sc ~raztrga?
Habsburska familija. Avstriiske krone ne he
wee tedaj. Ampak WA ruskc revolucije So Sc Go
veska srca re toliko utrdila, da ne trepeceio dC
Htnt- 49, =.