Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
Neizogibni boil.

Dokler more kapitalistiGni razrcd brczpogoi-
no po svoji wolff razpolagati Z deloNno moGjo de
lavSkega razreda, nina to cd ME nohenc koristi.
Prodajan jo mora "a tako ccno, da mu mic he "a.
leze. kapitalizem pa jo izrablja edino 4 ozirom
ma svoJ dobicek. Ali pray to sill delavce, da IL
kusaJo doseci boljSo ceno IA svojo delovno moe.
To je pa lie tedaj mogo6e, ako je he more kapita-
list drugcd dobiti boJsi kup in je torej prisiljen,
da sc pogaja z delavci. Proletariat spoznava IL
tcga potrebo organizacije. Najprej Sc prepriGa O
ilaJenoStavneJscm Delavci V posamezni delavni-
ci morajo bti slozni. In V prvih Gasih, ko so ka-
pitalisti nepripravljeni, zadostuie to.
Ali kmalu pouci praksa podjetnike, da mora
Jo p~ostaviti sVojo opozicijo ma SirSo pCdlago, Ge
hoteio uspeSno kliubovati delavskim zahtcvam.
kadar pride do spora, iSGeio delavce DO drugih
krajlh, da nGdomestijo Z mimi nezadovolincac
Delavci pa spoznayajo IL tega, ola mora imeti tudi
njihOva organizacija obSirnejso podlago; mala To-
kalna organizaciia ne aadostuie wee; ~razSirja Sc
pc vecjem okraiu, pc v>ej dezeli, p~olagoma iScc
Stike L enakimi organizacijami drugih dezel. De-
lavska organizaciia ina sama V sebi tendenco, da
poStane nternacionalna
kapitalizem he glcda tega prekrizanih rok.
Cimbolj dovrSuje prolctariat Svojc boine Sposob-
nosti, TEN boil u~rejaio goSpodarji svoj odpor in
sc V Ia namen tudi sami organizirajo. Deloma s."
godi TO re 4 decentralization vedno ,eGiih podjc,-
nlSklh druzb, ki d0bivajo Use VeGje armada delay
silva pod Svojo oblaSt. Ali TO je lie ma eni straui
dobitck "a kapitaliStc in uGinkuje V TEN zmislu le
dotlcj, dokler nj to delavStvo dovolj zavedno i'm
dovoij dobro organizirano tedai postane cfckt N
gospodarje nasproten, kcr jc veGje mnozicc DELAY
cev tudi tee nadomeScati, vcliha podietia pa ma
vadno tudi tee "a dolgo casa u|stayliatI
Kapitalizem iSce torej uovih sredstev. Poscb-
ne organizacije nastanejo, Xxi Sc baviio Z najcma-
MEN cclih Get "a razdiranje stavk. To delo olaiSu-
jc ma eni strani nezavednost vclikih delavskih
mas, ma drugi pa brezpoSclnQSt, kaicra Y kapita-
istiincm >iStemu nikdar re mine. Brczpo>elni pro-
letariat jc rezervna armada kapitalizma, katcrc-
mu napravlja Steer tupatam kakSne malcnkoStne
Sitnosti, XII pa izginejo vprico velikcga dobitka,
Xxi ga ina od ME.
Iavedno delavStvo mora "lcdati, da zmaniSa
to nevarnoSt in 10 seasonal odpravi. Prvo !iG, da Sc
sFrti brczpoSclna armada. Vposleni prolctariat "a
h;cva skrajSanjc deovncga casa. BoiiSGc Sc : ten
~razi:rja. Delavstvo zmaga tuintam,a ali uspeh una
&c nina vcCnc vrcdnosti, kajti novi tchniGni IL
uni porncccjo zopet move trumc delavccv V in
duStrijalno Iclcrvo. Razun tcga iScejo kapitalisti
move metcde, da 81 kljub skrajSanju delovnega
casa prihranijo naStavlianic novih delavccv. Ia
ko Sc vpcljuicio Y ohratih vSakovrstni ''znan-
.tvcni SiSterni dcla,' XII grcdo V kapitalisticni
d"uzbi lie IA tenn, da sc dclo elm intcnzivncic ike
risti.
pc!aySka organizaciia ie prisilicna, da Sc ba-
~ zopet : takimi movimi p%roblcmi, da more cdhi-
Iati move vrstc napadov. Mcdtcm gledaio tudi ka-
pitai!Sti, da pomnolujejo svoja SredStva. Zopcr
Stavkc poStavljajo silo. Ne lie stavkokaze. ampak
tudi provokaterje in pretepacc organiziraio, imc-
nuJclo jh cuvaje imctja, ali dcfenzivnc prctveze
zakrivaio lie ofenzivnc namene.
Razmerje med kapitalistiGnim in delavskim
razredom Sc tako boljinbolj ostri in BOZ sill V cd
loGitev.