davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03
Program Temperance Pageant.

Junior Christian Endeav0r societies
of the city viii unite iu presenting "a
temperance pageant tomorrow at 5u
the Sunday school rooms of Broadway
PRESBYTERIAN church under the af~e.-
ZION Of Mrs. ". J. Bearas.er county
su0erfufendenf of Junior societies as
sisted BIZ Mrs 81. a 0eIevee. WHO IS
IN charge of the warI. la connection
vita The state convention. \ aee8-
tionaI service viii cuan the program
and song by the South Park Presbv-
terrain society. the Lords PRAYER.
song. show Your Col0rs" bg the
Broadway Juniors with Mrs Boards
lev as suDerfntenEen+ PRAYER Hv Rev.
RT. l.. <efII of Oak Grove United Pres
hvtarfan church. errfnrF5ra reading h.
the juniors of the FIRST United Pres
hv-ertan church and song. America
far Christ I7s- an 4rnf1rz
Thc nareanr is a plea for temper
sure various trades and orelrnzffoa=
appearing before Miss Columbia ask
ing lor nation wide temperance. The
characters are taken as follows.
Miss GolumB4a-AlLss Frances Pier
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03
Yonnc Lndeans Officers.

officers of the Young Judeans were
elected at a meeting held yesterday
iu the home of Mae Lewis. 1885 Fifth
avenue, the following to serve
President Eva Friedman.
Vice president-Faunie Baker.
Treasurer Edith Eohn.
Secretary Rose Zifrin
Doorkeeper Fannie Filler.
Reporter Della Marks
A short program was given by SyI-
via Lewis. who sang, accom- panied by
her sister. Charlotte Lewis, and Rose
ZiBrin. who gave readings. Next
meeting of the club will be IN zwo
weeks with Della Marks, 2404 Fiftu-
and-a-half accrue
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03

Members of tine Young Peoples So
cietv Of Zion Lutheran church gave the
program last evening at the April
meeting Of the LutheT league OF Grace
lutheran church iu she social rooms
of the latter society. Miss Amy An
derson pleased with vocal number
HjaImar Fryxeu played two violin Sc
leetions and Paul Andreen gave the
address Of the evening. very en-
yable social time followed the pro
am and the Grace church young PEG
Gfe served a nice lunch
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03
SAND Dressing.

Half teaspoonful OF caster sugar.
hair a teaspoonfuI OF salt half tea
spoonful of dry mustard, pinch OF pep
per. one weIi-beaten egg, four table
spoonfuIs OF cream. TWO blespoonluls
of vinegar. Nix dry ingredients first.
add little cream. then egg. Carefully
add rest OF cream. vinegar last Of all
and. mix thoroughly
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03
Yju Celebrate Golden wedding.

Air and Mrs Peter 0berg of 2l6
Eighth street wen known and highly
respected in the community, viii cele-
brate their golden wedding annivers-
ary Thursday. april 5. The annivers-
airy PARTY VIII be held in the home OF
their daughter. Mrs. J. G. Johnson
1915 Glennurst court. and members Of
the Venerable couples family viii
cone from Chicago and Colorado for
Inc happy event
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03
Ms GIeatelnnd nnstess Tea-

Mrs Il II cleveland N her home.
sos Nineteenth street. was 3 charming
hostess yesterday when she enter
tanned a an informal tea having as
guests members IF the executive board
Of the Young Women IS Christian assoc
citation and members Of The finance
committee, Of which the hostess is
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03
ElEAL)'T ano
OIE
DDoeBIlE~1S
rs
tE15 ELTZ AgErEx TITsf42So.N

Dear Mrs. Thompson: I picked up
the paper the other night and glanced
oyer your column to see If 1 could find
shoe that fit. so III write for one.
Here is my size. What can "a fellow do
TO enjoy himself while waiting for a
girl 10 come back2 What would be a
good way to greet her on her return?
She has been gone over six months
] would like 10 say. something in re-
gard TO kissing. j have gone with
with good many girls but the most
Of them did NOT get a chance 20 go
with me the second time, because they
were so free with their kisses ! Went
with one girl nearly year and / still
think she is as dne girl as ever
walked In two shoes because she did
not allow me 10 kiss her. / know a
good many others just like her
PERSONAL EXPERIENCE.
Many ambitions boys spend their
evenings in study If you spend your
spare time in getting ready for a big
ger job, the bigger job wiz surely
come TO you There is nothing like
profitable study and work 10 make
time dy and Sly pleasantly. Simply
go I'd see the girl when she gets back
and do the hing that il seems natural
to do AT the time. Take IA box Of candy
il you want to.
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-04-03

The Fl. A r. club met last evening
al the home If Miss Myrtle Dunn In j
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1917-02-18
Civ Hall Elevator " Fall Upstairs"
and Operator Falls Out; None Hurt

complexion had faded 20 a pale olive
TINT and uc was pointing upward ,N-
citoHls. when the senior johnson was
summoned to the scene by the crash
above.
II done seen was doomed.
Tony explained cXcitcdiy. we
come down AM stopped when de cage
started up u-uln. when we shot past
that first floor lost grabbed the
Stats OF the outside door and climbed
out The elevator amt never come
back y,t."
AN they KANT fire me FOR this
neither" Tony continued boastfli-
ly." FOR i've done resigned already
Tony began work az ] O'Clock 10
assist his father. who was busy with
janitorial duties.
Following The accident. which i-
said 20 have been one Of several mis-
haus to the elevator. u T.. Kopp. city
building Inspector. began proceedings
10 have the device condemned. No
tice will be- served on the owner of
the building Monday morning.
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1917-02-18

'N,s. said 20 travelling man. 90 WI.
enc" uui OF sivht Of land ON tho A..
NutlC ocean tWcutN. one DAYS
Another man spoke up. "On trc
Pacific ocean one time I didn't soc
l1ud for twenty mine DAYS"
\ bald man knocked the 1shcs
from his cirar and contributed hts
hlt
81 starter ACROSS the EJw river At
Topeka m a slift ONCE" We said. "abd
Wus ont of sight OF land before
reached the other Sidc.'
What" demanded the mas who
had spun the first warn. THE IIaw
.s not more than three huEdreH feet
widc at Topeka"
quietly The slNIff turned over and
I sank twtcs."-Nsw York Times.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

Kakor pOsega vojna razmere V kaptastit-
mem razredu, tako dotka zeleNo rokO tudi
delavskega razreda Ampak tega priJema In SITS
ka celoti. Tudi vojna, ne napravi liz delavca ka,
pitasta. Bedo vsega delavstva poveeava. Materi-
jaime zrtve in izgube vail ma niegova pleGa Ziv-
ijenske potrebscine mu podrazuje, ne lie "a da-
nasnji dan, ampak tudi bodOcnost Priliko
delO mu omejuje. he seda Sc raZSirja ZenskO delo;
Hkusnje ma tenn pOlju bO kapitalizem porabil po
vojni in konkurenca med spOloma, XII sedaj
ne cuti, dokler moSki zakOpih, Sc po jihovem
povratku pOostri do skrainost.
Temu pridruzi kOnkurenca polnivalidnih
delavcev vprico silno zpopolniene stroJne tehni.
Ike pOpolnoma porabni, zadovoije sc bodO
rail- pa vendar nepopolno place, ker ne bodo mo-
gil skriti svoiih teesnih, ga domovino prineSe-
nih' zrtcv
Koncentracija kapitaa, XII io pospesuje vol
ma, poveca OdvisnOst deavstva Od podjetnikov.
Gin mamie je delodaj jaleev, tenn bolj delavci
navezani mamie in tenn absulutneje lahko dilStira-
Jo pogoje. Vse teze JIG tedaj deavcu reel: Pri
tebi mi ugaja poidem drugam. Posebno
nezuGene delavce, XII iscejo della svoji stroki,
poslabsajO raZmere, kadar pOstajBjO pOsamezni
kaptast kralji ceh industrij.
Povecana moe kapitalizma ma eni, pomnoze-
ma beda delavstva drugi strani - to je pOse"
dica, XII jo porodi vojna
Razmerje med razredoma Sc neizogibno po-
ostri. Vsled tega pa tud nujno pOOstri razred-
nj boi.
Pred vojno ie bill razredni boj, med vojno Sc
nadaljuje, po vOjni Sc poostr
To ie naivecji, najobseznejs nainepopustlji-
velsi in neprizanesljivejsi boj, kar jih pozna
cloveStvo.
Piano osabnosti 20 nezaslisanem povecanju
bogastva lahko podietnistvo "a nekaj casa prteg-
ne vajeti, da zdi vsak odpor nemhgoc. Vrzeno
dotlej neznano ttso ehko izgubf'1 elavstvo "a
nekaj casa upanFin pogum, da sc ppo vda Gr-
nemu suzenistvu. -
Ali lie "a nekai casa je to mogpte in lie kratek
mora biti Ia cas-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

Papez pOsreduje "a mir.

Rimski papez je podal vsem vojskujoGim Sc
drzavam predlog, da maj zacno mrovnim poga-
janjem.
Papez nj pOsveten vladar, dasi ina svoi dvor
IN svoJe dpomat,tno zastopstvo kakor kaksen
kraJ all cesar. Njegova posvetna oblast lie mi
Mia, ko so ltalIani zasedl Rim in napravili IL
mega glavno mesto zedinje jene Italiie Vatkan
pac nj nikdar primal novega poozaja, temvee
smatra zasedenJe Rima cerkven rop, papeza pa
"a kraJa. Toda to je teorija in povrh Sc emo
stranska teorija. Praktieno ie papez kralj brez
dezee.
kijub temrt bi bilo napacno misti, da nina
papeZ posvetne moei. On je glavar rimsko-kato-
liske cerkve Xxi nj lie druzba ma drugi svet misle-
clh kristJanov, ampak zelo mogoGna posvetna or
ganzacija Men vpliv Sc kaze povsod, kjer Tive
nJeni cian Mixer ne nastopa cerkcv lie kot sku-
PIMA vernikov, ampak povsod igra vlCgo potiGne
organizacije. In pOvsod Sc je kazal njen politicni
vpliv
To je zelo pou6no, ker kaze, da nj drzava edi-
ma oblika organizacje, XII more uspeSno druzti
gotov del clovestva gotove namcnc. Cetud so
minili tisti east kO je svet trcsel pred pa
pezevo besedo, in cesari stall sami srajci "a
pokoro pred njegovm gradom, ina vendar kato-
liska cerkev veiko moe povsod, kier live njeni
verniki. Tupatam je MEN vpliv 50 tako moean,
da stoj vtasi notranja politika la zSne dezele
pod nlegovo Oblastjo.
&c sega ia vpliv tako dalec, da hi mogel usta-
VIII VoJno, Je pa ScVeda drugo VprasanJe. Mai
stoJ kdo napram cerkvi kakor hoce, pravice GO
tovo ne DO nihee odrekal papezu, da sc poteguje
"a mir To pravico ina vsakdo. Toda razlika je
med pravico in nlocjo; kar sc zadnje tiGe, je pa
ina papez "a to vpraSanje kOmaj kaj vec kakor
katerakoli privatna oseba.
Papezeva moe je morana. Manjka il pa tiste
nlateriJelne podlage, brez katere Sc V TAKEN casu
lie more uveljaviti Papez lahko apelira ma Wade,
mai ustavijo klanje: ce pa Wade uljudno od-
govore, da maj sc briga svoje lastne zadeve,
bO svojo niodrostjo naibrz pr kraju
Gospod Benedikt hi pae lahlso poizleusil ne
kaj druzega; kar b bill moral re njcgov predhod-
mix storitl, ce b bill smatral samega scbe res liz
vrsevalca bozje wolfe in zapoved ''Nc mbijaj" "a
vieOko krseansko nacelo. Takrat, ko Sc je price
la vojna bi bill moral papez naravnost prepove
dati vsem katolicanom vsako udclezbo pr klanju
III prokleti vsakega kdor dvignc orozjc proti Glo-
veku.
Papez nj storil tega. Duhovscina je blago
slavjala orozje tiste dezee, kateri je bas live
la; vsoki cer'kveni dostojanstveniki so naporno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

Deseti august je bill dan naSkoka ma Tueri.
Je, ma sijajno, tedaj kraljevSko palace. Ako MISC
meli delavc takrat, ko so juriSali, Sc zive jasnc
razredne zavesti, pa imeli vsaj tako slutnjo
SvoJih dusah; ko so spoznali, da jim revolucija
nj prinesla materijalnega zbolisanja kot DELAY
Gem. so zaceli razumevati razlite in nasprotja
med razred
s TEN, da sc kali razredna zavest sc ne cd.
pravi ne beda ne njeni vzroki In kadar doseze be.
da stopnjO neznOsnosti, tedaj izbruhne upor 70.
per pritEsk tistih oblikah, Xxi so takih razmc.
rah mogOce Bes zdrllzi obupom, nezadovolj-
most masGevalnostio; Gimbolj je nasilniseo o.
yralo Organizacijo pOtlacenih in niih iasno spo.
znavanje, TEN bOj je upor neorganiziran, slep
in divj podoben orkanu.
kapitaliZem, Xxi izkoriSca brezveStno, XII izrab.
ja svoio moe brezobzirno, XII sknsa delavstvo vlo.
vati V verigc pripravlja sam sebi najvecio nevar.
most in vodi boj polje ker sc mora izvesti
najvecjO Ogorcenostjo.
Po vojni Sc bodo nadaij jevali razredni boil.
ker ne morejo prenehati. Ma :reco ne bodo imci,
vsaj povsOd ne, tisth oblik, kaere bl jih >vsli!
kapitaizem ce bi bile te oblike lie cd mega cd.
vsne
Med delavstvom je &c toliko razredne zave.
sti, da e uniciti ne vojna ne povecani pri.
tisk kapitalizma. Tudi Ameriki, kjer Sc ie ks
pitalizem oh krvavem cloveskem klanju brezpr
merno obogatil in kier je oh nenormalni prospc-
rltet sllnO narasa nJegova moe In JO bO tudi ski
Sal izrabliati proti delavstvu, ne more vec "a
treti razredna zavest.
Povsod je sociaizem &c toliko xiv, da ga ne
more zadaviti nobena sila tega sveta Da.ti nj Sla
vojna nit mimo njegove organizacije brez skod.
ljivih u6inkov, vendar nj izpolnila nasrcnejSa
zelja mogotcev ker nj mogla Vojna je pow
zrocila zmedo povsod; povzrocila jo je med me-
scanstvom, industriji, v dinastiiah, glavah mo-
drijanov in ucenjakov, cerkvah; organizirano
delavstvo sc nj moglo popolnoma izogniti splosni
zmedi.
Ali uniciti nj mogla socializma in niegovih or
9anicnih 0blik niti vojna. In po vojni bo social
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21
LETo (voL.)@xlE1

Papez je moral spoznati, da je vsaka be-
seda o miru popolnoma zaman, &c sc he govori tu-
iii njegpv:h pogojh. To je bilo popolnoma O6it-
no ani, ko je Bethmann uprizorl svojo znanO
predbozicno mirovno komedijo. In vselej, kadar
Sc je Nemciji zglasila beseda mir, je cd dru-
ge Strani zadonelo nasprotnO vprasanje "Ob
kaksnih pogojih?"
Laradi tega je Benedict svoji posredovalni
ponudbi zacrtal nekakSno podlago, na kateri maj
bi sc vodilO mirovno pogaj jamie.
Veliko lepih misli, samih ma sebi lepih, ie uto-
pisticnega znaGaj ja. Dotcne fraze MISC porojene
V njegovi glavo, ampak slisa smo jih re neSteto-
KRAFT. Med MIN je najlepsa ia, da maj stopi pra-
vica mesto sile. TAX je bill vedno govor idea
listov, a vedno je bila pravica TAXA, kakor 10 je
uStvarlla sila lie &C bO svetu vladala TAXA sila
XII he bo potrebovala vojn, ki ne bo rodia vzrokov
"a vojne in ki bo Gutila vojno "a skodjivo njej
sami, bo ma svetu mir utrjen.
Tega ne razume papez, a ne moreno Sc mu
cuditi ker niti Wilson he razume tega In niti cd
Nemcje, niti cd Angliie ne cd Avstrije ne od
ltaiJe ne moreno pricakovati, da bi hotela to
voJno koncati socialiZmom. Dokler vladajo Sc
danJe temelJne razmere, sc bo torej vedno ponav-
ljal predlog modnarodnem razSodis6u; in dokler
nj mogote mic boljsega, bi TO bilo nekai
Tudi papez predlaga tax tribunal Ampak
razun tega govori Sc drugih problemih, tudi
takih, ki sc tcejo preureditve evropskega zemlje-
Niud. MAI pIeuldSd V TEN OZlru kOt pOROJe SpO-
razuma, bi bo nacelcma pray lepo ampak med
nacelom in izvrsitvijo je zopet veika razlika Ko
Je Wilson, Sc predcn ie Amerika stopila V voino,
govorl o neOdvisnosti narodov, so vse Wade z,-
trdlle, da Sc tenn poolnoma strinjajo lie da je
vsaka vlada to razumela svoi nacn. In kc je
Russia razglasila svoje geslo Sc zopet vsi ro-
till, da stole enakem staliscu ali zopet je vsa-
ka vada tolmacila besede po svOie.
&c H. pr. papez sedaj pravi, da maj sc obnovi
PolJska, bodo temu pritrdil Berlinu in ia Du-
naju kakor Petrogradu in Londonu Toda Mem.
eiJa 81 zamislja emo Polisko, Rusja pa drugo
Jasen je papez pravzaprav lie TEN, da mai
ltaliJa dobi Tridentinsko in Trst pri cemer je lie
sc vprasanje, kaj mai Sc vse drzi Trsta drugih
teritorianih vpraSanjih govor povrsno in tenn
Je &c vSa stvar otezcana.
Odmev ma papezev pozv nj bill plemenii In
zdi Sc ola oStanc popolnoma brez uspeha KveG-
Jemu ola bo morda ena ali druga skupina dobila
priliko, da pokaze ma nasprotnika ces ola je kriv.
da sc nadaljuje vojna, kali mir, XII ga zeli YES
svet, cello rinski papez.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

" armadah, XII stole ma bojiscih in zakopih,
je pac ma miljone katolicanov, tako rekoc njegO-
viii podanikov Zakaj ne apelira ma nje2
Ce bi to storil, bi jih moral pozvati ma upor
stalisca cise we're b bilo to popolnoma opravi-
cenO. Tudi Kristusa slikajO evangcliji kot upOr-
nika. Vsi prvi prstjani bill puntarj. Soda
njm krist janom ukazujejo vladarji smrtne gre
he; ali ne hi bilo zaradi vecnega izvelicanja po-
trebno, da bi sc jim pravovernc duse uprle! Sal
je zapisano, da ie treba bOlj sluSati Boga kakor
Judi
Toda danaSnjih dneh ne more papez razga-
sati punta. Cerkev potrebuje prijate stvo vlada-
J0clh Med papezem In posvetnimi gospodaili je
nekaksno razmerje vzajemnega zavarovanja;
eden sc opira ma drugega in eden potrebuje dru-
zega cato, da drzta oba skupaj ljudstvo pokOr-
Semi.
Papez torej resnicno more nG druzega, kakor
apelirati Wade in ma vladarje.
Ali DO ia klic incl kaj uspeha'
Mic sc ne more prerokovati; anpak gotovo
Je. da Sc ne more veliko upati.
Kar Sc vojne same tfe ne more papcz move.
dati me novega. Ze davno je bilo reccno IL OPT
sano, kako je grOZna. Meme Strahote in znanie
njih re vsakdanje reel Treba hi bilo novega
umetnika, velikana besede, mojstra jezkovne su
gestije, da bi mogel povecati vtisk. XII ga ie ne
zaslisano klanje nekdaj naredilo ma GloveSke
duSe XII pa je vsled navade minil in zapusil le lie.
Papez nj strokovnjak ma polju narodnega
gOspodarstva, da bi mogel stevilkam in raGun
priplasii Wade in jim nasikati bankrot, XII bi ga
utegnio povzrocit nadaljevanje vojne
Mic drugega nina, kakor APPEL ma razum in
dobra vladajocih
To pa je zelo malo. Use, kar Jim more papea
tenn oziru povedati, vedo re sam Grmade mr.
licev Jim MISC wee straSne Razdjana mesta in po
zgane vasi jim vznemirjajo wee vesti NTisel
da je klanje blazno, so re davno odrnli cd sebe
Argument, Xxi so papezu ma razpolago, torej
nimajo moci.
BenednStov APPEL b lie eliem slucaju aliko
incl uspeh: AlSo hi Wade radc sklenc mir
pa ga notejo same ponuditi, da ne bi tenn polka.
zale slabosti
Prav tie splosnc volje "a mir pa danes nj opa
zit
Povsod razlike, ki Sc ne smeio prczirati
Hrepenenje po miru zivi gotovo vSeh dezelah
Ampak VOLTA mir sedanjem easu ie nckaj
drlzega. In nekaj druzega so zopet pogoj, oh ka
terih maj bi Sc sklenil mir
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21
DelaVStVO pO VOjni.

KakOr liz CORA tekOca voda pred katerO sc
nenadoma umaknejo jezovi, pa zabobni silo
dolino in poplavi nizino, tako Hrabi kapi.
talizem &c izginejo nje9ove oyirc, brezobzirno,
brez pomsleka i'll premisleka vso svOjO moe i'll
sc posluzi prilike izkorscanja Pritisk denarnega
gospodstva takih zanj ugodnih razmerah ne
pozna me je. Nobena vest, nobeni obzri ma clovec-
most, nobeni verski zakoni mu jih ne pokazejo; Sc
razum govori zaman &c mu pripovedujejo, da IL
gonablja delavske moc, XII so potrebne "a niegovo
uspevanje.
EnrichissezvOus! - Obogatite Sc! ie najvisji
zakon, kadar sc pokaze prilika "a to; in ma vse
pomisleke o skodljivih posedicah odgovarja pro-
fitarstvo skomizgovje: Apree vous lie deluge! Maj
pride "a nami potop!
V TAKEN polozaju pripravlja kapitalizem
pOgoie elementarnega upora.
Gin vecja je potlacenost delavstva, elm boi
je V bedi otOpelo win sc je zaGasno pogreznilo
memo vdano, mueenisko prenaSanje vsega gor-
ia, tenn vecja je nevarnost, da pride neizogibni
upor kakor divj uniGojoci vihar, XII risi In po-
dira in pomandra stokrat wee, negO bi bilo treba.
NajveGji pritisk ne more prepreGti protitlaka;
doseGi ne more mic druzega, kakOr da odgodi
boz "a nekaj casa, ampak cato ga odvrne cd vsai
razmeroma mirnega razvoja, pa sprawl niegov tok
strugo, kateri zasumi TEN besneje in zdivja
tenn straSneie
VISA zgodovina je polna takih dokazov; tudi
preteklem stoletju, katerem Sc vprico VISTA
jajocega kapitalizma razvili moderni razredni bo-
il, Sc neprenehoma ponavljajo.
Razredna zavest ne pride delavskih mozga-
nih hpoma, nenadOma povrsje, ali elm zacno
razmere IL delavstva ustvarjati razred, Sc rodi
ia zavest, tud ce potrebuje kakor otrok do poro-
da svoi cas-, da sc zbud resnicno zivjenje.
he leta 1893, zacetkih francoske revolucie,
so pariski delavci neki peticiji proti akordnim
placam, katere je odredil kOnvent "a della pri
trdnjavskih stavbah, in dejali 'V casu resnicne
enakosti ne sme biti razburljivega nesorazmeria
pri deavcih. Delavci so stebri naroda; oni so
bill tisti, XII so Sc vzdignili dne 10. augusta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

prebirali sveto pnmo in trgali IL MEGA stavke, S
katerimi bi mOgli opraviciti svoje odobravanje
vojne
To nj bilo krsGansko Toda zameriti Sc GER
Xvi vse to ne more prav preve6 ako bi bila
storila kaj takega, bi bila neizogibno prSla
wkriz mogotci tega sveta; povrh tega je pa
liko vpraSanje, &c bi bila takm nastopom dose
gla sploh kaj uspeha Najbrze hi bill papez ta-
kim pozkusom dosegel zelo veliko razoGaranje.
Ia cerkev bi bia veikanska nevarnost, ako
bi njeni clan odrek pOkorScino papezevi di
rcktni zapovedi A zgodit Sc skoraj ne bi bilo
moglo mic druzega. Katolcanom, katerim sc su-
gerira, da SO poklicani ma boj domovino bi bill
postavljeni pred dilemo: Ali maj ubogaio cesaria
ali papeza Gotovo bi bila to zanje huda duseyna
krza seyeda lie "a tiste, XII MISC kot katoi-
cani in kot drzavl jani samo papige. Pretrpeli bi
lahko hude boleGne, toda TEN nj dvoma, da bi
naposled vendar odlocili ''domovno' OH
roma "a svojega posvetnega vladarja.
Ma TO kaae vsa vZgoJa Xxi gre vseh kapitai-
sticnih drzavah, zlasti ma V monarhiiah "a tenn,
da napravi IL ljudi 'dobre drzavljane', bolje re-
ceno sepo ubogajo6e podloznike. Sal je cerkev
sama ucila cloveka zivljenie, da je vsaka OBJ
last od Boga in da je greh upirati Sc gosposki.
Temu sc pridruzuje nacionalno cuvstvo, XII je
vecinoma moenejse cd verskega. Ako sc je lju-
deh utrdilo misljenje, da je napadena njih do
mOvina, pa jo hoceio bramiti tedaj jih bo tud
cerkven vpliv zeo tezko odvrnil cd tega.
Ne glede ma to pa nimajo najvernejsi
niki dovolj moci, da bi TAKEN polozaju susa
svojo vest. Kajti drzava, ki jih kce pod Ia
stavo, ina materijalno silo, katero jih iahko
cez vse dusevne zapreAe vzene kozji rog.
Papez torej nj mogel storiti kar b bill moral sto
riti In ce hi bill tidal pozv zoper orozje, ko je
kazalo, da skoci YES svet krvavi pies, bi bill
TEN riskiral svojO lastno oblast in obstanek enot
cerkve. Namesto internaeionane, bi bile la
hko nastale naconalno locene cerkve, med kate
rimi bi razdal ia tako sirila da bi bio kmau
vec goYora enotnem rimskem katolicanstvu
.Se Cerkvi mi ostalo druzega, kakor da je igrala
tragikomedijo. Papez je rotil svet, maj sc vrne
mirno zivjenje; njegovi sluzabniki pa prosi
Boga, maj pomaga pobiti elm vec sovraznikOv
Moe katOSke cerkve je velika ali neskon-
6na nj. In vcas sc lahko takO scvrkne, da je ne
ostane mic.
Tudi danes, zacetkom cetrtega leta vojne, ne
more papez storiti mic drHega, kakor apelirat
In sicer mora apelirat ma s'ladajoce, do katerih
nina nobene moc