Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
Oderu$tNO i'm DatriOtiZen.

Ce sc amerisko delavstvo kai pobriga. kaj da
delaJo nJegovi zastopniki v najvainejSem zakono-
dajnem zboru tie dezele, namree V kongresu. tedai
mora spoznati, da je storilo lani pri iesem,kih va.
htvah napako, katere 81 nikakor he more odpusti.
II. haksen Je bill rezultat teh v%olitev, lie splosno
znano. Delavstvo Sc je dalo speljati ma limani-
&c, XII sta mu jh nastavili ODE kapitalistieni strau-
XXI z b~rezprimernim humbugom.
Volilna kampanja lanskega leta Sc lie upri-
zorila teatralno, kakor malo katera v Zedinjenih
drzavah. kapitalistieno ~casopisje in agitatorji ka-
pitalisticnih strank so z bobni i'm trobentani "a.
glusavall vohlce in ma vso moe hoteli napraviti
vtlsk, da Je vse odvisno cd tega, ali DO izvolicr
Hughes ali Wilson. Napravili 50 med liudstvom
umetno mrzlico. Mice STEER nj znal iasno poyc.
dati, kaj Je vse odvisno cd tega. ce zmagaio do.
%mokratje ali republikanci; toda tcga nj bilo niti
treba, ker nj skOraj nihGe vpraSal, kaksen bo H.
si paradiz, XII ga ustvari priporoGani kandidat.
&c zmaga, in kakSen pekel ~nastane, ee propade.
Jasnost bi bila Skodovala vsaki kapitalistis-
nj akciji, kajti vsaka dolocena ozna6ba rcpubli.
canskih lii demokraticnih ciljev hi bia morala
delavskemu lJudstvu pOkazati, da so resniGni pro-
grami in nameni Obeh nasprotni delavskim into
resom.
Toda delavstvO ie storilo napako, Ola samo M
zahtevalo jasnOsti. Kljub temu, ola je bilo re ne.
stetokrat opeharjeno, Sc je dalo zopet opajati ,
velikimi frazami, XII so STEER mocno doncle. n nj
so imele nobenega jedra. Svarill socializma, XII ie
hotel ljudstvu pokazati, kaj tiGi "a lepimi, cd ka.
pitalisticnih strank postavljenimi kulisami, so pa
ostaiala glas vpijoGega V puSeavi.
Sedanji kongres je po wolff ljudstva, in pro-
tezno pc wolff delavstva, ACKNOWLEDGEMENTS
canski. Razun sodruga Meyer Londona nj ne enc
ga ,soclalista V MEM; V Senatu pa nina razredno
zavedno delavstvo sploh nobenega zastopnika.
Vedno je slabo, &c sc da delavstvo ma tax ma
elm Zvodlti wee kakOr slabO pa ie, ce Sc to Ego
di v casu, XII ie tako kriticen kakor sedanji. Pri
tenn ne more sluziti "a izgovor, da nj bila Amerika
v Jeseni sc V vojni. Tri c~etrtine sveta Sc ir re Vol
Skovalo, Amerika sama pa je re imela toliko kon-
fliktov, da nikakor wee nj bilo odvisno cd wolfe
~kakSnega posameznika, &c ostane dezela V miru
ali ne.
Ma vse to je socializem uprozarjal. Mi smo ne
StetOkrat naglaSali, da Sc vcliki interest V naSem
casu ne dajo wee zagraditi 2 mejami te ali one dr
zave. ampak da segaio Gez we Eitajske zidove.
Yeast so imeli veliki dogodki lokalen pomen: A
meriki Sc nj blo brigati IN to, kar sc lie zgodilo
kie v Evropi ali ma Kitaiskem: dandanes vpli-
vajo razmeroma majhni dogodki ma yes svet.
Sedaj ie prisla voina tudi V Ameriko. ne ko.
slep sluGaj, 'ker nj "slu6aiev'' v zgodovini. am
pax lie vzroki in uGinki. Prisla hi bila prav 60
tovo tudi, ce hi bill ~izvoljen Hughes "a prezidenta.
Prisegati ne moreno niti, da je ne hi bilo. &c hi
hi lzvOlJen socialisticen predseduik Zedinjehih
draw, kajti vOjna nj odvisna lie cd enc strani. an
pax cd dveh; to je pokazala Belgiia, XII gOtovn
nj hotela vojne, pa jo je vendar dObila.
Ali danes ne gre vec "a vprasanje, ce hi bill
mogel drug PRECEDENT prepreciti voino ali ne.
Sedai 10 imamO in moramo racunati z MO. I'm -
Sc delavstvO V tenn p~olozaiu, kakrsen je, ore, te-
dai nikakor ne more biti zadovoljno z rezulta.
tom, XII ga je samo pomagalo doscGi.
Kakor vojna sama, tako stara je pesem. da