Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-01
Bethmann Ho|IWeg objubuje mirovne pogoje.

Seveda hi bila Nemcija stOrila sebi in vsemu
svetn vetjo uslugo, &c bi bila objavila svoje pogo
j., ko Je odigrala znano komedijo $ svojo mirov-
no ponudbo. Takrat hi bilo to lahko imelo prakti-
cen uspeh. Sedaj je cd ACKNOWLEDGEMENTS
novega govora pray malo pricakovati, kajti vsaka
rec III vsak cas- enakO dobra.
20 zimi, ko je nemSki kancelar Mama nil new
'ralnm diplomatom, da je ~njegova vlada priprav-
LENA ma mirovna pogajanja, Sc nj bilo anglesko
lrancoSke ofenzive, ne angleSkih uSpehov V Mezo-
potanij. Steer je bilo pomanikanje vojaSkih re-
zultatov IA zaveznike neugodno, ce Sc vzame V POI
Stev NploSno malikovarje 'vojaSkc caSti":; ali
MIR pod S~prejemljivimi pogoji hi bill tudi zavezni-
kom prihranil move velikanske napore, o katerih
Je biio takrat So iezko reel, ali princSo kaj dejan-
SIKH hSpehov ali ne. Danes Sc je vojaSka situaciia
temeljito %iZpremenila. Cetudi nj tako. kakor misli-
Jo nekateri %optimisti, da ie NemGija vojaSko re
iztrpana, je vcndar ma drugi Strani res, da SO "a
vezniki dosegli nekoliko pray znatnih uSpehov,
III mocno |utrJuJeJo njihoVc made V konGno zma-
GO.
Ze 10 je vzrok, da bodo zavezniki danes veil
ko mani naklonjeni miru, nego hi bill pred neko!i-
ko messed.
DrugiG je veliko vpraSanie, sc ie vrednost
miru, kakrSnega zeli danes Nemcija, zdaj Sc TAXA,
kaErSna je bila pred bozicem. Cd takrat pa doSlej
Je v0Jna Zahtevala cele kupe novih Irtev. I'm ypra-
same, temu so padle tIoveSke in zakai 50 bile do
prlneSene materijalne zrtve, SO ne more kar me-
nj mic tebi nit prezreti. Dokler je trajala vojna lie
kratek cas-, Sc je lahko reklo, da je o5noyitev miru
glavna rec. Toda elm dale Sc je raztezala. Gimboli
je poStajala neizpremenljivo deiStvo, temboli ie
SlllIo V oSpredje vpraSanje: kaj eide IL te VOL
ne.
To vpraSanje seveda tudi "a proletariat nj
hrez pomona. Ako hi 81 pc vojni vrnile enake raz-
mere. kakrSne SO bile pred vojno, bi pc naravni
..tI.4 b.. p...N. .r.1's. -~-N0l- 0-olO DO-lolsoo
fore. u .a.u.l, Is. ~p ,l. r.. pD,.ta .u5I,.
@'t.. .'I. HiI.r.n,a '1a .r...flr. .t .r n.
-....-. p. s,ct- ; svoJo ArvJo, pravlco, lahtevati
"a to od>hodnino.
PoStena plaza "a ve ogromne Irtve delavstva
III bila seveda izpolnitev vSeh njegovih zahtcv.
An4pak delavsivu ne prinese nihGe ma krozniku
nJegovih ravic. Torei gre "a 10, koliko vpliva
more d~elavstvo V tel SLIM krizi Samo pridobiti. l.
dcalnO hi bilo, &c hi Sc mOgla VISA voina izpremc-
miti V SOcialno revolucijo.
Nemo, ia ne stojimo Sc ma pragu Socializma.
Preve6 je Sc neizpolnJenih ~pogojev, ola hi Sc mogla
hapitalistiena druzba kar iutri nadomestiti po-
pomona soeialistiena Ali ce Sc ne more naenkrat
uresni6iti YES ideal, ie vendar vazno, koliko Sc mu
moreno priblizaii. vsako skrajSanje poti do ME
ga je pridobitev, in ruska revoluciia mas uti, da ie
take pridobitve mogoce i%ztlaciti IL vojne.
PRAY ruSka revOlucija je najvecji dogodek. Xxi
len med prvo takOzvano mirovno ponudbo Mem
tiie in d~anaSjim dnem. TIA revolucija kliGe pc raz-
~Sirjenju. Padec ruske avtokraciie, XII Sc je zdela
Izmed vseh naJbolj %utrjena, dokazujc, da so vojne
ra2mere IA strmoglavljenje abSolutisticnih vlad.
tim wee tronov je mOgoce poruSiti, tenn bolje je "a
proletariat III "a YES svet.
In sedaj sc V Evropi nekateri troni resno ma
JeJo. Dejstvo je, da jim je dala vojna najmoGnej-
81 Sunek, ce tudi indirektno. Ako pa pritisne ma
daIJevanJe vojne Sc nekoliko odloGneie ma razme-
re- III povzroci udarec drugih avtokracij, tedai ie
liza toliko zrtev nadaljevanie voinc do takepa
z~aklju6ka koristno.
Il ozirom ma to ina obljuba Be,hmann-Hol-
lwegovega govOra velikO manjSi pomen danes,
nego bi blo imelo r~azodetje pogojev pred bozi-
ceni.