Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

DO zljubilo!
Kmalu bono pisali 1918, pa &c slime nazaj V
trOhnobo srednjega veka. Po vsem svetu Sc pri-
pravlja oeitno gibanje, Xxi pomcte S kronami in
prestOli "a vedno, lie Jugoslovani hi morali imeti
kralie. Iii bi bill zadnji ma svetu in katerega hi
hodil YES svet ogledavat - kot nekaksno stare.
davno muzejsko cudO.
Ljudsko miSljenje.
Dobro poznano Slovence V starem kraju. in
kaj hi oni rekli? Ali so res tako navduseni IN
srbsko d~inastijo, kakor razglaSa gospoda V Lon
donu9 Maj Jim daio IA izbiranje med dvcma di-
n%astijama in dobro yeno, kaj Sc BIO zgodilo. Mai
Jim p%oreeejo: ''Ljubi Slovencil BIez monarha DO
milosti bozji nemorete biti, ker VAN je menda tako
u%soJeno. TOrej kcga hOcete, KOrla ali Petra9" -
Slovenci - velika vecina - sc bOdo obrnili IA
petit in rekli: "Eh, ce je takO, pa maj BIO Korl, Iii
smo ga ze vajeni.''
Ali pri izbiranju med r~epubliko i'm dinastiia.
mi Jill lahko zaupamo. Slovenci SO dovolj demo.
kraticni, kar SO re veckrat pokazali. Mckee so po-
dirali gradove baronov in grofov. &c sc jim po-
kaze, da sc V svobodi lahko zdruzijo 2 ostalimi
Jugoslovani IN phi TEN o~hraniio, kar ljubiio .svo-
Jega, sc izreko Z geronimo vecino "a republiko.
Zdruntev sc mora izvrSiti pc cutu, wolff in
interesih naroda i'll pc dejanskih razmerah, dru.
GAGE ina kal razdora re oh porodu V sebi. In fla
si "a mas narod hi bill samomor, &c bi ravnali dru-
GAGE.
Demokracija je mogoGe edino Y republican,.
kJer III cioveka "po milosti bozii'', ia hi sank
cioniral zakone. Pred mani je doba republik in
mas narod ne sme capliati med najzadnjimi -
cello "a Kitaici - temvec mora It'll V osprcdje mel
nalsvobodnejse narOde.
v tenn smislu, p~rijatelji, mora biti naSe dclo.
Temu delu Sc pa moramO p~osvetiti vsi. Ne zahte-
vamo 1rtev vesti, ne dusc, Zahtevamo lie skupnost
della "a ia ELI. Ne zataji ~niGcsar, delaj V svojem
prerrieaniu, 10 ie tvoja stvar. Toda akcija s. r.
Il. Je stvar mas vseh.
Bres obljub.
Garancij IA uresnitenje svoiih ciljev sevcda
nmlamo - kakOr Jill nina londonski odbor IA
svojo krfsko deklaracijo, ker Jill enostavno ne
more imeti. Toda mi priznavamo, da nimamo
garancll, ker ne maramO zavajati nikOgar. Ne
vemo, kako dolgo DO Sc traiala vojna, vemo pa,
da elm dalje traja, tenn boil Sc izmice il rok til
slim, XII so 10 za6eli. Zaceti je bilo lahko, ali
kako bi koncali, ne vedo. Mogotni kajzer, ki Sc
smatra enakega Bogu, je lahko dvignil bakljo in
zanetil svetovni polar, toda danes plese okrog pc.
cara kakor mack okrog yrele kaSe, rad bi gasil.
pa ne more. Gin dale traja vojna, tenn mogos-
neje nastopa demokracija ma povrSie. To lie, kar
nam dale upanje.
Moznosti vpostevamo, delamo ma podlagi re.
alnrh faktov, zanasamo sc pa lie ma lastno dele.
ma delo naroda. In lie z MIN moreno doseci svo.
bodo svoIega naroda, XII pomeni Ell del svobode
vsega sveta.
'(Doigotrajno cdObravanie.)
Sodrug &avs
Je naznanil, da sc poslusalci lahko oglasijo z even.
tualnm vprasanJi, ki Sc ticejo prvih dveh took
dnevnega reda.
lNeki hrvaski sOdrug v~prasuje Kristana, kak-
sna razlika ie med pusko in militarizmom, kcr jc
V SvOJem govoru mimOgrede Omenil to razliko.
kristan pojasnjuje, da je militarizem sistem,
ki more IL Judi Napraviti masinerijo brez svoje
wolfe IN sodbe IN Xxi more s to maSinerijO poljubno
ravnati po gospOdarjevi izkljucni wolff. Ia po-
%Jasnitev razlike je podal nekoliko zgledov.
Potem je bill cd nekega navzocega naproScn
"a pojasnila o tajni diplomaciji. Ker je bilo to il. /.
ven dnevnega reda, je sodrug Saws omenil, da hi
sc "a TAXA gotOvo zanimiva vpraSania lahko pri.
redili posebni shodi.
Sodrug Joie Zavertnik
Je govoril o organizaciji. Glavne misli njcgove-
ga gOvora so sledece:
Same simpatije "a republicansko zdruzcnje
nso dovolj. Posamezniki kakor vse skupine, XII
odobrava]o nase gibanie, je treba z~vezati V We
liko Ill mocno organizacijo. Ia nase delo so DO
1reona ~sredstva, a ia so nelnogoca brez organiza-
CHE.
Popolna svoboda prepriGanja.
" tel organizaciji so lahko zdruzeni vsi anne
rlskl Slovcnci brez razlike politicnepa ali YER
skega preprlcanu. Pc %statutu, XII ga jc dalo prvo
zoorOvanJe Slovenskega repubiGanskega zdruze-
MA, lahko pristopiio vsc estate politiGnc in drnse
kulturne organizacije. Zdruzenic dale vsem
stsankam in frakcijam popolno avtonomijo, OH
roma SvobOdO njHloyeva notranieoa dela in oi.