Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

'dhih, M HOCcJo SllSutl %
razvoju in napredku. Yes svet
jim je nekaj popolnoma neizpre-
menljivega. Najvec, kas priznajo,
Ie to, da umirajo ljudje, pa Sc ro-
lie drugi namesto n.jih. Ali da Sc
izpreminjajo vse nj in da Sc
V tenn izpreminjanju lahko isle
de gotovi zakoni, Sc Jim zdi ma
ravnoSt krivoyerSka misel. Reel
te takemu cloveku, da so bill naSi
pradedje diyjaki, da MISC lie nagi,
neumiti III n%epocesani tekali pc
zemlji, ampak da so imeli cello ka-
nibalske navajo, pa Sc mu ZANE
rite, kakor da ste smrtno uzalih
MEGA in Use njegove prednike.
'Tako je, kakor je bilo, in tako
DO - TO Sc mu zdi vrhunec vse
modrosti.
Dobro bi bilQ. Ge hi Sc TAXI
ljudje vGasi malo zamislili in 81
izkuSali predstaviti lie tiste izpre-
membe, XII nam Jill je prineslo
zadnje stoletie. Kaj ie sto let
V veGnosti Steie pray toliko kohl
kor trenotek. Ampak nj nam ire
ba jemati ma pomoc veGnosti, ki
je nam Gasovno omejenim bitten
tako tezko razumljiva. Kai pa je
sto let, ako vzamemO takoZvanO
zgodovinsko dobo cloveStva V po-
Stew, XII jo lahko cenimo plibilizno
ma 5000 let kaj, &c sc spomnimo.
da je priblizno million let, odkar
Sc je V terciarni dobi pojavil mai
primitivnejSi divii clovek! Kaj,
zee racunamo, da je naSa zemlia lie
okroglih Sto miljonov let stara?
In vendar so sc Y kratkih sto le-
tlh izvrsile take globoke in obSir-
ne izpremembe, da hi sc moral sa-
mi sebi Smiliti tisti, XII zanikujejo
napredek III razvoj, ce lie vSaj po-
vrsno pregledajo te izpremembe.
Danes sta cas- in daljava zelo
relativna pojma. V normalnih do
bah poSljemo lahko pc kablu br-
zoJav kamOrkoli V Evropo in cez
nekaj ur dObimo odgovor. V Chi
cagi veterJamo; potem Sedemo ia
e%ksprcsni WAX in drugi dan Ia
hko kosimo V New Yorku. Pri te-
lefonu pozvonimo, na tisoGe mill
oddaljeni ~prijatelj Sc nam oglasi
Ill pc zici So Z MIN lahko pomeni-
mo, kakor da 81 sedimo V parlorju
nasprOtl. Par ur nam vzame, da
obscene V avtomobilu znanca, Xxi
zivi Sedemdeset, osemdeset mill
cd mas. kdor ina pa aeroplan ma
razpolago in ga INA ravnati, pre-
lett z MIN igraje sto mill ma uro.
SAME pesnikov in vizije prero-
kov so Sc uresnitile V dobi, V ka-
teri zivimo.
Se pred sto lett so bill stiki med
lJudm! V marSicem podobni onim
IL tasov Abrahamovih. Potovanje
cez amerisko prerijo Sc .je Sc
leta 1909. zelo malo razlikovalo cd
omega tez puScave Mezopotamije
V dobi otakOv. Neapoleonove ia
drnlce so bile pac vecje cd nekda-
nJih Cezarjevih toda zgrajene in
opremljene so bile skoraj enako.
-
Sploh je %vpisanih V zgodovino
zadnJih sto let wee in mnogo vaz-
neJsih izumo7 V vseh panogah clo-
veskega ~dnsevnega della, kakor V
vseh preteklih dobah.
Nzemimo "a zgled lie naGin ogre
vanja in razsvetljevanja. Sc Five
lJudje. Xxi so poznali lie ognjiSGe,
V bogatejSih hiSah pa odprt ka-
min. Lojene SveGe so bile re lu-
'kSus V primeri $ trskami, s kateri-
mi sc je svetilo pc neStetih hisah.
kakSna razlika med tenn print
tivnimi metOdami in sedanjo kur-
Javo in razsvetljavo $ plinom in
elektriko!
Sivanje, tkanje, pletenie, we've
ME so bila V pravem pomenu be-
Sede rocna della. Danes opravljajo
vse to in Sc marsikaj druzega du-
hovito zasnovani komplicirani
stroJl, Xxi jih pogostoma zene elek-
trika. Zamislimo 81 gosie pero, XII
,je vtasi splosno sluzilo "a pisavo,
Sc Tasi start ocetje so Sc ga poslu-
zevali i'll tudi mnogo naSih oce-
TOW; ia v%zporcdimo l. MIN pero.