Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-01

vcasi sc je Skusala ia silo odevati 5 plasGem civil
zaclJe. Toda grozote, ne lie ) cloveskega staliSGa
odurne, gnusne, ampak tudi 4 vojaskega stalisGa
nepotrebne grozote 50 Sc godilc povsod.
Je Ii TO dokaz, da jc tloveStvo pablo IA stoti-
socletJa nazaj V divjaStvo?
Nojak je orodje. Poveljnik JIG roka. Kladi-
vo nj krivo, &c bijcjo z MIN. Ma one, XII razpola-
gaJo z ~oblastjo, pada odgovornost IA zverinstvo
voJne, ma narodc he.
Druga znamenja imamo, ki mas uGc spoznava-
ii duso ljudstva.
Ko JIG bill prvi bozic ma bojiscih in Sc ic IL
jalovilo 'krscansko'' prizadevanje, da hi Sc "a
praznlke sklenilo premirje, so voiaki ma eni in
drngl strani brez dogovora i'll pogodbc napravili
tho premirjc IA sveti vcGer.
ko 81 bile francosko-britsk in nemSkc frontc
tako blizu, Ola 50 81 vcjaki IL zakopov Iahko dainli
z%namenja, sc je pricelo fratcrniziranjc med $50
vrazniki', iInknjavanje, tobaka, c~asopisoN a.
drngih reel, da so poveljniki moral" prepoyc-
DAFT tako prijateljevanje.
Ma tisocc zgodb pripoveduic, kako so sovraz-
nlki pomagali ~ranjcnim sovraznikom in iih 2 ne
varnoStlo svoicga z~ivljenja reSevali il ognja.
V nekaterih kraiih so bill domacini tako pri-
jazni Z vojnimi victniki, da Sc JIG oblastniiam
zdelo potrcbno poscGi y prcpovcdjo vines.
no so Anglezi scstrclili ccpelinski zrakoplov
so %pokopali njcgovc zrtve, Ncmcc, Z vscmi voja-
Skimi castmi.
No 50 Sc nemSke frontc ma zapadncm bojiScu
omaJale, IN so prfhajale poSanteznc nemSkc Gete
V ncvarnoSt, da bodo popolnoma %uniccme, &c Sc ne
vdaio, so nemSki voiaki dvignali rokc : kliccm
''kamcrad!'
FL, kako slabotno mora biti mcdmarodno So
vrastvo, tc more clovck nazivati "tuvariSa" III
stega, Xxi prihaja ; smrtnim orozjem V roki prot
MENU!
\ &c hi bilo mogoce popisati v>e take dogod-
Ep In = a SnStnNila - Min s.,ytln, I,L.l- L.::--
in IL vSeh hi zvenelo: Nj res, da je sovraStyo
med narodi.
Ali Sc MISC mogotci dovoli t%rlElili, da hi wee
pill narodom sovrastvo!
Tega ocitka Sc Jim nj treba bait. Kar so mo-
gil storiti "a la namen, so storili. Njihove pro-
klamacije 80 bile polne narodnega strupa. Nil
hovo ~casopisje je Scuvalo roper tuic naroIe. Mi
howl podkupljivi pesniki SO kovali niGvrednc, IA
s~ovraStva prekipevajoce verze.
Cspeh ie pa izostal.
Colt strafe England ic bio geslo. XII SO
"a zdali vladajoci Y NemGiji T. namenom, Ola hi
nadomestilo %pozdrave, Ola hi sc sliSalo vsako Sc
kundo in ma vsakem mcstu, ali narodu Sc jc zgnu-
silo i'll geslo je umrlo, konaj da je bilo porojeno.
Use strahOte vojne MISC mogle zamoriti Gu
Ia, cetudi s%emintja neiasnega cuta, da ic med ma
rod vez, Xxi je nit najgrozovitcjsc klanje ne mo-
. piC'iS dl'
Jc Ii lnternacionala utopia!
tuti imajo globokc korenine V deistvih. So
lidarnost narodov nj lie V oblakih piavajoca ideja,
tcmvec ziva potrcba vsch. Zdruzitcv ~GlovcStva
Jc cllJ, Xxi 81 ga hi mogla izmisliti nobcna glava
sauna IL scbc, ampak do NIGGA drzi pot razvoja.
V divjaskem plemenu jc la cut tako globoko
zakopan, ola ne more predreti lupine ncvednosti,
strahu i'll praznoverStva. V vsakem tuicm sma-
ira dINJak Svojcga sovraznika. Gin pride V svo-
Jcm razvoju ma nckoiko viSjo Stopnio, pa zc ma
>tanc solidarnost rodu, pa Sc Siri, da obsezc vSc
plemc, IN dale nastajajo we've in Sc razpcnjaio
Ill iztrebljajo sovraStvo boliinbolj.
Ne kazc Ii Ia pot Y najpopolncjSo Solidar-
most, V zvczo vseh narodov, V cnoto vscga Glove
silva!
lntcrnaciomala jc bila ziva, ko jc prvi rIovck
dvignil svoje jasnc oci prot solncu; lie spala jc SC
i'll mnogo casa il jc bilo trcba, Ola Sc popolnoma
zdrami. OpOina sredstva jo IA nekaj casa lahko
zopet ~zanibajo V spanjc. Opium voinc jo lahko
hudo omami ubiti jc ne more. Da hi umoril IN
tcrnacionalo, hi moral pomoriti vsc clovcStvo.