Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

jew DtStut WIN Y pa ~ 'N'dJ @'N ''hI'
grozo. StrasnejSa ie ia groza od tiste, Xxi razsaja
ma bojiS6ih. Pred sabo vidimo poSledice bede. Hi
jo ustvarja voina. Toda vojna nj edina 4nati be-
de; ona 10 lie poSpeSuje in Stopnlule. Tudi brez
vojne je beda posledica vlada jotega gospodar-
skega sistema, kapitalizma. Slika, Iii jo ie podal
Hofer, nam pa kaze, da ne more imeti c%loveStvo
V nash cash vecie naloge. kakor napeti vse mO&i,
da Sc resi- kapitalinna in zamaSi : TEN enkrat IA
vsclej vir bede.
List 'Razon' Y Bueno, Aires poroca, ia so
Wade republik Chile, Brazilija in Peru odobrile
predlog ARGENTINE, XII gre IL TEN, da ST uvede
akcija neytralcev "a do>ego miru V Evropi in ia
sc ~prepreGi prenos voinc Y JUNO Ameriko. Pri-
takuie Sc, da 81 kmalu snide konferenca latinskih
republic V Ameriki. da poda Ia konferenca dolo-
ceno izjavo o politiki JUNE Amerike napram voj-
nj in da Sc pridrulijo teIm gibanju v>c ameriSkc
drzavc razun Zedinjenih draw. Argentiniia ne
povabi Zedinjenih draw ma to konferenco, ker
zastopa mnenje, da So ne morejo smatrati IA new
tralne. odkar je Wilson %prekinil diplomaticne sti-
Ike Z Nencijo.
Nekaj ie Y tenn porocilu vsekakor cudncga.
Tako, kskor ga polaja list "Razon'. hi bilo mi
>liti, da Eastopa luna Amerika prot Iedinienim
drlavam. To st pa slabo vienna I vestmi, Xxi 50
prihajale pray IL teh draw takrat. ko jc izbruhni-
la kriza med NemGiio in Zedinjenimi drzavami.
Mogocc ie. da nj sedanie porocilo - vsaj V svu-
lem tonu - natanvno; mOgoce j., ia nlso blia
resnicna tedanja porocla; lnogoce ie, da so bila
resnicna, a da SO Wade med tenn -~zremtnile svo-
j. staliSce. Gas Ia tako izpremembo nazorov hi
bill pac zelo kratek i'll nastalo hi vazno vprasanjc:
kaj JIG vplivalo ma To izpremembo?
Laliko 81 je misliti razlitne vplive. Ma vsak
nacin hi morala tudi vlada Zedinjenih drzav raz-
misljati q njih, zakaj tega, da nastanejo Sc V A
meriki kaksna kriticna nasprotja, 81 pac III zeleti.
II. -. -: .-- t
levreden. Da sc hoce Juzna Amerika obvarovati
vojne, JIG lepo, in kakOr Sc zdi, sc il ne DO pray
pretezko obvarovati lie katastrofe. Nevtralna ak
ella "a dosego miru je pa sama ma sebi gotovo
plemenita ampak ia bO p~rakticnO rodovitna. je
wee kakor dvomljivo. Y scdanjem stadiju vojne
hi mir odvisen cd nobenega nevtralncga posredo-
vanja, temvec od wolfe vojskujocih Sc drzay. da
ga sklencjo. VISA cast juZnoameriSkim republi-
kan ;toda tiSti, XII 50 81 doslcj prizadcvali kaj ;
posredOvanjeni, so imcli vcndar wee vpliva, kakOr
Argentina, Chile ali pa Uruguay. Pa niso do
scgli nicesar.
''Telegraaf' V Amstcrdamu pise, Ola 50 mem
ske oblasti V Belgiji ustavile vso iudustrijo. Pre-
pOved obsega vse tovarne, V katerih je zaposlenih
wee kakOr ~dvanajst delavcev, ali kjer Sc rabijo
stroll Z wee kakOr pctimi kOnjskimi silami. ali
kjer sc porabi wee kakor pet ton premoga ali
drpgega kuriva ia dan. BreZ dOvoljenja mem
Skin uradov je Bclgijcem tudi oil |. marca dale
prepovedano graditi tovarne ali pa dokonGav watt
zc zacete tovarniske sta vbe.
OGividno ina ia ~prepovcd namen, Ola Sc "a
brani poraba materijala, XII GA potrebujejo Mem
ci "a vOjne namene. Tako posega vojna boljinboli
V vse ~zivljenje III vse je podvrzeno njenim int.
resOm.
je poklical ia nabor mladenice, rojcne V letih 1899
in 1900; zglasiti Sc morajo do 10. marca." Poroce
valec dodaje, da klice avstrijska vlada tudi moze
cd 50. do 81. leta, XII so sposobni IA vojasko stu.
zbo, pod orozie.
Nekaj ie ma tenn poroGlu ma vsak nacin ne
natancnega. NabOrov V Avstriji ne r~azpisuie vol.
IL Curiha porocajO: "Avstrijski voini minister
no ministrstvo. V normalnih cash mora rekrute
dOvoliti parliament, sklepe V teh zadevah pa izvr
suje domObranski minister. Sedaj, ko nj parlannen
ia, nadOmescajo niegOve skepe takozvaIre cesar
ske naredbe, "a katere ie odgovolma sploSna Via
da ~izvrsuje pa tudi sedaj notranje vojaske rec
domobranski minister.
MOrda ie V svicarskem ~porocilu ponota lie
tel stvari. Ampak ma pOrocila, V katerjh Sc splol
n~ahajajO pomOte, Sc je ma vsak naGin tezko IA
nasati. kljub temu omenjamo vest, kajti sauna ma
sebi hi nemOgoca. Osemnajstletne fante je Avstri
ia re klicala pod 0rOzje, moSke 90 50. leta tudi
III ce hOce dOpOlniti armada. skorai ne ostaia nil