Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
STEW. (No.) slI.

NraclJo, III slcer, kakor pGstaja cd dne do dne ia
S"eJe, Soclalhtcno demokracijo ma povrSje Ka-
NOT Je h'SlJa Sama pokopaa imperiazem, sill
tndi SvoJe zaveznike. da Sc nu odpoveCo in ker 10
huSlla klJub mladinSkm boleznim svo,e revolu-
cDe ogromna Sila boju zoper avtokraciio bodo
morall vpostevati njene zahteve in spraviti svoie
lnlrovne pogoje soglasje ruskimi
) TEN sc priblizuje tudi verjetnost, da Sc resi-
Jueosiovansko vpraSanje zmislu ruskega pogo
ia, da mai vsak narod odloGuje o svoji llsod
kadar prihaja cas-, da imaio narodi odloGati
o TEN, kaj narodi hoGejo. I'm icer mora goyori,i
vsak narod Ease; kajti naGelo neodvisnost vsake-
ga naroda je sploSno; Svoje podrobne razmere pa
mora poznati vsak narod sam in iih mora razla-
gait tam, kjer Sc bodo reSevala ia vpraSanja.
Mi smo "a ceSko, poljsko, irsko, litvinsko. in
dilsko in vsako neodvisno,t; ali prepustiti mora
mo Cehom, Pollakom, lrcem Litvincem mdijcem
l. l. a., da sovore svojih vpraSanjih Lahko iih
razmotrivamo i'll njih poroGamo ali odloeevanie
SvoJi usodi mora biti prepuStano vsakemu ma
rodu.
Lahko pa govorimo o Sovencih in sedan iih
cash le to nasa dolznost. Storili smo TO re veG-
krat in bono mora morda Sc veGkrat Razlozili
smo SvoJe nazore in povedali, da ie mas ell ma
rodnem oziru jugosovanSka repubka
TO pa nikakor hi vSeG nekaterim ljudem XII
misliJo, ola imalo patent "a reSevanje jugoslovan-
skega vpraSania, dasi Ia to kar sami poobla-
sun DopOvedati nam hocejo, da ne gre sedaj "a
NPTdsdiJe ce DO JuSOSIaNlJa mOnarhl1a ali repll-
blika, temvec lie IA to, da dobimo Jugoslavio VISA
s!asila XII izrekajo nazore londonskega odbora, so
pona teh naukov, in sedaj je zaGel tudi 'Slovan-
ski Svet ma vso moe trobti ia rog = svoji de-
seti stevllki Je oblav o tel stvari ma prvem me-
stu eapek, katerim hi silno rad sprepriSal Slo-
vence, da je vprasanje monarhije ali repubIike
clsto pOstranska rec, "a katero sc nam vsaj sedaj
mic nj treba brigati. Malo manjka pa bi nam
dejal, da je naroden zlo6in zahtevati iugoslovan-
sko republiko
Use to petite OBJ zibelki poitcnih otrok ie
treba gasno oznaciti slepariio, XII Sc mora
ustaviti, dokler le cas- S frazami, da Sc bo vse
to pozneje resilO, sc ne damo premotit &c Sc gre
"a osvoboditvijo narodov, je treba tudi svobodno
govoriti in izlocit vsako despocijo.
Da bodo citateji razumeli kakSnih farizej-
SIKH argumentov posluzujejo nasi monarhisti
in monarhistieni akaii, mai 81 preGtajo naslednji
odlomek il omenjenega clanka ''Slovenskega
Svete -
''Pri TEN pa ne mslijo, - pravi IS. S. in
cika TEN seveda ma zagovornike republike
Ola sc he gre danes "a to, ali bOde .ugoSaviia mo-
narhja ali repubhka, temvec to, da jo najprej
osvObodmo in stvorimo Ako to dosezemo, potem
Sele bodemo mogi tudi odlocevai TEN in delo-
vat ma to- dali bo ia drzava mOnarhistiGna ali
republikanska, Gemur bo odloceva narod
ustavnm potOm.
POmniti je treba tedaj predvsem, da
more OdloGevat nOtranj uprav drzave, doker
ia drzava splOh sc hi stvorjena. VpraSanje VIA
dn obliki drzave pride sele do odlocevanja, ko
je drzava re stvOrjena, in potem Odlocuje tenn
YES narOd pO svOji svobodhi vOlj Treba je imeti
najprej drzavO, poem see je mOgoce tudi dolO-
tti notranjO upravo.
Tudi Itaji jim 'Nemi;ji bile, ko te
drzave ujedinj jevae, raZne Stranke, XII zastO-
pale miSl jenja bodOci vladni obliki drZa-
We. ltaliji so vodili propaganda skoro sami
pnbikanc Mazzinijem celu, toda pozneje
taist republikanci z Mazzinijem ma telu, bill "a
mOnarhicno OblikO, pOtem kO so uvideli, da bi u
vedenie republke zzvalo borbe, Xxi b OteakOGile
ali cello OnemOgOcile ujednjenje dOmovine.
Mi danes nadejamo od image zaveznikov
osvobojenia a od nase borbe, nase pameti in nase
zavesti ujedinjenja Ia sedaj nj tako vazno vpra-
sanje, ali maj bo Jugoslavja republika ali mo-
narhija, mnOgO vazneise je temvet vprasanje, ali
bOdO JugoslOvani ujedinjeni ali me- ali bodO toll
zre in sposObn da bOdo znali sami upravlJa-
IT, uvesti in Ohraniti irstavo in svObOdO, kar pa
je mogoce tako pod monarhijo, kakor pod re-
publiko samo ako bodo slozni in spOsnbni. Res pa
je tud da ne bo reda ne svobode, akO bode-
mo neslOzni, pa maj bode potem nasa bodoca dr.
zava repubka ali mOnarhija. lstotako pa tudi
vemo, da je nekaterih juznoameriskih republi-
kah najveGja strahovlada in nered, medtem ko Je
ma primer ma Angeskem najlepSi red in najvecJa
svob0da, kakOrsno 81 splOh misliti moreno liz
zgodOvine nam je ZnanO, da je PolJskO upropa-
stila i'm razdelil same svOboda njenih plemicev,
ker je mogek ,akoo izmed njih preprccti zbo-
ru zakljuce eGine To je bila tiranija svobode
pOsamezrgk :. TO lie ba anarhija. Ma drugi stra-