Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Naloga delavSkega razreda.

Socialism ina nalogo, da preustroii tloveSko
druzbo. Njegov prvi cij je elm popolnejsa harmo-
Mia v svetu 6loveskih bitij. Seveda Sc ne SINE mi
slit, da ne DO bojev v socialistiGni druzbi, oziroma
da uti socializem kaj takega. BOZ je nacelo pri-
rode. Boz opazujemo pOvsod, kanorkoli Sc obr-
memo. Vidimo ga V svetu, XII ga imenujemo III
vega, in V onem, Xxi ga imenujemo nezivega. Ravno
boz je tisto, kar vzdrzuje svetovni red V neskonc-
nosti in utemeljuje napredek. BOZ je ma primer
med privlacno silo solnea in centrifugalno silo
zemlje in rezultat tega boja je pravilno sukanje
zemlje okrog solnca. Korenine hrasta in maha Sc
b~ojujejo, da pridobe IL zemlje sokove IA svoje
rastline. Bella telesca V krvi Sc ~bojujejo roper tujo
snow, XII pride V telo in ga ogroza kakor poSteni
policisti roper vlomilca.
Ali kakor je V prirodi vse raznovrstno in pod
vrzeno razvoju, tako tudi boz nj ponsod in vcdno
enak. Gin nizJa je stOpnja, ma kateri stole Viva
bitja, tenn Surovejsi je boz. Tudi clovek ma nizki
stopnji razvoja je divjak, in najboli opravicujc
to ime njegov brutalni naGin boja, V katercm Sc
obnavljaiO vsi instinkti roparske zverinc, XII "a
vodijo cello do kanibalstve.
Toda re pri divjaku he igra fizicna sila IL
kljuGno vlogo V boju, ampak kolikor toliko sc ii
pridruzuje tudi duSevna moe. Cello zivali Sc po-
~sluzujejo zvijaGnosti V boju, V napadu in V obram-
hi, da izravnajo Z MO S~kodljivo jim razliko fiziG-
ne moci. Cimbolj sc pa clovek ~razvija, tembolj
pIouiTd uuScNnl eicHlent luul v DO1u. NpllN uU-
sevnosti Sc ~pricenja $ TEN, da oborozi Glovek svojo
COLO roko, in nadaljuje sc $ TEN, da neprenehoma
popravlja z~boljSava in izpolpolnjuje svoje orozie
in zamenjava stara sredstva Z novimi iznajdbami.
DuSevni element V Gloveku Sc pa ne zado-
voljava $ TEN, da izpopolnjuje materiialno orozjc,
ker ie samo oh sebi tudi boz, temveG gre neodvrat-
no Ia visjim ciljem. Da izpodrine materijalno
orozje in materijalne boje sploh in Jill popolnUma
nadomesti z duSevnimi.
TAX stadij doseze svet, &c postane socialist
cen to Sc pravi, Ge sc vSe cloveStvo organizira Y
eni enotni druzbi, V kateri izginejo materijalna
naiprotJa, Xxi sc r~eSujejo V zadnji instance 4 mate
riialnim orozjem.
SociaEsticna druzba je ~svetovna organ;zacija
Judi, XII imajo skupne interese in Jill spoznavaio,
kar u%stvarja voljo, da Jill skupno zasledujejo. V
TAXI druzbi iZginejo razredi in $ TEN tudi razrcd-
ma nasprotja. V njej Sc uStanovi skupnost gospo-
darskih interesov in odpadejo gospodarska ma
sprotja ne lie med danaSnjimi razredi, ampak tudi
med posameznimi skupinami sedanjih kapitali-
STOW, med dezelami in narodi.
Clmb0lJ Sc umakneJO NEUTRALITY-SUSPICIOUS. boil.
tembolj pa ozivi duSevna tekma, kajti ma razpo-
lago j BIO nerazmerno wee sredstev, kakor V seda-
nJih razmerah, i'll udelezevalo sc je BIO ma milione
glav, XII so V sedanji druzbi obsojene izkljucno ma
delo "a vsakdanii kruh.
&c hi bill argument tako moGni. kakor Sc zdi
idealistom, hi zadostovala mala armadica dobro
podkovanih, V dust prepricanih in dovolj zgovor-
NH socialistov, da hi V kratki dobi prepri6ali YES
svet o brezprimerni koristi socialisticnega sistema
in p~ripravili vse c~loveStvo "a odstranitev kapita-
lizma. Toda moderni sOcializem spoznava, da je
tako pricakovanje utopia, kajti REALM, predvsem
goSpodarski interest so mocnejsi cd vseh ctitnih
argumentov. Ia interese kapitali,ticnega razreda
je V sedanji druzbi dobro poskrbljcno in zato ne
cuti ia razred potrebe po izpremembi. Razun tcga
ina vse, kar obStaja, V sebi nagon obstanka. IA