Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

$1,000 'NNJS VII etlhAJN
kjer ga ne bi mogle motif tukajsnje stvarne raz-
mere, pa je potem Notove prinesti ma ia svet pri-
blizno tako, kakor je grska boginja Pallas Athe-
ne gotova, z vso svojo bleSceeO opremo skocila liz
glave olimpijskega oceta Zevsa. Use, kar Sc godi,
je rasvoj; vse, kar je bilo, je in bo, je plod raz-
voja. Socialism hi tako kratkOviden, da bi
zahteval cd neizpremenljivih zakonov, maj napra-
WHO zanj izjemo in maj sc vendar iZpremene.
Tudi cilji socializma ne mofejo biti mic dru-
zega kakor plod razvoja. Sploh je socializem lie
tedaj mogoc, ako Sc vjemajo njegovi cilji z Ia
koni ~razvoja; cato lie spoznanje teh zakonov in
razmer, IL katerih in V katerih Ii zakoni ucin-
kujejo, prva naloga socializma. To nalogo so opra-
viii socialisticni raziskovalci GloveGanske zgodo-
vine, XII so pometli stare historiGne zmote o odlo-
cilnem vplivu posameznih oseb, kraljev in cesar
jew, ministrov in generalov, pa dokazali, da so v
prvi vrsti materijalne razmere dajale druzbi ME
ne oblike ter Jill $ svojimi izpremembami zopet
ruSile in ustvarjale move.
Moderni soeializem ina pravico do oznaGbe
"znanstven" cato, ker nam ma podlagi spoznanja
z dokazi razlaga, kako je kapitalisticna druzba
nujno nastala liz ~prejSnjih druzabnih elk in
kako prlhaJa sama zopet v svoJem razvoju pc
enakih zakonih, TO Sc pravi nujno, neizogibno do
meja, "a katerimi nj wee obstanka zanjo, do move
%razvojne postaje, kjer postane nemogoGa in Sc
mora umakniti nOvi,
4, Ali pa more socializem dognati, kaksna DO
tista nova druzba?
pa in ne. To Sc pravi: Memo pod!ago lahko
spoznavamo in tako lahko sklepamo, kaksni bodo
nJenl obrisi, Ne vemO pa, kaksne bodo razmere ma
vseh stopnJah prehaJanJa liz sedanje V nOvo dru-
zbo, ne vemo, kako Sc bQdo izvojevale ve image
novega mad starim, ne vemo, kako velik DO odpor
starega profit novemu, ne vemo, kaj vse prinese
medtem tehnicni razvoj, ne vemo, kako bodo ve
razmere vplivae ma psihologijo tedanjega rodu
In kako 81 DO clovecanstvo vsled vsega tega ure-
di1o SWIM oruanizaciio do z.Jn;a rnI,oh,o.;
Koncentracija ~kapitala in razredni boj je
dvoje otitnih, neutajivih deistev. Seveda lie gre
to tako, kakOr da hi clovek zjutraj zacel koraka-
II pc ceSti, Xxi Sc kakor ravnalo brez kOtOv in o.
vinkov, brez jam in dolin enakomerno vzpenja i'm
privede potnika v preracunljivem Gasu ma vrhu-
nee. Ker je V vsem razvoju mnogo navideznih
nepravilnosti, vidi mnogo ljudi lie posamezne cpl.
code, pa ne more pregledati celega glavnega pro-
eesa i'll ga cato taji. .i.,fa- . ..a .,
Koncentracija kapitala pomeni, da propa.
dajo vsled ME mala podjetja in Sc peha mala bur-
zvazija V proletariiat. POvrsen opazovalec pa
vldl, ola Sc Ie Y kaksnem kraju pomnozilo stevilO
malih obrti in b%ranjarij, pa zaklice znragonosno:
VISA teorija je napacna. Praksa jo pobija." Nj
mu prislo ma misel, da hi preiskal, V kakSnih raz-
merah sc je izvrsila tista pomnozitev: Koliko je
tisti kraj Sc oddaljen cd kapitalisticnih zmagu-
Jocih vpllvov, kako je Sc zanemarjen cd veleka-
pitalisticne trgovine in industrije, koliko je med
wa hhoiihh BptJCttihi nj pOIL-
kusajo svojO sreco, in koliko Jill bo v doglednem
casu izgubilo Sc to, kar so imeli, ko so zaGeli. On
vidi lie mOmentnO stevilo, pa pravi: ''Statistika
govori!"
Tuintam propade velika delniska druzba mi
ljOnska banka bankrotira SET velike tvrdke Sc II.
streli zaradi financnih tezav. In takoj sluzi to IA
dokaz, da kapital ne zmaguje, da veGji kapital
he vsesava m~anjsega, da je torej teorija o kon-
centraclJi kapltala zopet. napacna.
- Toda SOcia1izpn, Gam ,pozaria H., 10 A. La,;
~talisticni druzbi produkcija, XII ne della "a potre-
bo, ampak "a profit in ina namestO kooperative
konkurenco,ki onemOgOca smOtrenO organizacijo,
vednO do gOtove mere kaoticna in izpostavljena
krizam. Ali preko vseh polomov napreduje kon
centracija, cetudi napravi tupatam Ovinek.
Veike mase delavcev Sc ne raZumejo svoie-
ga polozaja v druzbi in so vsled tega razredno
nezavedne. Pri stavkah pomagajO pOdjetnikom
roper svoje tOvarise, pri vOlitvah glasujejo "a ka-
pitalisticne kandidate, duhovnikom, XII trdiio, da
Je sedanji red ustanovljen po bozji wolff, torej
neizpremenljiv, pritrjujejo, ~politiGne dogodke
presojajO $ staiSca cerkve, narodnosti ali case
pisa, katerega ~slucajno fitajo.
Nasprotno Sc vcasi pOsameznik liz kapitali
sticnega razreda pridruzi delavcem in nastopa
prot interesom svojih razrednih bratov.
Halo! Kako boste govorili o razrednem boju,
ko Sc bore delavci z delavci, ko gre ma eni strani
delavec S kapitalistom, ma drugi k~apitalist z de-
lavcemf Razrednega boja nj; eticni momrenti cd
~locuJeJo, interest vere, naroda, kraia, kulturni
Maori in mocni duhovi vodijo zgodovino.
Zopet so to dokazi Xxi niGesar ne dokazujejo.
Razredi ne ~izginejo, &c nimajo njih clani razred-
ne zavesti, bodisi tudi da so TAXI nezavedni ella.
nj v vecini. Sc vec! (Niti raZredni boi ne izpine