davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Grenada sentinel. [volume] (Grenada, Miss.) 1868-1955, 1917-06-29

Mr.. John Huntingdon came over
from Grenada yesterday to see one of
our fair daughters. Greenwood Com
monwealth, June 25.
Miss Elizabeth Duncan returned
Thursday to her home in Birming-
ham, after a two weeks visit with
Miss Kate Lou Countiss.
Mr.. J. j. Williams, Jr., of Memphis,
spent Sunday in Grenada with his
wife, who is visiting her parents, Mr..
and Mrs. T. E. Moody.
Miss Catherine jennings, of Agri-
cultural College, Miss, is visiting her
grandparents, Mr.. and Mrs. w. E.
Smith, on College street.
We had the pleasure of a call from
Happy Jack Wilson, of Grenada,
Tuesday. Call again, you are always
welcome.-Durant News.
Mr.. Raphael Semmes expects to
make another trip to Jackson Sunday.
Evidently there is some attraction in
the Capital City for this lad.
Rev. J. B. Quinn announces that
he will preach on next Sunday morn
ing at the First Baptist Church on
the Second Coming of Christ.
Miss Mary Moody came down last
Sunday from the Normal at the Uni
versity to spend the day with her par
ents, Mr.. and Mrs. 7. f. Moody.
Mr.. and Mrs. w. M. Dubard and
their daughter, Miss Roberta, have
been visiting their daughter and SIS
ter, Mrs. R. L. Kinds, of Tupelo.
DR.. F. H. Smith and son, Robert,
motored over from Greenwood Mon
day evening to see DR.. Smiths par
ents, Mr.. and Mrs. w. E. Smith.
Mr.. and Mrs. w. V. Dubard and
children left last Friday in their au-
tomobile for Tupelo where they Wis.,
tied their sister, Mrs. R. L. Kinds.
Phone The Sentinel Office when
you know anything that would be in
teresting reading, not only for your
Scll DuI lOI IHC ICoI VI thC WOIius
4 H.
Our good friend, Rev. T. M. Brown
lee, of Grenada, was a visitor to In
dianola last Friday and made us an
appreciated call.-Sunflower Tocsin.
Our aim is to give our readers thu
best paper it is possible to print; tt
do this we must have the help of oul
friends. Our telephone number is &c
OLD FOLKS CONCERT at oper;
house in Grenada next Tuesday even
ing, July 3. You are interested
dear reader; come and make it a sue
cess.
Mr.. T. H. Gooch, of Jackson, Tenn.
the popular representative of tn
Louisville Paper Co., of Louisville
KY, made his usual visit to Grenad;
this week.
Miss Julia Williams entertained
number of her young friends with
lawn party at the home of her moth
err, Mrs. Van w. Williams, on Tues
day evening.
Mr.. Vol Pearson has just return
ed from Cleveland, Ohio, where h
stopped off to visit ris daughter OF
his way home from the Reunion a
Washington.
Mrs. R. M. Nickles and daughter
Miss Corinne, returned to their HON
in Columbus Wednesday after a sew
eral days visit with Rev. and Mrs
R. A. Tucker.
Mr.. w. C. Thomas and family wer
away at Grenada last Sunday. W
are glad that their visit was short an
that they are with us again.-Clarks
dale Register.
We can furnish ribbons for a
makes Of typewriters; 75c each q
Use each.
The Grenada sentinel. [volume] (Grenada, Miss.) 1868-1955, 1917-06-29

Mr.. Roy Burt visited in Lexington
Sunday.
Mr.. l.. j. Doak went to Memphis
this week.
Cesco loose leaf ledgers are for
sale at The Sentinel Office.
Mr.. Donald Sharp made, a business
trip to Memphis Monday.
No. 666 will cure Malaria or Bill
ious Fever. 1t kills the germs.
Mr.. Jas. Cuff, Sr., made a business
trip to the Bluff City this week.
DR.. C. w. BOSNIAN made a business
trip to Memphis the past week.
Look Out Mountain Seed Irish Po-
tatoes. JNO. T. KEETON & co.
400
No. 666 will cure Chills and Fever.
1t is the most speedy remedy we know
337
4 4
Globe Wernicke filing cabinets for
all purposes are for sale by The Sen
tinel.
Miss Sarah Avery, of Jamestown,
was in Grenada for a few bours Mon
day.
Miss Catherine billiard will leave
Friday for her home in Jackson,
Tenn.
Mrs. Hughes, of Grenada, is the
guest of Miss Sallie Pegues.-Oxford
Eagle.
Miss Frances MCGOWAN is visiting
her sister in Grenada.-Holly Springs
South.
Miss Berta Mclean left last Satur-
day to visit her sister, Mrs. Bedford,
at Bailey station, Tenn.
Hon. w. S. Vardaman, of Green
wood, u. S. Marshal, vas in Gernada
for a short while Tuesday.
Miss Mary Read, a charming glrl
of Memphis, is spending several days
with Miss Ann Elise Roane.
The Grenada Company will drill
Tuesdays and Fridays instead OF Fri
day and Sunday as heretofore
Mr.. A. ]. Davis will be connected
with McCaslin's Bakery on Greer
street, beginning today (Frlday.)
TRY a want ad, 1c a word. Sci
your surplus this way. Cash in ad
vance for this class of advertising.
i. II
Mrs. E. M. Sherwood has returned
from Evansville, Ind, where she at
tended the wedding of her son, wal
lace.
You a keep Is dozen eggs unit
Christmas by buying a quart OF watel
noda 80!
Mrs. Katherine Walton has just re
turned from a three weeks visit witt
her son, Mr.. George Walton, II
Clarksdale.
Engraved visiting cards, weddin,
invitations, at home cards, birth an
nouncements - everything engraved
at The Sentinel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

potrpezijiy, kakor JIG bill doslei IN da DO cakal do
konca voine, ko DO vlada V "normalnih" razme-
rah lahko zopet 4 MIN ravnala 2 'normalnimi po-
licijskimi' sredstvi.
V berlinskem ''Lokal Anzeigerju', XII Sc lal-
ko smatra IA BethmannovO glasilo, je bill odgOvor
ma Scheidemannov clanek, in v njem je receno:
"Izpreinemba p~ruskega volilnega sistema je
bila obljubljena re pred enim letom pc vojni sc
bo q njej razpravljalo in tedaj Sc DO 4 mirno teme-
ljitostjo prevedla V prakso. To hi nic novega. To
je o6ividno ~dejstvo. Zahtevati to Ia jutri in v
ZveZi $ TEN cello zapeti slovesno himno ruski revO-
luciji, je tako nezanesjivo podjetje, da ga je ire
ba odklanjati. Gotovo je, da nj ministrski pred
sednik Bethmann Hollweg $ svojim govprom ma
meraval takega rezultata.
Gotovo. Bethmann Hollweg ia nOben nacin
nj nameraval takega rezultata. Bethmann Holt
veg he mara, ia hi Sc danes govorilo o refor-
NAH, da hi Sc danes Zahtevale reforme, "a katere
vendar lahko Sc pojutrsniem o~gOljufa narod.
Bcthmann HOllweg tudi ne mara, da bi Sc pela hi
nina ruski revoluciji. Sploh ne revoluciji, Sc po-
scbno pa ne ruski. Nemcija ina sicer vOjno z Ru-
sijo. Ampak Bethmann Hollweg in Viljem he hi
bia nikakor rada premagala Nikolaja Romanova.
Posebno pa ne gre, da hi sc ruski revoluci-
il pela himna, odkar je postalo mogoee, da ne
dobi car sploh wee naslednika. Ruska republika?
X vragu! Russia je preblizu Prusiji Da je imela
Russia absolutisticen rezira. TO jc bilo re imenit-
no: "a to io je uradna Nemcija rada imela IA so
Scdo. Ampak imcti ia sosedc ma vzhOdu in ma "a
padu republic, to hi bilo vendar prcvec. Ne, ~
10 sc Bethmann Hollweg lie navdusuie.
VpraSa Sc lie. zee ne pride vendar tudi ma Mem
Skem Sc cas-, ko Sc he bodo zanimali "a to, zakai
Sc Bethmann in Niljem navdusujcta ali ne navdu.
sujeta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

Nj treba veliko besed, da Sc raztOlmaci, "a
KAY Je skoraj YES svct roper mas. Odgovor dobimo
klmalu. Yes svet vidi med nasimi sovrazniki wee
ali mani razvite oblike dcmokraciie, V mas pa vidi
lie Prusc.
"Na to smo vcdno odgovoriali kazoe na ruski
absolutizcm, toda sedaj ie padel carizem, in car
jew naslednik maj zasede prestol lie tedaj, Ge pri-
volijo zastopniki ljudstva V to. III zastopniki bo-
do ~izvoljcni ma podlagi s~ploSne, enake, taine in
dlrcktne volilne pravice.
" AziJi Je drzava mandarinov nasprotovala
vSaki rcformi. Mandarin sozeleli cesarja 2 abso-
lutno o~blastjo, dokler izpolnjuje njihovo voljo. $
tenn SO izpodkopali temelje monarhije in polozili
%fundament IA republiko. V srednieevropskih ce-
sarstvih skusajo sorodni duhovi zgraditi podoben
kitajski lid in prepre6iti vsako reformo. IRA kaze
pet minut pred dvanajsto. Oni mislijo, da morejo
ustaviti tok casa, &c pomaknejo kazala Ma uri ma
zaj.
"Zakaj Sc phase kamcelar brezpogojne potre-
be? Necni obotavljalec, vcGni Zakasnilec hoce
Bethmann Hollweg po vojni priGeti $ tenn,
vsakovrstne rcfoTme po vojni toda Rusom jc ira
jala voina predolgo. Zakai odkladati ma jutri,
kar je danes neizogibno p~otrebno. kar ie cello
kralj re pred lett oznacil IA emo najnuineiSih
drzavnih zadev! Zdaj je cas- "a odlocilno akcijo.
Tezave, XII nastanejo IL tega, ia vpelje vlada dr.
zavnozborsko volilno pravico "a pruski dezelni
zbor, so kskor perje lahke, ce So primerjajo y te-
zavami, Xxi nastanejo, ako je ne vpelje. kancelar
maj hi ne zamudil ne enega dncva. Prusko ljud-
stvo V vseh drugih nemSkih drzavah no stale ka.
kor en- MOI "a MIN, ce BIO ravnal odlocno."
Toda Scheidemann prigovaria Bethmannu
zaman. On in vladajoci krogi ma Nenr5kem' sploh
ne verjamejo, da kaze ura pet minut pred dvanaj-
sto. Trdno so prepricani, da ostane nemski narod
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27
Pet mfIlut pred dvanaistO.

hakOr Jc znano, vclja IA Ia parliament Sc raZ-
rcdna volilna pravica. Voli Sc V treh razredih. lie
dclavci, Xxi imajo toliko dohodkov, da plaGujejo
tudi direktne davke, imajo V tretjem razredu vo-
limo pravico. Pruski dezelni zbor je vsled tega
pravi junkerski parliament. Desetletja so Sc tam
socialist bojevali IA splosno volilno pravico, cd
govarjale SO jim policijske Sable. Sedaj Jim OBJ
ljubuje Bethmann Hollweg volilno pravico. Am
pax - Sele pc voini.
Zakaj!
"Po vOjni,' pravi Bethmann, BIO stala Men,
ella pred giganticno nalogo, in yes narod Sc DO
moral udelezevati pri ME resitvi. Mocha zunanja
poltika BIO potrebna, ker bono povsod obdani cd
sOvraZnikov, katerim sc ne more stopiti z glasni-
mi b~csedami, ampak z vso n~otranjo silo naroda
nasproti.
"Vso sio narOda je lie tako mogoce spraviti
V rabo, ia Sc podeli narodu sploSnO sodelovanje
pri drzavnih opravkih. Gorje drza vniku, XII ne spo-
INA znamenj casa in XII misli, da bo mogel po tel
katastrofi, kakrsne svet Sc nj dozivcl, nadalieva-
ii svoje delo ma tisti tocki, kjer "a je prekinil!'
Gorjt drzavniku, XII ne spozna znameni casa
Gorj6 torej tudi Bethmann H%ollwegu.
$ tenn, da napoveduje slavni kancelar Mem
ciji, ia DO pc vojni obdana cd sovraznikov, SC nj
kakor nj dokazal, da spoznava znamenja casa.
PRAY zdaj je "a resnicnega drzavnika ma jlepSa
prilika, da opazi in pOzna znamenia casa. Kazejo
Sc V Petrogradu. V Moskvi, V Sihiriji Kar Sc zdai
tam godi, je vcliko, %znacilno. pouGno.
Schcidemann. VODKA sdcialno demokratitne
vecine V nemskem rajhstagu, XII je cd zacetka
voine tako zvesto podpiral vlado in zlasti Beth
mann Hollwega, kakor da je pozabil ma vso svojo
preteklost, je vendar vcliko bolje spoznal, kai po-
menijo dogodki V Rusiji. V ''Vorwacrtsu" je ma
pisal clanek, V katerem pravi:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

V Berlinu so sc uradni krogi -elo trudili. da
bi bin dali ruski revoluciji druga cen pomcn, nero
ga ma v resnici. Revolucija hi bila nemskim via.
daJocim krogom lahko vSed, seveda pa lie pod VIC.
'ovlnli pogoji in nikakor he ma Ia nacin. kakor SO
&c V resnici izvrsila.
OCiovek vecinoma najrajSi verjame, kar mu lie
Nsec. cato so 81 tudi V Bcrlinu razlagali rusko re-
volucijo tako, Ola hi bila ugodna IA Nem6ijo. to sc
pravi ugodna "a Hohenzollerne i'm estate kronane
vclcume, katerih ina Nemtija Sc nekoliko, ugod.
IA "a Waldo in njcn sistem.
kje bi bilo prHlo Bethmann Hollwegu ma mi
sci, ola bi mOgla duma odstaviti Nikolaja Roma.
nova! Pae pa mu Je naravno G ajalo, da imajo ma
Ruskcm notranje zmede, XII lahko oslabe dezelo in
daJo dlnastiji povod "a sklenitev separatnega mi
ru. kdo maj hi he razumel, ola potrebule go,pod
NfkolaJ nujno vojake donna, &c raZsaia tam mint.
Ill da Jih je vsled tega treba odpoklicati odd from.
tef Naposled hi bill Sc gospod VTjem sam pri.
pravlJen posoditi liz sOvraznika nitro V priiatelia
zprelnenJenemu Nikolaiu nekoliko pruskih reci.
inentov, da mu pomagajo potlaGiti upor.
DoSleJ Jc rnska revolucija drugace potekla in
sc nlkakor nj hotela ravnati po ~porocilih, priha in.
Joeih IL Berllna. Resnica o dogodkih, o odstavlje-
nJu NikolaJa, o ustanovitvi provizoricne, doslej
popolnoma repubhtanske Wade, o rapidnem izvr.
scvanju revolucionarnih reform lie pa prisla
kllub trudu cenzure tudi V Prusijo. Vzncmirila ic
vladaloce, vznemirila je pa tudi ljudstvo seve-
da vsako stran ma drug na6in.
NcmSka vlada obljubuje ze nekai casa rcfor.
me pc voJni. Y pruskem dezelnem zboru ic
nedavno govoril kancelar Bethmann Hollweg. Iii
le IA PruslJo ministrski predsednik. Pravil je,
da DO treba pc vojni politicnc reorganizaciie IN
TIA miSli vlada pc vojni ma rcformo volilne pravicc
"a pruski dezelni zbor.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

zamisliti najmanj d~vaiset projektov, od katerih
hi bill eden zanimivejsi cd drugega. A mi Sc ne.
cemo oddajati fantasticnim projektom. hocemo lc
poskusiti, da ma tenelju nepobitnih dejstev do
bino Oboe glediSce IA vpraSanjc. Tedaj pa uvi-
dino, ia ina vpraSanje dive strani.
Prvo nepobitno dcjstvo ie, da ie poluotok.
XII Sc zoye Same evropejska Turcija, prirodno ma
~seljenje jugoslovanskcga plemcna. Cd Ivanajst
%mil1onov prcbivalcev pripada scdem mil jonov ma
ME. lie 200 let drzi 10 zcmljo. Ako postavimo
ma stran malo Stcvilo prebivalstya. katero je tudi
slovanskega porekla, IA 81 jc prisvojilo grSki jerk,
tedaj ostanejo kot tekmeci .Jugoslovanom samo
Sc turski in arnavtski barbara, kateri SO re oil dav.
ma pokazali, da 81 trdovratni protivniki vsake.
ga mapredka. Nasproti MIN so Jugoslovani. ka-
teri tvorijo jedro poluotoka, edini nosilci civil
zacje. Oni res Sc MISC kon>tituirali naroda. Il V
nizirano iedro naroda. Srbi imajo svoio Ego
nizirano jcdro naroda. Srbi imajo svoje Ego
doNine III svojo literature. SvOjo nOtrauia he
odvisnost imajo cd enajstletnc hrabrc borbe pro-
ii sovrazniku. katcri jc Stcviloma mnog0 mocnej-
81 cd Nth. Oni so zadnjih dvaisct let kulturnO
motno napredovali: krSGani V Trsciji i'm Macedo-
niji, BOlgari in V BoSni Jill smatrajo kot srediSce,
Okoll katercga Sc skupijo V bodocih borbah IA
neodvisnost. Lahko Sc trdi, da sc neposredni ru-
ski vpliv ma Slovane ma TurSkcm iztisnc bolt, ko
sc ucvrsti Srbiia III srbSka nacionalnOst. Srbi-
in JIG morala, Ola utrdi sanrostalni polozaj kot
krscanska drzava. welt Od zapadnc Europe ME
pOliticne instdtucijc, mic Sole, memo znanost, mic
industrijske izumc. s tenn St tudi pojasnjuie ano-
MALTA, da je Srbska. cetudi pod ruskim patrona-
tom, re od svoje osyobcditvc SEM ustavna monar-
hija.
kakrSna &c 81 bodi vcz krvnega sorodstv in
skupnc we're med RuSi i'll JugoSlovani, Nth in
tercsi Sc bodo krizali od omega dine, ko sc Jugo-
slovani osvobode. Trgotinske potrebe, katcre IL
hajaiO IL zemljcpisnega ~polozaja obch dczcl, po-
jasnijo stvar. Russia. kompaktna zemlja brcz
mOrske obali, proizvaja danes V glavnem agrar-
nc produkte, morda BIO pozneje tudi industrijske.
GlSkO-slovansk polotok pa "a deianski majhnega
obsega, ali njegove prostranc obali opljuskavajo
tri morja do katerih tudi Ruska emo vlada. Bal
kanski pOlOtOk je p%redvsem trgOvinska dezela
tranzitnega prometa, cctudi lima sama najbOljSih
sredstev "a lastno neOdvisno prOdukcijo. Ekono-
mia Rustic stremi "a monopolom, ekonomija Ju-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

status quo in o nerazdeljivost Turcije. Dokler BIO
ia tradiciia temeljni motiv diplomacije zapadnih
draw, toliko casa DO devct desetin prcbiyalstva
cvropejskc Turcijc gledalo in videlo V Rusiji svo-
10 oporo, svojo zastito. svOjega osvohoditelja.
syoJega mesijO.
Predstavimo 81 IA trenutek, ia hi St grsko-
slcvapsko prebivalstvo osvobodilo turske Wade:
ia ma balskem poluotoku velja rezim, XII je prime.
MEN potrebam prcbivalstva. kaksen hi bill. ia
KRAFT pOlozaj Rustic!
Znano deistvo je, Ola Sc ie V vsaki DRAW ma
t,uSkem ozemlju, katera je uspela. da postane ali
celoma ali deioma neodvisna, takoj razvila jaka
antiruska stranka. &c Sc to godi cello V casu, ko
vidijo vazali V Rusiji oporo prot turskemu po-
tlacevanju, kaj hi smell pricakovati, kadar hi IL
ginil strah tega potlacevanjaf
Ali hi ne vzplamtela svetovna yojna, kadar hi
preneiIal turSki vpliv ma Bosporu, kadar hi sc raz-
ne narOdnosti in veroizpovedanja balkanskega
poluotoka osvObodilc, kadar hi Sc siroko odprla
vrata mahinacijam in ~intrigam protislovnim re-
liam IN iutcresom velevlasti Europe! - Tako sc
vpraSa klavrna rutina diplOmacije. KakO pa maj
hi bill "a tako delo sposobni Palmerstoni, Aberdi-
nj. kako tOlikO ministrov vnanji h poslov ma konti-
nentu lie z jezo morajo misliti ma kaj takega.
Docim je clovek. Xxi poucujc zgodovino, vajen
diviti sc vecni prcmembi ljudske usode. " kateri
III ME Stalnega iZven nestalnOsti, ME ncpremenlji-
vega izven premcmbe, kdor je sledil zclcznim ko-
rakOm zgodoyinc, katcrih odmevi grn,c 30 ralva-
linah vclikih cesarstev, neusmiljcno iztrcbljajo &C.
lc gcncracije. kdOr ina oci ter vidi, da noben de-
magogicni klc in nobena puntarska proklamacja
Ell more imeti tOlikO revOluciOnarnega ucinka, kO-
likOr ga imajo priprosta dcjstva ljudskc zgodovi-
ne. kdOr more pOjnIiti ogromni revo!ucionarni
znacsi sedanjc rdobc, Y kateri para in vcter. elek-
tricitcta in tiskarsko crnilo, artilerija in zlati rud-
Mkt V medscbojni zvezi i~zzivljcjo wee prcmemb in
rcvolucij V encm samcm lctu, nego jc to pref sto-
rilo cello ~stOletjc, ia Sc nikskor ne odplaSi, Ola hi
81 ne postavil zgodovinskcga vprasanja samo "a
radi tcga he, ker hi NIGGA pravilna reSitev mogla
imeti "a ~poslcdice evropejsko vojno.
A Wade $ svojo stare modno diplomacijo ne
reSijo nikdar tie tezkocc. Kakor r%esitev mnogih
drugih p%roblemov, tako je tudi reSitev ~turskcga
problema rezervirana evropejski revoluciji.
Bila hi igra fantazije, ako hi Sc hotel skicira-
ii nacrt delitve evropejskc Turcije. Moglo hi Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

goslovanov IA ekspanzijo. Poleg tega 50 tekme-
ci Y centralni Aziji, ker ina Russia naizivejse
intercse, da So prOdajajo lie njeni prOdukti, Ju-
goslovani pa imajo re danes najvec Interest,", da
~uvazaio ma vzhodna trziSGa produkte zapada. Ka-
ko hi torcj bio mogote, da Sc la diva naroda zdru-
zita? Turk, JugoslOvani in Grki imajo realnO
wee skupnih interesov 2 zapadno Evropo nego y
RUSTIC. In kadar Sc zelezniSkc progc, katere hi
vezale cd Ostendc. Havra in Hambursa prelo
Peste, Belgrade in Carigrada, kakor Sc TO sedaj
namerava, Upgrade, mora postati vpliv zapadnc
civilizacije in trgovine ma jugOvzhodu Europe Sc
vztrajnejsi.
u druge straui Slovani ma Turskcm silno
mnogo trpe cd suzenjstva, V katerem Jill drzi mo-
hamcdanski razred ~spahijev. XII so oh enem voja-
Xxi, katere mOrajo vzdrzavati. Tia vojna pOsadka
zedinjuje V sebi dive javni funkciji, po eni strani
v~ojasko. po drmgi strani pa Observation-Disclosures
nijsko. No, pa tudi ruski vladajoci sistem, kohl
kor nj kOmbiniran S fevdalnimi institucijami, nj
mic druzega nego vojaska okupacija, ker so mes
canske oblasti in sOdna hierarhija organizirane
ia vojaSki podlagi in ker mora narod vSe to
vzdlzavati. Ako hi kdo mislil, da odgovarja tax
Sistem jugoslovanskemu ~znacaju, Ia mai nekOlikO
~pregleda zgodovino Srbije cd 1904. Karadjordja,
osnovatelja srbskc neodvisnosti je narod odpustil
in MiloSa 0brenovica, XII ie neodvisnost Obnovil,
napOdil zgrda liz dezelc "a to, ker sta poskuSala
uvcsti MISREPRESENTATION sistem q vsem svOjim
sprcmstvom: korupcijo, polyojasko birokracijo i'll
paScvsko eksploatacijo.
Evo VAN torcj prostc i'll dcfinitivnc reSitve
balkanskega vprasanja. ZgOdOvina kakor tudi
d~ejstva danasnje dobc kazejo ma ustanovitev svo-
bodne neodvisne krScanskc drzave ma razvalinah
muzilmanskcga ccsarstva V EvrOpi.
AngleSka ne more nikdar dopustiti, da Sc
Russia dokcpljc do Carigrada. Ona mora ONO
gociti OrganiziIanjc neodvisne slovanske drzavc,
namesto oSibelc tribe Visoke Porte. Kdor hoce
danes pOmagati dcmOkraticnim idejam Europe.
ia mora gledati, da z vsemi sredstvi pomaga raz-
%vijanju industrije in prosvete, zakonitosti in in
stinkta "a svObodo in neOdvisnost pri krScanskih
vazalskih drzavah Turcije. Bodoci mir in naprc-
dek '~clovestva stoji s tenn V najintimnejsi zvezi.
kadar Sc resnO hoce yeti in oh Gasu, sc mora obr-
niti n~ajvecja paznja ma to, kako Sc obdelava zem-
liza i'll kako Sc V MO seize seine!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

Pred krinsko vojsko, ko nj bilo po cell Ev-
RON naJmanJsega raznmevanja "a balkanske ma
rode IN razmerja 2 rusko drzavo, je spisal Karl
Marx Il. D. 1888. IA newyorSko Tribune slcdeci
clanck:
Nidimo. kakor ST evropski drzavniki Y svo-
il omcJenOsti okamenele diplomatiGne rutine in
mchanicne duSevne vztrajnosti plastic pred od.
govorOnI: kaj DO IL Turtije V Evropi. IL dav,
no SO Palmerstoni, Metternichi in Guizoti obupa-
Ii, kerr ne mOrejo najti resitve tega vprasanja,
med tenn pa brez obzira ma vse diplomatske an
gleske i'll francoske note i'm intrige Russia pro-
dira, a ncodoljivo.
Cctudi so II strankc Y vSeh dczelah Europe
sveSte tega stalnega prOdiranja. ga ne more nobe-
den o~ficijelni drzavnik razjasniti. Vidijo to pro-
dlranJe, vldiJo NIGGA ucinek, cello njegovO Zad-
MO posledico, ali ma noben nacin ne morejo opa-
ziti vzroka. In vendar nj mic laze razjasniti kot
to. Velika gonilna sila, katera pomaga Rusiji pri
prodiranJn V Carigrad, jc ravnO ono geslo, S ka-
term sc hOcc to prodiranje prepreciti: Tcorija
o vzdrzavanju status quo.
IL cesa pa obstaja Ia status quo! Ia podani-
Ike krScanske Turcije he pomeni pic druzega, nego
OvekOvecenjc tlacanstva, katero mad mimi vrSi
Turck. Dokler Jill turSka vlada drzi podjarmlje-
lie, vidiJo V glavarju pravOslavnc ccrkvc in V
vladarju mad 90 miljoni pravoslavnih krscanov
svojega prlrOdnega zaScitnika in OSvobOditelja.
TIA diplOmatski sistcm, mai sc %preprcci rusko pro-
diranjc $ status quo, goni 10 miljonov pravoslav-
nih krScanov V cvropejski Turciji, ola sc morajo
Obracati proti Rusiji radi zascite in pomOci.
Poglejmo "a trenotek historicna fakta. Ru-
sija Sc pred katarino III. nj opustila prilike, 1a
hi na Rlmmlskcm ne ustvarila povOljnih razmer
Ease. To Sc il jc posrecilo tako dobrO, da JIG Ru-
sija Y Odrinskim mirom 1929. dobila V teh dezelah
wee pravic, ncgo Jill jc ineia sauna Turcija. KO
jc !. 1901. vzplamtcla srbska rcvolucija, je Russia
takOj vzela pod svojo zaScito s%puntano rajO in
ker il je V dveh vojnah p%omogla, je tudi Z dvc-
n,s pogodbama utrdila avtonOmijo srbske zemlie.
kdo ic reSil borbO, ko SO Sc Grki s%puntali? Ne
zarotc in vstaic Ali-pasc IL Janjinc, ne bitka pr
Navarinu ali francoska vojska V MOreji ali kon-
ference IN pr~Otokoli V LondOnu, marvel general
Djebic, Xxi je Z ru,kO vojsko primarsiral cez Bal
kan v dolino Marice. In ko JIG Russia komodno
dclOvala Ma raztelescnju Turcije, MISC Zapadni d.
plomati p~renehali propovcdavati o posvccenem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

To Sc je zgodilo prav tisti cas-, ko je bilo V stranki
najvec THE opozicije prot SuStersicu in SO neza-
dovoljnezi lie cakali ma trenotek, ola Sc Jim postavi
Krek ma cello.
Med vOjno Sc je Kreku vrnil pogum. Kako SC
jc to zgodilo, ne vemo: nekOliko je nedvomno tu-
di naziranje o voini vplivalo ma to. SusterSie "a
stOpa V stranki absolutno avstrijsko, emo rune
no, DIR .Krek pa bolt narodno, kolikortoliko jugo-
slovansko strujo. Morali so biti pac tudi drugi
vplivi kakSni, zvemo sele pc vojni.
Da je V stranki res razkol, je n%edvomno. Po-
~trjujejo in ilgstrirajo ga tudi slede6a ~porocila o
obGnem zboru 'Zadruzne Zveze, velike klerikal-
he gospodarske organizacijs, o kateri poroca zad-
MIA statistika sledece:
'Leta 1915 je imela "Zadruzna Zveza" 585
zadrug S 4lO,2O0 zadrugarii. Istega leta je znasal
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

novcni promet Zvcze 159,33l,4lS kron. V zadruz-
ne novGne zavOdc JIG vlolenih 25,7S7.462 kron. Po-
sOjil je iZdanih 12,042,0 49 kron. Novcni promet
Zveze je bill lcta 1915. "a 1871 DOB krone vccji
negO 1914 Istcga lcta so So novcnc vlogc poveca-
lie "a 100000 kron, "A %posojila man. sala "a en-
million"
Ma TEN obcnem zboru sc je spor med SuStcr-
sicevci in krekovci ocitno pokazal, tako ia ga tn
iii V javnOsti nj bio mogoGe z%atajiti.
klerikalni "SlOvenec" je o njem porocal:
30. decembra je bill veliki zbor ''Zadruzne
Zyeze." Pri vOlitf V nadzorni odbor je nastal
spor, zbog kojega je odstOpilo wee clanov uprave
i'll nadzornega OdbOra, med mimi titdi dircktor
Traven. V interesu gospodarskega napredka ma
sega naroda obzalujemo, da 81 ie Ia spor pripetil
V naSi ~centralni zadruzni organizaciji. katera