Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19


kdorkoli je vpraSeva IA Wlsonove mirovn,
pogoJe, Je moral biti seveda preprcan, da ne bo
do socialisticni. &c jih promatramo in uvazuemo
moramo torej sprejeti dejstvo da iih je sesavi
nacelnik mescanske Wade in da jdemo njh
mesGanske ideje Ako bi Sc danes skepal mir i'm
bi ga sklepali socialist vseh dezel hi morali bti
nJegovi pogoJi neizogibnO drugacni, nego so Will
sonov Temelj socialistGnega miru hi morala
biti Odstraniiev kapalistitnega sistema in Ge bi
hill socialist merodajni fakor pri Sklepaniu mi
ru, hi sc q TAXI odstranitvi lahko resno govorilo.
Ne vemo Sc kako bo takrat, kadar SO bo res
sklepa mir Danes Sc nj tako in Wilson je pred
sednik fakticne meS6anske Wade: torej moramo
vprasati, kaksni niegovi namen in cilii
Hvalevredna je predsednikova zjava da ne
isce Amerka materijalnega dobiGka nti pod Jar
mljenja kakrSnekOi vrste da Sc spoh ne vol
skule IA sebiGne namene.
To le predsednikOva izjava. Nismo pa pre-
pricani, da bodO ameriski kapitalisti duS sogla-
sail MO. KapitalistiGna psihologija ne more b-
Il drugacna, nego je, Profit je duSa kapitazma
Ill amerlski kapitaiZem nj tenn nobena izjema
Nasl veliki trusti bodo javno gotovO soglasali T.
Wilsonovim razgasom in nasi finanGniki, bodo
glasno hvalli njegovo nesebicnost. Besede pa po-
gostoma slmiJo lie "a to, da zakrivajo prave mi
Sli Nellki dobGkarji smatraj jo vojno ze danes IA
krasen vir novih ogromnih proftov in praktici-
prta nezassana i'll od dne do dne rastoca dragi-
MIA vseh zivljenskih in kulturnih potrebSGn.
kapitalisti pa tudi ne erjamejo. ia je
skronnost IN n@sehicno>t napram tujim naloga
Zedinjenih draw, in te bi dial mir napeljati
tax tr, da bi Amerika osvoja nekoliko novh de-
iela, hi peli kapitalisi hozana tsti vad, k hi TO
storila.
Toda Wilson izjavlia, da no6e Amerika no.
hani il, unlnh Inl, In,
tenn popolnOma sogl lasamo.
Prezreti pa he moreno, ia je Wilson ena ST.
la kapitaizem pa druga &c poznamo njegov zna-
caJ moramO biti prepricani, da bo pOrabil YES
svoJ vpiv "a svoJe namene, ki ne soglasajo ma
meni predsednikovega manifesto. Ioper pritsk,
XII pride nedvomno cd strani kapitalzma, more lie
delavski razred napraviti protiutez. SOcializem
mora stati strait in storiti vse, kar je mogoGe,
da Sc poveca moe deavskega razreda, XII mora 81
liti na to, da sklene cd Wilsona oznaGeni, ne
pa cd kapitaliZma pricakovani mir
AkO b imea vlada gobokejS vpogled ST.
stem sedanje druzbe, b morala zaradi nesebGno-
sti svOjih vOjnih cjev, XII jih predsednik Wilson
nagasa syojem manifeStu, sama hrepeneti po
TEN, da hi sc oprla ma deavsk razred in sc resi-
la vseh kapitalisticnih pritskov Sama bi mOrala
pOmagati, da pOreze kapitasticnemu hrepe
nenju greben in da sc pOveca moe delavstva. Ma
stOplh bi mOrala predvsem zoper breZvestnO pro-
lidrSlNo uOmd Ill Se pOSluZltl enerRlcnln Sreu-
stew ia namen. Prevzeti hi morala svojo upra-
vo podjetja, XII imajo sposobnost, da podra-
zujejo zivljenje ljudstva in sredstva, cd ka-
terih je odvsna aktivnost naroda POlastti hi sc
mOraa ndustrije, Xxi della tuje trge in sire
mi vsed tega po osvOjevanju to industrijo
svojih rokah bi lahko avtOritatvnO izjavia, da
ne gre "a OsvOjevanjem, kajti sama hi produkci-
jo lahko tako ureda, da il he bill bilo treba ane-
ksii
Cd Wade, Xxi ie burzvazna in Xxi povrh Sc ne
uvazuje pOliticnega pomona kapitalizma, he mo-
reno pricakovat, da bo tako ravnala iz lasnega
nagba. ZatO pa je treba primerne moci, Xxi pre-
pre6i Odplavanej Wade kaptalisticno strujo:
svOjimi silam mora delavski raZred pOmnozti
svoiO moe, zasti svOjO pOliticno moe in jo pora-
biti, da sc uresnic beseda Wisonovega manifesto
nesebicnih namenih Amerke. Pot do te mOci pa
mu mora kazati in krciti socialisticna stranka
nobena druga nalOga ne more biti scdanjem
casu vaznejsa zanjo
V svOji mott govori predsednik Wilson in
trigah, katerimi je dobila nemska vlada emo de-
zelo "a drugo svOjo mreaO, ne da hi bila odprto
osvojila njh teritorie.
Me ne bi skodovalo, &c hi bill Wilson to bolj
jasno pOvedal Njegova Opazka tiGe zaveznc
NemciJe, in sicer prvi vrsti Avsrije. s tenn
je zreceno lie to, kar govOrimO sami re tri leta;
Nemcija je napravila z Avstro-Ogrske pOpOlnO-
ma podlOznO drzavo in iz Habsburzanov so
HOhenzOllerni napravi svoje vazac. Ko je TO iz-
vrsila mi bilo pOsebnO tezkO dobti Sc koburskega
Ferdmanda i'm turSkega sultana svojo mrezo.
Tudi 6e ne bi zahtevale centralne sile nobe-
nih aneksij, kar je pa ozirOm njh mok ze