Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

"''''hf III vi" " WI "a
zacije v Chicago, i'll XII ina namen, da Sc misel iu-
goslovanske federativne republic zanesc med vse
Slovence, da postane meso in kri.
Frank Krze spopolni nekatere detajle, XII Sc
nanasajo ma seize, XII Jill je referent vsled obSirnega
referata izpustil.
Ivan Molina stavi vprasanja na Frank Krze-
ia, ce Je pisal pismo Milan Marjanovicu, clanu
Jugoslovanske kancelarije V Washington, ker Sc
sri govorica, da je pisal Marianovicu, MarjanoviG
mu pa nj odgovOril. Nprasal je tudi Marjanovica.
ce je prejel kaksno pismo, toda Marjanovic IL
javlja, ola ga nj prejel.
Frank Are odgovarja, da je ma v~praSanje
odgovoril re MarjanoviG. Govorice nimajo vred-
nosti. On sploh nj pisal nikomur pisma in ZEE kdo
predlozi pismo, je pripravljen darovati prvih $500
IA Jugoslovansko republiko. Marianovic nj dobil
plsma cd mega, ker mu "a hi pisal, i'll logiCno
Marjanovic tudi nj mogcl odgovoriti.
= TEN Je zadeva konGana.
/. Molina vprasa, Ge ie bill ma lokalni sell
sprejet referat Rudolf Skalc.
kcrze poJasnjuje, da to nj bill referat, ampak
koncem konca. da Sc je r. Skala izjavil tudi ia
republiko. Bila je lie nekaksna izjava.
X tocki Sc ne oglasi nihce wee IA besedo i'm
zbor preide "a izjavo pripravljalnega odbora O
federativni %republiki.
Splosna debata.
joe Zavertnik predlaga, da je najboljSe, &c
Sc lzJava precita toxic IA toxic, pri vsaki tocki
sc debatira, jo Sprejme, kakrSna je, ali Sc ii kai
doda ali popravi.
Truger pricnc ditati iziavo, oziroma lie pro-
gram 70 precitanJu prve tocke mcni DIR. +. j.
Kern, Ola je boljse, da Sc pocaka do popoldne. ker
nj kristana. X stvari hoGe govoriti sam, Gerayno
Sc mogoce strinja, ker je treba Sc nekatcrih po-
jasnil.
Iavertnik pojasnjuje, da ravno njcgov pred
log daJe priliko "a obsirno debate, vpraSanje ie
lie, ali br. Kern zeli ~najprvo sploSno debate i'm DO
tenn Sc lie specialize.
DIR Kern nniaSp;u;o a., ,ouo ..:I.
lie zeli, da Sc O stvari debatira in pojasniio ncka-
tere reel, da ne DO nesporazuma.
herze mem, da je res bolic, da SO pocaka. krr
DO kmalu poldne in Sc popoldne pricne z razpravo
o izjavi.
Abor .sklene ma predlog Skubica, da prclozi
zasedanJe do pol dveh p~opoldne.
Druga (popoldanska) seja.
Ma dnevni red je priSla tocka 'Pomen IA na-
men organfzacije,' torej iziava sauna, ka!ero ic
spreJel provizoricni odbor in podal javrosti.
PoRocILo o ZJAvI.
o tel tocki referira sodr. Etbin Kristan
Glavne locke njegovih izvaiani so:
Delo "a JugoslOvansko republiko ie %politicno
glDanJe. To gibanJe so porOdile priIike, XII jh lie
prinesla voJna, katera Sc neprenehoma succ in
poraJa spremembe. Danes nj dvoma wee, da bodo
po tel voJni spremembe in IA mas je vazno, kak-
she maj hi bile lie spremembc V starem kraiu
ZdaJ Je priSel cas-, Ola o TEN govorilno in moramo
govoriti.
Nlkdar nisem verjel, da hi Sc bila Ia voina
kdaJ vodila "a oSyoboditev narodov. V zaGetku
Je bha vojna cisto neutrality-suspicious.
katero SO porodili roparSki razlogi. Ali danes ie
drugace. Padla JIG avtokracija ma Ruskem in pa
Ola BIO drugod. Smer vOjne Sc je takorekoc zasu.
kala proti tistim, XII so jo zaceli. Zacetniki voine
so v kasl in cd Nth he moreno niCesar wee pri:a-
kovati.
NaJznacilnejsi dogodek V teh trch letih vol
ne Je brez dvoma ruSka revolucija, Xxi pomeni. da
le vse nazlranje Svetovnih dogOdkov V novcm
stadiJu. Revolucionarna demokraciia V Rlisiji
Je rzrekla tri velike principe: l. ola Sc sklepa mir
brez prisilnih aneksij ali proti wolff prizadetega
katerega hi moral prenaganec plaGati znlagoyal-
GU, - dasiravno Rusi MISC prot temal, ola Sc po-
ravna %storJena skoda V invadiranih teritorijih
In ~. da prizadeti narodi, o katerih kozi Sc DO
sklepalo ma mirovni konferenci, sami odlocujejo
o svoji usOdi. To nacelo nj bio pref izre6eno.
Use, kar so pref govorili o ciljih voine, jc bila
fantazija, a ma drugi strani so baraniali 4 deze
lam IN to barantanje je bilo tudi ma skodo slo
venskega naroda, ker so bill sklenieni in Sc da-
mes eksistirajo pakti med zavezniki, Xxi garanti-
rajo Italiii slovenske in hrvatskc pokraiinc.
Revolucionarna Russia JIG pa toliko vplivala
$ svojimi novimi naceli, da Sc ie angleSka vlada
izrekla Ia revizijo vojno-mirOvnih pogodb; To ie
bila posledica ruskc revolucije. Wilson je V svoji
mani Miavi ponovil ruski princip.
Tega hi bio pref in cato spoznavamo, da ru-
ska revClucija postavlja pogoje, ma katcrc sc la
hkO OpiramO V naSem gibanju. Meme pray ME ne