Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-03
Dideji kare.
Rusai nustOo Gacos. Waldo geezine ranka.
Ruses kovcja.-KaIbOs ape taka.-Riauses
Lenkoj.-Rumunai turf pergaly.

4APolt w, NSISiioNlo oduhld udl
yiSuS dumOS atStovus, zymesnius
yeikejus, universitetq atstovus ir
tt. Is ju visu susidarys extra
kongresas, kuriame bus nuspre-
sta, kokius ministerius toliaus
paskirti ii kokias priemones pa
yartoti sales nuraminimui ir
tyarkos uzvedimui, kaip mamie,
taip If armijose ant fronto.
Tuom tarpu 81 Kerenskis pra-
dejo valdyti gelezine ranlka: Ru-
sijos rubeziai tapo uzdaryti Xxi
rugpjucio IA d.; ant laikraSciu
tapo uzdeta kariSkoji cenzura,
sukilelius pradeta nuginkluoti II
areStuoti, snipus 81 gaudyti ir
saudyti. "Jeigu kalbos ir pra-
Symai nieko nepagelbes-pasakc
Kerenskis-tai kardu ir krauju
nuraminsime Sali.' Armijose jau
iSleista paliepimas visiems pa
begusiems grizti atgal Xxi rug
pjucio ID d.; kas nepaklausys,
tuos iSgaudys ir teis karisku teis-
mu, kaipo sales isdavikus.
Neziu.int sitos dideles betvac-
kes ir dideliu nelaimiu, kurios
patiko rusu arnijas Galicijoj,
yra daugelis tokiu, kurie tiki,
kad Rusija dar "sugriz atgal" !;
Ikad uz keleto savaiciu, ar meme
slu Rusija vel susitvarkys if
igys tick jiegos, kad gales vel
vokiecius pasokdinti. Rusu va
dai tlkisi, kad kuomet kareiviai
supras, kaip niekingai JUGS par
dave agitatoriai If "bolsevikai," :"
tai jie vel stos ugnin dar su di-
desne drqsa.
Gal niekas neparode tick ui-
sitikejimo Rusijai, kick Ameri-
ka: neziurint viespataujancios
fanarchijos kaip armijoj, taip ir
visoj salyj, Amerlkos valdzia
kaip sykis tuom laiku paskolino
Rusijai dar Is milijonus doliariu.
Vokietija Kuomet tiktai vo-
vel kalba kieciams pasiseka lai-
apie taika nett musis, jie vel pa
leidzia kalbas apie taika. Bet jie
niekados nepasako, kokiomis is
lygomis jie noretq taikintis. Jie
duoda suprasti, kad jei taikin-
tqsi kaipo pergaletojai, o savo
IiSlygas jie paduosiq, kucmet prize
t.ikos stalo susesiq.
lr dabar, po rusu nelaimes GA
,,licijoj, is Vokietijos ivairiais
keliais vel pradejo plaukti visolti
gandai apie tai&a. Vienok tas
( Ijau yra nusenes triksas ir talki-
ninkai vargiai juomi pasigaus.
Talkininkai gerai supranta, kad
tie visi gandai apie taika yra
vokieciu tycia leidziami, kad pa
seti tarp talkininku nesusiprati-
mus. Ypatingai gi vokieciai IL
kisi, kad nuolatines kalbos apie
taika padarys itekue j Russia r
Ii Amer1ka kad sites dvi sails
rasigaus ant vokieciu ciulbejimo
il sulaikys visa talkininku ma
s!na, o tuom tarpu vokieciams
duos progos atsigriebti.
Bet vokieciu tuom tarpu apsi
rjkta. Nei Rusijoj, nei Ameri-
koj j tuos gandus neatkreipiama
rimtos atydos, o Anglijoj atvi-
raj pasakyta, kad apie taika ne
gall butt kalbos, kol kaizerizmas
Vokietijoj gyvuos. Anglijos par
liamentas oficialiu balsavimu uz-
gyr5 valdzios pazvalga.
IS pacios Vokietijos ateina la
bal mazai ziniu, ir tai tik aplin-
kiniais keliais. Todel, kas da-
ros pacioj Vokietijoj, yra labai
tsunku suzinoti. PraneSama, kad
daugelyj vietu pasitaiko riauses.
zmones, sakoma, kila todel, kai
,maisto stoka. Apie taika Wis
,dazniau zmoniu kalbama, ypaG
Ipietinej dalyj Vokietijos, kuri
lstovi arciaus Austrijos Aus
trija, kaip zinoma, nuo tulo lai-
kc atvirai pasisake norinti kuo-