Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

AvstrlJska vlada Je OBJ O~tvoritvi parlamenta
milostnO dovolila, da smejo ondGtni casOpisi raz-
pravljati o sploSnih mirovnih pogojih, he smeio
pa pisati o problemu Poljske in o razmerju ma
pram nevtralnim drzavam. Dunajska Neue Freie
Presse je takoj izrabila priliko in navedla svoje
pogoje "a mir: "Avstrija ne SINE niGesar izgubiti
" nOvi Evropi. Mi ne maramO tujih teritorijev,
toda potrebno je, da Avstrija obdrzi kontrolo
mad Jadranskim mOrjem in Donavo do izliva V
Crno mOrie. Vsled tega mora Avstrija obdrzati
padranski "Gibraltar", MANFRED goro Loveen mad
kotOrjem in dObiti mora garancije "a presto
plovbo pc Donavi. TIE garancije so pa lie ekonom-
ske, in ne bodo ugrozale gOspodarskega ~zivljenia
Srbov in Rumuncev.
Da smejo listi razpravljati o ''splosnih" mi
rovnih pogojih, ne pomeni mnOgo. Vlada nj We
zana ma to, kar pravijo Gasopisi. In Ge bi kateri
list dejal kaj takega, da bi visoko Waldo ujezilo,
ga enostavno konfiscira, pa je mir besedi.
Wee pa re pomeni TO, da ne smejo casopiSi
nicesar blekniti o poljskem vprasanju. To po-
meni prvic, da nina Avstrija $ Poljsko postenih
namenov. kakor Jill tudi Nemeija nina; drugiG
da Avstrija in NemGija zaradi POljske druga dru-
gi ne Zaupata.
Pc izjavah ruskih socialistov nj nobenega
dvoma, da zahteva nova Russia svobodo "a Po-
lake, ampak "a vse Poljake, ne lie "a tiste, katere
je. incl pref carizem vklenjene. Ma to pa Av-
strija ne misli. Grof Cernin je pred kratkim
neki deputaciji Sc posebej naglasil, da ne misli
Avstrija odstopiti nobenega koScka Galicije ali
Bukovine. Brez Galicije pa ostane Poljska nepo-
polna.
Drugo je to, da bi tisti kos Poliske, XII DO
"neodvisen'' pc Viljemovih in Karlovih nazorih,
rada dobila Nemcija pod svojo kontrolo, in rada
hi ga dobila Avstrija pod svoj ''protektorat".
Viljem bi rad posadil kakSnega hohenzollenskega
princa "a kralja v Varsavo, Karl pa kaksnega
avstrijskega nadvojvodo.
10 n; CO picolo - toll ,,roS.r,u 81, l.: on $780,.
je med Avstrijo in Nemeijo lahko Sc bolj napelo.
Preeej napeto je MANFRED re sedaj, kajti mladi
korl re euti, da ga ina gospod Viljem "a svojega
vazala in da ga hoee pc vojni popolnoma stisniti
"a vrat. Take reel sc pa nikomur ne zde prijetne,
torej tudi Korlu ne. Ampak ocitnega prepira 2
nemskim tovarisem pc bozji milosti 81 ne zeli, ker
bi mu sicer ia sedaj, ko je VISA Avstrija polna
nemskega v~ojastva, lahko takOj stisnil goltanec.
cato ne smejo avstrijski listi pisati o ~poljskem
vprasanju.
Smejo pa pisati o gori LovGen. To hi bila 81
Ger prisilna aneksija ampak 'Neue Freie Presse'
bi rada Sc wee anektirala, Ge bi lie SlO.
Vseskozi hinavska je tista toGka, XII govori o
prosti plovbi pc Donavi. Ia plovba je bila re Sc
daj prosta, lie da je bila zaradi velikanskih teh-
nienih napak takozvanih Zeleznih wrath prak-
ticno nemogoea. &c gOvori sedaj dunajski list o
'prosti plovbi' ne pomeni to mic druZega, kakOr
da maj bi imela Avstrija kontrolo mad dezelami
OBJ DOnavi, kakOr zahteva kontrolo mad Jadran-
skim morjem.
Apetit je, kakor Sc vidi, velik. Ampak griz-
ljeji so taxi, da bi lahko Avstriji obtiGali v gol-
tancu in hi Sc OBJ njih .zadavila.
V Petrogradu je blizu 100000 delavcev pred
kratkim predlozilo delodajalcem svoie zahteve in
pretil je Strajk v 140 tovarnah. v katerih Sc izde-
lujeio p%onajvec vojne potrebsGine. Pc posredo-
vanju Wade so podjetniki izpolnili glavne delav-
ske %zahteve, MANFRED sesturni delavnik IN enako
place "a moske in zenske. s tenn je bill preteGi
strajk odvrnjen.
Russia je danes resniSno lahko zgled vsem
drugim dezelam. Sesturni delavnik to je men
da vendar pridobitev, o kateri sc ne more reel, da
je brez pomona. Vprieo tega Sc pa tudi ne more