Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

h"SN N''J v NhO CCiotot VI ~ hVo oPHiiS NJ
hi meril p~riblizno 50 miljonov cetvornih mill. Cd
tega hi odpadlo nekaj wee kakor ena sestnajstin-
ka IA Zedinjene drzave.
Dezela strica Sama pa nj lie velika, ampak
ina, kar je zelo vaznO, jake ugoden geografiten
polozaj. Memo ozemlje sega V tako raznovrstna
podnebja in je $ planjavami in hribi in vodami
tako 0bdarjeno, ola sc ma MEM prideluje lahko
skoraj vse, kar zemlja sploh rodi. V resnici IRA
ste IA ameriSkih tleh toliko raznovrstnih pridel-
kov, da ne zadostujejo zivila lie "a vse domace
prebivalstvO, ampak sc razvazajo daleG okrog po
svetu.
Trgovino podpira lega Zedinienih drzav med
dvema svetOvnima morjema, med Atlantikom in
Pacifikom, kar omogoda zveze z vsemi deli sveta.
Ogromno je mineralno bogastvo Zedinjenih
drzav; ogromen je re imetek, XII Sc je izcrpal IL
tega zemeljskega bogastva. Ia imetek Sc ceni
ma 800 miljard dolarjev; pravi pOjm o MEM Sc
dObi, ce Sc pOve, da znaSa to cello cetrtino vsega
svetovnega bogastva.
Uradna ~poroGila naznanjaio in naglasajo te
Stevilke, hoteca S TEN dokazati, da vojno posojilo,
takOzvano posojilo svobode, nj veliko. In fakticno
res ne bi bilo veliko, &c bi zanj prispevali kapi
talsti, Xxi so lastniki vecine vsega tega bogastva,
Sc wee. Ako hi Sc bio p~osojilo svobode ~nalozilo
kot davek kapitalistom, ne bi bilo v tenn niti maj
mani krivice in komaj bi ob6utili Ia izdatek.
Zedinjene drzave so nakupiGile tako ogrom-
no b~ogastvo, dasi je njih razvoj Sc V zacetku. Sc
daj Sc DO Sc veliko boil gledalo ma to, kako bi sc
razne vrste prirodnega ~bogastva elm bolje 1--WE
ljavile.
Glavni povod "a tc je seveda vojna. Kakor
smo re nekolikokrat omenili, sc ne more V clo-
veski druzbi zgoditi ME tako groznega, da ne bi
inrelo tudi nekaj dobrega V sebi.
Maj $ primerno poniznostjo omenimo, Ola 5
tenn ne odobravamo vOjne. Kajti vidimo Jill ze
ma pref, dobre prijatelje, pravoverne .kritike,
izurjene V zasukavanju besed in V falsificiranju
pomona, XII bOdo z jezuitskim pogledom zaklicali
Aha! Proletarec zopet povelicava vojno."
Me ne pOvelicavamc, ampak lie konstatiramo
dejstvO, da nimajo vladajoci razredi sveta tako Y
rokan, da hi ga mogli sukati pc svoji wolff. Tudi
njihOva navidezna mogocna VOLTA je zelo omejena
in odvisna Cd razmer. &c to konstatiramo, smo
popolnoma V soglasju z materijalisticnim nazira.
MEM zgodOvine, XII je temelj modernega socia
lizma.
Vojna sill Zedinjene drzave, da Sc veliko Dol.
kakor doslej zanimajo "a sistenraticno izrabljenjc
~svOjega prirodnega bogastYa, ker je vodstvo voj
ne in MEN lid Cd tega zelo odvisen.
T. NajvaznejSi vir ameriskega bogastva so far
me. Kljub presenetljivemu razvOju industrije jC
Amerika Sc zelo agrarna dezela, kar je re posledi
ca nJenega Ogromnega obsega.
Lanskega leta sc je 5 farmarstvom doseglo II
niljard dolarjev dohodkov, to je "a dive in pol
miljardi wee, kakor V najboljsem letu pred TEN
Ali TO ne pomeni, da je bill pridelek "a toliko We
eli, temvec da je bila prodajna ccna pridelkoy
"a toliko vecja.
Tudi to je bila %pretezna posledica vojne. We
Tiki deli Europe so postal glede ma raznOvrstna
zivila skoraj popolnOma odvisni cd Amerike
To je seveda mogocno ~pOspeSilo spekulacijo, X
pref ma vsako ugodno prilikO. Podrazevanje j.
pa V takih razmerah vedno posledica spekulacije
Vladni poljedelski oddelek misli, da hi Sc pri
delki farm lahko podvojili. o TEN nj dvomiti &c
sc vzame ogromna ploha Sc neobdelane zemlje, Xxi
hi Sc pa lahko obdelala,v postev, tedaj je podvo.
jitev Sc zelo nizka kalkulacija. Seveda nj dovolj
da je veliko zemlje ma razpolago, ampak treba je
tudi racunati, kakO sc more Obdelati. Ia to ie, ka.
kOr Sc splosno We, treba Judi, Irvine, opodja in
strojev, semena in gnojil.
Moznosti V vseh teh Ozirih so omejene. Ali
ma vsak nacin hi Sc pridelck lahk0 siino ponrn0ziI,
te hi sc poljedelsko delO opravljalo po najbolj-
Sem sistemu. Verjamemo, ola bi mas poljedelski
oddelek rad dosegel to, kar je pc ~njegovih nazo.
rh najboljsi sistem. Toda pc nasem prepricanju
ne more priti vlada do ~resnicno najboljsega 81
stema, ker stoji ma podlagi sedanjega druzabnega
reda.
NajboljSi sistem bi bill tudi "a poljedelstv
socialism.
SliSali smo pac re tisockrat, da je socializem
morda primeren "a industrijo, ampak ola je "a
poljedelstvo in kar je z MIN V zvezi, popolnoma