Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

'tAs VIZ DN hlOtC bit hoNNiiot nun
Sno je V TAKEN slucaju razmerje
med dezelami, XII morajo It'll pc e.
nj poti!
I'll ljudski zastopniki ne razu-
mejo ljudske politike, XII nina
praVice do tega imena, te nj de-
m%okratiGna in socialna; ampak
kakor vidimo, ne razumejo niti
politike svojega razreda in ne
znajo nikdar biti dosledni.
Pred kratkim je incl predsed-
mix Wilson V senatu govor, $ ka-
term je opisoval svet, kakOr maj
bi bill urejcn Pc seGanJi vojni.
NajvaznejSe izmed vsega, kar je
zahteval, je zveza narodOv. To hi
bila takOrekoc krona vsega, kar
ie nasteval med pogoji trajnega
miru. In med tent pOgoji je pray
poSebno naglaSal, da sc morajo
priznati enake pravice vsakemu
narodu, maj bO velik ali pa maj
hen.
Ia WilSonova zahteva je bila po-
pOlnoma logiGna. Ia vez narO-
dov je enakopravnost nujen po-
goj. kakSnO navduSenje je bilo
takrat IA Wilsonov govor! Anne
rika, tista, XII ina najvet prilike,
da govori, je bila ponosna, da ina
takega predsednika, in da sc IL
rekajo V njenem imenu take ideje.
In ia oficijelna Amerika Sc zopet
roga sauna sebi, da ne We, kako.
Enake pravice IA vSe narode !!
Russia mai da Fincem, P~oljakom,
L%itvincem, Georgijcem i. t. d., Az
striia Cehom, Slovencem, POLKA
Gom. RuSinom, Rumuncem i. t.. d.,
Anglia lreom, lndijcem, Egip6a-
nom i. (. d. To Zahteva Amerika.
Par dni natO pa sklene IN Ameri-
ka zakOn, Xxi vpcljuie razlicne raz-
rede "a posamezne narodein odre-
ka njikovim clanom pravice, ka-
tcrc uzivajo njeni clani drugod.
Pc kaksni pravici in logiki SINE
mo nastopati kot profesorji vse-
ga sveta, ce sami ne vpoStevamo
naGel, XII Jill pridigamo drugim
narodom?
KoEgrcs mas hoce ia drug nacin
spraviti ma enako stopn:o Ia dru-
gimi dezelami, ampak ne $ takimi,
Xxi stole wise, temvec z onimi, Xxi
stole nize cd mas
Predsednik Wilson je utemeljil
svoi veto z opazke, da Sc vpeljuje
S ten .zakonom nova politika v
Ameriko, Xxi nj dezeii V korist. In
re pref je naglaSal azilno pravico,
XII je doslei dajala Ameriki "a
vetje Gioveku, ce nj mogel mixer
drugod legalno agitirati "a to, kar
je smatral "a dObro in potrebno.
Kadarkoli je predsednik Will
son govoril o idealih Amerike -
kakor vemo, je to zelo rad delal-
so GasOpisi njegove besedc debelo
tisknli. Skoraj vselej m tedaj
lahko citali komentarje, XII so nam
pripovedovali, da je 3vOboda pr
vi in najvecji ideal Amerike. S
svobodo je pa tudi azilna pravica
~neloGljivo spojena.
V Evropi .poznamo drzave, V
katerih ne najde clove1 n nobe-
no cenO p~ristresia, &c Je donna po-
liticno preganjan. Nesteti ruski
revolutionary so bill tako gnani
liz kraja V kraj in MISC mogli dobi-
ii prostorcka, da hi Sc bill nasta-
Mill. Dezele kakor Francija in
Belgija MISC s~vojcas dovolile Mar
XII bivalisca. In v sedanjcm vol
mem casu nj pc vsej EvrOpi mixer
pravega zavetja.
Amerika pa je bila pOnosna ma
spomin, da so bill njeni pri nasel-
jenci veeinoma ljudje, XII so zapu-
still stare domovino zaradi svoje-
ga prepricanja in prisii cez NOR
je iskat svobOdo mi5li. Wilson Ii
vi V ideji, da hi morala Ameri-
ka "a we case ostati zvesta tel
tradiciji in imeti odpr;a vrata "a
vse, XII lie mOrejo donna izrazati
svojega pcstenega mnenja.
Wilson je pozabil, ola nj dana
Snja Amerika wee tista America,