Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
Kaj della solnena toplota!

kOmicno vprasanJe, kaJneda? tVsak otrok
lahko odgovori, ola greje. Ampak kaf vsak otrok
lako pove, Sc nj treba, da bi bill p1viGen odgo-
vor. In vprasanje o delu solncne tollote nj tako
komi6no, kakor hi sc zdelo.
Vzemimo stvar nekoliko bell natancno.
Vprasali smo, kaj della solnGna toplpta. Pri tenn
~jemljemo besedo "delo" v pravemI pomenu be-
scde; torej kaksno delo opravlja solnGna to-
plCtaf
TO se bo marsikomu gotovo eudho zdelo. Pa
vendar nj. Sc boil BIO pa marsikdo najal z gla-
vo, 6e Odgovorimo, da je pravzapriv vir vsega
della, Xxi Sc opravlja ma zemlji, V soln{ni toploti.
ZaGudenje DO precej minilo, ed sc spomni-
mo, da je zemlja dete solnca. Izmed vseh teorii
o postanku zemlje je t-Lapla4ova najbolj
podprta; pc tel teoriji Sc je tista materija, IL
katere je sestavljen mas planet, V havnih cash
odtrgala cd ~iarecega solnca, pray tako kakor tn
di vsi drugi planeti. Ma vsak naGin il bilo to, kar
so danes V nasem s~olnGnem sistemt posamezna
s~vetovna telesa, enkrat ena c%elota. In tudi da-
mes je zemlja takoreko6 privezana ma solnce. Sc.
veda ne Z vidnimi trakovi, paG pa z nevidno
privlaGnO silo.
Ampak tudi sicer je zemiia pdvisna cd
solnca. Pogleimo ma primer ~rastline. Brez solnG-
ne toplote Jill ne bi imeli. Zemlia bi hila brez
ME puS6ava. Kajti lie pod vplivom solnGne topic
tie je semenu, XII pride ma kakrsenkoli na6in V
zemljo, mogoee, da vzkali, da spusti svoje kore-
nine V prst in da pozene proti solncni svetlobi.
Tia lut daje rastlini tudi sposobnost. da razpusti.
kar je z@avzila, to je vodo, zrak, razne soil in dru-
ge. mineralije, V Nth posamezne sestavine in iih
potem porabi "a zgradbo svojih kofenin, debla,
vel, listja, cvetja in plodov.
To je pa re wanna rec "a delo ma zemlji. Ra-
slime sluziJo nam in zivaim "a hrano, to Sc pra-
vi. da ustvarjajo silo "a nase zivljenjske proce-
Sc. torej tudi "a delo. Nadalje sluiijo rastline
kot kurivo; rabijo Sc "a proizvajanje svetlobc in
toplOte V naSo sluzbO.
Tudi nase raznovrstno mineralicno kurivo;
Premog. mehki premOg, Soto, %petrolei in pro-
dukte NTH izprememb moramo smatrati "a o.
stanke n%ekdanje rasti, bOdisi r~astlinske ali ii.
valske. Pred miljoni let so pod v%pliyom solnGne
top!ote nastale rastline in zivali, XII so bile po-
TEN IL tega ali omega razloga pokopane pod ze-
melJskimi plastmi, tam so Sc V teku casa pod
vplvom kemicnih Lrocesov in oh sodelovanju
neskoneno majhnih bitij izpremenile v to. kar
so sedaJ. V nasih dneh Sc pa kopljejo in zajema
10 IL svojih starodavnih grobov in sloyestvo cr-
pa IL Nth e~nerzijo "a najraznovrsfk 1se deIo. La.
hko torej pravimo, da nj sila. XII 10 jemljemo il
teh tvarin. mic druzega, kakor W nostranjosti
zemlJe V davnih cash shranjena solnena toplota.
Rastline, smo dejali, so produkti solncne to.
plote. : tenn rastlinami sc pa posredno ali ne
posredno hrani vSe zivalstvo. Volk sicer kolie
ovce, toda ovca. XII mu sluzi "a hrano, je zgradi-
la svoje telo " rastlin. Tudi delo zivali nj torei
ME druzega kakor prevedena solncna toplota.
Clovek nj nikakrsna izjema pri tenn. Zanj velia-
10 enaki naravni zakoni kakor "a vse zivalstvo,
Cetudi Sc tlovek rad smatra "a kralja vsega
stvarstva, je vendar tudi on stvor solnGne ener.
zlJe in cd ME odvisen. S svojo hrano uziva indi-
rektno solncno toploto; in ce bi Sc mu odtegnila
solncna luc in toplota, bi povenil in poginil ka-
kor rastline v temi in mrazu.
kar velja "a ~ozivljeno naravo ' tenn oziru. We
lJa pa tudi IA neozivlieno. Use sile, XII Sc javlia-
10 V njej in XII Jill izrabliamo "a svoje delo, so
posledice vpliva solnGnih zarkov.
Tu je ma primer veter. o MEM so starr naro-
Oh, mislili. da ga povzroca kaksno posebno bo-