davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
Richmond Rewards
Another North
Carolinian
Mr. John R. Gibbs of Bath, N c. Had Sought Lost Health In
Vain-Vsits United Doctors Here
and Receivers.

Another case in which North
Carolinian ssarch for lost health has
been rewarded at the hands of the
United Doctors in Richmond has been
brought to attention by the story Of
Mr.. John f. GIBBS, a well-known eiti-
zen of Bath, n c.. now stopping at
11f7 East Clay street. Mr. Gibbs had
been a sufferer for some time from
Il We y severe case of bowel and blad-
der trouble. which had caused untold
suffering and had baffled all efforts
he had taken to find relief.
In speaking of his case Mr.. Gibbs
said: Il had suffered great deal
with bowel and bladder trouble See
ing the advertisement of the United
Doctors I went TO them hoping that
they might do me some good. After
two weeks treatment I find myself
considerably improved and believe a
few more days Will find me well and
strong as ever"
This is only one of innumerable
cases in which the United Doctors
have brought relief. in many instances
after other doctors had failed. Hun
dreds Of letters written by these form
err patients testify to the skill of these
expert specialists and the efficiency
IF their modern, scientific methods
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
1t is thought here that Japan has

1t is thought here that Japan has
seized upon the incident to insist upon
recognition by the United of Japan s
special and paramount interest in
China, which is asserted by the Jap
anese government
The American government does not
admit that Japan rightfully can claim
such an interest in China.
Japan in her reply to the state de-
partments suggestion did not urge her
claim of paramount and special In
terest in China. 1t was said at the de-
partment today. The Toxic foreign
office merely indicates Its indispostion
to take similar action.
A circular telegram dispatched to
all the provinces by the Chinese gov
eminent, declaring the country would
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
]. TAYLOR tLLiSOH 10
AHaOUalCE PLATFORM

J. TAYLOR Ellysan. candidate for gov
ernor Of Virginia. viii announce his
Platform at q political gathering to be
held a Boydton tomorrow. This VIII
be- the first hiG H4ectinE Of its Kind 30
Gar in the campaign at which MI Ely
son hsts spoken. and much interest Is
manifested IN the announcements To
be inside by The candidate,
A big Ellyson meeting Is being
planned TO be held In the auditorium
uf the Mechanics institute on the nj ght
rf June IS. Morgan n. Mills, Hiram
VI Smith ard Samuel l.. Kelly have
charge n the meeting. and the Ellyson
supporters are expecting to see a big
crowd present AT the meeting.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17

lose its national credit unless Il adUr
ed an attitude towxrd-sAssnxAy I'M
lar to that Of the United StateAsJ
believed here to explain parttt =
sensitiyeness of Japan. FL
Japan has resented the. prefereut
the Chinese government has exhih1t4
for the advice and example OF n
United States. Japan. it Is said. fee|
that the prominence given nv al
Chinese government to its emuiadd
of the United States has damar1
Japanese prestige.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
Auto md Buggy Collide.

The collision Of an automobile with
p horse and buggy at Twenty-hrst
and Broad streets Yesterday afternoon
resulted IN the autos being badly
wrecked and The driver, j. Bloodworth
OF Hopewen, receiving a slisM cut
IN tLe-aea-s--- it+--4.-7------ y-rfr4vrrr
w y. l. Oakley, of stop 81. Seven
Pines.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
JAP STEAMER sunk
AND MANY DRDW NED.

Boston. june i6.--The japanese
steamer Tansan Neru. which left Ros-
ton, May 30. for Manchester. has been
sunk by a German submarine Cable
advices TO agents here state that Car
tain Nichtkava and the crew of TWEEN
'~-voveo all japanese. are believed 10
haNn heen Inst.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17

the age limit One man was turned
over to the United States marshal this
week, when he failed to produce his
Four men were enlisted yesterday
Their names and addresses follow:
John Adam Doyel, Earlysville: Fred
S. Skadden, Blackstone; Roscoe l..
Lovns. sunny Side. and William s.
Mason. 30l9 Taylor street, city.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
Anarchists Arrested,

New York. June ls,-Thirty men
were arrested this afternoon when po-
lice raided the headquarters Of Rus
sian group of anarchists on the lower
East Side. The prisoners were setting
type Tor anfi-draft pamphlets.
A quantity of anarchistic literature
WAS seized.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17

I
London. June 1s.-The casualties
the explosion in munition factors, !.
Ashton under-Lyne Wednesday we.
reported officially today as forty. or
killed and $50 injured -.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
If You Are a Sufferer From Any
Chronic and Deep Seated Diseases

if you have Rheumatism Catarrh Asthma Bronchitis
Ulcers Dropsy Rupture, Piles Rectal Diseases Neurs
Lame Back Neuralgia Scatica Lumbago Enlarged Joints
Goitre-if you have Nervous, Blood or Skin Diseases
blood
amh energ
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-06-17
United Doctors

Consultation and Examination Free.
x.RAY EXAMINATIONS, URINALYsIs, BLOOD TESTS
BLOOD PRESSURE TESTS
EXAMINATION OF EYEs-Glasses Furnished BY Our
Optometrist At Small Cost
Medicines Furnished From Our Own Laboratories
For Private appointment Phone Madison 1883
Hours: A. M. to 8 P. M. Daily. Sunday, 10 to IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
O j a ID O IN cih.

Japonska je Sc dandaneS dezela ugank. ia
ponci so mojstri V umetnosti prevare. jerk jim
sluzi "a to, da zakrivajo, kaj mislijo. Kadar skle-
pata Japonca kaksno kupcijo. govOrita cele poi
ure morda o ceSnjevih cvetih, nadaline pol ure Sc
drug drugega molGe oprezujeta in lie tri minute
govorita navidezno mimogrede, o kupciji. ia
ponci upOrabliajo MANFRED umetnost ''dSiu-dSit-
SUI nele V rokoboIbi, marvel tudi pri kupcijah.
Japonec smatra "a najviSjo umetnost, da V boju
upOrabi moe nasprotnitovo svoiemu lastnemu
navalu in napadu V koriSt in nasprotniku s po-
mocjo nepriGakovane poteze Skodovati z njego-
vo lastnO silo. Ia "dSiu-dSitsu' Sc opaza V japon-
ski trgovini, velcObrti, V politiki. Kar Japonci
kdai nameravajo V tekmi, bodisi V vojni ali V
kupGiji, nj drugo kakor majhen "dSiu-dSitsu"
Znaeilno je, kako Sc Japonci boje vohunov;
zlasti Sc to pokazc, &c sumijo V kakem potniku
tujega castnika. Ako zapaziio, da mas ) Sc
boz fotografski stroj, bodi gotov, da tie bodo oGi
Japonskih oblasti povsod Z izredno priiaznostio
spremljale.
Tukaj velja pac pregovor: Kdor nj bill "a
peGjo, ne hodi drugcga "a pee iskat! Znano ie
MANFRED. da so Japonci V tel stroki nedoscgliivi
mojstri. IL rusko-japonskc voine vemo, da so
imeli Japonci takrat ma tisoce preobleGenih vo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Nemcijo ter presadile ma domaGa tia vSe, kar so
videle primernega V nemSki DRAWN upravi, V vo-
jastvu in gospOdarstvu. V resnici je bill vpliv
Nencije ma Japonsko nekaj casa velik. Pc japon-
sko-kitajski vojni Sc je plaSc obrnil. Pri sklepa-
nju miru V Simonoseki je bila Nem6ija v prid
Rustic Ia to, da Japonska he dobi nobenega
ozemlja ma azijskem kopnem. Takrat je NemGiji
uspelo prepre6iti, kar je Japonska pozneje v ru-
ski vojni Z velikanskimi zrtvami vendarle dose
gla. Odtod sovrastvo proti NemGiji, XII Sc sedaj
izkazuje cello V berlin Solskih knjig, katera mr.
COLE najveejih neumnosti glede Nemcev in so pol
ma napadov ma NemGijo, docim je Japonska "naj-
popolnejsa deaela, ~japonski narod pa prvo ljud-
StvO ma svetu!"
Zadnja leta je evropska kultura prinesla ma
Japonsko tudi move miazme. Govori sc 0 pod
kupljivosti vrhovnih voditeljev japonske NORMA
rice in o %podObnih prikaznih V trgovini V voja-
stvu, pri oddaji javnih del it'd. Start general No
gi je izvrsil "harikiri", ker ga je bolelo, da
"stara" Japonska umira in ma memo mesto sto-
pa modern omehkuzen rod. Ia Japonce, Xxi so BIZ
Ii poleg kitajcev politiGno najkonservativnejsi
narod, nj dobro znamenje, da so Sc jim zaeele
slime cediti po razSirjcnju moci proti zapadu in
da so sc spustili V umazane kupGije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Poznavalec Japonske, Aleksander Dillmann,
pSe o Nth med drugim tako-le:
Nobenega naroda Sc nj svet v toliki meri pre-
malo in V toliki meri previsoko cenil kakor ia
ponce. Sodba o NTH je Sc danes dokaj ~razliGna.
VzrOk je ia: Re samo pc sebi je tezko, ustvariti
81 pravO sliko o tenn narodu poleg tega pa Sc Sc
zlasti zadnja leta neprestanO %izpreminja. Japon.
ska liza 3A-desetih let je bila cisto drugacna
kakor je d~anasnja. Sila in vihravost, S katerima
Sc je ia dezela, vtasih naravnost ma smesen ma
elm, polastila evropskih naprav, sta nanjo docela
posebno vplivali. Toda hitrost, S katero je Japon7
ska napredovala, nj V pravem r~azmerju z notra-
MO moGjo njene rasti.
Tujec, XII pride ~ Japonsko, dobi lie malo-
kdaj jasno sliko. &c je vplivna oseba, skrhe ia
ponci pc izredno pozornem spremstvu, da potuje
po natanGno doloGeni Grti. Ma svoji poti ne Eagle
ola ~niGesar, kar oblastva %nocejo, da hi videl. Tudi
navadncga spremljajo, Ge lie mOgoGe, ma siroko
cesto evropskih turistov: Kobe Kyoto - 70.
kohama = Tokyo = Nikko, morda tudi gore: V
Miyajima. Kdor hi hotel kaj drugega videti, ne
more naprei, Ge ne pozna japonseine, ce Sc popol-
noma ne ~prilagodi japonskemu naGinu zivljenja,
IN zlasti, &c nina p~osebnih priporoGilnih listin cd
oblasti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Ia gOtove sorodne meteorite je bilo mogoGe
dognati dobo padanja v gotovih letnih cash in ma
podlagi raGuna je mogoGe misliti, da so bill ii
meteor in planetoidi nekdaj spojeni v enem tele-
su, V planetu, XII nj bill kaj proved oddaljen cd
zemlje in njih sestava Sc lahko pripodablja $ Sc
stavo zeinlje.
&c primerjamo meteorite pc tel, kakor je sto-
rl ma primer Daubr6c, sc pokaze, ola so ~najtezji liz
zeleza, XII obsega sest odstotkov nikla, nadalje
malo kroma, platine, iridija III zlata. Ia mimi Sc
vrSte polasiti, meteoriti, Xxi so glavno s%estavlja
prehod k neteorskemu k%amenju. Izmed teh SO
n~ajtezji hOndriti, glavno apnenci vmesanim niklo-
vim zelczom. MIN pa slede eneriti in kamni.
Najbogateisi glede ma apnenGevo kislino so
zagonetni steklenasti meteoriti, znani pod imenom
voltavina ali moldavina, olivno zeleni, steklu po-
dobni polbiserji, katerih Sc je dosti naslo ma
CeSkcm okrog Budiejevic in Tina mad Vltavo. V
drugih krajih so znani pod imenom australia in
%biljoniti.
Ce hi bila zemlja podobno sestavliena, kakor
tista razpadla zvezda, in njena materiia porazde-
LENA pc tezi, bi morala biti pod wee ali mani de-
beIo Skorjo IL kamerja V jedru biti glavno scs'av-
Jena IL zelcza. Ker je lelezo sedem do vsem-
krat teaie od vOde, Sc s .em dobro vienna mnenje.
da slcdi na tezko plast, takozvano hromosscro
tbarvO plaSt, kamnitna pllst, takoZvana ~litisfc"a
naSproti je vodena, hidrosfera, in zraGna atmo-
sierra.
10 pOdonnega Sklepa sc Je prlSlO tudl pc
drugi poti. Merrill so ma primer hitrost, s katero
Sc r~azSirjajo valovi potresa. In tn Sc je pokazal
razloGck y goSGavi V zakonu preloma, tako da je
priblizno Y c%etrtini zemeljskega polomera ma
enkrat skok V ~goSGavi cd 3 ma 5 in ma I, g.
Primcrjanje 2 meteoriti vOdi Sc dale. V Ito
sferi (kamneni plasti) Sc loci kamenje pc tel.
&c natanGneje opazujemo razliGno kamenje, XII je
bilo dvignjenO izgloboGine, vidims, da Sc vrsti pc
obsegu apnenGeve kisline. Cim mani ie apnence-
We kiSline, TEN tezji je kamen. V TEN Sc vjemajo
tipi meteoritov 2 zemeliskim magnetiGnim kane
MEN. Potem zmanjkuje ma zunaj zeleza, nikla,
hroma, magnetic in apnenca, docim sc mnozi
glina, zodik.
Pokojni Suess je pc ameriskih petrografih
lopisovalcih kamenja) sestavil posebna imena "a
posamezne dele litosfere (kamnitne plasti), kakor
Sima (Si-licium Ma nesium), Sal (S-ilicium al
uminium) V hromosferi (barvni, pod kamenjem
lezeti plasti) Nife (Ni-kel, fe-rrum) j. [. d.
Sima in Sal prehajata p~olagoma ena V drugo,
toda oh majhni gostosti salicnih mineralij (2.5 do
2s) je soditi, da MISC njih plasti posebno income.
IL katere skupine so neki nastale usedline?
Otitno je, da so tie plasti, nastale pc raznih potih
IL prvotnih masivnih gornin, vecinoma postale ma
racun salicnih skal. Pota, pc katerih Sc je to go
dilo, SO razhcnega ~znacaja, in Suess pravi o Nth:
"Razne so ia pota; cd pronicanja vsled izhlape-
vanja do poleganja pc viharni burji Gez ~pusGavni
pesek in do tihega della zivih bitij.'
Mnogo %razlogov govori "a to, da ie bila zem-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
Ivan Canlar
Hlapec Jernej in njegova pravica.

"Ti, Xxi 81 ucen in poznaS postave: tole mi
povej! Stirideset let sem delal, postavil sem hi
SO, s svojim potion sem %pognojil pole in seno-
yet; cegav JIG DOM"
Crni student je samo privzdignil obrvi in je
molGal.
"Takole je torej, premisli: stirideset let
sem delal ma tenn svOjem domu; Ge tam poklek-
mes, natanko pogledas grudo, pa Dos videl, da je
moJa, pa hos spoznal mojo kri. Tudi ce pogledas
ma hiso, tie bodo v mojem imenu pozdravljala III
sta zelena okna. Kako torej misliSf'
Student ie strmel in molcal. .
Jernej je upognil hrbet globoko, naguban-
ell je cello in ie polozil kazalec ma kazalec, da bi
natanko razlozil in razkazal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Student je spoznal in razumel in Sc je vese-
10 z%asmejal.
"Jernej, tako je naredila posvetna postava:
JerneJ DO Tidal hiSo in kadar DO dozidal: gospo-
dar ma pee, Jernej cez prag: Jernej BIO oral in DO
sejal in bo Eel: gospodarju zetev in kruh, Jer-
neJu kamen; Jernej DO kosil in Jernej DO mlatil,
Jernej DO s~pravljal seno in slamo, in ko DO ma
polnil skedenj i'll podstrezje in hlev: gospodar
ma mehko posteljo, Jernej ma trdo cesto; posta-
rala Sc bosta gospodar in Jernej: gospodar DO
sedel ma zapeGku in 81 bo pail pipo in DO prijet-
no dremal Jernej Sc bo skril "a hlev in BIO pogi-
nil ma gnili stelji. Tako je naredila posvetna po-
stava. Bozja zapoved pa je naredila: trpi kri-
vico, Jernei, in kadar tie udari sosed ma desno IL
ce, ponudi mu Sc levo; in ce ii ugrabi suknjo,
dai mu Sc srajco!'
"Lazes!" je vzkliknil. bog nj naredil kri-
vice!"
(Dalje sledi.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

metrov globotine. Toda kaj je to primeri 2 dolzi-
no zemeljskega polomcra, XII znaSa Gez sest Milo
nov metrovi
Morda nam dovoljujejo dolinc, naravne pod
zemelJske jane, spranje V zemeljski skorii vpo-
gled, kako ola Je sestavljena? NajveGja razlika
med visino gore in globo6ino doline znaSa pri-
limo 5000 metrov, kar je zopet lie neznaten odlo-
mex zemeljskega polomera.
Nj nam torej mogoGe pogledati V sestavo re-
melJske skorje in doseGi absolutno gotovost o ME
mem znacaJu. Nendar je pa moe GloveSkega duha
spoznala IN izracunala marsikai. kar nam dovo-
lJuJe, ola 81 napravimo pojm U bivstvu zemeliskc
notranjosti.
Neliko geologitno delo po pravici priznanega
~ucenJaka Eduardo Suessa ina V svojem zadniem
zvezku sestavo in pregled rezultatov, Iii so bill do
sezeni ma TEN polju.
Cetudl ne pOznamO notrajnOsti Zeml.ie, je
vendar tloveSki duh obavil emo veliko in smero-
daJno delo: Pretchtal je vso zemeljsko oblo i'm do
locll memo popreGno tezo. Prvo delo V TEN
ozlru sta opravila Hutton in Maskelync V letih
INA do l1I6 ma SkotSkem. Vista drugih razisko-
valley je priSla pc drugih potih do rezultatov. XII
so sc razmeroma lie malo razlikovali. Use kaze, da
Je nasa zemlja $50 KRAFT tezja, kakor hi bila vo-
dena krogla enakega obSega.
NaJtezje kamenje, Xxi Sc nahaia V ZemcliSki
skorJl, kolkor nam je znana, pa Sc daleG ne do
sega tie teze, ker ie lie priblizno 3.5 krat tezje cd
vode. Jedro naSe zemlie mora torej imeni znatno
vetjo p%opreGno tezo.
Ianimlve pojave IA primcrjanje imamo V me-
%teorltih, V teleSih koSmitnega, izvenzemeljSkega
vira, ki nam morda bolje poiasnijo sestavo zem-
lie, kakor DO kdaj mogoGe direktno spoznati mate
RHO meme notranjosti. Ia zanimiva telesa zago-
netJe originalnosti lahko vidimo Y raznih muzeiih.
' praskem je ma primer ISL takih koSov. in STEER
kamnov mesosideritov, Siderofiroy, palasitoy in
zeleza.
Nadvse v~erjetno jc, da 50 meteoriti kakor
planetoidi Cali tudi aSteroidi imenovani), oStanki
nekakSnega planeta, cigar obezna pot je lezala
med Marsom in Jupitrom in XII Sc ie seasonal raz-
padel. Planetoidi Sc gibljejo veGinoma med
Marsom in Jupitr0m, poznamo pa tudi nekatere
med Marsom in zemljo. kolikor moGnejSi posta-
JaJo daljnogledi, TEN manjSi planctoidi Sc objav-
lJalo. NnovejSih cash so Sc Odkrili cello planeto-
idi, XII nimajo niti okrogle oblike, ampak so popol-
noma nepravilno r~aztrgani, torei gotovo odlomki,
katerih manjSi kosi pridejo vGasi Y obseg zemelj-
ske privlatnosti in padajo tedaj kot meteoriti ma
zemljo.
Precej opraviGena ie domneva, da so vsi mete-
oriti, ce tudi so pOtrografiGno (po sestayi kane
nJa) razienega ~Znacaja, nekdaj pripadali enemu
telesu, omenjemu razpadlemu planetu. MogoGe je
pa tudi, da so nekateri ostanki k~aksnega razdeja-
mega kometa. O Bielovem kometu n. pr. vemo "a
n~esljivo, da Sc je razdelil V diva della, pozneie pa
popolnoma ~razpadel. NeStevilne nebeSke ''kres-
utrinjajo, MISC mic d~ruzega, kakor kometoyi
OStanki
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

hunov. "kitajski" sluga carskega namestnika
Aleksejeva je bill V resnici major japonskega ge-
neralnega staba in ''kitajski" krGmar V Port Ar
turju, pri katerem Sc je ruski generalni Stab ma
SlaJal ma kulinaricnih posebnostih, je bill V resni-
cl Japonski mornariski castnik Japonci pa ina
Jo tudi izredne lastnosti "a ia posel. To so: zani-
t%evanje smrti, gorece domoljublje, naravna ma
darJenost. mirnOst in prisotnost duha.
kar sc tite hrabrosti in vojaSkih vrlin ia
poncev, smo Jill spoznali re V vojni Kitajsko,
obcudovati pa smo Jill morali V vojni z Rusijo.
zlastl pri naskoku ma Port-Artur, V bitki OBJ reki
ialu in takrat, ko so unicili mogoGno rusko bro
dovJe, ne ola bi sami izgubili lie emo ladjo.
SvQjo moe so Grpali Japonci doslej il svoje
vernosti. Drzavna vera 'Shintoizem" je oboze-
vanJe narodnih junakov in pradedov, torej vera
domovinske ljubezni.
Poznavalci pa so zaGeli dvomiti, ali DO ia
moe Sc tudi V naprej obstala. Velike izpremembe,
III Sc neprestano vrSe ma Japonskem, izpodjedajo
moralno vrednost naroda in s tenn tudi ~njegove
vojaSke vrline.
Znacilno je, da so Japonci pokazali Nemcem,
kaNor lett trdijo, grdo nezahvalnost. Kajti ma
Nemskem so sc Japonci najvec nauGili. Cele ia
ponske proucevalne komisije so prepotovale vso
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

iJa nekdaJ v gorece tekoeem %stanju, V kakrsnem
Je sedaJ solnce. Ce sc tope kOvine in sestavine, sc
opaza, ola sprejemajo v tekoGem staniu pline vase.
kl Jh PR ohlaJenju Zopet oddajajo.
Ma pOdoben naGin je najbrze zemlia spreiela
pine, ki Jih sedaj zopet oddaja. Re davno je INA
no, Ola Je PR vsakem vulkaniGnem izbruhu yoda
COMMA slla. Pref so misili, Ola prodira morska
voda V notranJost zemlje in da Sc pri doticaniu
z zgocim magmom eksplozivno izparuje. Ma to lie
haJvec zapelJaval pojav, da leze vulkani V blizini
mora Mledtem sc je zvedelo "a ognjenike, XII Sc
hahaJaJo dalec cd morJa. Spoznalo Sc je, da pre-
PAPA voda magmo, kar Sc ne more pojasniti $ sa.
min dotekanjem. Poleg vodne pare so Sc opazili
tudl drugi plini, ogljiGni, fluozove spoiine. potem
hiorove, zveplene in arzenikove, kar Sc vse ne
more pojasniti 2 navadnim dotekaniem morske
vode.
Suess je imenoval liz globocin prihajajoee
vode, Xxi prve prodirajo ma bell dan. iuvenilne
Spoznala sc je nekaksna zakonitost v poiemaniu
topiote vlrov. NaJprej ~ponehajo fluorove in flo
rove lzhlapine, potem slede arzenikove in zvep-
lene izhlapine, najdalje pa vztraia ~opliiSna
kislina.
Ped imenom fumeroli so znane te plinaste il.
hlapine. I%zpuhtine zvepla Sc imenuieio solfatar;
oglJlcne pamofeti. Delavnost fumerol traia lahko
Sc dolgo, ko Je prava vulkaniGna delavnost Re
davno ugasnila. Fumeroli in takozvane iuvenilne
terme (gorki studenci) predstavliaio torei le
o%slabljen vulkaniGen poiav.
Pm vsakem vulkaniGnem izbruhu Sc torei no.
mnozuJe voda ma zemeljskem povrsiu kot posle.
dica oddaJanJa plinOv nasega planeta.
20 Suessovem mnenju ie VISA morska voda le
posIedica tega oddajanja plinov. Prvotno ozraGje
ol sc toreJ morale smatrati "a prvotno fazo tega
oddaJanJa pinov. Use vulkaniGne mineraliie pri-
haJaJo IL 'globotin; juvenilni plini, zlasti vodene
pare uclnkuJeJo kot motor, podobno kakor ze Sc
v steklenlcl S sodovo vcdo zmanjsa tlak. Ia
magma (vulkanitna masa) sc pa lahko dviga ma
ava nacina; ali izbruhne skozi pretrgano zemelj-
sko skorjo, ali pa Sc M n~avzgorni poti ustavi in
povzrocl plutonitne gorovie, klene hribe i. t. d.
Mako Je 2 gradbo gorovje in uhajanjem zgoGe
imagine ma povrsje, o TEN Sc razhajaio teoriie. To-
hko Je pa gotovo, da so IL teh globoGin, deloma
Jlh prepredaje, izhajale zile, XII obsegajo drugo-
vrstne mineralije. TIE zle so v zvezi z delavnostjo
uhaJaJocih plinov, kar Sc godi zopet V gotovih
presledkih, XII sc vjemaio S fazami funerol. Tako
so nastale tudi zle in plasti rudnin in raznih spo-
i'm zvepla in arzenika. Dolomiti bi bill zadnja
posledica u~hajajoce o~gljicne kisline.
IL tega je re razvidno, da ne more geoloeiGno
raziskavanje kljub gotovi meji direktnega opa.
zovanja izhajati brez della spekulacija, XII dopol-
nJuJe lzkuSnjo, da Sc pa vendar temelji ma bogati
lzkusnJi glede ma spoznane fizikali6ne razmere,
in hipoteze ~dobivajo veliko trdnejso podlago, nego
so 10 lmeh starr fantasti6ni nauki cd uGenega
jezuita p. Kircheria do treznega Aleksandra
Humboldta. Toda "a raziskovalce bodocih genera
eli ostane Sc della dovolj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

"Tako je MANFRED! Prisel sem pred Stride
setimi lett - odkod? liz Resja, Sc mi zdi - IL
Resja sem prisel! Prevec mas je bilo, pa sem Sc
napotil dolgo je re, tudi ne SANTA Sc mi nikoli
wee, ne o materi, he o bratih in ce hi mama
zdajle prisli %nasproti, hi Jill ne pozdravil. =.
Glej, in sem priSel in sem ustvaril tisti dom
tia poglej, tia pod klanec!'
Student je pOglcdal in Sc ie zacudil.
ITO je S~itarjevo. tam!'
"Katerega Sitaria, v%prasam? Kod 81 Sc kla-
til, da he YES? Umrl je, vcerai smo ga pokopalil
JAZZ sam sem Sc ostal, roSlednii gospodar!'
Exam Sc je izgubil mladi Sitar?'
"Ozri sc, tam stOji, pred hiso; poznam ga,
ker stoji tako mosko. Bog varuj, mic hudega