Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

Nus agresivni kriticar Sc zelo trudi, da hi bill
globok has S to frazo jc pokazal najveGjo pill
tvost.
Internacionalizem, cenjeni sodrug Friedman,
jc dOslej cill, ne pa uresniceno dejstvo. lmamo
paG posamezme intcrnacionalne skupine: Inter
nacionalno socialno dcmOkracijo, internacionalen
kapitalizenl, nternacionalno katoiicanstvo. Am
pakcilj je vendar splCsna lnternacionala, vsaj V
prvi ysti Internacionala dehavstva.
lzvOite lepo Ostati pri faktih lnternacionala
delavstva Sc he eksistira V socialisticnih stran-
kah cksistirajo lie njeui zarodki. To, kar jc, sc ne
SINE zameniati 5 tenn, kar hocemo.
Mi hOcemo Internacionalo 49, V najSiIScm
znlislu Ali treba 81 je predloziti vpraSanje: kako
pridemo do ME &c tudi ne edna, ic vcndar silno
mocha ovira V nercSenih narodnih vpraSaniih. he
cato je to slna zaprcka, ker so nacionalnc kri-
vice veliko bolj pred ocmi, kakor socialne. Nacio-
nalist, HI kaze nacionalno zatiranjc, najdc vcliko
ioze pot do razumevanJa mas, kakor socialist, XII
tOlmaci sOcialne krivice.
Sodrug Friedman DO Z luGjo zaman iskal sta
vck V Prolctarcu. da mora biti dclavcc naiprci
SlOvenec in poteiR Sele socialist. TIE reel ne lczc
cna "a drugo, anlpak cna poleg drugc. Socialist.
Slovcncc i'll ntcrnacionalcc sem obcncm pa ne
emo "a drugim. Socialism me ne oyira, da hi bill
SlOvenec in slovenstvo mi ne brani. da sem socia-
list, mednarodcn socialist.
Anpak V price faktcncga nacionalnega "a
tiranja Sc poraia med masami miSljenje, da ie emo
Z drugim V nasprotju. Socialism l..cr1 rr.r'iati
Zapreke svojcga razvoia $ poti; torei mora bti
tudi reSitev nacionalnih v~praSanj njcgovo zani-
mamie.
: tenn Sc polaga podlaga resnitni lntcrnaci-
onali. : samim klicem ''Proletarci vSch dczcl,
zdruzite Sc, Jill he zdruZimo. Della jc treba ia 10.
Deio pa mora biti primerno p%otrebam in situaci-
Jam. Scdanlo situacilo nam kaie vOjna. In Z OH
rom ma to situacijo 81 moramo napraviti sklcpc.
V tel situaciji seveda lahko nastanejo i2pre-
membe. Ruska rcvolucija je bila TAXA velika IL
prememba. &c hi na primer izbruhnila rcvoluci-
ia V Avstriji in Y Nemciji, hi zopct polozaj mo-
en-" npremcnilO. Socialism pa zopet ne hi smcl
hiti slcp zanio, temvec hi io moral takoj postayiti
Y Svojc racune.
Sodrug Friedman je mcnda L mani vred pre-
prican, da ne bi mogla revoucija ne V .Avstriii
ne V NcInriji danes takoj us;anoviti socialistiine-
"a sistema. PO njcgovi tcoriii nam torcj nj zelcii
revolucije in &c hi izbruhnila, hi moral biti popol-
noma indiferentni napram njej. Kajti "vlada je
vlada in kapitalizem je povsod enak na>protnik
delavskcga razreda. - Sodrug Friedman in njcgo-
vi somisl jeniki 50 lie pozabili, ia ina prole,ariat
V enem sistcmu wee odporne moci. V drugem pa
mani, V cnem ugodneSe pogoje IA boz, V drugem
pa neugodnejSe. a dokler ne drzimo image V ro-
XII, Sc moramo prav 1.-Two intcresirati IA TO. V kak-
Snih razmerah in : kaksnim orozjem bono vodili
boz YES vpliv, kar "a imamo, pa moramo porabi-
II, da napravimo boicvne razmere elm ugodnciSe
IA mas.
To je marksisticno mi;licnje, sodrug Fried
man, in "a marksizcm 81 vsaj doslej Sc dcjali, ia
je socialisticen.
Po Vasih tcorijah moratc >cveda Marxa IL
kIjuciti; Engelsa tudi, 4 njim l.assalla in cello vr-
sto taKih precej znanih linen. XII smo ih nckIai
>mairali IN Svojc ~ucitcljc. Storitc tako. dc so pol
anariistitni nauki, XII Jill scdai ralsiriatc. res Va
Sc prepricanje. Tedaj mas ne no treba izkljuGe-
vati sami naidcmo pot.
Ali dosci vendar Sc niSmo izgubili upania,
da poglcdatc nekoliko boil pod povrsjc in spozna-
10 svoic zmotc.