Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
Bodoca drzava.

zgrade i'm urede.
Nova druzabna oblika je bila
doslej vedno rezultat dolgih bo.
jew ,polnih izprememb. Boievali
so Sc izkorisGani razredi prot IL.
korE2ujotim; vojskovali so SO
propadajoci, reakcijski prot Xvi.
sku hrepenetinr revolucijskim
razredom. V teh bojih Sc zdruzu.
jejo razliGni razredi med seboi ma
najrazliGnejse nacine V svrho, da
sc bore prot dugim, nasproti Jim
stojecim razredom: tabor izkoris.
canih je Zduzil semtertja revolu-
cijonaje in reakcionarje; tabor
revolucijonarjev je zdruzil sem
tertja izk~oriscane in izkOriSceval-
ce.
V posameznih razredih samih
so cesto razlicne smeri po razliG-
nosti naziranja, temperamenta,
zivljenjskega stalisGa posamezni-
kovega in pa celih s%lojev. Moe
vSakega poedinega razreda konc-
no je bila vedno nekaj, Sc zelo H.
preminjajotega stopala je ali pa
dala, kakOr in kolikor je memo
n~aziranje ma dejanske razmere.
njena odlocnost in obseg njenih
organizacii in njena vaznost V
gospodarskem vrvenju rasla ali
padala.
V bojih teh razredov, Xxi so bill
polni' izprememb, so razpadale
polagoma stare, re nenzdrzljive
oblike, in so bile nadomeSGene z
novimi. Nj pa bilo vedno novo. XII
Je priSlo ma meStO Starega, tudi
pravo; to hi moglo biti lie, &c hi
dobili revolucijonarSki razredi sa-
mi gospodstvo in najviSio druzab-
no prevdarnost. Kjer in koliko ca
Sa tega ne DO, bodo zmeraj napa-
Ike; pogostoma sc .je izkazalo no.
vo povsem ali deloma Skoro pray
tako nevzdrzljivO, kot je bilo pre-
magano stare. Cimbolj je priti-
Skal gospodarski razvoj, tembolj
Je bilo jasnejSe ono, kar je zahte-
val in ten veGja je bila moe
Iucionarnih ~razredOv, da potreb-
no izvrse. One uredbe revolucijo-
narnih razredov, XII so bile V mas
protju z zapOvedmi gospodarske-
ga razvoja, so razpadle in sc poza-
bile; one uredbe pa, XII so bile pO-
trebne, so zadobile nitro korene
in jih pristasi starega MISC mogli
we'd -izrpyad in iztrebiti.
Ma takseS naGin je nastala do
slej vsaka nova druzabna uredba:
takozvani revolucijski east so Sc
r%azlocevali cd drugih 6asov dru-
zabnega razvoja lie stem, da so Sc
ii dogodki ~odigravali potem lie
mnogo hitrejse in SilneiSe.
Vidi Sc, da Sc gradi druzabne
oblike ma druge nadine kot poslo-
pJa. Poprej izvrSeni naGrti ne pri-
dejo V postev. Danes torej, ozira-
je Sc ma TO izpoznanje, delati Sc
'pozitivne predloge" "a zgradbo
drzave prihodnjosti, je priblizno
pray toliko vredno in umetno, kot
ce bi pisali vnaprej zgodovino
prihodnje vojske.
Tok razvoja nj pa STEER neodvi-
sen cd pOsameznih oseb. Vsakdo,
kdor zivi V druzbi, ina manic We
eli ali manjSi vpliv. Posamezns
osebe XII sc o~dlikujejo vsled svoje
nadarjenosti ali vsled svojega
druzabnega stalisca, morejo vpli-
vati ma tok razmer celih draw
skozi celia dcsetletja. Eni da po-
spcsujcjo n%apredek $ tenn, da po-
kazejo move nazore V druzabnih
spoJitvah, ali da Jill ~poljubno az
tolmacijo Sirokim plastem l.jud-
silva, ali S tenn, da organiziraio re-
volucionarne razrede, da zdruzu-
lcJo NTH moc in povzroGe, da Sc
10 uEora3lSa 2 ozirom ma namen.
Drugi zopet s tenn, ola ovira.io ma
predck, ko Sc V nasprotni smeri IL
velJavljajo. Prvi deluie.jo, da po-
spesijo razvoj, da bolest in zrtve,
kar Jill ia napravi, zmanjsajo;
drugi, da razvoj zadrzu.iejo, da
pomnozujejo bOlest in zrtve, XII
Jh ia s seboj prinaSa. Kar pa ne
more nihte, niti najmogocnejsi
monarh niti naiglobl.ji mislec, TO
Je: Smer raZvoia dOlocoti no svOii