Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05

' nasem ~zlvljenju je vse relativno. Toko 10
tudl svoboda r%elativen pojm. &c bi bila absolutna
sVoDoda mogoea, bi bila VISA vprasanja o mjej teo-
retieno kmulu resena. Toda usolutna syoboda ie
utopia, nemogoca, nedosezna, neizyedliiva rec.
Absolutno svoboden hi bill clovek, ako bi ysc syojc
z~ivlJenje lahko uraynal povsem po svoii Volt in
lie pc svoJi volJi ako he hi nObena druya moe i'm
sila vplvala lie na ~njegovo m~isljcnjc, ne ma ME
gova ~deJanla ako bi bill vsi njcyoyi sklcpi rezul.
tah %nJegovih lastnih, lie IL MEGA samcga zaictih
predpostavk i'll ~njegovih sano V njegovi CLAW
s~predenih miselnih vezi ako hi bile niegove moci
tako velike, ola In vsakO njegovo voljo lahko urcs-
nicevale in ako ne hi bilO mixer nobene sile. Hi hi
mogla ovirati ~niegovo voljo in njegovo najvecje
ali najnIanjSe dejanje.
Ako hi bill YES neskoncni svet emo bite. Ola hi
bile vse sile, XII so sploh mogote, obsczcnc V MEM
III l ne bio nlkogar razun NIGGA, da hi mn mogel
KJerRoll zastoplti pot akO ne bi bio V tel ozivlje-
hi ncskOncnosti nobenih trajnih zakonov. temycc
bi jh duh Sveta' sam ustanavljal in DO svoii
volJi lahko menJal, tedai bi ST lahko dcialo. Ola jc
To bite svobodno.
0cividno jc taxa svoboda-edina XII hi y pra.
VEN pomenu zasluzila ime svobodc "a cloyeka
pray tako kakor "a vsak posamezni del svcta ne
niogoea. Ako so IA kateremkoli planetu katerega-
kohl osoincJa bitja desctkrat ali stotkrat ali tisoc.
krat all pa tudl mlllonkrat boil razvita, wise orga-
nzirana, mocnejSa i'll modrcjia, kakor tlovck ma
naSi zemlji, vendar ne morejo biti absolutno svo.
bodna; kajti zakonom prirode jc podvrzcno vsc,
naJvecIc in naJmanjSc, in kicr JIG zakon, tam ina
svob0da svojo mejo.
Ako 81 Glovck zamisli pravo sliko >vobode. tc-
daJ sc mora Skrciti kakor crviick vprito deistva.
da Ie tl>ti zlomek svohodc. Iii "a more uzivati. Y
primeri Z absolutno >vobodo komai nekoliko wee
kakor nicla.
Treba ST ie torcj enkrat IA vsclei >prijazniti
T. dejStvom, da smo odvisna bitja, in da 50 ncstete
nasc odvisnosti take, da ih ne moreno nikdar
skrusiti. Ab>olutn~ svobodc lie bono nikdar do
scgli, kcr jc nentOgoca: vcdno oStancmo odvisni
cd prirodnih zakonov, in doklcr bodo ma zemlii
lJudlc, o tudi cloVek odviScn od clovcka.
PovrSnim 9lavam Sc zdi, da uzivajo dandancs
%poSamczni liudic svobodo. Ce5arii. kralji, vcleka-
pltallStl - taxi Svobodni Slctniki. Gin absolutnej-
81 le vladar, tenn ab>olutnciSa jc nicgova Syoboda.
francJoZcf Je bil pc mnenju takih Judi svoboden
gospod ruski car pa jc Sc vetji. svobodneisi. Cd
nikogar nj odviscn. Francjozcf jc postal parla.
ment ma p~ocitnicc, pa "a on oziroma njegov ma
>lednIk tn icta III pol nc sklitcta. Tako &c kljub
konstituciji napravita ncoIviSna. NikoIai ic ia
lahko skliccval dunno. ker mu nj bilo trcba slusati
nlcnih sklepov, zakai tn duna je imcla lc prayicc
poSvetoralncga organa, in ce 81 je kdo kai wee
dohilSlJai, "a Jc postal cnostavno V Sibiriio. Car
Je bil veIik, ear jc bill neodviscn.
To Je ~flkclJa, Xxi 81 razpade, elm poglcda clo-
vck nekoiiko bistrcic namjo.
francJoief !" lahko napovcdaI vojno kralju
Ietru, Ill po'cln Jo Jc dalJc napovcdoval Pc vrsti,
doElcr lc MISC drug zatcli napovclovati mjemu.
Ali YES >vet We, da jc Francjozcf : svoio Waldo
rarnal lie kot pooblaIfcncc NemG;jc. Neodvisen nj
bill pred vojno, nc med voino, Sc mani jc ncodvi-
sen harol scdaJ, ko razpolaga Prussia Z niegovini
armadami III Z njcgovimi civilninli oblastmi. kar
Sc tIcc svobodc, j. vladar vclikc podonavskc dr5a-
We ubog rcvcek. Xxi vStaia IN soda kakor marione-
Ia, XII jo drugi vlcccjo ma niti.
Ali ne gledc ma 10 ic vIadaricva svoboda in
ncodvisnost prazna iluziia. Franciozef je napo-
vcdal vojno. Da jc mogla n~icgova napovcd inc
II voJno zapraktifno poshedico. pa nj bilo odvis-
no 9d NIGGA. anIpak cd vsakovrstn:h drzavnih IL
redb. cd zakonov, cd militaristiGneg aparata. a.!
roJaskIh priprav, napoSled pa cd ljudstva same