Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

va avtomobilSka tovarna V Oct
roitu. Glasovita je pa cato, ker L
ma Ford sijajen talent "a rckla-
mo in JIG V tenn oziru posekal mar
sikaterega mnogo vetjcga denar-
mega magnata. Ford razume, da
je prvi pogoi uspesne reklamc
elm sirSa se~znanitev Z obcinstvom.
V IT, namen ~sluzijO sploSno ogla-
81; V Gasopisih sc oglaSa, pc cest-
nth zeleznicah, po kolodvorih, pc
letakih in lepakih i'll ma razne ma
cine, XII 81 Jill nanovo izmisljajo
anonGni cksperti.
Ampak reklama je mnogo uspe-
SnejSa tam, k.jcr ne kaze narav-
most svojega pravega lea. Kdor
iSce kaksen precinct, Xxi bi ga rad
kupil, pOgleda med oglasc; am
pax c~itatelj, Xxi ne misli ma kup-
cijc ,pogleda oglas lie SlucajnO IL
radovednoSti, ali pa ce Sc tako
vsiljuje njegovim Deem, ia ga ne
more prezreti. In tedaj 81 misli:
"Eh, reklama!'
Use kaj druzega je, Ge sliSiS GO
WORTH o blagu ali o fabrikantu ma
TAKEN mestu in na tax nacin, da
ne misliS ma reklamo. To jc raz-
umel Ford, in cato ie skrbel, Ola
Sc je neprenehoma raznasalo ME
govo line, a vendar tako, da. Sc nj
blesGalo V Samih oglaSih in da nj
bilo navideZno niti V zvczi z ME
govimi kuptijami. In TO Sc mu .ie
nvrstno obneslo. Njegovo podjet-
je je ~uspevalo in Sc razvijalo IL
malaga V veliko in IL velikega V
velikanSko, III Sc Sc vedno r~azvija
kot prava siika modernega indu,
strijalizma i'll kapitalizma.
o p~ostanku in razvoju njegove
druzbe porocajO:
Lcta 1903 je bila or~ganizirana
Ford Motor Company. kakor V
mnogih slucajih je bill tudi tukaj
zacetek skromen. Avtomobilska
industrija je 5ila takrat Sele Y
razvoju; vendar pa je druzba ze
prvo leto svojega obstanka izgo.
tovila l70S avtomobilov. Cd tega
leta nanrej pa j. nepreStano ma.
predovala, in STEER cudovito hi.
tro. Naslednjc Stevilke nam ka.
zeio, kako Sc jc druiba razvijala
cd le;a do leta.
Leta 1905 je izdelala in rape.
Gala 1895 avtomobilov: potem |
1906, 1899; 1907. S423; 1905
sos. Lcta 1909. pa Sc .ic pritcla
v%elikanska mnoIitev, XII sc je Use
doslej nadaljcvala. Leta 1909. SC
ic izgotovilo re l0.607 avtomobi
low, leta 1910. 1864, 1911. "a,
52S, 1912. 7s,440, 1913. s 500
1914 24S.30I, lcta 1915 30S,2 1;
i'll |. 1916. 533,921. Torej zadnjc
leto je prekorscilO pol miljona
Ia tekOce lcto bodo izdelali goto.
yo 100000 avtomobilov. Kakol
vse kaze, pa he DO to niti zado.
stovalo.
Da 81 more clovek prcdstavlja.
ii, kOlike mnozinc posameznih ko,
madov Sc porabijo pri tel indu
striii. navajo porocilo natancnc
stevilke IL |. 1916.
Ia 533,921 avtc~lobilov SC DO.
rabi: Diva tovorna vozova ma me.
see vzigalnih kinney (spark
plugs) jekla "a Obod (body) ce,
lih 255,000 ton; ZINE "a sedcze
12,261, 40 funtov; IA strehe pr
avtonrobilih 57,722.50O kvadrat.
Nth ccvljcv guminatega blaga
kOles in gum obroccv 1863. 60.
in ravno tOliko svctilk {; "a osi L..
43o,2OO cevlJev Jckla posebno "a
to izdelanega; cevi "a izpuhtenjc
dina 2,0S5.OOO ccvljev; sip 1875.
600 k%vadratnih tcvlicv; mcdeni.
lie 100000 funtov samo V radi.
atOrjih; bakrenih cevi IA tc radia.
torje &C, 1000 900 t~evljev.
To je samo majhen del cd vse.
ga, kar Sc !ie potrebovalo, vendar
pa zadOstuje, da 81 moreno pred.
staviti ogrOmne mnozine drugega
m%aterijala. Pripomniti je sc tire.
ba, da je vsake tri r zapustil pc
ell Wax 5 80 tovornimi vozovi
Fordovo tovafpO in da seize rabi.