Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

pisatelj, kako je ma edni racionalni nacin mogoGe
reSiti balkanski problem.
Kdor pazno precita ia Glanek, spozna, da Sc
Milkicevi argument popolnoma vienajo $ tistimi,
Xxi Jill vedno naglasa 'Proletarec." In viemajo Sc
tudi z Maori socialistiGnih strank ma Balkanu.
Clanek tudi kaze, da sc balkanSki sodrugi -
med katere spadajo V Sirsem pomenu tudi iugo-
slovamski socialist V Avstriii - reSno baviio $
TEN vpraSanjem. Nj torej res, kakor bobnajo ne
kateri ~utopisti, Xxi imajo O socializmu somnambuli-
stcne nazore, da odhaniajo balkanski socialist
TAXA v~prasania sploh, GeS da so to nacionalna
vpraSanja, XII Sc baie socializma ne tiGcjo. Sodru-
81 ma Balkanu predobro vedo, da je od razumnc
reSitve teh ~vpraSani v veliki meri odviScn uSpeh
socializma in socialistitnega della.
Socialism sc mora uresnititi ma zemlji. To je
pa zelo pisan svet, ma katerem ~prcizkuSa priroda
vso svojo iznaidljivOst, da ustvari elm wee oblik,
elm wee raznoliGnosti. Zivlienje ma TEN planetu
je pestro, in nj ne opisano ne ozna6cno $ tenn, ia
Sc povdarja nasprotie med delom in kapitalom.
Socialism tudi nikdar nj trdil, da je razrcdno
v~praSanje edino ma tenn Svetu. As~tronOmija in so
cializcm ma primer gotOvo nista V nObeni odyiS-
nosti drug cd drugega, pa vendar ina aStrono-
mia sauna Stevilna Sc nereSena vpraSanja.
Socializem nj niti sam sebi eli on ie lie sred-
stvo IA viSje ellie, "a lozii, u%SpeSneiSi razvoj in
napredek GioveStva. Kadar DO socialism pc vSem
svetu popolnoma ur~esniten, tedaj Sc preneha So
cialistitno gibanje, ker ga ne no wee treba. No
" WI Sbu M j. ~ w ~ ''
novimi, viSjimi cilji, kajti clovcSkega s%tremlje-
MIA ne bo krai, dokler bo kaj c~lovcstva.
Tudi socialiSticna druzba pa ne BIO c%noli6na
kakOr ogromna kaSarna, ampak nicna pcStrost bo
Sc velko vecja v~praSanjc kruha ne DO memo
cdino niti ne njeno glavno vpraSanje; kadar DO
socializem dodobra utrjen, tedaj ne bo kruh ia
korekOG sploh nobeno v~praSanje wee, ampak lie
kos normalnega upravnega della.
Kruh je danes veliko vpraSanje, ker ie druz-
ba tako nerodno in nezmiSelno organiZirana, da
prav tisti ne dosezejo Zadostnega kruha, XII ga
sami pridelujeio. Socialism ina zgodovirSko
nalogo, da resi- to vpraSanjc. To ga pa ne della
slepega, ola hi smatral kruh "a edino v~praSanie
sveta tudi ne zahteva cd svojih ~pristaSev in bo-
~jevnikov, Ola bi Sc brigali edino in izkliucno "a 10
vpraSanje. Kajti socializem je stvar razumna. ne
pa nezmisla, a bio hi nezmiSelno zahtevati od jul
di, da maj prezirajo, kar reSnicno obstaja.
To bi bio temboli nezmiselno, ker SO ma sve-
tn reel, XII leze ma poti socializma kot nerodnc "a
prckc. VpraSanja, XII Hama ma sebi MISC razredna,
so vendar Spojena : socializmom, bodi'i ola "a
oviraio ali pa pospeSujejo. Med tistimi, XII mu de-
lajo napoto, je narodno vpraSanje. &c &c ne bi BIZ
10 ME druzega, je "a socializem vazilo TO, da "a
slepliujejo ~ncresena nacionalna v~praSanja oi
mnozic in jim braniio spoznati globlje lezecc So
elaine probleme. NereSena narodna v~praSanja 80
pa tudi element vecnega vznemirjanja, vecnO IL
grozavanje nOtranjega in zunanjesa miru, torej
silna zapreka socialnega napredka in reSitvc So
clalnega vprasanJa.
Socializem Sc torej mora baviti 5 tenn vpra-
Mi Sc V svojem laStnem intercSu, cato da
81 napravi presto pot, da pospcSi svojc delo III
svOjo zmago. Socialism mora gledati, da Sc re-
Sio la v~prasanja kolikor mogocc v %njegovem uni
stu; cato ne Sine gledc ma take reel ostati indifc
renten oh strani, ampak mora aktivno posegati v
ia vprasanja; drugace pada mani odgovornost,
&c sc r~eSujejo ~problemi prot %njegovim interc-
som.
Tudi narodmo v~praSanjc Spada sem. Narodl
so ma svetu to Sc he. da tajiti. kdor poskuSa to
utajiti, nj modrijan, ampak nOrec. Narodi bodo
tudi V socialistiGni druZbi Sc ma svetu. Ne vem",
kaj BIO Gez million ali cez pet miljonov let TAXI
katcri smemo priGakovati uresniccnjc socializma,
ne pretopG vse rase V emo, da ne izgncjO vsi je-
ziki razun enega, da ne dobi ESparantS ali lido
~svetovnc veljave, da ne bodo pozabljenc vsc ma
rodne tradicije in sege.
To tudi nj mic hudega i'll pravzaprav jc cud-
no, zakaj so nekateri kosmopolitski fanatisti la
ko n~esrecni, ker nj ma svetu vse skupaj lie en-
narOd. Ravno tako hi sc moral Gutiti %ncSreGnc,
da ne obsega VISA botanika lie enc edine travc in
VISA mineralogija lie enega edinega kamna. Nesrc-
ca hi V TEN, Ola je ma svetu mnogO narOdov, ann
pax V TEN, da Five harodi V raZmerah, XII ovira-
10 njih sporazum i'll omogocujejo, da sc izigrava
narod proti narodu, Z drugimi bescdaIni, da 50
narodna vprasanja %neresena.
Seveda je zelo enostavno reel: "Narodna
nekaj receno, mic pa nj %storjeno. Gin mani sc bri-