Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-02-23

ju, pcrtraukimas dfplomatisku ry-
Siu su Vokietija ~ to pase&rnes
dar nepriejo gallo. Oar Wis nezi-
MIA, kas is to- gall uzgimti-kare,
ar susitaikymas. Xxi Siol nei vie
nos puses laikraSciai apie susitai-
kyma, kadangi ta tik nusilenkisnt
galima atsieiti, nekalba, mes nei
viena puse nusilenkti nenori. Bet
tas nereiSkia, kad katra norS puse
kares noretu. Kares nieks nenori.
Suvienytos ValstijoS karen ne
prisirengusios, @ karen nuc seniai
p'; ,irenguSios Vokietijos karlskos
pajiegos visos uzimtos kitur, prizes
Amerika mazai ju Pastatyti il gale
tu. Todel ir Vokietija kares BIZ
iosi. nors vokiSli laikraSciai ir vo-
kiski valdininkai net per garsiai
Sukauja, kad jos nesibijo. Suka-
vimai vienok tai dar ne kare.
Visoki laikraSciuose garsinami su-
man5aai tai dar lie karirmenes
organizavimas, tam reikia ko kito,
bet ne sukavimu ir statymo visc-
kiu sumanymu. Sumanymu 81
Amerikos laikraSciuo5e paduoda-
ma daug. LaikraSciai uztikrina,
btIk buves ST ienytu Valstiju pre-
zidentas Roosevelt nori karen ISL
kisti If pasipSti kariumene pa
gelbon talkininkams, nors TO val
dzia daryti visai nenoretu. Roo
sevelt, kaip garsina laikrasciai,
i.Jri apsieiti visai be valdzios pri-
tarimo ir pagelbos. Jis mano SUI
organizuoti ir apginklUoti liuosno-
ritz kariumene is kokip 100000
kareiviq ir pats nori ia nuvesti
pagelbon talkininkams Francuzi-
jon. Jeigu valdzia trukdytu orga-
nizavimq tokios kariumenes SUI
wicnytose Vaistijose, tan jis mano
ia organizuoti Kanadoj. Bet vi
sas tas sumanymas labai panasus
/ paprasta laikrastininkq fantazi-
ia, kuria jie vien Roosevelto var
du pridcngia Juk 100000 liuos-
noriu kareiviq apgyninui viso
krasto S. Valstijq valdzia neisten-
gia nainieje surinkti, tai visai ne
galima tai padaryti privatiskam
zmogui, kuris butu priverstas sa-
vo fantastiska liuosnoriu karime-
ne orgamzuoti svetimam kraste.
Butu tai privatiSka kare privatis-
Kos kariumenes, kokios jau ME
kur nera ir butt negali. La!kai,
kuomet valdonai, kaip tai dare MA
ii vokiski kunigaikSciai pasipelny-
mui, IS savo pilieciu organizavo ka-
riumene ir ia uz pinigus parsam-
dydavo kiekveinam mustiesi NORM
clam, jau seniai praejo. Siadien
kares veda tautos, jq valdzioS, bel
ne privatiski zmones. Jeigu Roo
sevelt ir nuvaziuotu su pora TUX
stanciq ..zuosnoriu is Amerikos
b4tu tai neverta mineji-
mo, permenka pagelba, kuri talki-
ninkams pergales atgabenti mega
letl. Ir karej 1871 m. buvo Io,ooc
amerikonisku liuosnoriu, be abeJo-
mes suSidedanciu is Americas fran
cuzu, bet ir su ju pagelba fran
cuzai prizes didesnes vokieciu pa
Jiegas atsilaikyti negalejo. Turbut
ir Roosevelt nesurastq savo pri-
vatiskai kariumenei daugiau liuos-
noriu, mes kas norejo karej tai
kininkams padeti, tie jau pirms
karen iSkeliavo su Kanados ka-
ritmene. RePcia todel manyti, kad
SD tuom fantastisku padejimu tai
kininkams Roosevelt neiko neturi
Cali talkininlai sulaukti Anne
rikos militariskos pagelbos, bet ne
privatiSkos,-jeigu kiltp kare Su-
vienytu Valstiju su Vokietija, nor:
Suvienytos Valstijos ir nenoretr
~siusti savo kariumene Europon
Nieks pradejes kare, negali ispe-
ii, kur il gall iSsiplatinti if kul
gall pasibaig,i. Zinc tai gerai il
vokieciai, todei jie visokioms pa
slaptoms intrigoms, gi1ndydam
maistus kainyniSkuose su Ameri-
=