davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

Jos isleido karsta atsiliepima
prize visos Rusijos gyventoju.
JOS kviecia vfsas moteris per
kova su vokieeiais ginti Rusiios
fanmeta laisve. Jos primena tik-
Flems kareiviams, kad jie nieko
ant tronto neveikdami, prailgina
kare lr kad kiekviena tokia diena
atslelna Rusijai IS milijonus do
LARRY. Dalis sito atsisaukimo
tskamba sekanGiai:
JUS [kareiviail edate savo sa-
h. Ar jus zinote, ka tai reiskias
Ar JUS zmote, kad pasAutine vii
It's VISTA musu sirdyse ir kad
mes, silpnos moterys, iseisim, kai
tlgrai, grnti musu namus, musu
varkus ir Rusijos laisve9 Beda
lums, jeigu JUS uzsitarnausite
ant musu nemalones! Beda ir
lums kittens, kurie esate karei-
vial is vardo, bet Judosiais is
savo darbu, kurie iarduodate
RusiJa prieSui! Zinokite, kad
greet ateis laikas, kuomet iums
bus geriaus stoti prizes 1esimys
durtuvp, negu prizes viena tigre
-RusiJos motina ir prizes pra-
keikima, kuri j ant jusu galvu
mes!
JUS, kurie norite kares "bc
uzgroblmq ir kontribuciju', bet
tikites dones nuo savo locnos
tevynes miestu m suedate, (su-
valgote) savo sali, saugokites
If i laika igykite proto. Jusu
tdutq Drolybe yra juokai ju-
su priesui, kuris Car laiko uze-
mes musu zeme. Pakol ius ne
zengsite prizes priesa, pakol nej-
eisite jo miestus ir sostines su
plevesuojanciomiS veliavomis ir
pakol savo durtuvais nenuversi-
te Wilhelmo sosto, mes neture-
Sine jums kito yardo, kaip tik
varda bailiu, isdaviku ir Judo
sip.
Mes, jusu motinos, zmonos
ir seserys pripazistame tiktai
viena partija-laisve ir garbe
musu didziosios Rusijos. Mes
zinome tik viena platforme-
musp tevyne ir musu namus ir
mrsu vaiku ateiti. Pirmyn ant
preso! Mes ateiname savo gy-
vast atiduoti Sale jusup
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
iNURAMINO ANAR-
CHISTUS HELSING-
FODcE
FORSE,

Helsingforsas, Finliandijoj,
birz. "a d.-Sita miesta paliuo-
savo pagalios nuo anarchistu pa
vojatls. Tulas Jean Boldt, anar-
chistu lyderis, susirinko aplink
saves apie 400 is visokiu pries-
tikybiniu fanatiku, pabegusiu
kriminalistu ir kitokiu neramiu
gaivalu If pradejo seimininkau-
ii. mieste. Pasakes kelias ugni-
mes prakalbas, Boldt su gauja
savo palydovu uzpuole ant Nj
kalojaus katedros lake dievmal-
dystes If apreiSke, kad katedra
yra paimta if paversta "Bedi-
nuju maldnami." :
Nienas is Boldto pasekeju, is
mestasai is popp, uzsilipo sa-
kyklon If pradejo rezti baisiau-
81, kaip telegramas sake, svent-
vagiska, blevyzgojanti pamoksla.
Antrytojaus anksti ryta simtas
milicistu uzpuole ant katedrq uze-
musiu anarchistu. Boldt'as kvie-
te savo pasekejus iSskersti mi
licistus. Prasidejo zianrus ram
ka-rankon muSis, kuris uzsibaige
anarchistu sumusimu. Katedra
pusetinai sugadinta; durys liko
visai sunalkintos.
Boldt'as pabego slaptai, mes
zmones reikabavo, kad il nulin-
cuotu.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

dalis. Dabartini dal, ~s stow
galima skaityti, kaipo stow be
vilties.
"Nelaimingos aplinkybes krau-
nasi viena ant kitos ir valdzia,
apie kurios gerus norus niekas
neabejoja, pradeda klupti po sum
&ia nasta, kuria prisieina nesti.
"Klausimas. ka zmones mano
apie kare? Atsakymas yra-'
lieko nemano Jie nustojo vii
ties laimeti."
Taip pasakoja tasai neutrales
sales keliauninkas thet jis yra
nelvardintas ir todel gall butt
toks, kuriam rupi paskleisti nusi-
minima ir tarp rusu, ir tarp
talkininku).
W tai francuzu amunicijos
minister's Thomas, kuris da-
bar grlzo is Rusijos, sake:
"Dabartinis Rusijos padejimas
'privercia name kalbeti su di-
dziausiu sargumu ir diskrecija,
bet as skaitau Rusijos padejima
daug pasigerinusiu, nors neku-
riais atzvilgiais dalyku stovis
yra pavojrngas. Revoliucija vie
nok yra pavykusi."
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

-Austrijoj, kur buvo gimes as
trus krizis, senas ministeriu ka-
binetas rezignavo, o, jo vieton Sill
tverta aiaujas. I ii JENA If vie
mas lenikas. Norvegija Wis lab
jau nerimsta delei submarinu
kurie skandina jos laivus. Tas
pats yra ir su Argentinos res
publika, Pietihej Amerikoj
Ateina ziniu, kurios pranesa, kat
abiejose sitose salyse kalbama
apie pertraukima diplomatiskr
rysiu su Vokietija.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
VEL LIETUVIQ
IR LENKU UNIJA?

Zingeidu telegrama paduoda
Z hicago Daily Trib un e
,nuo savo specialize koresponden-
to is Stockholmo, Svedijoj. 10
turinl cia paduodame, O ka reik
apie il manyti, apie tai pakal-
besim kitu syk. Telegra-
mas yra sekantis:
Stockholmas, birzelio 20 d.
Koalicijos (susivienijimo) impul-
sas tarp senoves neprigulmingu
If pusiau-neprigulmingu slaviSku
krnigaikStys Rusijos vakaruo-
Sc yra naolatas ir zenklyvai~~vy-
stosi ir aiskeja.
"Austrijos Lenkija isrodo ly-
deriu sitoj politikoj, o Lietuva
energiskai seka antroj vietoj.
Veliausis sito impulse al ;irei-
skimas siulo aliansa (susivieni-
jima) is liuoso moro, kuris turf
lvykti po kares-ir greiciaus for
mole gero savitarpinio susipra-
timo, negu formalisko akto tarp
Lenkijos ir senos Lietuvos XIII
nigaikstystes.
Visos politiskos lenku partijos
dabar sutiko su rezoliucija, kuri
vardu visos lenku tautos pripa-
zista, kad Lietuva jau pasieke
toxic laipsnio, kuris duoda jai
teise likti neprigulminga vies-
patija ir jie Qenkai) tikisi, kad
Lietuva atnaujins tradicionali
aliansa (susivienijima) su Len
kija.
Lenku Soclal-demokratu par
| tia pripazista tokia rezoliucija
su pataisymu, kad santikiai tarp
Lenkijos ir Lietuvos bus iSris-
| ii slaptu balsavimu konstituciji-
niuose seimuose VarSavoj ir Viii
niuje, kuriedu yra senoviskomis
tu dvieju viespatiju sostinemis.
"Visas Sitas reikalas yra vie
mas zingsnis pirmyn prie ikuri-
mo Baltiko-Juoduju juriu kon-
federacijos-to projekto, kuri as
aprasiau savo telegrame birze-
lio 3 dir toksai dalyku stovis,
kaip rodosi, issklaido gandus,
buk naujoji Lenkija noretu pri
jungti Lietuva prize Baltgudijos."
Toliaus sisai korespondentas
aprasineja sunku padejima Len
kijos po Vokieeiu uzdmimu.
zalios medziagos stoka If fabri-
kai todel sustoje. Daugelyj vie
tu fabrikai isgriauti. Lodziujc,
kuris yra didziausis isdirbystes
centras visoj Lenkijoj, viskas
apmire, nes vokieciai isveze is
fabriku masinas If paeme meta
Ia.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

kas netrukus zadalna siusti mus
laukin, greiciausiai Minsko SEX
toran.
A social ted Press kores-
pondentas, aplankes kazarmes
prize Torgovaja Gatves, Petro-
grade, pas vartus rado melyna-
ke sarge kareivio bliuzoje, trum-
pomis kelinemis, zalia kepure,
paprastais juodais moteriskais
kojiniais (pancekomis) ir dai-
liais ceverykais. Sta sarge bu-
vo Maria Skrydlos, buvusic
Baltijos laivyno komandieriaus
ir jureivystes ministerio admi-
rolo Skridlovo dukte. Vidujc
buvo keturios dideles miegyklos.
lovos be naklodu, uzklotos sto-
rails kareivinais plosciais. Kie-
me 800 merginu, daugiausiai tarp
18 If rs metu amziaus,
sveikos ir daugumas grazios, mu-
stravojosi. Jos turejo trumpus
plaukus, arba ir visai galvos bu-
vo nukirptos. Jas mokino Voly-
niaus pulko vyras paaficieris II
jos marsavo zqsele.
Komanduotoja leitenante Bic
karev iSaiSkino, kad didziuma ka-
reiviu yra is augstesniuju svieti-
mo akademiju, ar antriniu mo-
kyklu; prie ju yra kelios kaimier
ties, dirbtuviu darbininkes il tar
Mates. Priimta kelios vedusios
moterys, bet tik bevaikes. Ko-
manduotoja pasakojo:
Mes uzlaikome griesta prizes
revoliucine kariaunos discipline,
atmesdamos naujq kareivip savy-
valdos principa. Neturedamos
laiko laipsniskal ptipratinti mer-
ginas prize sunkenybiu, nuo pat
pradzios ivedeme spartaniskaji
rezima. Jos MEGA ant lentu be
jokio paklodo,-tokiu budu, pra-
SalindsmosA yis; ssasilpnaslas tuo-
jaus. Maziausias prasizenglmas
disciplinai yra baudziama prasa-
linimu.
"Gvardijos rupinimo korpusas
parupina paprastu kareiviu mai
sta. Mes keliame 4 val. ir mus
trus darome kasdier nuo 7 Xxi
II val. ir nuo I Xxi 6 val. Mer-
ginos turi raiteliu karabinus, ku-
rie yra penkiais svarais lengves-
nj w pestininku karabinus. Mu-
su pirmutinej parodoj as papla-
Siau, kad ia, kurios motival men
Xxi, zengtu pirmyn. Tx viena
is5jo priekin, bet veliaus pasiro-
de daug tokiu, kurios sunkeny-
blu nepakele.
"Mes pilnai esame o{iciales ir
jau irasytos pulku surasan. Uni
formas ir daiktus suteikia kares
ministerial, kuriai mes isduoda-
me apskaitas ir pranesimus.
Vakar Petrogrado karinio apskri-.
clio komendantas perziurejo mus
AS esu isitikinusi, kad mes pra-
ir iSreiske savo uzsiganedinima.
nesime vyrus kovotojus."
Paklausta, kaip vyru kariauna at
sinesa, pulkininke Bickarev pasa-
ke, kad tik Volyniaus pulkas, kuris
revoliucija vede Petrograde, tik-
raj yra prielankus.
Pulko rastininke yra p-nia Bar
bora Rukovisnikova, redaktore
lakrascio NJ o eris ir
E k o n o mi ia il autore kelip
geru trumpu pasakaiciu.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
MOTERU PULKAS RUSU
ARMIIOI.

Du kartu suzeista oficiere mer-
gina Viera Bickarev sutvere mo-
teru pulka oficialiai vadinama
"Mirties Batslijonu." sitas pull
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
KVIEcIA LAIKYTIS
RUSIJOS.

Petrogradas, birz. IS d.-Lai-
Ike visos Rusijos Darbininku if
Kareiviu atstovu konferencijos,
kuri yra laikoma Petrograde, ka-
res minister's Kerenskij pasake:
"Kol as Naikau kares ministe-
rio ureda, as neleisiu armijai pa
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
Is Kares Lauko.
BETvARKE RUSIJoJ
AUG.A.

Stockholmas, birzelio 10 d.
Us pranesimu James O'Donell
Bennett, Chicagos Daily Tri-
b un e korespondento). Streikai
ir uzpuldinejimai bel zmoniu pie
Sinai platinasi po visa Russia
Finliandijoj kareiviai daro, kq
jie nori. Turtingesnieji Petro-
grado ir Maskvos zmones bijosi
isvaziuoti ! vasarnamius, mes
tuos vasarnamius tanisiai uzpuo-
la plesikai.
Petrograde 10000 darbininku
nedirba; pranaSatljama, kad j DIV
savaiti laiko virsinineta skait.
line isaugs Xxi 100000.
Popierinis rusu rublis nupuo-
lie Xxi 20 centu amerikoniskais pi-
nlgais (pirmiaus, prizes kare jis
buvo 81 centu). Svedp agentai,
sugrlzusieji is Rusijos, perserg-
sti Svedijos biznierius, kad ne
kredituotu rusams ebiznieriams,
mesa Rusijai gresiai kontr-revo-
lucia, kuomet sta kontr-revo-
lucia prasides, tai esq Rusijoj
Kills anarchija ir sails nusiban-
krutis. Pramones ir isdirbystes
stovis yra toks netvirtas, kad
niekas nenori uzimti pramones
ministerio vietos.
Vienas svedu temytojas pasa-
koja, kad esq Kerenski daro Wis
ka, ka tik jis gall, kad ivesti
tvarka, bet tam darbui reikia
milzino ir ivesti dabar tvarkos
ir organizacijos tiesiog negali-
ma; bene tik vienas graftas da-
bar yra Rusijoj suorganizuotas
Gelezinkeliu minister's Nekra-
SOW sake sitaip: "Dalykp stovis
yra nepaprastai sunkus If pavo-
Jnglausia rusu revoliucijos va
,,landa artinasi. Russia priejo
prie kryzkelio. Lake ateinan-
clu kelly savaiciu Rusijos liki-
mas turi butt nulemtas. Jeigu
visa sails neparems valdzios If
neprisides prize jos ivedimui tvar-
kos, tai as nematau, kaip galima
butp is prapulties issisukti." vi
81 kit rusu ministerial taip pat
yra susirupine.
Net ir social-demokratai pra-
deda suprasti visa pavoju, kuris
Rusijai gresia. Pravda, nau-
Jai lsteigtas rusq social-demo-
kratu organas, raso sitaip: "Eko-
nomiskas sales padejinas yra
isires. Senoji tvarka yra SUI
grlauta, nauja tvarka dar ne
padaryta. Jeigu taip els ir to-
l1aus, tai mes neturesim nei duo
nos, nei batu, nei kuro, nei ge-
lezlnkeliu judejimo, nei metalu,
nei kredito. Vienas miestas ka-
riaus su kitu uz anglis, arba pc
troleuma. Kad isvengti pilno
sunykimo, reik nauja tyarka su-
budavoti."
Vienas patiketinas neutralis-
kos Sales pilietis, sugryzusis ne
senai is Petrogrado, taip paais-
-ino savo ispudzius, kuriuos jis
|lgijo Rusijoj budamas:
"Dldi Rusijos Sails aklai yra
nesama prazutin. Sunisimas pc
reina / chaosa (pilniausia be-
tvarke). Rusija stow prizes an
tra revoliucija, kuri bus didesne
.uz pirmaja. Sta antroji revo-
lucia bus zerlklu tragedijos, ku-
ri gresia Rusijos issikaldymu j
!
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
Dideji Kare.

Il
karaliui tevoliucija If buvo ISL
steiges atskira valdziq Saloni-
kuose.
Dabar praneSama, kad Veni-
zelos sugrlzo Atenus ir ka-
ralius pakviete il uzimti premie-
70 vietq. Venizelos, kaip pra-
nesama, mano susaukti parla-
mentq ir pasiulyti jam, kad Gre
kija, oficialiskai prisidetu prize
talkininkq ir apskelbtu kare cen
tralinems viespatijoms. IS to
butu zymi talkinInkams pagel-
ba, mes Grekija apie iris me-
nesius laiko gall pastatyti apie
400 tukstanciu kariumenes.
| Vienok is kitos puses, nereik
manyti, kad talkinrnkams viskas
els slidziai Grekijoj. Nuversta-
Isai karalius turi nemaza salinin-
ky tarp buvusiq ministeriq r
armljos tarpe. Jie ramiai nese-
des. Ana dien jie padare didele
demonstracijq Atenuose ir tai
kininkai, bijodamiesi didesniu
rrauSiu, vef iSsod;no savo kariu-
meme Atenuose. Bet, kadangi
milziniska Grekijos zmoniu di-
duma neabejotinai talkininkams
prita-ja, tai galima tiketis, kad
Venizelos sugebes netrukLs tvar-
ka ivesti.
| Is Rusijos ateina
Rusijos nemazai ziniu, bet
Revoliucijos JOS yra priestarau-
begis. jancios. Sulyg vie
MI nuomones Rusi-
ljoj viskas gerinasi ir esa gall
ma tiketis, kad Russia netrukus
persirgsianti savo revoliucijine
Iliga. Sulyg kitty nuomones Ru-
sijoj betvarke esa auganti ir vi.
jsai saliai gresia didelis anarchi-
jos pavojus. Visu situ priesta-
raujanciu zinip ir nuomoniu ne
sugaudysi.
Vienok galime tiketis, kad ne
trukus mes turesime patiketinas
zinias apie dalyku stow Rusi-
ljoj. Jas galesime suzinoti is
raporto Amerikos misijos, kuri
jau baigia savo pasiuntinyste
Rusijoj ir netrtikus girls atgal
Amerikon.
Sulyg privatisku pranesimu
Americas misija dave aiSkiai SUI
prasti Rusijai stai-ka: "Jeigu jus
kovosit su Vokietija ir toliaus,
tai Amerika is savo pusIs pa
gelbes jums ir pinigais II VISA
Ikuom kitu; jeigu 81 JUS nekovo-
site, tai Amerikai bus reikalin-
lgi pinigai kur-kitnr." IS to ga
lima suprasti, kad jeigu Ameri-
kos misiia, pargrizu' Washing
tonan, rekomenduos valdziai.
kad il duotu Rusijai didesne
paskolq, tai tas Jenkins, kad
sulyg Amerikos expertu nuomo-
mes Rusijoj dalykai eina geryn
jeigu 81 Amerika atsisakys duo
ii Rusijai paskolq, tai tas bus
zenklu, kad Amerika yra nusto-
ljusi vilties susilaukti is Rusijos
kokios-nors rimtesnes pagelbos
sioje kareje.
Rusija tuom tarpu rengiasi
prize savo Insteigiamojo Susiva-
ziavimo, kuris nustatys tolimes-
inc Rusijos valdymosi tvarka.
Belaukiant Sito susivaziavimo,
kuris zada ivykti dar sia vasara,
meginama likviduoti senasias
istaigas, mes ju vieta lures uz-
init naujos istaigos. Taip, sio-
mis- d;cnomis Darbininkp ir Ka-
reiviu Atstovu Taryba isnese re-
voiiucija, kad dar begyvuojanti
seno parlamento butai-duma ir
lciesorystes taryba-butu panai-
kintos, kaipo dabar jau bereika-
lingos.
Wis daugiau tautu iSreiskia
no.a atsiskirti nuo Rusijos, arba
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29
Metal XXVI

fopos frontp paskutine savaite
pasizymejo stipresniu veiklumu.
Vokieciai ST. dideliu rtimu bu-
vo atakave francuzus isilgai Che
min des Danes, ant fronto tarp
Crayonne ir Laon, bet francuzai
praneSa, kad didesne dalis situ
atakp sutirpo frascuziSku ka-
nuoliu ugnyje. Ant fronto tarp
Reims ir Crayonne per keleta
dienu ejo nepaprastai smarkus
kanuoliq musis, kas porodo ne
abejotina zenkla, kad talkinin-
kai rengia sau dirva prize nauju
uzpuolimu.
Anglai po toxic pat
a. prisirengimo uzpuo-
le vokiecius apie-
linkese miesto Lens
If paeme prieSakines vokieciu
llnJas apie pusantros vlios il
gio; keletas simtu vokieciu taip
pat pakliuvo nelaisven. Sioje
yietoje muSiu frontas eina tuo-
jaus j vakarus nuo miesto
Lens ir anglai, kirsdami tai is
siaurines puses, tai is pietq, nori
il apsupti.
Vokieciai pradejo griauti va
karine dali miesto, kad padarius
platesne vieta savo kanuoliu ug-
Mai. Tas lyg nrrodytu, kad vo-
kieciai nemano lengvai pasi-
traukti is to svarbaus miesto if
galima laukti muSiq uz kiekvie-
no namo apvaldyma. Vokiecia;
from tarpu neslliauja baigti
grove savo kanuolemis garsiaja
Reimso katedra.
Nedaug ziniu atei-
Rusai atidaro ma apie kariska
ugni. veikima ant rusu
frontu. Rusu ar
nijos dar toll grazu. nera susi-
tvarke. Sulyg Amerikoskos mi
sijos nariu praneSimo, arti .puse
rusu armijos pritaria smarkiam
veikimui prizes vokiecrus ir pc
reita savaite Galicijoj lvyko ke-
letas snrarkeslniu susikirtimu.
,Vokieeip ir austru stabai prane-
sa, kad "buvo smarkus artileri-
jos veikimas daugelyj vietu ant
rytinio fronto." Ant fronto tarp
Narjuvka ir Zborow, anot au-
stru pranesimo, rusu artilerijos
ugnis "pazymetinai padidejo ir
eina reguliariskai be pertrau-
kos" II
Sticks rusu veiklumas yra nuo.
pelnus rusu kares ministerio, ku-
ris isleido aStrus prisakymus,
kad ivedus tvarka suirus:oj ar
mijoj Pabegusieji is rusu armi-
jos kareiviai yra gaudomi ir ne
kuriose vietose prisiejo pavartoti
net gimlSlus, kad priversti juos
grizti atgal j armija.
Nekurie optimistai net prana-
sauja, kad rusu a.mija dar sia
vasara susitvarkys ir gales pra-
deti musius iSnaujo. Apie tai
vienok reik abejoti. Suirusia ar
mia nera taip lengva sutvar-
kyti ir todel gerai bus, jeigu ru-
sal siuosmet persirgs revoliuci-
jos traukucius, ir prisirengs prize
1913 metg kampanijos. Nieko
geresnio nuo rusu armijos grei-
tesniu laiku negalima tiketis ir
talkinnkai lures uzsiganedinti
bent tuom, kad rusai atskiros
taikos SD vokieciais nepadarys.
Greitesnes pa
Grekija gelbos talkinin-
talkininku kai gall tiketis
pusej. is Grekijos.
Cia istorija labai greitai mai
nosi.
IsYaziavus nuverstam karaliui
Konstantinui is Grekijos, maui
jasai karalius Alexandras uzsi-
eme SALES sutvarkymu. Senasai
fninisteriu kabinetas rezignavo,
a.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

4
Ukrajina vienok daugiausiai ru-
pima tuomlaikine Rusijos val
dzia.
Kares minister's Kerenskij sa-
vo kalboje saukiasi prize tu pro-
vinciju demokratijp, kad jie ne-
,atplestu nei Finliandijos, mel
Ukrajinos nuo Rusijos. Pavojus
Rusijai yra aiskus: jeigu Fin
liandija, Latvija, Lietuva, Len
kija, Ukrajina ir Kaukazo tau
tos atskiltu nuo Rusijos, tai Nu-
sijai, neskaitant Sibyro, pasilik
tu tiktai didelis centrallnis plo-
tas apie Maskva. Teisybe, rusu
visgi liktu kelios deSimtis milijo-
ny, bet tuomet Russia butu atkirs-
ia ir nuo Baltiko if nuc Juoduju
juriq. Jai liktu iSeiga tik j siau-
rlus per Baltasias jurcs, kurice
apic 9 menesius yra kas metal uz-
sale. Ruslja, kaipo didele vieSpa-
tia taretu tuomet dingti. Todel
nedyvai, kad Kerenskij If perserg.
,Sti Sitas norincius atsisllirti tautas
sakydamas, jog zuvimas laisvos
Rttsajos privestu ir sitas mazas
tauteles prize prazutes.
Ameriko prisirengima
Amerikos prie kares eina nors
role letai, bet be paliovos
kareje. Esantis Francuzijoj A.
merlkos armiju vadas
gen. Pcrshing jau parinko ir pri-
renge Amerikos kariuomenei lage-
nus Francuzijoj. Centras Aneri-
kos armiju veiklumo bus apie mie-
ia St. Quentin, siaurinej Francu-
zijo]. Organizac.jos darbe amerikc.
mans prigelbsti garsus feldmarsa-
las Joffre. Pirmojl Americas laku-
kunq dalis jau atvyko.
Amerikoj yra kiles s,unanimas,
kad prlrengti karei kelias desimts
tukstanciu orlaiviu If jeigu esq
galima sumusti vokieciu is juriu
ir is sauszemio puses, tai galima
busla JUGS priverstti prize taikos
mllzlniSku orlaiviu laiyynu, kuris
gall duoti Vca<ietijos gyventojams
proga paragauti kares ju locnuose
namuose.
Llosavimas pirmu kareiviu
AmerlkoJ zada prasideti bene lie
pcs menesyj ir visi liosu trauk;mai
atsibus Washingtone, kur trau-
k'mo liosu darba atliks tam tikros
masinos.
Dideli uzsiganedinima Ameri-
kos valdzia turi is to, kad zmo-
mes noriai atsiliepia j JOS reika-
lavlmus. Stai "Laisves Pasko-
lai' uzsirasyta daugiaus ucgu
iris miliardai doliariu, kuomet
valdzia reikalavo Tx dvieju mi
lijardp. Daugiaus nesu keturi
milJonal zmoniu rzslrase sau
"Laisves Paskolos bondsus. kas
Iparodo dar negirdeta iki siolei
: Amerikoj pritarima valdziai.
Raudonamjam Krvziui lake vie
nos savaites taipgi surinkta dau-
CLAUS negu simta milijonu dolia-
riu.
Atstovu brtaa inestas suma-
,nymas, kad gyvenantieji Ame-
rikoj svetimtauciai, t. y. nepi-
lieclai, butq priversti arba stoti
Amerikos kariumenen, arba griz-
ii / savo SALES kariumene- jei-
gu jie kariumenei tinka. Bet
sito sumanymo, kol-kas, dar ne
Isvarstyta. Apie tai pranesime Ii
Mas, kuomet il prades svarsty-
| ii. rs.
Neramuma; 1spanijoj vel atsi-
1spanijoj. 1aaujino s.il!. neramumai.
Kaip isrodo, tai XII
virciai yra kile. tarp- -uvieju par
tiju: tarp vokieeir politikos Sa-
llnlnkp ir tarp tallininku politi-
kos salininku Susikirtlmas yra
taip smarkus, kad valdzia bio
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

GA tS'OrIJd IdDdI SreltdI Mdl-
nosi.
Isyaziavus nuverstam karaliui
Konstantinui is Grekijos, maui
jasai karalius Alexandras uzsi-
eme salies sutvarkymu. Senasai
rninisteriu kabinetas rezignavo,
nauja kabineta pavesta sutverti
garsiam cx-premierui Venizelos,
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-29

virciai yra kile. tarp -uvieju par
tiju: tarp vokieair politikos sa-
lininkp If tarp tallsininku politi-
kos salininku Susikirtlmas yra
taip smarkus, kad valdzia bio
damasi riausiu If revoliucijos,
nutare tulam laikui suspenduo-
ii Sales konstitucija, pastatyda-
ma tokiu budu sali lyg i kares
stow
Imperial Valley press., 1917-11-09
SHOES

Mems Mule Hide Shoes, $500
values .......... .............. .''z-]7
Mems Elkskin Shoes, elk soies,
$3.50 value ...................... SID
Me0 ElEst'n Shoes. elk on
leather soles, S&f5 valuc......$2.23
Mems e xbra heavy E.k shoes .&2.2o
Mons Indian Tan AIp1y SHOES Si.lb
tNmson last)
MEMS extra heavy Army Shoes. $5.2j
Mems heavy Work Shoes ......
.&3.25, $3.50, S3.7j
Imperial Valley press., 1917-11-09
SCHOOL TEAMS TO MEET
SENIORS TO GRAPPLE JUNIORS
on GRIDlRON.
Def Is Issued By the Third Class Ncn
and Promptly Accepted by
the Proud Seniors.

Following a defiance issued by The
Seniors and postgraduates Of the
High School to the three lower classes,
in which they propose a game Of foot
bah between teams composed Of the
different factions, the Junior class
met yesterday and decided to meet
their class superiors without the aid
Of the two other classes.
And well might they, for six Of the
varsity squad arc members Of tho Ju-
NOR class, while but four Of the var
aity squad are members Of the higher
Organization
The Juniors figure on an easy win
bat the Juniors greatest fault is
overconfidence. Last years interclass
baseball series proved that, for with
the majority Of the varsity squad in
their lineup, they were confident Of
victory, only to be beaten by the class
team that has won every series since
its advent into the high class ranks.
Imperial Valley press., 1917-11-09
DIYIELAsD 89ETETIES

sir. end Mrs. J. E. Morgan Of Fl
Csatro were visitors in the city the
first OF the week. 2ir. Morgan has
p crop of cotton near DiHie'aad and
..7 eoat to see If it was ready to
4. liz expects to commence pjeE-
lsg some time the coming week.
MIR. aad Mrs. clyde Hjll and chill
G,en of El Centre spent the after
noon Sunday with Mrs. T. NJ. Han
Mr.. and Mrs. 5. A. Shields, resi-
dents Of the Fern district, were Dixie
land callers Sunday. Mr.. Shields was
tre nio4eer merchant of BiNieiald, but
is now operating a dairy.
). N; Mole and son, Of Los Anee-
- / ben here tha past week