davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
~ Doju "a pravicnost.

Ma vse to MISC zarotniki prav mic mislili. Am
pax svoj peklenski stroj pripeliejo ma namera-
vano mesto. ko je ma ulici re ma stotine ljudi, Ca
kajodih ma paradol
V vsem tenn postopanju nj "a pocen gros raz-
una. Namesto tega pa imajo zarotniki meznansko,
naraynost neverjetno sreco. Utica je polna ljudi
i'm vendar ne opazi nihGe Nth, ne mjihovega vede-
MIA, ne %njihovih manipulacij. In nihce ne slSi
njihovega prepira. Kakor da je polaganje sumlji-
viii ~kovtegov najnavadnejSe delo, opraviio svoje
rec in jo nemoteni p~opihaj0.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Kongresova dolznost.
Diva velika vzroka ina IA to.

Diva velika vZroka ina IA TO.
Prvi je pravicnost, o kateri pravi pregovor.
da Jc fnndamcnt draw. Strankc so neiZogiben
plod drulabnih razmer. NaSprotja v politician ma
zorih i%zvirajo il interesnih n~asprotij. Ampak
zbor, kakrSen il kongres Zedinjenih draw, XII
pravl u sebi, ia reprezentira vso dezelo in ve ME
ne intercSe, mora poStavljati praviGnost mad vse
drugo; ce je Ia Y nevarnosti, ne SINE ~vpraSati, ali
preti krivica mogocnemu financnemu magnatu,
odlicnemu ntenjaku ali navadnemu delavcu; sto-
riti mora, la zmaga pravica mad krivico.
Drugi razlog je krza, V kateri sc nahaia de
zela. Iedinjene urzave so storile velike korake z
ncdoglednimi poSledicami 2 geSlom, da braniio
pravico. Vtei krizi apelirajo ma yes narod, cigar
glavni del je delavstvo. u obrambo pravicc ma zu-
MAJ Sc ne more in ne SINE spajati izvrSevanje kri-
vice znotraj. kongreS ne more dovoliti, da hi V
TAXI uSodepolni uri tuii svet lahko $ prStom ka-
zal ma Iedinjene drzave. ceS da trpr umor pod
plaStem justice donna, medtem ko licemersko "a
htcvaio pravitn0St od tujine.
&c sc Iedinjene drzavc V tel krzi ne moreio
opirati ma delavStVO, 81 ne morcjo opirati ma nj
kogar. AmeriSko delavstvo pa ne gleda le V
Washington, temveG tudi V San Francisco. Dokler
nj Mooncyiu dokazana krivda, ga smatra "a svo-
jcga toyariSa in logicno zakljuGuje: Kakor ST.
ravna 4 MIN, So ravna 4 mani.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Prica roper prico.

Ampak obtozbi prihaia zdaj druga prica, ne
XII Mcdonald ma pomoG. lie da je njegova pomoG
juristieno preklicano nerodna. Dive priGi sta bolj-
81 cd enc. Ampak zee 81 ii dive prici sami naSprotu-
jeta, elm govorita o enem predmetu, sta dive slab
81 cd enc.
Mcdonald pravi, da je Mooney Gakal ma Bill
lingsa XII je bill re pred MIN obsojen ma dosmrt-
no jeco = V gostilni. Oman pravi, da sta Sc sku-
paj p~ripeljala V avtomobilu ma meSto zloGina.
Oxman pravi, da sta Sc Billings i'm Mooney 2
Mooneyjevo zeno in Sc 2 nekim neznancem zopet
odpeljali v avtomobilu; Mcdonald trdi. da so Sc
razSli vsak ma drugo stran.
kdO more take izpovedi smatrati IA dokaze?
kdo hi Sc upal, kjer sc iavljajo TAXA protislovja,
obsoditi eloveka ma smrt ? = In vendar ie Mooney
ma podlagi takih izpovcdi, obsojen ma vislice!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Prepricanie brez osnove.

Porotniki so morda izrekli svojo usodepolno
mnenje brez hudobiie. Ali to, ma kar so ga osno-
vail, nj moglo biti niih deianSko .'prepri6anje"
Stall 50 pod Suge>tiio StraSinih naporov obtozbe,
III Je hotrla ma vSak naGin doSeGi obSodbo. Kjer
nlSo mogli Stvarni argument ME izdati, ker Jill
III hilo, tam Jill jc nadomeStal APPEL ma cuvStva in
ma inStinkte. kakor V krvavcm romanu ic obtol-
IA Sllkala hudobnOSt atentata i'm pozivala MEGA
okryavlienc Zrtvc pred duhove porotnikov. dokIer
Sc nj V %niihovih glayah uStanovila in mtrdila mi
sci, da mora biti kazen IA 10 hudodelstvo.
Atenta' jc bill fakt. Njegove ztrve so bile
grozne. Use to jc %reSnicno. Ali povrh tega oSta-
ne neizpodbojna reSnica Zakon mora kaznovati
tiStega, komur ie krivda dokazana, ne SINE Sc pa
zadovolijti $ TEN, da ic sploh kdo kaznovan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Uganke!

PaG mr.. Oxman je opazil to rokovnjaStvo.
On je tudi slisal NTH prepir. Mas pa pograbi no.
vo vprasanje: &c je mr.. Oxman vse to videl in sill
Sal, ce je vedel, da primaha Gez par minut velika
parada pc tel ulici, in &c mu je bila VISA stvar itak
re sumljiva, bi mu bio morale vendar Same sum-
nitenje reel, da utegne biti med TEN starim kov-
cegom ma parade kakSna zveza Kako, da je mo-
gel prokleti peklenski stroj kljub njegovemu opa-
zovanju ostati nemoten ma ulici, dokler nj priSel
sprevod in Sc je vrag r%azpoeil? Mr.. Oxman he mo-
IA biti tax junak, ola hi bill Sci sam mad Smentani
kovGeg; ampak V blizini Sc vendar nj manjkalo
policistov, XII hi Jill hi lahko pou6il o svoiem SUI
mu. Kako ola nj?
Uganka!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
vojno stanje.

Ia vcerajnji dan je bill sklican kongres ma IL
redno zasedanje, da zaslisi predsednikovo posla-
nico, katero je smatral "a potrebno vsled dogod-
kov, XII so se vrsili iva zadnjega rednega kongre-
sOvega zasedanja.
Cez dan Sc je kongres
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

kredit IN te Wade, da Sc njihovi viri pomnoze =
nasimi.
V nadaljnji poslanici zahteva Wilson, da Sc
mornarica
popolnoma opremi V vsakem ozirr, zlasti pa 2
vsem, kar le potrebno IA uSpeSno obramho od So
vraznih submarine;
da Sc postavi
ma voJno stanje, tako da DO Stella v zmiSlu zako.
nov najmanje 100000 MOI izbranih 20 sploSnih
nacelih SooSobnoSti "a sluzbo;
da Sc dovoli n~adalinic p~ovisanjc tega srcvila.
&c bi bilo potrebno.
PredScdnik ic n~aglasal da ne Gutiio Zcdinjc-
re drzave
nobenega sovrastva do
nemskega naroda
nov najmanie 100000 MOI, izbramih po s~ploSnih
njec"va vlada.
DObesedno je dejal:
"Naj Sc enkrat povem, da smo odkritosrGni
prijatelji n~emskega naroda in ne zelimo nicesar
oolJ, kakor da Sc cimprej vrnejo intimni odnoSaJi
IN obOjeStranskO kOriSt med MIN i'm mani. CARA
di tega prijateljStva Smo vse tie bridke mesecc
prenasali postopanie njegove Wade $ potrpezlji.
vostJo, XII hi bila STEER nemogofa."
u veliko emfazo ie predsednik povdarjal
rusko revolucijo,
naglaSajoc, da je bill ruSki narod vedno demokra-
ticen V svojem srcu. Avtokracija, Xxi je kronala
politicno strukturo Rustic, nj izrazala rlskega
znacaJa in sedaj, ko ie odvrzena, Sc je veliki, pie
meniti ruski narod V vsem svojem velicanstvu
pridruzil silam, XII Sc bojuieio
"a svobodo, pravico in mir.
Amerika nina vOjne Y zaveznicami NemGiie.
Dasi sc je Avstrija izrekla IA nemSko submarin-
sko voJskovanje in je $ tenn vladi Zedinjenih dr.
zav Onemogucila spreiem poslanika grofa Tarnow-
skega, vendar nj dejansko izvrSila nobenega VOL
mega Gina roper drzavliane Zedinjenih drzav. "a
radi tega 81 predsednik vsai za sedai jennie svo.
bodo, ola Odtozi dislusijo o razmeriu do dunaj-
ske Wade.
Takoj, ko jc Wilson konGal svoj govor, jc bila
V obeh zbornicah vlozena rcsolucija V mislu ME
COVE poslanice.
V zbornici poSlanccv jo je vlozil naGelnik
Flood, V senatu pa demokratiGni vodia Martin.
Resolucija
Sc glaSi:
z ozirom ma to, da so sedanja dejanja cesarsko
nemske Wade vojna dejanja zoper Waldo in narod
Zedinjenih draw,
izrekata senat in zbornica po~slanccy Zedinje-
nh draw Amerike, zbrana v kongresu, da je vol
no stanje med Zedinjenimi drzavami in cerasko
nemsko ylado, X je bio vsiljeno Zedinjenim drza.
VAN, S tenn formalno izreceno in da ie pred5ednik
s tenn pooblascen in pozvan, da stori korake, ne lie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Nasprotni dokazi.

: tezkim naporom hi Sc elovek. prisilil. da
razume to, ce ne bi bio preglasnih nasprotnih ar
gumentov. Price zagovOrnika izpovedujej0:
PrviG, da je padla bomba med parade. Tudi
zdravniki SO izjavili, da je rane loze r~azlagati.
de SO Jill povzro6ili drobci V gotovi viSini eksplo-
dirane bonnie, kakor pa od peklenskega Stroia, XII
hi bill eksplodiral ma tleh.
Drugic, da je bill Mooney Y dasu atentata s
svojo zeno ma povsem drugem kraiu. S~lucajno
eksistira tudi fotografija, ma kateri ie spoznati
obtozenca in slika je viela tudi uro, XII kaze pray
cas- parade.
&c ST. vse to ne smatra IN veljaven dokaz, ,e
mora vendar vsaj priznati, ola So tudi to indiciie
In STEER ma, vsak nacin mnogo moGnejSe indiciie nd
tistih, ma katere Sc opira obtozba. Kdor misli, da
ne more biti ma njih podlagi %prepriGan q nedolz-
nosti, 81 vcndar ne more pOyZpeti do prepritania
o krivdi. Najmanje, kar zbujajo indicije zagovo-
ra, ie dvom. In ob6e veljavno pravno natclo pra.
vi: "ln dubio pro rec" "v dvomu "a obdolzc.
mega"
kako jc mogoce ,da je porota vpriGo tukega
p~olozaja priSla do "spoznanja' krivdc?
Strast in ~justica.
Yes cas-, kar ie trajal process, Sc je vodil Srdit
BOZ med zastopniki obtozbe in zagovorniki. Kdor
je oStal tekom razprave koliGkaj obiektiven. ie
moral opaziti, ia napenja drzavno pravdniStyo
vSe mOci V doloceni smeri: Ne da sprawl resnicG
ma dan, ampak da dosezc obsodbo.
ReSnitno jc Sploh malo javnih toiiteljev, Xxi
hi natanGno razumeli svoj poklic, tako n%atanGno,
ia In Sc tudi p%rakticno ravnali po MEM. Takrat,
ko Studiraj0, Sc nee, da je DRAWN pravdnik "a.
Stopnik drzave; da mora zastopati drzavne inte-
reese; iii DRAWN interes je pravicnost. &c je stor.
Jen zlocin in sc porodi sum-, je njegova dolznost.
da ga zasleduie. Ampak Ge nastane dvom o osum.
lJentevi krivdi, mora zaSledovati tudi Ia dvom. V
prakSl Sc pa veGina toliteljev, elm ina osumljen-
Ca Y rokah, takoStraStno vzivi V izkljucno prega.
nJaltevo vlogo, ia Smatra obsodbo obtozenca IN
Slavno zmago, njegovo oprostitev pa "a poraz.
holIkokrat je re postala nedolznoSt zacetkOma sill
no o>amlIenega obtozenca tako jasna, da nj nihGe
dvomil o nJegovi oproStitvi; kadar postanejo do.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

Il DunaJa zopet %pOrocajo, da DO sklican
avstrijski DRAWN zbor. Zdaj pravijo, da bo 8. mai
tisti slavni dan, ko Sc TO zgodi. Sestanek avstrij-
skega parlamenta Sc re cd lanske jeseni napove-
duje, pa zopet odklada. Taxa igra mora naposled
poStati smeSna. Steer je pa tudi re popolnoma brez
pomona, ce sc Ia Spaka parlamenta snide ali ne.
BolJe bl bllo res, da Se prihrani svetu TIA komedija.
Edino, kar hi mogeT la drzavni zbor pametnega
storiti, bO nemogoGe zakaj Ge BIO sklican. Sc bodo
tisti dunajski lumpi, Xxi Sc imenuieio cesarsko
kralIeva vlada, pref zavarovali, da Sc DO V Zbor-
nici lie kimalo. Kar Sc napravi 5 takim kimaniem.
sc pa godi itak tudi brez MEGA. Cemu torei VISA
la nemna burka?
. Edna resni"no ZgOdovinska naloga, XII hi io
incl avstriJSki parliament, hi bila ia, da hi izrekel
Habsburskc monarhije je konec: mladi Korl mai
zbere svojo lenuharsko zlahto in mai gre delat to.
v%arisijo zalujo6emu Miklavzu, narodi mai pa Two
llJo svoje narodne zbore in mai sami dolo6iio. koko
hoteio bti organizirani zanaprej.
Tega seveda dunajska parlamentarna spako
ne DO stOrila. karkoli pa stori druzeoa. ie brez
Znisia. kaJti zee zadostuje "a NemGijo. do dobe
Hohenzollerni svojo ~zasluzeno brco in So nosl;eio
Sc ostali kraljitki in veliki vojvode IN mimi hi
bilo IA AvstriJo vse premalo, 6e hi Sc lie Habsbur.
Fam pOgnall cez plot. &c hOGe svet V bodoGe imet;
VsaJ hekaJ garanciJe IA mir, tedaj mora Avstriio
Spioh h'dlc vzeti. Tia karikatura drzave ie bilo
naPo'a "liru III ostane napota miru, dokler sploh
obStola, Men razpad je zgodovinska notreho
ampak tie zgodovinske naloge ne izvrsi ti,ti nor,,.
1hen', kaierega Sklice gospod Karl Won Habsburo
Lothringen.
VodJa n%emSkega Centruma, to ie katol;:lo-
klerikalne stranke, DIR. Spain, je V IA ihstao OH do.
Jai, da Sc vsi zavezniski monarhi ma svo;ib trorih
maJeJo, Tisti, Xxi so moral zapustiti svo;e d.
~eie, bl bill Izgubili prestol, ce hi bill osta,i do
ma Cello Italijanski iron je negotov.
> tenn Sc popolnoma strinjamo. Srbi h; :
bil davno Sami iznebili svoiih dinastii go no h;
mn vedcI'' da hi bila razglasitvi srbske republi.
ke takoJ sledila avstrijska okupaciia. Crnonon
ci sedaJ spoznavaio, ola Sc izhaja tudi brez .eoo
spodarh In te podstaviio Italiiani syn ;onr,
V'",cr!u h''an"elu nogo, Sc bono lie smeiali. 70
ne :, '"o ce'o me nemogocega, zakai v Italiii
ooS'oJi poleg soclalisticne tudi mescansko ronnh
licanska stranka. " rep""-
Il nase strani damo gospodu Spahnu 70 On
g'eSKega JurJa povrh. Ampak zakai mai h; : .
lmalal' 'e zavezni troni? Zakaj ne hi b;lo ind;
ma'o poir"Sa V Berlinu in ma Dunaiug Maine
,rdnJavcc Sc kmalu premagajo, Ge lie padeio We
nejsa. Al nas.aM.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
konstituiral.

Pac je bio veliko zanmanje "a vprasanje,
ali pride ko koalcije obeh velikih meScanskih
strank, XII hi bila razuml jiva, ker MISC ne demo-
kratje ne republican, dovOlj mocni, ola hi sami
absolutnO odlOGevali. Do takega kOmpromisa nj
priSlo; pet "neodvisnih" poslancev je bilo jezi-
eek ma vagi pri volitvah "a konstituiranje.
TOda vse tie notranje zadeve, XII hi bile V nor
malnem p~olozaju pOvzrocale senzacije in tisoc in
trig, so estate skoraj brez pomona vpriGo politiGne
situacije i'm splOsno pricakovane
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

kali nedolznosti vsem tako jaSni, bi bila logiGna
dolznost drzavnega pravdnika, da umakne obtoz-
DO. DrAava nina interesa, da zasleduje nedolz-
mega.
In vendar ST zgodi 10 tako redko, da hi Sc
taxi slucaJi skoraj ma prste sesteli. Gin bolt CINE
10 obtozbi tia pod nogami, tembolj raste tozniko-
va strast, tembolj 81 boji, da mu uide zmaga in
tembolI Sc trudi, da hi zamotal zrtev V svojo pai-
ceviun
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

iredSednlk spomlnla ma niegov prvOtni ma
men, da ostaneio Zedinjene drzave V oborozeni
nevtralnosti; ali zkazalo Sc je, da je ia neuspesna.
Poslanica Sc bavi 2 dogodki, XII so sledili po-
ostritvi diplomatitnih odnosaiev med obema de-
zelanla. Nova politika NemGije je porinila
vsako obzirnost ma stran.
Ladje vsake vrste, maj ie bila njih zastava,
Nth znacaj, njih tovor, mesto Nth namena ka-
krsnokoli, so bile brezobzirno potapljane brez .va-
ria, brez pomOci ali usmiljenja "a ljudi, XII so bill
ma krovu; ladjam prijateljskih nevtraleev Sc je
godilo enako kakor ladjam bojujoGih Sc dezel. Ce-
70 bolniske ladje in ladje, XII so vozile material
"a podporo Belgijcev, dasi so imele cd Nemfiie
ZagotovlJeno Svobodno pot, so Sc ma talk naGin
potapljale.
Nemcija je poteptala
zadnji ostanek pravic
ciovestva in vOdi boj prOti vsem narodom.
Nasi motivi MISC mascevanie ali izkazovanje
fiziene mofi, ampak lie uveljavlienie pravice.
lzkazalo sc je, da je
oborozena nevtralnost
neprakticna in neuspeSna.
NemSka vlada odreka nevtralcem pravico. da
sc posluzlJo orozJa ma morju, XII je bilo cd ME
proskribirano, tudi "a lastno Obrambo. dasi nj
noben modern publicist kdaj dvomil o TAXI pra-
Wei obrambe. I~zrecena je bila ~groznja, da Sc DO
= StraZaml ma taklh ladJah ravnalo, kakOr Ola StO-
Je izven zakona, kakor $ pratt.
Ene alternative V TEN p~Olozaju ne moreno
Zbrati: Ne moreno Sc podvreGi in zrtvovati mai
s%vetejsih pravic ~svojega narrda preziranju in ma
SilStvu.
Globoko Sc zavedajoG slovesnega in cello
tragicnega znacaja
kOraka, Xxi ga nameravam in
tezke o~dgovornosti,
ki 20 malaga, toda brez obotavljanja So pokorava-
Joe temu, kar smatram IA SvOiO
konstitucijonalno dolznost,
rriporoCam:
DA MAJ KONGRES IZREcE, DA nj SEDA-
MI KURZ CESARsKE NEMsKE Wade DE.
JANJSKo MIC DRUGEGA KAKOR
VOJNA ROPER vLADo N NARoD
ZEDINJENIH DRAW;
DA FoRMALNo sPREJME voJNo STA.
NJE, XII NAN JE bio vSILJENO;
in da takoj stori korake ne lie da sprawl deze.
10 v boljsi obrambni polozaj, ampak da tudi DO
rabbi vso svojo moe in vse svoje wire, da priprnvi
Nemcijo do pogojev, XII koncajo vojno.
KAJ PoMEN1 voJNAq
Predsednik Wilson pravi:
To povzroca Elm primernejSe sodeloyanie :
svetom in akciio z dezelami, XII so Sedaj ma voini
y \pmpi in in vSloI tara .in l;ba,ol,.;.; f:...y.:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

da Sc sprawl dezela v popolno stanje obrambe, am
pax da tudi izrabi vso svojo silo in odpre vse wire
"a vojno roper cesarsko nemsko Waldo in "a u.s.
pesno koncanie konflfkta.
o tel resoluciji razpravlja danes odbor "a gu
mamie zadeve.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
VOjna Y Mem clio.

Kar Sc je pricakovalo re cele tedne, je sedaj
gotovo dejstvo:
Med Zedinjenimi drzavami in NemGijo ylada
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Sugestija "a porotnike.

V Mooneyjevem ~slu6aju je postopala obtozba
od zacetka tako, ia j. bila oGitna zasledovalteva
StraSt. Distriktni pravdnik in nicgov aSiStent sta
izrekaia tekonl razprave goroSIasne trditve, Za
kaiere niSta mogla doprinesti nobenih dokazov.
IL atentata V San FranciScu sta Skusala napraviti
yso Ameriko, ce ne YES Svet .obSegajoGo zaroto:
In vsi TAXI poizkuSi So Sc zadusili = Svoji smeSno-
sti.
. distriktnem pravdniku je znano, da ic pri-
stas kapitalizma in njcgovih doktrin. &c Sc wa
me v poStev, da 81 organizirani kapitalisti V Kali
fornlJl = ogromnimi StroSki priceli intenzivcn boi
"a %unitcnje dclavSkih organizacii. tedai ie razum-
1.-Two, da so 81 ii kapitaliStiGni interest zeleli oh
Sodbo aktivnh rlanov delavske organizacije.
Tako jc process Y San Franciscu res nenavad-
no podoben chicaSkemu procc>u zaradi haymar-
ketske bonnie, q katcrcni ic ,lanes YES svet pre-
prican ,da nj bill %iuriditcn process, ampak inridic-
M travcStija
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
KAJ PoMENI vOJNA?

Fredsednik Wilson pravi:
To povzroca cim primerneise sodelovanie $
svet0m in akciio 2 dezelami, XII so sedai ma voini
Z Nemcijo, in vSled tega chm liberalneiSi financni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
objective.

Popodne je bilo V Washingtonu nekaj de-
monstracij. Pacifisti so prisli IL raznih kraiev de-
mOnstrirat "a mir in so ozna6evali svoj namen $
pasovi ma rOkavih, Xxi so nell napis "keep out of
war!" Ma drugi strani so demonstrirali zagovor-
niki vojne, XII so 81 nadeli ime "Pilgrims of pa
triotism". Vcasi je bio nekoliko strahu, Ola pride
do spopadOv. Vendar Sc pa mi primerilo ME hui
sega.
Vsi TAXI dogodki MISC mogli zbuditi tiste po-
zornosti, Xxi so jO nameravali. Yes vzduh je bill
prepoln tiste lahne nervoznosti, Xxi ie obicajna, ka-
dar sc pricakuje odlocilna beseda, o kateri vendar
nihce ne dvOmi, kako Sc bo glasila.
NasprotnO prejsnjim objavam, Xxi so pravi-
lie, ola pride Wilson V torek pred kongreS, je bilo
vceraj napovedanO, da pride re zveGer.
Kongresna zbornica je imela nenavadno lice.
Bila je
prenapolnjena ma vseh prostorih.
Galerije so bile nabite do zadnjega kotiGka.
Da Sc je dObilo tam wee prostora, so mprovizirali
"a diplomatNne 'zastopnike tujih draw mesta V
zbornici. Tudi IA clane vrhovnega zveznega s0diS-
ca so napravili prOstor v dvOrani.
oh mol Aayatib 1vo.oc "a iii ro,n,,.,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
vsako obzirnost ma stran.
zadnji ostanek pravic

ciovestva in vOdi boz proti vsem narodom.
Nasi motivi MISC masGevanie ali izkazovanje
flzicne moti, ampak lie uveljavlienie pravice.
lZkazalo sc je, da je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

Predsednik %spominia ma niegov prvotni ma
men, da ostanejo Zedinjene drzave V oborozeni
nevtralnosti; ali izkazalo Sc je, da je ia neuspesna.
Poslanica Sc bavi 2 dogodki, XII so sledili po-
ostritvi diplomaticnih odnoSajev med obema de-
zelama. Nova politika NemGije je porinila
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
prihod predsednika Wilsona.

prlhod predsednika Wilsona.
Oh %njegovem vstopu sc je dvignilo ve : Sc
dezev in ga pozdravilo y viharnim aplavzem.
Predsednik ~kongresa Clark je dejal:
"PetinSestdesetema, kongreSu bredstavljam
predsednika Zedinjenih drzav".
Predsednik Wilson Sc je poklonil, stopil ma
svoje mesto in zacel Gitati svojo
~ poslanico.
SpS je zelo obSiren. Bavi Sc s predzgodovino
konflikta med Zedmjenimi drzavami i'm NemGijo,
" razlogi, Xxi so povzro6ili protest proti ~submarin-
ski Rampant in pozneje prekinjenje diplomatic
nih stikoy,
The Springfield herald., 1917-11-23
STATE OF COLORADO, In tn.
COUNTY OF BACA, IS. COUNTY q ,urt
In the Matter of

p County
In the Matter of
ne':'e E. mevGSShourh. Sc Plaintiff
Lewis c. Mccullough. I,efcnd.u,
The People of the Stata uf Colorado>
10 Lewis c. Mccullough. rIe Dnfcndnnt sbsve
named GREETING:
fou are hereby reauir@ to appear in m acts IN
brought against you hy' oe above. named Plnins il
In the County Court VI Bacs county. State Of Cd O.
rsdo. and answer = ac complaint therein with ir
'h'rty dayA afesr the service hereof, IL sers x
"ith'h the STA" of Colorado. or. if servcd o.
Oh the s's'e OF olorado or by publication. within
my days att tho service hereof. exclusive Of
'he Gay OF ',cryice: OF Judgment will be taken
AGAINST yo according to the prayer of the com
PLANT an IL the service hereof be made by publi-
eation' men ten days addi onal raid fifty days
'ast hereinabove specified for appearance and
snsw er will be allowed before the taking of jude-
mott as aforesaid
The said action is brought to .b,ain a dec, ee of
divorce from you the grounds of extreme cruel
ty and non-support and deserton and for the care
and custody of the mnor children of plaintiff and
defendant. as will m re fully appear firm The
complaint filed in snd court in said action. 10
which reference is hereby here made: uctpy Of
which is hereto attached.
And you are hereby notified that IL you fail to
appear and 10 answer the said com plant as above
required. the said plaintiff will apply to the court
or relief demanded in said complaint.
Given under my hand and the seal of ihe County
lsEALl Court at Springfield in said County,
this 2sth day of October A. D.hol7
7. ELDoN ALLEN.
Judge and Acting Clerk
l.. II. ALBERT. Atty. fcr Plaintiff
First pub Nov 2-Last pub Nov 90.
The Springfield herald., 1917-11-23
was cold. Showed some Will.

was cold. Showed some while
VIC were III, re.
We went m to Pagosa Springs
an indian lame meaning ''hot
springs. Here is located one
of the most remarkable giant hot
springs in the world. so by 10
feec with "a temperature of
15i d.cr"'s the remains of an
old ueyser.
There are !rts of saw mills
along tie road. We Travelled
along the national forests from
South Fork Il" Bayfield, and saw
lots of fine tirnher, Lots of trees
are being cut clown and hauled
to sawmills. Tops of trees left
lying going to waste. We
reached Bayfield,, a small tow
ten miles from the railroad. We
saw some fine country through
here, but as lh" snow gets pre,-
ty deep in tn. wi::.cr time. W.
decided we would 20 back to III"
Del Norte c. ur,'y for ne wln-
ter.
We are may lnrateu miles
from Del Mort" at the T,ln
Mountain ranch for the winter,
Where tile boys have work.
Will close Hith best wishes To
all our friends and acquainranc.
es.
Mrs. l.. W. Sayers,
r. f.. D No /,
Del NOrte, Colo.
The Springfield herald., 1917-11-23
Notice for Publication
Department of the Interior

Department of the Interior
US Land Office at Lamar, Col Oct 6th. 1917
Notice 10 hereby given that William W Golden.
Of Clyde, Colo, who, on Sept IS. 1918, made home
stead entry No 0la5sU for the N u of Sec IA. T 32
south, % " s,h P N, has hIed notice of ;nten-
ton to make shrse-year proof, to establish claim
to thu land above described before Silas Speck-
mann. commisaioncr, at Springfield Colo. on
the 2Ath day Of Nov, 1917.
Claimant names - Witnesses:
E L Pitcher, X A Yates, W E Gimbei, Frank
Smith. all Of Clyde, Colo.
AL BEAVERS. Register
The Springfield herald., 1917-11-23
Notice for Publication.
Department. Of the Interior

Department. of the Interior
U. s. Lind Ofhce al
Lamar. Colo, Oct 9. 1917.
Notice 10 hereby given that Adam b. Clements,
Of Clyde Colorado. who on Oct. l5, 1918. made
Homestead entry NJ. ols77s. for the 4 Of sccti'n
2Q, T. i:.South, Range is W 9TH P NJ, has filed
notice Of intention three year proof. to establish
claim to the land above described, before S. E.
speckmann, U 8 Commissioner, at Springfield.
Colorado, on the 28th dny Of Nov, 1911
Claimant nanes a. witnesses:
Charles A. Sarp. D. C. Leonar d, G. T. Clements,
Roy Guiek, all Of lyde. Colo.
A. L. BEA yERS, Register.