davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26

We offer One Hurried Dollars Re.
ward for any case of Catarrh that :an-
not be cured by Halls Catarrh Cure.
Halls Catarrh Cure has been taken
by catarrh sufferers for the Iast
thirty-fives years, and has become
known as the most reliable smedy for
Catarrh. Hairs Catarrh Cure acts thru
the Blood on the Mucous surfaces. ex-
polling the Poison from the Blood anc
healing the diseased portions
After you have taken Halls Catarrh
Cure Tor short time you will see !
great Improvement in your general
health. Start ta'.,ag Halls Catarrt'
Cure at once and ga. fid OF catarrh
Send for testironials> free. -,
FL. CHENEY & CO.. TOTE 10, Ohio.
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26
IT PAYS TO BUY AT
The SPECIALITY STORE,
WHO KNOWS BUCKWHEAT?

In the list of unclaimed letters
remaining at the Morgan City post
Office on January 20, 1917, there
was a letter for "Mr. Buck Wheat
Stripger." If Buck Wheat reads
this, he will please call at the post
Office and get his mail. A patron by
the name of "Chillie Webbs" also
has some unclaimed mail at Uncle
Sans local headquarters.
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26

Straw votes do not tell which way
the wind blows in the big election
which win take place in Morgan City
on March LIST. At that = time the
question as to who is the most popu-
lar candidate in the Review great
popularity contest will be definitely
decided, and the Review will pre-
sent to the most popular contes-
tant 1917 model of the product
which makes a "peace expedition"
and the Henry Ford bank balance
possible.
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26
MYSTERIOUS ADVERTISER
IN THE REVIEW

An unusual advertisement found
its way into the. columns Of the Re-
view yesterday afternoon. The ad
was not signed, but stated that a
prize Of $1.OO would be given to
the first person who guessed the
identity of the advertiser. To quote
him: This space has been purchased
not only for advertising value of
the Review, but also as an educa-
tional column. The expense, time
and trouble is mine and the benefit
is yours.
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26
TRINITY CHURCH

Morgan City, Jan. 28th. Services
at 1880 p. m. "Christ made known
to the Nations" a missionary ser
mon.
DR.. Mackenzie will preach this
sermon. All interested in missions
are invited and made welcome.
Sunday School and Bible class at
10 q. m.
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26

A child that has intestinal worms
is handicapped in its growth. A few
doses Of WHITES CREAM YER
MIFUGE destroys and expels
worms; the child Immediately i'm
proves and thrives wonderfully.
Price Csc per bottle. Sold by Bel
anger Drug Co.
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26
UNCLAIMED LETTERS

List of unclaimed letters adver-
listed at Morgan City postoffica
Week ending January 20, 1917.
A.
Abatement, Evess
Armstead, Ruth A.
Almalant, Minnie
B.
Brown Melar
C.
Crauiness, J. 0.
Dorsey, Lucille
Dean, D. D.
Gray, Johnnie
Goday, Blanch
H.
Hide, Albertha
Johnson, Odeal
Jones, Sarilder
johnson. VIM. S.
~.
~ p' -'-"
-
H
iei'' NA'i vi"
Ai'''e' '''i''
W.
nSi 'in' ineo
=, ""r'in' MARY
~
0'' - "
The Morgan City daily review. (Morgan City, La.) 1916-1920, 1917-01-26

The contestant finishing in sixth
place will receive a $500 Admins
ter rug which comes from the AL
berts Dry Goods Co.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

ma MOI, Xxi hi ustrczali potrcl,an casa. Razko-
Sen zapravljivec je bill imenovan IA ministra no
tranJih zadev, i'll Pariz JIG postal zbiraliscc clc.
gantnlh pustoiovcev. SAM BOnapartisti so sc
cutili oslabljene. BonN,artist Rouher je leta
1866 napisal, da lima Franciia sledeGe tri mini
sire: |. Cesarjevega ministra, 2. CesariGnega mi
%nistra, in tretji da je uradni minister. Med aka
dem;jami, knjizevnostjo i'm cesarstvom nj bilo
sporazumiJenja. Cesaretvo je sOvrazilo Dolitiko
V knJHcvnosti, franc0ska knjizevn0st jc pa bila
Oh iekdaJ pOiittcna III politik ioca. Ma pritisk
od zgoraj Sc je pojavljala rcakcija cd spodaj.
Ze leta 1857 80 pokazali pariski vollci Una
meiiJa nezadovOljstva. Mescanstvo je zahtcvalo
pop0lneJso ustavo. Delavci SO zahtevali ljudo-
Waldo ali republiko. Tedaj sc je Napoleon ustra-
sli III napovedal move yolitve. Pa glej cudo! Cd
8 mfjonov volilcev Sc ie izreklo 7,4Sl. 23l "a &C.
sarsko politiko. Nekaj neseccv 90 volitvah ie
pa lczalO ccsarstvo V prahu uniceno. Tezko ic
%razumeti, kako je bill mogoc padcc cesarstva Oh
tako ogrOnnem Stevilu vOlilcev, XII Sc jc izreklo
zanJ. DemokratiGni psatclji in politiki trdijo,
da SC jc pi volitvah sleparilo. Sc vedno je tako.
da pritrdc volilci navadno onemu, XII v0litve raz-
pise. Sc nObeni vladi V Evropi MISC dali pri vo-
litvah nezaupnicc. $ puSko hi Sc borili prot
nJcJ; pri vOlitvah sc ne znajo odlociti.
Cesarstvo jc nmelo ma Svoji strani lie navideZ-
10 vccino in gospodarske uspehe. Zakai dobro
jG, akO sc pove da je Francija pod Napoleonom
Ill. iNOcno Obogatela, III ObOgatcl JIG tudi cesar.
Toda he lie doba gospo iarskega naprcdka, bila
Jc tudi dOba pustolovcev in pustolovScin. Nor
ninski vojvoda je prOdal zeleznSko progo Grand
Central "a 300 ~miljonOv frankOv. Tia zeleznica je
pa brla lie koncesija cesarjeva imenOvanemu Vol
vOdi. Australia in Kaliforniia sta "poSiljali V
FrancijO cele reke zlata, Xxi Sc je razkosno "a
pravljalO in sc hi nihce pobrigal, nit nj naredil
raGune. Cd leta 1852 do 1860 nj mogoce izvede-
ii nicesar o DRAWN bilanci. Povsod konfuziia
in nered. DolgOvi so pa IA drugi strani naraS-
cali. krimska vojaa je stala Francijo emo mi
ljardo in 500 mil jonov, Xxi so bill izposoieni. Da
sc zapravijO tudi mali prihranki Francozov, so sc
zdali drzavni papirji po 10 frankov. Ia Sole nj
bio denarja. Ia militarizem Sc je pa potrosilo
cd 1852. do 1856. leta mic mani kot 10 miljard
frankov, to je desettisoc miljonov.
Cerastvo ic bilO kulturi sovrazno. Kmeekc
sole so zaprli in v ljudskih sOlah nj bio vec niti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
SPOnin ma Dari$kO kOmulnO.

Srcdl najgrozovitcjSega klanja, XII ga pozna
svetovna zgodovina, V dobi Ia jstrasnejSc vojnc,
Xxi 10 je kdaj prOvociral gospodujoci, miru po-
trcbni, Il vendar pc svOjih lastnih zakonih liz kon-
flikta V kcnflikt gnani kapitalizem, Sc spominja
zavedno delavstvo naJvecjega boja, Xxi ga je do
slcJ organfzirani prOletariat vodil prot vsej sill
kapltailstlcne drzave. Leta 1871, ko je vladajo-
ci ceSarski kapitalisticno napeloconski sistem
ma Francoskem V krizi vojne $ Prusijo popol-
noma bankrotiral, ko ie vsei dezeli grozil po-
poln polom in ko JIG kapitalisticno monarhicna
reakcija predrzno dvigala glavo, hoteta ustanovi:
ii svoJo Waldo Ma razvalinah dezeie in ma nesreci
naroda, je .ystal pariski proletariat, ola obrani re-
pubiko in da jo pOstavi ma pravo demokraticno,
na socialno pOdlago.
Drugega, Ia delavskc vstaSe najvecjega ma
mcna, nj dOsegla pariSka komuna. Brutalna sila
Wade je bila Sc vetja cd proletarske; komuni je
manJkalo prlprav, med voditelji, XII so v usodni
url prihajali " r~azlicnih taborov, nj bilo enotnega
m%isljenja, med v~ojaskimi poveliniki, XII Jill je
morala komuna sprejeti, kjcr Jill je dobila, so bill
nesposobni in nczanesljivi ljudje.
Komuna je padla V potokih krvi, ker Sc Sc
MISC izpolnili njeni pogoji. Tragicno Sc jc izvr.
sl heroicni in gigantski boz p~ariskega delavstva.
Sc po poraZu so mu sedile straSne zrtve. V Ego
DOWN. proletarskih bojev IA svobodo pa ostane
parska komuna "a ve ease slavno p~oglavje. i'm
pray danes, ko preliva miljone delavcev svojo kris
"a tuJe, sovrazne interese, je vredno, Ola Sc spom-
nimo boja, XII ga je vodilo zavedno delavstvo sa-
mo Ease in IA clovestvo.
IS. marca 1871 sc jc raznesla po Evropi vest,
Ola je iZbrulnila V Parizu revolucija. List so DO
rocall, Ola je glavno francosko mesto V rokah mai
huJsih puntarjev in rdecdarjey. V onih cash je
pomenJala bescda 'puntar, y "rdeckar" vse kaj
drugega' kot dandanes. Ljudje so 81 domiSljali,
da so to %najhutsi roparji in hujsi cd ljudozrcev
III KanlDalOV. MeStanSty O ySp0a Sypta 10 pa nbra-
MILO do iimenovanih puntarjev in do pariskcga
commissioners gibanja spomin zanicevanja in
sovrastva. VISA kapitalistiGna burzazija je med
narOdno zdruzena V obsojanju pariske komune.
~Znamenje je to, ola je bilo imenovano revolucio-
nar-no-k gibanje delo proletarcev, ne
manicev. Delavstvo pa ohyani na veke hvalezen
spomin ma to proletarsko gibanjc, XII ie bio udu-
seno od meScanstva v klanju in v potokih drago-
Gene delavske krvi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

TrlJeva pot delavskega ljudstva j. bila Sc
vcda mnogokrat poSkroplje jena : proletarsko krv-
jo. Toda zgodovinski dogodck IL leta 1871, je
brezdvomno valnejsi cd vseh ostaIih velikih de-
lavskih gibanj. Takrat so 81 delavci V zgod0vini
c~lovestva prvtc zacasno OsvOjili Waldo in vladali
pc svojih nacelih.
Revolucionarncga gibanja il lc,a 1871. MISC
povzrOcfli delavci nanenOma in ga tudi nj nihce
pref organiziral. Izbruhnila ie revolucija sauna
kot poSiedlca razmcr, Xxi so Jill ustvarili mogotci.
Vzrokov Je seveda mnogo in razlicni so. Zaprav-
lJiv0st fraicoskrh kral jew i'll plemenitasev ic V
srednJem veku poyzrocila med francoskim ljud-
stvOm straSno bedo in glad. Naravna posledica
te straSne bede je bila revolucija, XII je zbruhni-
la leta 1879 Ill spravila oh glavo tudi tedanjega
kralja Ludovika XVI. Ljudstvo, XII sc je ma tax
nacin rcsilo monarhije, hi znalo vladati. Napo-
leon je ljudstvo kaj kmalu zopet ~usuznjil in Sc
~proglasil Ia francoskega ccsarja. Pozneie je do
bila Francija kralja liz obhtelji Orleanske, Louisa
Fllipa. RevOlucija liz leta 1S4S je vrgla $ presto
la tudi tega Orleanca. kO so leta 1S4S. obeSali
ma DunaJu ma cestno svetllkO mInistra grofa La
.tourja, jc moral Louis Flip bezati skrivoma IL
Francije, da 81 resi- z~ivljcnje. Francija je dobi-
In znova republiko, Xxi je pa imela veliko skritih
i'll odkritih sovraznikov. Napoleonova druzina je
uzivala med ljudstvom Sc vcdno velike Simpatijc.
In kakorkoli je bio res, ola nj dbl Napoleonov ne
cak, Napoleon ILL.,, niti SENECA svoiega slavncga
%prednika, ga je IA okrajev vendar izvolilo "a
predsednika rcpublike. Ko je podkupil in 81 pri-
dcbil vplivne francoske moze. pa pomctal jecc
III izgnal nasprotnike, Sc je dial oklicati "a fran
cCskega cesarja.
Med nOvim vladarjem in drza vnini ustano-
vami nj pa blo nikdar pravega ~sOglasja. Napo-
leon iii. STEER nj incl velikih sovraznikov, toda
nesposobnost je unicila NIGGA in njegovo cesar
stvo. In Gudno! Novo cesarstvo je poginilo has
tedaj, ko SO 81 vsi domislj jail, da jc ia vrhrmcu
svoje moci. 1.-Two bite je &c smrdelo po mrlFu.
NedOlOccn cut malkontcniOv Sc je boil in bolt
prijcmal duhOv in cd vsch strani Francije so Sc
oglaSali preroki in o~znanjali pOlom.
Zaupanje V vladarske sposobnosti ccsarjeve
so ~zg;ajale. Neuspch ~njegOvc politike v Mehiki,
kanrOr JIG postal v smrt avstrijskega Maksimilja-
ma, osamelost Francijc V mcdnarodni politiki -
Use jc pomagalo, da Sc JIG siril strah in nezaup-
ljivost. Francija Sc jc zavedla, ola cesarstvo nj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
Sodrugi!

'NN'"S''
Blla Sc praznik zavednega dclayskega ljud-
silva, svetovni prank proletariata, pryi niajnik.
Nj ga praznika V koledarju, XII bi incl "a dclav-
stvo tako globok pomen kakor Ia. Ze sam na sebi
JIG revolucionaren, ker izraza neodvisno voljo de-
lavskega razreda. Kakor simbolizira obstojeGi
koledar S svojimi delavniki, $ svoiimi cerkvenimi
i'll drzavnimi prazniki sedanji druzabni red, take
simbolizira praznovanje prvega majnika upor
proti kapitalistiGnemu koledarju, in 5 tenn upor
proti kapitalisticnemu 'redu" samemu.
Praznik prvega majnika je doloGila tudi So
ciaiisticna lnternacionala, o kateri vriskajo sd
vraznikl, da lei mrtva, poteptana in onesnazc-
ma V prahu. Sami Sebe varaio. nazadnjaki, ylada-
joel mogotci in niih oprode, XII so tako kratkovid-
hi, da Jim branijo mali dogodki spoznati velko
reSnico. StraSna vojna V Evropi, XII diva "a in
terese m0narhov in dinastij, IA interese pretori-
anskih Xix in Ia intereSe doloGenih kapitalistic-
nth krogov, je prizadejala neizmerno Skodo vsej
sodobni druzbi III vSemu zivljenju, pa je zadela
seveda tudi d~elavstvo in n~jegovo svetovno orga-
nrzacijo, Ali rane, Xxi Jill je vsekala Internacio-
nall, daSi so Skele6e in bOle6e, MISC smrtne, kaiti
1nternacionala je neumrjoca, dokler DO zivelo
tlovestvo ma zemlji.
Prvi majnik je pa prank tie Internacionale.
III cimbolj Sc pehajo sovrazniki. da hi jo sprawl
V grob, tenn v~aznejSa je naSa naloga. da i~zpriGamo
njcno ~zivljenje i'll svojo vero V memo neumrjoJ-
most.
Prank prvega maja je pomenljiv, kadar so
casi normalni Sc pomenljivejSi je V dobi krize, V
dobi najokrutnejSih bojev, V dobi zgodovinske IL
kuSnjc.
Evropski mogotci so mislili, da uniti klanie
narUdov socializem. Zbudili 50 zavist ameriSkih
mogotcev in tudi tukajSnii velekapitalhti, XII so
izvlekli re ogromne profile il evropske krvi, hi
Jh radi pomnozili Sc Z ameriSko krvjo. Vojno hui
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

pouka. VISA tpozornost in YES denar je bill name
men militariZmu. In kaksni Maori so vladali
PR tenn! 30 odstotkov castnikOv je Dido IL sole
Jezutov. Vojaski stan je postal klic ia. lenc liu-
dL. .Nckdaj slavna francoska armada Sc ie pod
Napoleonom I'll. pomehkuzila. Postala ie zbira-
Ilce lenuhov. MoStvO ie bilo sevcda vedno dobro
Toda m~anjkalo je vodij. Cesarstvo Napoleona
I'LL. Je -bila navadna diktatura visoke finance.
Mad FranciJo jc vladala borza potion cesarja in
duhovnistva. Deficit je naraScal strasno cd dine
d" dine. Tudi brez vojne Sc je blizala Franciip $
hrtrimi koraki polomu. V pokritje deficita bi Sc
morali zvisati davki. Toja bogato mescanstyo
III aristOkracija mi hotela o TEN nicesar sliSati.
Napoleon Ill. je bill niGla V politiki in V vojni.
Negotovost In nestalnoSt sta bill njegovi svoj-
stvi . mem sc trdi, da ie razumel dovoli, da jc
Odpuscal, a premalo, da bi bill vladal.
TakO JIG prslo p~olagoma leto 1870, ko JIG Bis
marck organiziral federacijo nemskih drzavic in
provociral Francijo. da Sc je spustila v vojno.
VoJna IL leta 1870 Sc nj dala prepreciti, ker 10 lie
hotel imeti Bismarck sam. Nemci so bii dobro
prlpravljeni, pri Francozih je pa bilo vse narobe.
Nemcf so FrancOze re p~otlacili, ko so Sc jeli ii Sc
lie pripravlJati ma vOjnO. Pc dveh nesrecnih bit
kah so udrli Nemci V Francijo. Napoleon iii. il
bl cd Nemcev obkoljen i'm Sc jc moral DO strasni
bitki vdati. u Napoleonom Ill. so napravili Mem
CT Sc 10000 jetnikov. Ma drugi strani Sc je pa
VIDAL general Bazaine V tvrdnjavi Metz s 10000
mozmi %posadke. NemSka armada je prodrla do
Pariza. Cesar Napoleon je kapituliral in postal
v5etnik NemHije; pozneje jc zbezal ma Anglesko
in tam umrl.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

Bill sem prica boinbardiranju, najsirahovi-
leIsenlu, kar sem Jill od poGetka vojnc vidcl!"
laKo pBc neki francOski Castnik Il bojSca V pi-
Shu, Xxi IA Gazette de Lausanne" priobGujc.
'NaJbuJnejsa domisliiia, najbo!j xiv opiS ii nc
more tega niti priblizno predociti. Pomisli, da jc
napad pripravlJalo stotero zrcl, XII so bruhaIa
osehJ' med mimi topovi najsirscga prencra, ter
da Je obstrelJevanje trajalo neprenehoma stiri
cele ure. Streljali smo vedno goste Ee, tako da ie
bl ogenj zadnjih deset minut naihujsi. Topovom
Sc Je pridruzila celia vista metalcev min, XII so lu-
cah po % xii tezke m~enilitne- bomrbe in povrzro-
sail sum in ropot, da tie je oglusil.
kakor ola hi ne bio dovolj, so sc proti koncu
obstrellevanju poGile mine, Xxi so bile namesGenc
osem do deset metrov pod sovraznikovimi strel-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

Ma nekem banketuv Washingtonu je bill tudi
ktaJski poslanik ekscelenca Vuing Wang. Dana,
XII je sedela poleg NIGGA, Sc je hotela ponorcevati
in ga je vprasala:
"Prosim Vas, ekscelenca, zakaj imajo Kitajci
ma svojem denarju in ma svojih zastavah tako ra-
Oh zmaJe9 Sal vendar veste, da nj takih bitij. Ali
ste &c kdaj videli zmajai''.
'Milostiva," je odgovoril Kitajec, gle re po-
vsod navada, da Sc rabijo TAXI neresnieni simboli.
Zakaj innate vi ma svojem dcnarju boginjo Svo-
bode' Sal veste, da nj takega bitja. Ali ste ze
kdaj vidcli svobodo?" .
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
VOjna nj piknfk.

skmi jarki ter napolpjenc Z m%nogimi tisoci kilo-
gramov streliva.
Slika, Xxi smo jo videli, JIG bila nepopisna, gro
Una, peklu podobna. Nemsekc crtc so ma ~kilomctrc
dalec ~izginiiale V ncpredirni temni plasti dina, XII
sc jc hip "a hipom ~zgoscala. In v tenn n,orju DINA
sc je razpokalo ma stOtinc izstrc'ov, XII so zopct
mctali kvisku visokc oblakc dina.
In tako je bio cello Stir ure. Stir urc ic mo-
rala padati ia Nemce jcklena toca, da jc njih to-
pniStvo nazadnje obmolknilo. Znamo nam je bilo.
ola DO morala naSa pchota po bombardiranju sko-
citi IL svojih iarkov, preleteti prostor do nemskih
zienih ovir ter to zicevie razdreti, da pride do
nemskih okopov, XII so sc razprostirali kakih 400
metrov ~globoko. Ne mOres 81 predstavljati razbur-
jenja, Xxi mas je OBJ teh okoliscinah v zadnjih mi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

nutah obstrcljevanja obvladalo. Vsi smu gledali
ma ure. kaj sc utegne zaoditi' Kolikokrat re so
sc bill nasi pesci virgil ma sovraznikove Scne O.
graje, ko so pa prisli do roba, iih MISC mogli raz-
dreti, ker so V listen trenutku zacelc mamie strel-
Jati %strojno puskc cd spredai in y bokov. Ali sc
kaj podobnega uonovi? ..
Sal JIG bho tu1i po TAKEN bombardiranju
Sc marsikaJ mono, kajti Ncmci sc znaio izborno
zakopati in pravi mojstri so V umetnosti. da IN
odlocilnih kraiih poskrijejo strojne puske. XII na.
padalca v zadnjem hipu pokose. To nam lie bilo
vsem v mislih, kO srno Sc ozirali ma nase deGke, XII
so z nasajenimi bodali cakali ma znamenje "a ma.
pad. 49,.
Ne pet minut. Bobnenje topov ne ojaGa. Stiri
minute! Metalci min besne; ne mOres wee razloci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

II, ali Jc pocil njihov izstrelek, vse Sc zdruzi, zgr-
ne V enem sancm o~riaSkem hrunIu, XII JIG prot ME
mu grmijenjc 2 neba nezna luoistrSka godba.
Se tri minute! Bodala nasil fantov Sc zabli-
skalo v solcncm Svitu; tisoc jh ic. Dive minuti.
ie sc cna. Sapa nam zaStaia, obledimo.
S~iaJ pa. scdaj! NaSi so. udIi IL svojih jarkov,
gredo naprcj, oh zicnil, ogra jah sc nakopitijo, La
kor Oh bi nc mogii cen ovire. "Strojna puSkn zacnc
ragljati. Mrtvaska blcdica mas obidc, XII nam va
staJa. Ali sc povrncjo? Tcdai pa sc napadalei po-
maknelo naprcj, nase granstc so bilo zicnotogra-
10 predrlc, in zavarovaaa drive naSa krdela naprei.
MIN sledi druga napadna frta lnetalci rocnih
granat. Oni mai delo dovrse.'' a % Itee.,,,
Tako je bilo dine 9. maia, ko 80 Francozi z
velitOpoteznO ofenzivo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
Na$a majn1$ka fz1aVa.

skanJe sc razlega od dine do dine glasncjc. kajti
udelezba Zedinienih draw V svetovnem klaniu
hi pognala dubiGek brezvcstnih oderuhoy v str
moglave viSine.
Poleg tcga pricakujejo vclcizkorisGevalci da
3i zanesla vojna novo zmedo V delavske vrstc in
tudi tuilaj unicila razredno zavcst, o ka,eri SANTA.
jo, da je onkraj oceana mrtva..
Chm predrznejse postajajo kapitali,titne ma
hmaciJe, TEN vazncjse je, da strnc delavstvo svojc
vrste m okrepca svoje sile IA danaSnjc boje in
Ia tiste boje Xxi mas Sc Gakajo.
Prvi majnik je dan pregledovamja nasil vrst.
V start domovini hnajo vojaki, kadar mine lima,
takozvano spomladno parade. BrigadiA general
pride inspicirat, pregleduje posamezne oddelke in
nJh vaje, naposled "defilirajo" tete pred MIN.
Dne prvesa majnika pregleduje zavedni pro-
letariat sam svojo vojsko, ola pozna. ali je naza-
dovala ali napredovala, pa tudi cato. da pokazc
tistim, XII so mlaGni, svoie ~zivljenjc in naras6a-
ME svoJh vrSt. Prvi majnik je agitatori6en dan
dine vabimo V svoj zbor tovarise, XII spadajo vanj,
pa 50 Sc izven NIGGA.
Prvi majnik Sc torej popolnoma r~az!:kuje od
vseh, drugih praznikov: delavstvo, Xxi "a praznuje
daievske lnternaclonale; ) praznCvanjem tega
opravlJa $ tenn veliko delo, pomaga jaGati prole-
tarSko armada III pripravlja tia sOcialisticni una
II, socialstiGni bodocnoSti cloveStva.
Direktorij Jugoslovalrske tiskovnc druzbe je
skenll, da doprincSe pc najbOljSi moci svoj delez
IA praznovanje tega dneva in da stori letos V tenn
oziru nov korak, zelec, ola elm najbolje ustreze
sOdrugom i'll da obencm elm krcpkejc podpre ma
men tega praznovania.
Tidal DO letoS poseben
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
Ma.jski slavnOstni list izide

Majski slavnOstni list izide
sredi aprilG
in prosimo vsc organizaciie kakor tudi posamczne
~odjemalee, ola sc ciinprej naroGc. Ma vsak naGin
pa morajo biti naroGiia
najkasneje IL. aprila
" rokah upravnistva. u ozirom ma yelikc siroske
nam ne DO mogoce tiskati wee iztisov, ncgo Jill DO
narocenih; kdor sc prckasnO oglasi, mu toicj ne
bono mogli postrcci. $50, ,..a,
VISA narocila sprejema upravniStvo "Prole-
tarca.'
Da DO izdaja zelo primcrna "a a~gitacijo, nam
nj treba naglaSati.
lzpolnite III izrczite Ia kupon, ter ga nam
~poSijite!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

kadar BIO vojna %koncana, Sc dolgo he bodo
koncane njene strasne posledicc.
Barbarstvo sedanje vojne nj mic mani ostud-
no, ker Sc sklicujejo cesarji in kralji pri tenn ma
BOga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06

toreJ enaka znani reviji Gas. 0bscgala DO
%najmanje 16 strani
Ce sc pa dobi vsaj "a tri strani oglasoy, DO
scstnaJSt strani samega Gtiva. Izdaja DO
bogato AUSTRIAN.
Ureditcv poskrbi urcdniStvo "Prolctarca" -.
Rar daJe gotovo vsem narocnikoIn jamstyo. da
dobe lepo izdajo Xxi bo dostojna delavskega pra-
znlka Iii gotovo zadovolji vse citatelje. Kolikor lie
iezece ma upravnBtvu, DO tudi ono ysc storilo, da
Sc npolnijO ve upraviGcne zeljc.
Ia izdaja izidc
poleg "Proletarca'"
nj lzlde redno brez Obzira na slavnostni list. Nh.
rocniki torcj dobe tudi za /. maj rcdno "Proletar-
cevo' stevilko. kdor zeli slavnostni list. GA mora
naroGiti.
kakor so dOslej slovemski delavei V Ameriki
prldno segali pc "Proletarcevi'' majniski izdaii.
upamo, da posezejo tudi pc letosnjem slavnostnem
irstu. &c sc obnese Ia poizkus, postane majski list
redna instrtucija in Sc DO izdajal vsako leto. u o.
zirom ma veliko draginjo, XII sc je lotila vseh ii.
skarskih proizvodov, Sc direktorij sicer zaveda te-
zave tie naloge pricakuje pa uspeh, ker je prepri-
can, da ustreae 5 to izdajo zeljam n~ajsirsih DELAY
SIKH krogov.
Nsak sodrug ,kdor Snatra BOZ prolctariata "a
osvoboditev izpod kapitalisticnega jaima resno,
nam DO gotovo pomagal $ pridno agitacijo IA raz-
s%irjenjc tie izdaje, XII bo vsakemu odjemalcu lep
Spomin.
Gene slavnostnega lista so sledece:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
~SLAVNoSTEN MAJSKI LIST

neodvisen cd "Prolctarca,
Tia tiskovina BIO ~urcjena V obliki revijc INA
gazina) V velikosti l1.5 KRAFT So palcev. Obiika DO
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1917-06-07

Golden's is the place where you get
a real T-bone steak and for only 35c
at that. tt.
The Bottineau courant. (Bottineau, Bottineau County, N.D.) 1895-1929, 1917-06-07

Johnnie Johnson, who is the catch
er for the Dewey base ball team this
year, got a bad cut on his hand while
catching a foul. He was taken to the
doctor at Landa, where his cut was
sewed up.
The following men have each pLr-
chased their 1917 Ford: Adolph
Skagen, A. Brunsvold and Ebert We'd
guam.
Elmer Charnholm and family, &C
companied by his sister Clara and P.
L. Eide and family Of Bottineau, to-
gether with Otto Charnholm and fam
lily and Walter Sundberg of Roth,
were guests at the home of H. J. Han.
son Sunday.
A double header ball game was
played at the farm of Ebert Vedquam
last Sunday. The first game was
between the Eidsvold and Starbuck
boys, in which game Eidsvold won
with a score of 8 to 9. The Eidsvold
boys certainly appreciated the inter
est of the girls shown in their behalf.
The second game was played be-
tween Carbury and the Dewey base
ball teams. The latter team won the
game, score S to 8.
Miss Jesme, who has been attend