davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-08-29
1it 8rir9skoten
Setrct6r MCglOOO Dor
OCm GOmitc.
observation-disclosures Der.
lnnAt 0lmstmnft.

Wlebr Si6erbeit fiir ole Qnrle6en an
ole 9laiirten perlanet. - @aS
Der ariee ocn Ser. Stauten
toItet. - $1t,536,9 ,94O,46O Ourd
cine 9onoauseo6e nui5ubringen.
$5O0000,000 monotliA iiir
Die 9laiirten.
8oibington, 28. glueuit. -
0ie Oro6uneen GINGER republifoni-
iber Olitglieoer oes JieprGientanten-
bouies, weiteren @ermiaigungen iilr
@orleben on Die 9laiirten 5u opponi-
rem, wenn iie nidt in Ye5ug auf Die
@in5eln6eiten Der llebertraguugen
Der bereits alitoriiirten @elOer in
SenntniB geicBt piirOen, OeranluBten
Die 6ii5rer oerielben am Gomite iiir
Nlittel ltno g8ege, oen SefretGr Wtc-
AooO iiber Oieien Fllnft fiir orei
StunOen binter peri6loilenen Sbii-
rem aus5uiro9en. Die 6iibrer fa-
men nit 5ufrieOenen @eii9tern aus
Dem Gomite5immer, blieben aber Oo6
oorauf 6eIte6en, OaB groBere Slider
belt fiir ole in Den Ser. Staaten aus-
9egebenen WelOer beOingt ruerOen
lollte.
SefretGr @icglooo, 5uirie0en nit
Dem &orgeben Oes GomiteS, miro
moreen Dor Dem Gomite iiber ole 8e-
Oingungen ipre1en, iunter wel6en
Die Dor Dem Gomite idwebenoe 9ia
fiir Die $tt.5 .536, ,94S,4 AGO 9ono.9lus-
gobe aitseegeben 1perOen loa.
9ieie 8ia iiebt $7000,000,000
ais 9lnleibe fiir Die 9laiirten Dor,
$3,000,000,0OO 5ur Gonpertirung
Der bereits perousgabten 31a-pro5en-
tigen Bombs, $2,0OO,OO0,0OO in
S6abomts- -Gertiiifaten ltn0 $2,000,-
100000 in &riegs- GriporniBcertifi-
foten. Die @ia ent6Glt auBeroen
cine no6molige glutoriiirung fir
$2,000,O00,00O ariegs Gertiiifnte
unO lie6t Die Gin5iebung 6ereits frii-
Der Oerousgabter @onos Dor, ais Oa
limo: 9onomofonol-9onos, Bombs
tiir Oic odniid-weitinoiihen SSnieln,
Bombs fir Die 9llaSfa-Giien etc.
Ser @oranidIog Der 9fegicrlIng
l@lieBt bic foIgeuoen Eoiteu in lid:
glnleiben fir 0ie 9llliirten $1,000
uOO,OOO, bon melden 6ereitS fiir
@3OOO,OOO,000 Sorge getragcn lit;
$l,SOO,O00,0OO fir louienOc 2lusga-
ben, abgeieben bon oen arieesfoitenj
oerbleiben nod $tO0OOOOO,000 fir
oen arieg Gingeidloiien in OoS
&rieesbuOget iino $176OOO,0O0 fir
oIe neue GerIi6eungS6ill unO cine
NfIlllarOe iiir Die @crft.Gonniiiion.
Gle geforOertcn 81 lRillioroen Col
lars lollen wie ioIgt aufgebro6t wer-
oen: Bombs fir Die 9nliirten
$rOOO,OOO,OO0; ourb Die ihme6enoe
Steuerumloge6ill $3,OO0OOO0OO;
&rlegs Certificate $l,OO00O000O;
Sonos iiir eigene 3mcde, 6creits per-
ausgobt, $2,0O0,OOO,OO0; proponirte
ncue @miiIion $2,OOOOOO,OOO; fir
Srleas @riporniB Certificate So
OOOOOO,OO0, Ou6u Die rcguldren Sin:
nabmen BON $1,3OO,0OO,0OO.
Sefretdr Nlcgloou oelltete an, 0oB
llnaetdbr $5O0,OO0,00O monatlid,
nof1menoig limo, Inn oic Gampogne
DER sllliirtcn bis gum 1. SyiIi 1918
81 Ilibren nob peIdem Gotum cs
nof9wenoie miro, INN ucuc 9Irtoriia-
tion tiir 6onos 5u eriuden.
Gas Sous Oertagtc lid bis utm
Nonnerltog, INN Dem Gonlite III IL.
ltotten Die Bill oor5ulcoen, mel6e
onl 6reitog oOer Samitoo olrhoc.
Deitfdht mcr0en 5nTf
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-08-29

G6icugo, %. glugllt. n 3pei
Monn i'm 9ciibe ser Summe bon
$500 5im gIus5o6lcn Ser 9o6ne an
oie 9(rbeiter ser S8iuSIow 9rot6erS
Giienperfe, wurOen belite Dor ser
6obrifonlange bon fiinf StroBenrGu.
bern nieoergeiGoHcn I'M beraubt.
Eie 9onOiten entfamen nit ser geiite
in einem 9lutomobil. 9ouis Sien.
BERG unO 9orton glen, oie ernloroeten
3a6meiiter, fcbrten in einem 9luto-
mobil bon oer gonf 5uriid. 9lls Tie
Dor Dem Gineong ser 5o6rif an6icl-
ten, n0berte iib Die Mai9ipe nit 0en
9iGubern. Grci Ocrielben iprougen
ans OerieI6en uno cr0ffneten SSeuer
nit 9ieOoloern. Sic ga6ep ii6er 20
S6iiiie ab. GicIe 2elte iuaren 3eu.
gen Der G6at.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-08-29
Der 9leidsfanalcr in Ycl0icn.

2onOon, %. 9lueuit. Sn ei.
ner Gcpeibe Der r@r1ange EeIe-
graph So. aus 9(miteroom bciBt cs,
OoB Ser Oeilticbc Gei6Sfan5ler bon
Berlin nacb 9el9ien gerciit lit.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-08-29
n@i d en fran1."


Iie 5ur regelnGBigcn in 9luguit
@oc6els Solle, 3. imo @ong6-Str.,
Sigblanotopm o6ge6oltencu Sing.
itlnoe criGienenen SGneer ocs @e-
iangpereins nGideufron5" iibten I'M.
ter 2eitmg i6reS 0irigenteil Geo,
gg. Eoe6lmonn einigc G60rc fir be,
porite6en0e Seitlibfeiten Gie ser
Singitnoe folgenOe @eiHditSOer.
Iammllng leitete ErGiioent Sobn s.
@reii mG6reno Sefretdr ScinriA
@iclefing protofollirte. 3nnddIt be.
ridtetcn Die 95eilnc6ncr an Dem oitf
Dem 2onoi6e ibrcr San9csbriioer
Sermonn &icSling imo Gorl Yrog.
BANNER itattgc6obtcn SanilienieIte
5il G6ren OeS @c6urtStageS elmer
God)ter OeS Grlteren ooB lic einelt
f0itlidcn Sonntag perlebt 6Gtten
uno Sen @aiige6ern 81 Can't ocr-
pilidtct cicu. Sooonn berihtete
@orIiBer gluglit @ocbel bonn Ter,
gniiglngs Gonlite, ooB Die @Dring'
ibe Sallc fir Niontog, ocu Is. Otto.
Der, fir oas 81 6oltenoe uSeinleie
lett belegt iei. ErdIiOent @reif CT.
mo6ntc oic Sdnocr geIeocntlic6 bic
icr g9odc ooS Gonnitotter @olfs,
nno Grnteieit nidt 5li ncrgeiien
9lahocm Oom nod ole @inlooungcn
Der @ciougOcrcinc nSarnlouie~ mo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
KAJ zAHTEvA LLOYD GEORGE.

Lloyd George je dcjal, da jc u,oda zaveznikov
odvisna od sposobnosti, da, Sc odpravi pOmanjka-
mic ladij, Xxi, %ugrozava navadnc potrcbScinc ma
roda in vojne zahteve. ,Situaci!ia, pravi zahteva
najdolek0seznejse ,ukrepe...
Zaloge hrane V Veliki Britaniji SO tako mai,
hue kakor Sc nikdar ne. Bivstveno jr III zivIje-
ME naroda ,da Sc stori vse, kar jc lie mogoce IA
pcmnozitev domaGe produleije. Do image hi Ia
n~csljve poi, razun &c 50 ~prczeno submarine IL
morja.
Lloyd George povdarja, da mora biti angle
sko ljudstvo pripravljeno ma ogromne zrtve. Ze
nekaj casa sc je cutilo pomanjkanje ladij IA
splOsne potrebe naroda in delOma tudi IA voiaSke
nalogc. NarOd mora absoluthO vedeti, kakSne so
razmere. Vlada upa, da uaide pot IA obratuna-
vanje $ submarinkami, toda bio hi blazno, &c hi
Sc zanaSali lie ma to upamje .Brczobz'rno in Mood
rlacno - pravi - moramo reSiti problem tonazc,
Xxi malaga dclcli ~naitczic zrtvc.
''Cc storimo drastiGnc korakc. lahko nasiopi-
mo prot ncvarnosti submarine. toda &c nj marod
pripravljen s%prcjeti drasticnih ukrepov, mas caka
katastrofa.'
Lloyd George naglaSa potrebo treh potov.
Prva naloga pripada mornarici, XII mora glcdati.
ia nastopi proti subnarinkam. Druga ic. da sc
grade trgovske ladje. Trcba pa ic tn, ola sc opu-
Sl vsak ncpotrcbcn uvoz cd zunaj in da ST pro-
ducira donna toliko hrane, kolik0r je lie m goGc.
Lloyd George ie tudi oznacil nekatere ukre-
pc giede ma hrano, Xxi ih smatra vlada "a potrcb-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

tudi Y takih krajih lahko vsak dan maple do ne
umnosti. In pravzaprav jc V tch drzavah piian.
cevanjo Sc wee, kakor V mOkrih.
To, mislijo, So prepreGi 4 noyim dodatkom k
postnemu zakonu. X ajti kaj mai PHO ljudje, ce
sc ne DO moglo vino, pivo In zganje wee "posiljati
V drzavo?
No, alkohol Sc bo tudi zanaprei poSilial, vsai
V take drzave, V katerih nj prcpovcdan uvoz ri.
Jc IA privatno porabo. Sal nj poSta edini macin
razpOSiljanja. Pravijo. da so pivovarnarii sami
odobravali novi dodatek, ceS ola bo ma Ia naGin
ustavlieno razpoSiljanic na drobno, ) katcrim so
So bavile razne privatnc tyrdkc.
kljub temu 0Stanc lcgalno razpoSiljanic H.
ven pOSte. Osiane pa tudi nelcgalno razpoSiljanje
in razvazanje, Xxi Sc je re tako razvilo, ola so 81
cele mnozice to izbrale "a svOj poklic, oh katcrcm
Sc jim bolje gOdi, kakor pri delu V tovarni, iami
ali pisarni.
Tihotapstvo Sc jc V Ameriki razvilo V pravo
industrijo. kdor So 2 MIN bavi, pa hoce ~zasluziti.
lie cato, ker Sc dostavlja pijaca pc ncnavadni po-
II, 10 morajo k%onsumenti mnOgo draze placevati,
kakor &c hi bila kupcija iovoijcna. Gene sc pa
s" holj z~visajo zaradi tcga, ker ina tihotapec svoj
riziko. Yeas; "a yjamejo, in tedaj JIG ypraSanje.
kaksni so tisti, ai so ga prijeli. &c ie mogoGe. da
Sc Z mimi 'pamctno'' poneni, jim jc trcba stisni-
Ii baksiSa V roke. &c so gluhi IN take argumcn-
te, je treba pred kadijem odSteti globo.
Use take NONE s~lucaje pristeje tajni kupce-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

valcc k ceni, XII sc ma la nacin scveda Sc boil
visa.
&c tOrej prohibicija ne prcprcGi ne pitia ne
'plJanccvanja, vcndar podrazujc place. kar sicer
nina poSledicc. da ljudie zaradi tega he hi pill.
pac pa TO, da jim ostaja mani IA druge potrcbSci.
ne.
Ia indi &c hi sc dovoz popolnoma prepovedal
III tihotapStyo zabranilo. Sc $ tenn ne dOseze. da So
ne bi wee pilo in pijancevalo. Snow. IL katerih So
'ahko proizvaja alkOhol, so ncStetc.' Toliko pri-
hhitivlic kemlJe, da postanc sam svoj destilator, Sc
pa marSikdo nauGi. TIA umctnost je zclo ma lima:
a ma tiSocc lc Judi, XII ne bodo dali "a pametno,
poucno knjigo trideset ccntov, "a broSurico. XII
jim nauci delati zganjc, bodo pa brez boleGin pla.
cali par dolarjev. Razun tcga ST. la znanost lahko
raznasa po ustmeni predaji ip jc V suhih drza.
yah ze sedaj vcliko boil razSirjcna kakor n. pr.
socializcm.
To Je nckaj tistcga blagoslova, XII ga prina-
sa prohibic!ja. Pa ga jc hvalabogu Sc.
Tihotapstvo in tajno produciranie alkobola
tndl oblastlm nj ncznana rec. Sal sc zbira pri Nth
baJe ~najviSja mOdrost. PregOvOr pravi. da dale
Beg tlstim tudi pOtrcbni razun, katerim dali II.
rade. Ampak ce VEN, da ljudjc goliufajo. ven
dar Sc ne VEN IA vsak posamezni slueaj goliufi-
Je. Treba jc torei Judi, Xxi paziio sumliivcem M
prste, XII stikaJo pc prcpovcdanih zganjariiah. XII
zasleduJeJo tihotapce, skratka Judi, XII "varujejo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

zakon. CHM wee je tistih, Xxi ga krsiio, tenn vec
Je treba takih, ki ga v~arujejo.
TakO ~nastaia poklic, XII bi bill drugace memo
trcben. Niegove Glane je kaipada treba place
vati in lJudstvo dobiva ugodno priliko, Ola placu-
je wee davkov.
To so razlOgi, zaradi katerih st clovek ma no.
ben nacin ne more navdusiti "a prohibicijo. tudi
&c ne popije sam nikdar kapljc alkohola. III raz-
logi bi Ostali, tudi &c hi sc uvedla nacionalna pro
fibicija, ki pc mnenia nekaterih V Amcriki nciz-
ogibno pride.
hakor sJsa napredujc, jc &c mogocc. da Sc
uvcdc V dog!cdncm casu prohibiciia "a vse Zedi-
meme drzave. Ali tax korak DO po nasem mnenju
todi prvi korak h koncu prohibiciic sploh. Plan
cevanJe Sc tudi tedaj ne prcnela. Tajno fabrici-
range III razpccavanje alkohola. in Steer nai-
slabscga, zdravju naibolj skodliiga Sc pa pomno-
n, da DO treba celia armada varuhov prohibicnega
zakona, in stroSki zanio morajo izzvati neprc-
~magliivo reakcijo.
Uprli sc bodo pa tudi tisti, Xxi MISC piianci. XII
pa tudl lie naraJo hinavScine i'll nocejo, da hi Sc
morali skrivati kakOr zlocinci, ako 81 enkrat "a
zele case plva. Najodlocneie pa bodo ~vstajali III
SIT, XII spoznajo ~skodljivc posledice prohibicije in
vldiJo, ola je tenn teze odpraviti pijancevanje,
clmbo!J sc siri oficielna sliSa.
Tedaj pride namesto prepovcdi pouk in vzgo-
"a do svoJe prave ~veljave.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

Prohlbicionisti So dosegli velik uspeh. Kon.
grcs Je sprejel Z veliko vecino dodatek k post.
nemu zakonu, po katercm JIG prepovedamo po po-
ST. posilJati alkoholitne place y take drzave, V
katerih je uvedena prohibicija. Kcr ie bill doda-
TEX V senatu re teden pref sprejet, postane zakon.
elm ga podpiSe Wilson.
V zbOrnici je bilo "a dodatek oddpnih 3I9
glasov, proti MENU pa lie ~. Cetudi MISC ysi. XII
so zanj glasovali, izrecni prohibicionisti. ie ven.
dar nedvomno, da ina prohibicija V kongresu We.
like %zaslombo, in suhaci so bill sila navduSeni. ko
Je bll oglasen rezultat glasovanja. Vcudar So 10
pa pr nekaterih kmalu poiavil macck. Ko so pre-.
udarii posledicc zakona, Sc jim jc namrec zazde.
10, da bi takO strOga odredba lahko izzvala veil
ko nezadovoljnost med ljudstvom in podprla ayi.
TACTIC mokrih.
Morda Sc V TEN Oziru nit ne MOTTO prevcc.
izined mnoglh draw, v katerih je prOhibicija IL
VelJavlJena, Jill je vendar gotovo lc pray malo.
V katerih ze!i res vecina prebivalstva prepoved
vsake alkoholne place. Predobro JIG znano, kako
glasuJeJo volllci V Ameriki in kako malo odlocs
nJih preprleanje. Najvec Jill je takih, XII glasuje.
30 "a p~osusltev, ker sc boje komu zameriti; drugi
sc zopet boJe Sramote ,da bodo veljali IA pijancc.
Ma THEM pa vendar upajo, da pridejo " ma kak-
sen nacin do place. Nesreca, da DO saloon zaprt.
sc re pretrpl, ce BIO lie donna kaj mokrega.
kakor je znano ,je pa tega V suhih drzavah
dovolJ, kdor lie kolickaj pozna ljudi in sege, Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
Kdo zmaga V sedan,ji voini?


Nj st cuditi, ia 81 mnogo Judi hell glave $
TEN ypraSanjem. Nekatcri so tak0 srecni, da We.
do To &c povSem natancno. Tudi V Ameriki imamo
dovolj takih vcdezevalccv. Mnogo sitnosti lie pO-
~vzroGajo takim ijudem velika vpraSanja. Resu.
JcIo ih cncstavno pO svojem s~taliScu, po svojiL
simpatijch. &c Sc avstriiakovci, tedaj je zanjc
pribito, ia zmagata Nemcija in Avstrija. &c je
Nth lJubczen ma strani zavcznikov. ne more bti
najmanisega dvoma, da zmagajo Auglezi, Fran
cozi in Rrsi.
Ne vemo, kako bi bilo, &c hi taxi junaki sa-
mi vodili usodo deicl in armad, katerim preroku-
jeio glorijo. Gotovo je. da MISC tisti, Xxi imajo cd
govornost V sedanjem casu, nikakor tako SAMOA
vestni, in mic Sc ne hi cudili, &c hi Jill nasi vseza-
vedni i'm neomajni ~razglasili kar "a slabotneze in
strahopetce.
Tu je ma primer Lloyd George, angleSki mi
nistrski predsednik. Ia vse, Xxi brczobzirno sim
patizirajo 2 zavezniki, pomeni n~iegovo ime nekaj
bozanskega. Lloyd George jc v~telesena previd-
most hozja "a Anglijo in vSled tega IA zaveznike
>ploh. On je MOI IL zeleza vsaka njcgova bese-
ia je VOLTA vsaka misel sila. On je vGlovecena
garanciia zavezniSke image.
In gillette! Lloyd George ne govori o zmagi
miti 4 majhno porciio tiste samozavesti, XII jo i
majo naSi abSOlutni pro-allies.
Lloyd George ie govoril V angleSkem parla-
mentu o %polozaju, Xxi ga je ustvarilo nemsko VOL
skovanje 5 podmorskimi Golni. Citali smo zadnii
cas- razne izjave, ia ie TO vOjskOvanje pOpolnoma
z~greSenO in da nina nObenega uspeha. Lloyd
George ne govOri takO. PRAY narobe naglaSa, ia
50 Spravile nemSkc submarine Anglijo V zelo
kriticcn polozaj in upozarja naravnost ma nevar-
most, Xxi preti dezeli.
PrimojduSanje nj bilo nikdar tezko. Pa tu-
iii nj bio nikdar ME vredno. Brez obzira ma to,
&c ina GlovCk ~silspatiie IN emo ali "a drugo VOL
SkujoG0 sc stranko ali "a nobcuo ne, jc resnim lju-
dem naGin Lloyd Georgeovega mastopania vSeka-
kOr bOlj prikupljiv kakor prcpevanjc Una goslav-
nc peSmi, dokler visi zmaga Sc Y zraku.
Nismo in nc moreno biti Lloyd GeorgeOvi
pristasi. Ali kadar ga vidimo V taxi pozituri, hi
pray iskreno zele!i, da hi sc dclavci kaj naucili od
NIGGA. Idcali angle2kcga prvega ministra MISC
naSi ideali ciii delavSkega boja so povsem dru-
gacni, kakor mameni scdanie vojnc. Ampak Spo-
znavati nevarnost ie potrcbno V vsakem boju;
varati samcga sebe o svoii sill in disappointment
slabosti j. zajctck ncizogibncga poraza. .
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
Mex oIiko vojnih naukov.

ne. Predvsem je prizadeto pivo, katerega pro-
dukcija Sc zniza ma 10 miljonov sodckov ma leto.
Podobno Sc zniza druga poraba spirita, $ elmer
maj sc prihrani 100000 ton ~ziveznega materijala.
Uvoz mineralne in druge namizne vode sc
prepove. Uvoz papirja Sc reducira Sc "a 10000
ton ma leto,
Poljedelski oddelek bo pooblascen, ia prisili
lastnike zemlje ma obdelavanje tai.
Uvoz jabolk in drugega saba, kakor tudi
rajakih jabolk bo popolnoma prcpovedan. Edna
izjema velja "a oranze in banahe ter orehe, kate
rh Sc SINE uvazati % odstotkov dosedanje mno-
zine. Enako je prepovedan uvoz tujega GAIA, ka-
We in kakava; cello mnozina indiiskega GAIA, Hi
Sc ne SINE ~uvazati, no %Znizana.
Tako miSli Lloyd George, da Sc prihrani 900
600 ladijskih ton ia leto. Ministrski predsednik
misli ia Gene zivil Sc dolgo pc vojni ne padejo,
zlasti ker BIO NemGija tedaj toliko kupovala, ka-
kor Sc nikdar pref ne. cato misli. da ie praviGno
dovoliti farmarjem IN gotovo dobo neko minimal-
no ceno. Ohenem ~predlaga zakonite minimalne
place "a poljedelske delavce, Xxi hi Sc zyiSalc "a
30 do so odstotkov mad do>edanje. Vlada DO sto-
rila korake, da prepreci spekulativno nakupova-
ME, i'll &c DO potrebno, prevzame obla>t kontroio
mad twill.
'Ce sc izvrSi YES program in %pomagajo Y
produkciji vsi, Xxi morejo pomagati, pravim po-
Steno. da Sc lahko ubranimo naihuiSega, kar nam
more storiti SOvraznik. In to je, ma kar moramo
biti pripravljeni.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
DO FUNDAMENTAL.

Naloga Lloyd Georgia. in |njcgoyc Wade je. ka-
ko izvrSi tn program. Stvar angleskega parla-
menta i'll ~ljudstva je, &c ga odobrava ali odkla-
MIA.
Ma vsak nacm je trcba prizna,i, da je to,
kar predlaga nacelnik Wade. velika rec "a an
gleSke razmere in ME st nj Guditi, ce govori LLOYD
George o drastitnih korakh. Anglia ic tekom Sc
DAME voine z~atajila lc mnogo >vojih tradicii in
lnpremenila svojo gOspodarSko poiitiko Y zelo
vaznih rcteh. Ali kdr prcdlaga sedaj LLOYD
George, pOncni p0poln prrlom Il vsem, ma kar ie
doSlej pri,egd anglcSki kapitalisticni libcrali-
zem. To je za mas tcmboli zanimivo, ker ie velik
del nazCrov tega liberalizma prencSen V Ameri-
ko, kicr p%riScgajo kapitalisti mamie kakor ma svc.
To pi>mo.
Mixer nj bio NEUTRALITY-SUSPICIOUS. nacclo tako
posveccno, kakor ma AnglcSkcm .Prayica posa-
meznika mad v>c! Drzava NINA nobcnc drugc ma
losc, kakor da Sciti moie o>chnc pravicc. kai de
lam IN ne delam, kaj jcm in pijcu. kako kupcu-
Jem IN proiitlram, je mOJa Stvar in moia VOLTA.
Drlava mora le skrbcti. da me uihte ne ovira V
ten To JIG bila doktrina libcralizma.
Seveda jc ticala Y niej velikanska lai. kajti
tn doktrina tgarantira svobodo lc g0Spodarsko
mocnemu.. Lahko 81 izbiranl, kaj BON dclal in
cesa ne bonn delal, kako bonn zivcl, kaj bonn icIcl
in pill, kako bonn grebcl profile ma kup, &c imam
sega dovolj in ce = svojim bog2>tyom iahko Fri.
silim so III tisoc ljudi. ia dclajo zane. VISA ia
pan'rnata S>oboGn Sc mi pa popolnona razkadi.
&c nimam ME druzega, kakor svojo dclovno moe
IN 10 moran prodajati tistin, Xxi 10 hotcjo kupiti
in izkoriScati.
Svoboda pc liberalncm matelu je Svoboda bo-
gate manjSine in sulcnjStvo siromaSnc m~aniSinr.
Mi iacelo tc svobOdc ie vcliale ma Angles
KEN. "Pravicu o>cbnosti ic ncdotakljiva -
I'm kaj dclajo zlaj : 10 pravico oscbno>li v
Angliji?
To hos jedcl in pill, kan t: dovolimo. Dclika-
ties, katrrih 81 vajcn, ne puStimO wee uvazati. In
!c %pocakaj! kmalu prid"no Sc do tcga, Ola ii bo-
mo tndi dolotali, koliko >mcS JEST. Krusnc in
mesnc kartc, Xxi 50 Jill ac davno vpcljali ma Mem
skem i'll Y Avstriji, pa potcm Y ltaliji in ma Fran
coSkcni. MISC niti Y Angliii mic ncnogoccga wee.
kakor So bile &c pref dolotenc makSimalne cc-
ne V trgovini, tako Sc d%olocaio Scdai Sc minimal-
ne Gene Ia farmarja in miniualnc mczIe IN ME
govcga delavca. DrIavna rcgulacija profita.
Nczashsana omejitcv gospodarskc Svobodc! Ma
eni strani ne smcS izzcmati konsumenta. kakor III
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
IDEJA C~LoVESTVA.

Temna siutnja narodne silpnoSti pOvzrocI-
l popoln %preobrat Y angleSkcm zvlienju. IL
britskcga individuaiiSta napravlja socialno bite.
"a podvrgavanje pod intercSe skupnosti, cello "a
iickaksno pozrtvovalnost.
To nj jaSna Zavest Solidarnosti. To nj trdno
prepritanje, da jc Anglca Anglez, ce Sc vozi : sta
rndavno baroko ti za King Gc0rgem, ali pa ce
uiniva krov ma tovorni ladji. Takega prepriGanja
ne more biti, ker take nacionalnc skupnosti same
ma sebi nj. .Anglez. Xxi kupuje ma londonski borzi
"a MILLION funtov ~papirjcv in Anglez, XII coka V III
Iii, dc "a bodo poklicali. da pomaga nosit vrcce 2
ladJe, sta dvoje ogromnih razlik, dvoie n%a>protii
vreairem z~ivljeniu sedan osti.
.jasnc zavcsti hi: ampak slutnja, da je ne
kaj s%kupncga med vsemi Anglezi ,ie vcndar. Lord
lancashire ne zei, da zmaga lord Lancashire.
ampak da zmaga Anglia, V kateri je sam lc ko-
Seek.
?ovSod ir nckai take tcnnc a!u.nic, in V sill,
- V ncvarnoSti Sc izkazuic kot mocan faktor. H.
%mcglcnih podzayestnih globocim sill tcdai ma
vzgcr, V lavcst, V dcjanje. In kadar je MEN cas-.
tcdai z%magujc.
Y cnakih podzavestnih globocinah drema Sc
druea %slutnja. vega, silnejsa. vclicastnejSa: Slut
MIA solidarmosti v>ega cloveStva, seeajoca preko
drzavnih mel, preko narodne >orodnosti. prckn
razrednih interesov.
Volna ustvarja pogoje, da Sc drami slutnja
uacionalnc vz%ajemnosti. &C sc izpolnijo pogoii,
Sc zdrami tudi slutnia Glovecanskc solidarnosti in
sc povzdigne V jasno, znagovito zavcst.
Ustvarjati pogoje "a TO je nasa naloga
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
V0JNA v MIRU.

kadar nj pplovica sveta ia voiui, lki 10 pray.
nSko oznacujeio "a yoino, jc vcidar YES svet ma
vojni. Socialni hoj jc bil pred sarajevskim aten-
tatom in avStrijSkin ul,imatumom ;socialmi boi
ho po >k'cnjenenl niiru. Ne more hiti drugace.
hajti Ncdanja yolna 81 me- v0di zaradi socialnega
vpraSanja III ga ne bo rcSila. 20 vojni bo,!o v
druzbi razredi, kakor 80 bill pred vojno. Rare
iii bodo incl Svojr intcrcse, IL tcga Sc bodo pora-
Jala nasprotja in nadaljevali Sc bodo konflikti.
Maj sc jc tisockrat tckom vojnc zazdelo. ka-
kor ia So ihginila intcrc>na nasprotia Bila je
zmota. Si!a je vca~i potlaGila njih iziavc ia IL
bruhe. Najblizia ncvarnoSt ic zas'rla ncgirJc.
da MISC prcko dana;ujc"a ducva videli iuirsnJc-
ga. Potrcba vojskovamja .ic il>iiiia uk.cpc, ki 81
tupataln omilili razrcdm; boz.
Chm sc konca zunanii konflikt, bruImc cope,
notranji 2 vso >ilo na dan. Tudi tam. kicr ic st.
daj mvidczmo zaSpal.
Y socialncm boju pa vcljn "a della vski raz-
rcd maksima, katcrc Sc jc opriiel Lloyd George
Y intcrnacionalmi vojni.
SpOznaj nasprotnika!
PredvScm ga ne podccniui. Submarinkam
80 Je lalik0 poSmchovati ;ali Min opcraciie Sc ne
ravnaJo po tenn, GO So Jill SovraZnik plaSi, ali Gr
sc Jim roga. One Npravljaio svoi uniGujoci po-
sci, elm bolic morcjo. Anglia mora vcdeti, da ina
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
PoTREBA URESNICUJE.

Da! Kapitalisticne %svetosii so poteptane ;
petami. Seveda ne lie kapitalistitne. Delavci so
moral re pref dOprinesti svoi delcz ma 'oltar
domovine,' opustiti rama unijska prayila, prila-
goditi sc potrebam municijske fabrikacije, sprc-
Jetl V marSikaterem oziru vladno kontrolo.
TOda Bog pomagaj dclavci so bill ~
od nekdaj vajeni vsakovrstuih 2rtev. Taxa je nil
hova nSoda. Ampak da sc nalagajo take omeiit-
We tiStrm, Xxi imajo, Da ne DO smell pitt kitajskc-
ga caja, kdor hi "a lahko plaGal! To so neza-
sliSane reel,
Ampak vse tie uczaslisanc reel p~ostajaio res
nicnc.
Ne pravi Sc wee: % Interest poSameznika mad
vNe! - Namcsto tega postavlja vojna nacclo:
inferred dlzavc mad vSc!'
indiNlduainost ne more vcc pricakuvati, da
81 il podyrIe s%kupnost; sama st mora podvreci
mjej.
ker je vojna, Sc DO zgodilo. kcr zahteva
Lloyd George. Kajti DC 81 ne zsodi, stoii Anglia
pred kata>trofo, to Sc pravi pred ncizogibnim 20
razOul.
In tega noGcjo Anglezi.
Gotcyo sc naidejo tudi ma AnglcSkcm posa-
mcznii, katcrim je vSc emo, kdo da zmaga, kcr
so prevet flegnaticni, la hi 81 razburiali zaradi
poraza. Tudi take je dobiti, Iii postayljaio mir
mad image Tuintam So oglaSa zavest razredne
Solidarnosti, XII sega preko drzavnih meja.
TodG sploSno zcli Anglia zmago. kakor 10
zeli Nemjija. Tudi kapitalisti. XII 80 lahko prcpri-
cam, da jim ne bo zman ikalO profitov. &C. zmaga
Nemclja, zelc Angliji lIuaEo. Nekoliko %ucinku,"
traiiciJa ,patri0ticua vzgCia. ucgotuvoSt buluc-
noStl ;uoIcg tega So pa oglaSn 'tcmua Slutnja skup-
noNti vsega naroda, Iii nj bila pred vojno nikdar
rcalizirana in st tudi pc vojmi ne ure>nici, XII pa
zivi V idcii. &c ST diva hlapca ,popadeta, zeli 60
>podar %SvcJcnu. da hi nakleStil tujcga, Getudi ne
bo nrNdar doyolil, da st poruii plot med MIN in
hlapccm. Ielo nedoloteua jc Ia SolidarnoSt: ali
nckakSen oSnutch >olidarmosti Sc vcndar zasIedi Y
ujcj.
In cato ie mogo6c. ia Sc postavliaio ma An.
g!eSkem ">vrta' naGcla ma giayo Sprcjcmaio Sc
zakoni. ki hi Jill seer ~vladaioti razredi Z naiycG-
jim ogortcnicm odklonili.