davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12
Germans Attack Russians
Under Curtain of Smoke
lBy Cable TO Tho Tribune ]

London, Jan. 11.-Although it is now
known here that the Russian attacks
near Riga we're merely a local often
sive, military experts assert that the
movement has had excellent results.
Another village, east of Kalnzen, was
captured to-day from the Germans de
spite a stubborn defence, assisted by
large numbers Of machine guns. Ber-
lin admits that the German lines,
which formed a salient, have been bent
back.
Three German attacks cast Of Kahn
Eem. under cover OF a curtain Of smoke,
believed 20 have been employed for the
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12

J. R. Henley was wounded recently ,.
shots fired at Landing party o
United States marines by q native BE-
at Macoris, Ssrto Domingo.
IN reporting the incident to %.
Navy Department to-day CapA-'
Chandler, of the battleship New HAM,
shire, did not indicate that there n''
been any other general clash Os''''
the marines and natives.
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12

London. Jan. 11.-British forces from
Egypt have driven across the border
Of Palestine and are fighting on Turk
ish soil. Six lines of intrenchments'
powerfully fortified by six redoubts and
A central keep or citadel, were stormed
last Tuesday in front OF Rafa, the
frontier fortress of Palestine, more
than 500 Turks were killed or wounI-
ed. 1000 were captured and turkish
relief force was completely destroyed.
The movement Is one OF the most
ror,sTkabIe OF the war. Mounted Aus
tralian and New Zealand troops, TO-
0ether with the Imperial Camel Corps
marched thirty miles across the desert
from FL Arsh on Monday, without rest,
and attacked on Tuesday morning a'
z o'clock.
Until s o'clock at night wave after
wave beat against the Turkish trenches'
sweeping over one after another OF the
defensive lines. The last redoubt was
taken at nightfall, the Turks heelhg
northward in wild confusion.
Despite their tremendous exertions
the attacking columns were forced 10
new efforts Immediately. A Turkish
relief force was located, advancing
from the town of Shalal, sixteen miles
cast Of Rata. The relief column was
allowed to get within four miles OF
Rafa. Then, turning eastward, the
Colonials struck the blow that killed:
captured or dispersed the entire rellel
force. 49,
London military observers see m the
movement a possibility OF big things.
n has been known here for long
time that the British were determined
to end once and for all the Turkish
menace TO Suez. Now the British have
done what military critics said the
Turks could not do; they have tray
ersed more than 100 miles Of desert
between Suez and Palestine. ii Arlsh,
captured about week ago, is ninety
miles east Of Suez. Rata Is thirty
miles northeast Of Ell Arish and only
seventy miles southwest Of Jerusalem
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12
Tarnowski Starts for United States

Berlin. Jan. l1.-Count Adam Tar
nowsN Won Tarnow, the new Austrian
Ambassador TO the United States, left
Berlin this morning on the first stage
Of his journey 10 the United States.
4 safe passage has been guaranteed
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12

New York so far The mercury is ex-
pected to 90 still lower to-day, but
zero weather is not expected TO last
over twelve hours.
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12
AMERICAN OFFICER KILLED

Shot by Dominican Bow Who Resisted
Landing Party; Another Wounded
Washington, Jan. 1l.-Lieutenant ).
K. Bolton was killed and Lieutenant
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-01-12
Discussions in Turkey
Nav Force Peace Move

[From The Tribune Bureau
Washington. Jan. 1l.-0ficial dis
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
ZACETEK KRIZE.

kakor Sc zdi je jemal kazer zaGetkoma vSo
stvar Sc precej lahko in msEl, da sc T. reformo
vollne pravce Ia pruski dezelni zbor lahko resi-
jo VISA vpraSanja. Medtem ko je pred par mese
ci, kakor Smo takrat poroGali pisal Bethmann
liollwegu, mai izdela priprave IA tako refolmo
III pa mai sc nvrS Sele po vojni, mu ie sedaj po-
Slal drug dopt, SledeGe vsebine
INA podlagi porocila moiega pruskega mini
strStva, predozenega mi zponievanju moiega
malaga dine I. aprila I. L. odlocam TEN. da
ida dodatek, da mai Sc sestava zakOna izpre-
membi volilnega reda posanSko zbornco. XII
SO predlozi dezelnemu zboru "a .klepanje, temelii
ma oSnovi enake volilne pravice. Ia predloga mai
sc ma vsak nacm predlozi tako hitro da bodo
prihodnje voltve nOgle zvrsiti ma podlagi move
ga voiinega reda. \alagam Nam, da storite
potrebne prlpraVe V Ia namen - Niljem.
: kajzerjevega staliSGa ie to velika konce>i-
ia, ker je MO moral korigirati samega sebe pri-
znavajoc, da nj ma reforme treba cakati do kon-
ca vojne. Obenem ie TEN priznanie. da ravno
pod pritiskom judSkega mnenia = staliSca nenl-
skega naroda je pa To pray malo, kajt volilna re-
forma IA pruski dezelni zbor donaSa lie Prusom
nekaj izpremembe, docim ne daje ostalim Nenl-
cem ncesar; zlasti pa puSta avtokraciio
stvu nedotaknjeno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
AVSTRIJSKI DELEZ.

Neka vloge igra pr TEN tudi Avstrija. Err
berger je bill baie preden je spusti svojo govo-
rance zoper kancelarja ma avdenci pri avstrii-
skem eesarju Karlu, Xxi je takrat mudil ma Ba-
varskem.
sploSnem je Ia cesarski obisk &c uganka
Id Sc pa, da Sc je nekai kuhalo kar hi melo zbli-
zati Bavarsko in Avstrijo proti hegemonii Pr,,-
size
Avstriii nj poloiaj ni6 mail krticen. ka-
kar ma Nemskem. V nekaterih ozirh paG Sc boli.
Yes trud, da hi dunajski parliament postal zmozea
della, je dosej zaman. Vs poizkuS da Sc sesavi
sposobna vlada, Sc ponesrecili. Vsi eksperi-
menti, da bi Sc Sovani pridobii "a vlado, so o.
stall brez uspeha. Niti amnestiia politGnih zo-
cincev nj pOmagaa. Namesto da hi sc Siovani pri-
biizai vfadi, postaia njih opozicija eimda1it o.
Strejsa in vsakemu poznavalcu razmer je iasno.
ola ie danes svojem iedru protavstriiska
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
PoTREBA DEMoKRACIJE.

Ali Scheidemann je vrnil IL Stockholma 2
vestjo, da sc ma tax naGin sploh doseze mir.
Res je, da della jo rrssk socialist mogoGe IA
svetoven mir, toda enako je res. da jih nj moc
pridObiti Ia separator mir. Res ie, da delaio
demokracjo vsega sveta, ali zopet ie res, da no
eejo ne direktno ma ndrektnO podpirati nobe-
ne avtokracije.
Po svojem povratku je Scheidemann deiai
V Stockholmu sem spozna da nj misliti ma mir
brez demokratiziranja NemGiie.
Strastno upanje separator mir ie bilo torei
mrtvo, in ko je kmalu to p~6ela ruska ofen-
ziva in Sc je pokazalo, da nj njej ne Sale ne
prazne demomstraciie, ie prekipeo Nemtiii
rajhstagu Sc je pojavi povsem nov duh.
Plenarna seia sicer Sc nj bs skl;cana. zato pa ie
bilo temboj 1.-Two gavnem od>eku. Dotim ie hi.
10 pref vedno lie slSati gasove sloge in odlotno-
sti "a nadaljevanje boja do koncne popolne zma-
ge, Sc ie zdaj naenkrat dvignila opozicija kro-
9Th, na katere Sc je vlada tekom vojne brezpo-
goino Opirala. V katoliskem centrum je vstal dr..
Erzberger zoper kancelarja zaielo Sc je govoriti
o miru. in nujnoSt demokrati6nh reform je
naglaSala kakor Sc nikdar ne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
AvSTRIJSKI KRIzI.

Polozaj je pa Sc tezavnejsi. ker zadene ruska
ofenziva neposredno Avstrijo. In Gimbolj napre
duje rhska revoluconana armada ma avstrijskih
tleh, tenn mani odneha slovanska opozieiia, XII pr
cakuje cd ruskih uspehov uresnitenje svojih c
ljev.
Pri tenn je tudi gospodarska sitnacija Av-
STRIFE vse obupnejsa in Karlovo hrepenenje po mi
ri je zelo utemeljeno.
Ali Nemcija razvija boljinbolj zabreko
vseh avstrjskih in habsburskih zelja. Karl hi bill
najbrze danes pripravljen Skleniti mir brez mai
manjsega dobicka; ali Berlin ne dovoi tega Karl
hi Sc morda tudi sprijazni ideio narodne av-
tOnOmije, &c ne more drugace resiti svoje krone :
toda Nemcija vlaga svoj veto. Avstrija strada in
vada hi rada prepreta nemire zaradi lakote: to-
da Nemtija misli ma svOje potrebe, cd zaveznic pa
zahteva pozrtvOvanOst.
Karlov pOlozai gotovo nj tex, da hi zbuia
nevOstljivost. Sam menda cuti, da nj njegov pre-
stOl ME kaj trden in da bi sc mu krona lahko
strkljala gave. V teh razmerah ne hi bilo pre-
cudnO, ce hi pOizkusi sc kaks1o intrigo v wee
jem sogu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
JUNKERsKE sILE.

&c sc torei sedaj poroca, da je kronprinc
sedanii krizi delal "a StrmOglavljenje Bethmam
iollwega, je precej lahkO uganit kakSnim
namenom ie tako ravnal
Me mani znacilne MISC druge Viliemove kon-
ference Pred OdloGitviio je namrec kajzer pova-
bill generaa Hndenburga in Ludendorffa ma
raZgOvOr.
Hindenburg je naiglasnejsi prerok nemSse
image. On ne izreGe besede "mr' drugaGe ka-
kOr zvezi slavno, siiajno zmago Govoril ic.
kako bO NemGija diktirala pogoie: deklsmiral ie
siajni bodoGnosti Nemcie, kar pomeni ME
govern narecju povecanje.
Ludendorff spada med najstraSne iSe vsenem-
Ske hujskace. On je bill re mi"u poglavar voine
stranke. Odkar je zbruhna vojna, je velno "a
govarja najboj brezobzirne metode "a porazenie
nasprotnika. On ie sal ma telu tiste kike XII e
izdajala broSure, kazoce kako no Nemcia obva-
daa tri cetrtine Evrope ako zmaga. On ic vselei
zarOhnel, kadar je slisal besedo "mir'' in ime-
noval je strahopetce in brezcastne vse, XII so "a
govarjali mir. Obenem je znan neoma jnega
govornika kajzerske absolutne avtoritete in IN
zagrizenega naspro.nika demokracije.
tenn liudmi Sc ie torej kajzer posvetoya
preden je sprejel Bethmann Howegovo demisio
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
.POSLEDICE KRIZE.

tenn trenotku Sc ne vemo, kdo je padel
Bethmam Holwegom. GOtovo je, da je demi-
sionral prusRi vojni minister general Won Stein.
nemski zunanji tajnik sloviti Zimmerman in no.
tramp tajnik Helfferich. Po nekaerih vesteh ie
BethmannOm demsioniral YES niegov kabinet.
Da ie demisiia Bethmann Holwega tudi V
Berlinu napravila vtisk poostrene reakcje sc
sr,ozna liz pisaEia kerikalne 'Germanje" XII
pravi. da ie postal Bethmann Hollwegov padec
neizogiben ko so d0bili junkerj pod kronprinte-
vim vodstvom odloGino besedo V situaciji
&c Sc je preobrat izvrSil po 5eliah junkeriev
ma to naJvecJi vpv na lie notranj ampalt
tudi ma zunanji poozaj. Cello pruska volilna re-
forma, ia kaplja morje Opra,icenih demokra-
ttnih zahtev, postaia TEN dvomljiva Konserva-
tivna s,ranka je izdala zjavo, kateri silovto
napada volilno reformo ces da nj postala potreb-
ma vsed izkusenj vojne in da nikakor nj sposo,-
ma "a premaganie tezav, ki so nastale sedanii
situacij.
IL tega sled, da konservativci pripravlje-
nj ma boj prot voilni reformi, Sc boli pa prot
taklm demokratiGnim reformam, XII bi ome jile ce-
sarsko absOlutno oblast
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

POizkusi "a dOsego separatnega miru so 81 to-
rel neprenehOma sledili. ko p"vi hi obnesel, so
81 izmisli drugo metodo pa tretio in tako dale.
Toda dezei nj moglo ostati skrito, da je yes
ia trud brezuspesen. Cim veckra' Sc je vlada bla-
mirala temi experiment, tenn vecja je postaia-
la nezadovolinOst.
Kipelo je re zelo sumlj jvo, ko Sc je Schede
mann Ostalim nemskimi socialist vrnil IL Stock
holma. Da so bill ii liudie kot odpOslanci nem-
Ske Wade ma stock kh0lmskih konforencah je pac le
prazna bajka, katero niti minister Lansing ne
hi bill mogel verjeti, &c bi bill kolitkai bolje pou-
cen razmerah International. Druga rec je pa
Ia, da je nemSka vlada veliko upaa cd stockholm
skega sestanka. Zlasti ie pritakovala da sc tam
izleze moznost separatnega mirr
Nikdar nj nemSka vlada toliko cenila soc'a-
zma kolikOr teh dneh. Spoznala je, da le ma
Ruskem socializem odlocujoca Sa. Kdor hoce od
Rusije kaj doseCi, mora pridobi sociaiste. An
spoznala je tudi, da pride do ruskih soc's-
listov pomocjo preobecenih generalstabskih Off
cirjev pa je mislila, da bOdo nemjki socialist me-
nj posredovalc
Scheidemann Sc je dovolj trudil, da hi prego
voril Internacionao vsaj "a take mirovne pogo
je, XII hi bill po njegovem mnenju ugodni "a Mem
tijo ZOpet pravimo, da jc Stockholmu "a
stopal nemSko vlado in niene ellie: tega re "a
to nj mOgel ker so nerhSld voini oilj se danes
temi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
So) sovENsko cLAsno uJcoslov socAIsucNE zvEzE

kancelar Bethmann Hollweg je demisioniral
Dr. Miehaelis je imenovan niegovega na.sled-
nika.
Te je doslej zadnie dejanje nemSki no.
tranji drami te je to obrat boje ali ma sabse.
mora pa sele bodotnost pokazati. Ma vsak nacin
bl bilo napatno polagati to izpremembo preve-
Ike upe kaJti notranji boji XII pretresajo Mem
tiJo, MISC : TEN nikakOr kontani in zelo dvomlii-
vo vpraSanje je, ce ie Bethmann Holwegov pA-
dee uspeh demokracije
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
~ emSka kriZa.

pravjena zrtvovat tudi edinstyo nemskega ce-
sarstva, tembolj pa hegemonio Prusiie.
Erzbergerjev nastop tore nina svOjih pr
votnih razlogov ljubezni do demokratiGnih insi-
tucij in odkritosrcni zelji po miru ampak ie
pOsledica intrige, katero no Sele seasonal mogo-
te popolnoma spoznati.
Ma v,ak naGin pa je niegov nastop zvezi $
potencirano opozicijo obeh socialistiGnih frakcii
IN njih zahtevo po reformah pomagal poostrit
krizo, XII je YES teden kazala precei grozete ob
Ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
RUSIJA IN NEMSKI JUG.

Med Prusijo in Bavarsko je bilo vedno ne
koliko nasprotij. Leta 1866. stale JUNE mem
ske drzave ma strani Avstrije zoper Prusiio Pc
ustanovitvi nemskega cesarsva Sc je ma Bavar-
skem vednO govorilo poprusenju NemGiie. V
bundesratu so bill pOgOstOma Sport in vcasi 81
nastajali resni kOnfikti, kadar Sc je posameznim
drzayam zazdelo, da Sc postavlja kajzer previsoko
mad njih dOmatO suverenost Da ie tudi med liud-
stvOm zlasti med bavarskim in pruskim znaten
anita agonizem, je sPlosno znano.
koliko vloge so ia nasprotja igrala tekom
voine, Sc danes ne more dognat Da MISC izgini-
la, je gotovO, kaiti posameznih momentih so hi
la tako mocna, da so izbijala dan,
monarhicno politiko bi sc popolnoma stri
njalo ce bi Karl izkusal IL teh razmer iztlaciti
kaj dobicka Ease. Oslabitev pruskega oziroma
hohenzollernskega vpliva bi mu ma vsak naGin hi.
la prid; njegovega stalisea ic torej modro, &.
Sc povecajo nasprotja med Prusio in Bavarsko
Tako hi lahko razlagalo, da ie opravlal
Erzberger Karove posle ko je napadal Bethman
HOwppa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
BETHMANNoV PoLozAJ.

Medtem je bill Bethmann Hullweg vSled ma
pddov rajhstagovem odseku podal svojo demi-
sijo. kajzer- 81 je prdrza odlocitey. Naposled jo
je sprejel.
Bethmannov odstop sam M sebi ne pova nj
cesar. Bivsi kancear je incl nasprotnike ma dveh
popolnoma nasprotnih Straneh vrStah demo
kracje in med junkerji. Tako ie niegova demisiia
ahko zmaga enh ali pa drugh.
Da jo je mogoce razumeti je treba vzet
postev dogodke, preden jo je kajzer sprejef.
Predvsem je znacilno, da je poklical kron-
princa ma posvetovanje, 6eS da gre ia vprasana
XII Sc titeio tudi pravic njegovega naslednika,
radi cesar note sam odloievati njih. TIE besede
najbOlje oznacuieio, da kajzer bOiuje "a dn,-
stijo in dobiva notranj a krza revolucionaren
Znacaj.
Kronprnc je znani kot tist okrog katerega
sc je zbirala voina stranka NemGiji Ze
casu, ko je bill Sc Buelow kancclar. ie fantf
odlikoval TEN. da je lozi ajhstaga demonstra-
tivno aplavdiral napadom politko, XII nj bila
po njegovem mnenju dovol nacionalna. &c hi Ii
vel Ameriki, hi ga imenovali krainega dim
gotta.
Viljemov snGek je bill tudi Bethmann Holl-
wegov nasprotnik, in sicer zaradi tega ker mu
prejsnji kancelar nj bill dOvolj energiGen. Ia
mer mu ie ma primer da nj ze lani zacel brez-
obzirnim potapl janjem moriu: nezadovor rn
je bill, ker nj vlada dovolj iasno naglaSala. da
hote NemGia pridrzati, kare ie osvojla naimani
pa mu je bilo vSet, da je vIada pripraviena sto-
rit demokraciji kakrSnekOli kOncesije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
PREDZGoDovINA KRIZE.

Notranji polozaj NemGii je bill re davno
kriticen Resna je pa postala situacja ko je rus
ka revolueiJa zmagala in ko ie postal jasen nien
pravi znacaj Vtisek, ki ga je napravila Ner,-
tij je bi zelo razGen. DelavSke mase so bile
navduSene; vlada ie bila popari jena Toda delav-
ske mase MISC moge pOkazati svOiega pravega
miSijenja takO, kakor hi ga bile gotovo pokaza.
lie v mirn dob vlada Sc pa tudi nj upala narav-
most pOvedat kako j ie pri dust
Bethmann Hollweg je paramentu igral
nance. PravH je, da je ka jzer VAiem leta 1905
sam svetoval carju, mai apra nujnim re-
formam in potem je porabil p"iko da je sku-
Sal vso odgovornost "a vojno odvaiti ma Rusijo
in tako oprat NemGjo
Da je bilo to poponoma neodkritosrcno, je
morale biti vsakemu jasnemu oGeSu oditno. Of
ciena \emciia je vedno vSo moe podpirala
carizem in mu tudi svojih meiah poma gala ko-
hkor je lie mogla. Ia ruske revoucionarje Mem
Ella re davno nj bia dezela, kateri hi Sc mopli
tutit varra. Moe "ohrane" je >egala tudi Ber-
lin; ma zejo carieve Wade je vrSila kajzerjeva
pOlicija hsne preskave; osebe, XII jih ie ozna6i-
la ruSka policja Ia sunni jive, je nemSka vlada j.
menovala neljube tujce in jih je izgani iala mno-
9Th slucajh pa jih je deportirula naravnost ma
rusko meio, tako da so priSi direktno carevim
rabjem rOke
Vse to ravnanje ie bilo utcmel jeno ma wa
iemnih interesih dveh avtokracj. Kajzeiska Mem
cija je takO ravnala ker je - Po pravici -
trala rllski carizem svojo 2-asGito. Ahsurdno
ie torej, da bi sc berlnska vlada veselila padca
sile, Od katcre je sama imela dObi6ek
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
UDAREC REVoLUCIJE.

Bill ie pa Sc drug. zelo -aku:en razlog. XII nj
mogel nemski vladi privoStiti takega veselia.
Kar sc je takrat lie slutilo. ie danes dokazano.
Med kajzerjevo in carjevo vlado je bio re sko-
raj vse dOgOvOrienO IA separator mir. Revolucija
na Ruskem je pretrgala te dogovore in odmak
Mia kajzerjevo upanje nejasno daljavo.
To nj mOgla biti radost nemsko Waldo. To-
rel je bila hinavScina, te je Bethmann Hollweg
sovoril tako, kakor da odobrava revoluciio.
NemSijo je postavla ruska revolucija pred
nov problem. carjem je imea separator mir tn
kOrekO6 re skenjen. Kako ga doseze sedaj ko nj
wee carja in njegove zenc in njreovih ministrov'
nObenim vpraSanjem 81 nenfSka vlada to-
lko nj BELLA glave, kOlikor tenn; in to ie ra-
zumljivo. ker je bilo TO takorellot njeno zivljen
sko vprasanje &c hi dosega mir RusijO, hi med
ljudstvom lalrko utrda upanje zmaeo in TEN
potolazila rastoGo nezadovoljnost. vzhodne from
te bi lahkO vzela vse cete in jih porabila zapa-
du. IL Rusije hi primernim prtiskom gledala
dobti zivil in vOinih potrebs6m, poviSala hi nor
eiie hrane donna, preskrbea hi vojskO bolje MT
niciio in novim Orozjem, in. prva lmaga ma zapa-
du bi lahkO nbrisaa nezadOvojnost mnozic
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
INTRIGE.

Bavarska je katoiska, pretezno klerikalna
dezela. To ustvarja gotove dusevne vezi Avstr
jo, kateri je kerikalizem tako moGan, kakor nj
kjer drugod Evropi ne. Klerikalna potika ina
vedno svetOvne interese pred ocmi Ce more
mOGjo Avstrije pOspesevat katOliSke ellie je pr
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
LETO (VOL.) XII.

in mu imenOva naslednika. In po TEN je sodti
da DIR. Michaeis ne pOmeni napredka, ampak po-
ostrenO reakcijo nemski politiki
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
MIRovNo vPRASANJE.

Ali enako vazno je deiStvo. da pomeni pre.
ohrat oddaljenje od miru 6e ie zadovoljil iunker-
Je. kajt on ne mara io o miru brez aneksij in od.
skodnn niti sliSat Sc mani pa o miru. XII hi dal
narodom pravico, da odloGajo svoji uSodi
Tembolj je Ia preobrat oma jail upanie mir.
ker je Nemcija pod iunkerskim vodstvom ma jbolj
nevarna Rusiji Nemski konservativci so bill paG
tudi tekom vojne veliki prijateli Rusije, dokler
le Sedel \ikolaj Romanov ma trOnu. Kakor so
trnOSotnijci ma Ruskem yes cas- nagasa priia-
tejstvo Nemtijo m priporocali, da mai Rusiia
zapusti zaveznike, tako junkerii pov,lariali
skupne interese NemGiie in Rusije - namreG
skupne interese nemskega i'm ruskega al,soutiz-
ma - in zagovarjali sporazum carjem.
Sedaj, ko nj vec carja 80 jupkerii tista sIa
ma NemSkem, ki ie rIski demokracji najbolj ne
varna. Zmaga Nemcje pod imkerskm vodstvom
hi pomenila Rusijo najveGio fevarnost. da Sc
vrne absoutizem
To so vzroki da Sc podlaga "a mir doged-
mem casu nj utrdila, ampak da Sc je ojatala voj-
furija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
now MOI.

novem nemSkem kancelariu ie malo znano
Casopisje naglaSa, da nepripada arstokraciii in
da nina niti navadnega "von'' pred svojim me-
nom IL tega sc pa vendar ne morejo zvaiat nj
kakrSni demokratiGni sklepi.
Res je, da so bill fevdalni vplivi V Nemciii do
zadnjega casa takO mOcni, da clovek XII mi bill pie
miskega rodu nj moge priti na povrSie. Toda
Nemciji Sc je polagoma razvila nekakSna birokra-
tGna arstokracija. I'm Ge Michaelis nj grof ali
knee, je lahko dober hlapec. KakSen naslov mu pa
Viljem Sc lahkO da.
Prejsnje suzbe nOvega kancelaria so bile
juristicn brokraciii. Zadnji cas- ie bill zivlski
diktator "a Prusiio. Poiticno ga Steiejo "a libe-
raca. Vse to pa malo steje dczeli, kateri nj
najviSji uradnk odgovoren parlamentu, ampak
le vladarju
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
IN LJUDsTvo7

NajvaznejSe vpraSanje ie pa5 to, kako sprei
me narod te izpremembe. &c sc izkaze, da Sc je
preobrat res izvrsil prid kronprincu in jun
kerjem, sc bo morala V rajhstagu pokazati ostrei
Sa opozicija. In &c ostaue Viljem tudi tedaj pod
sedanjmi vplivi in pOseze mordl po takih sred-
stvih kakor razpust parlamenta, Sc bo odlocilo,
ali ie Nemcija zrela Ia revoluciio ali ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

IL Kodanja prihaja porocilo, da ie namesto
DIR. Alfredo Iimmermanna imenovan grof Brock
dorff -Rantzau "a drzavnega tajnka IA zunanie
zadeve. Grof Brockdorff-Rantzau pripada mem.
ski visON aristokraciji in ina zveze dvorom
po svojem bratu, XII opravlja visok urad ma dvo-
ru, in po svOj materi, Xxi ie upravnica cesarGine
garderobe in ena izmed najbolj oblastnih zensk
ma nenlGkem dvOru
Grof BrockdOrff Rantzau e med vojno So
deloval T. nentskim velepoSlanikom grofom Bern
Storffom Waslnngtonu nekh posebnih zade-
yah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

Primorske Novine' pisejo: Kakor nam po-
rocajO iz Grizana, bo odso liz ObGinc Grizane Bel
grad par sto zensk in deklet ma PejaccviGevo no.
sestvo Rum. Mozie in ocetje teh zen i'm deklet
so Ameriki ali ma 'front.': donna vlada pomani
kanje, in vsled ega morajo delati tudi zenskc. da
moreJo prehranti sebc in svojce donna. To doka
zuje veliko marljivost nasih zen v Primoriu. IL
tega pa je tudi naibolj razvidno kaksna beda
vlada v nasih kraih'
The Dickinson press., 1917-11-10

The Knights of St. Thomas initiated
Ia new members and elected the fol-
lowing officers Sunday: President,
John Metzgcr; vice president, Carl
Duckhorn; receiving secretary, John
Lob; secretary, Frank Bayer.
- Matthias Wchner returned to work
on Monday of last week, but had to
take his bed again Wednesday. He
is at work again Monday but is still
very weak.
Geo. w. Sorbcr was a Bismarck
passenger on Friday, November 1st.
The board Of supervisors for Heart
River Township met on Monday.
Mrs. julius Hollst sent the last
three issues Of The Press to Mrs.
Turner and Mrs. Dictsche at Alham-
bra, CAL, this week.
Wentworth Military Academy has
requested Rep. Turner to grant per-
mission for his son, Care, to enroll
in the Officers Reserve Training
Corps, which is an auxiliary Of that
institution in charge Of a regular U.
S. army officer. Two years Of this
appointment as colonel in the army.
Again and yet again, is Mr.. Helb-
ling seen on our streets on Sunday.
Well, these Indian summer days and
the glorious moon is enough to lure
any one from his usual habitat, isn't
lit?
Mr.. and Mrs. w. A. Mcclure of
Dickinson spent Monday in the city
as the guests of MI. and Mrs. Julius
Hollst.