Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31
USOda belqijskih delavcev

ciea. Use tea prehranjevanja belgijskega prebi-
valstva je padla ma rame k%Omiteja, XII 81 je stavil
"a nalogo ia posel, in sicer S pomocjo b~elgijske
Wade V Havre in zaveznikov. Spanska in Zedi-
njene drzave so pomagale komiteju pri i~zvrseva-
nju tezke nalOge. Nemska vlada pa Sc nj niti s
trohico udelezila vse resilne akcije.
Najmanj, kaj je clovek zahteval, bi bilo, da
bi Sc pustil ia komitej pri miru ter Sc mu dopu-
stilo izvrsevanje GlOvekoljubnega della. A niti V
TEN oziru MISC Nemci popustili nasprotno so owl
rail- razdeljevanje zivil. Tekom ZINE 1915 so pre-
p~Ovedale nemske vojaske oblasti dovoz vseh zivil
V neko flamsko vas, katere zenski prebivalci so
odklonili izdelovanje vrec "a nemSko armada. VO-
jaki so mislili, da Sc BIO vas, popolnoma sestrada-
ma, k0ncno vdala, a to Sc nj zgodilo. Isto so uga-
mali nemSki vojaki tudi V Liege.
Svoje najveGje uspehe pa so dosegli Nemci V
opravicenju tega postopanja. Izjavljajo Sc je, da
je pogubno "a dezelO, &c toliko rok celia leta po-
civa in da DO narod trpel vsled izgube moei, ka-
tero je mogoce ohraniti edinOle z delom. cato jc
baje naloga nemskih oblasti, da Sc bore proti he-
Zaposlenosti.
V TEN smislu so Sc gibale oficielne nemSke
zjave, ti6Oce sc deportacij. TIE izjave pa razode-
vaJo obenem dusevno stanJe, V katerem sc naha-
jajo nemski vodilni krogi, kateremu stanju Sc
clovek ne more preGuditi.
Nemske oblasti v Belgiji Sc MISC ~posluzile de-
portacij lie z ozirom ma nezapOslene. Deportiral Sc
je vsak ~belgijski drzavljan, XII je bill s~posoben, da
bi opravljal delo ter ga je bilo mogoGe uporabiti
pri pOmnozitvi municijske produkcije onstran
Rena.
Objavilo Sc je, da 81 lahko kupi prostost, kdor
'je dosti bogat, da plaza 500 do 1000 mark. Kie
pa Je bio mogoGe najti delavca, XII hi mogel pla-
cati "a svoJo prostost takO veliko svoto d~enarja!
5 TEN je tudi podan dokaz, da je bill namen Menu
6ije uniciti belgijski delavski narod.
Kon6no so Nemci zagotavljali belgiiskim de-
lavcem, da Jill najprvo ne bodo rabbi V industri-
jah, XII so direktno V zvezi z vojno; a to je bila lie
p~retveza, o katcri Sc niti he i1plaGa, Ola razprav-
jail. Pri vsej stvari je pomisliti, da ie z vstopom
vsakega belgijskega delavca V nemsko tvornico
prost Nemec, Xxi Sc je nato lahko postal V zakope,
ola poveca stevilo SOvraznikov Belgiie.
10 so bill belgijski delavci pripeljani v Mem
ciJo, so Jill S slabim postOpanjem, groznjami in
obljubami prisilili, da priGno 2 delom v munich
ski industriji. Preden so bill deportirani, so jim
stavili tozadevne ponudbe. Delavci so vse tie po-
nudbe odklonili, nakar Sc je izvrsila deportacija.
Vprico stradanja in drugih grozot pa je bilo "a
nemSke oblastnike lahko izviti IL belgijskega de-
lavca privoljenie "a delo, XII mu ga ie prepovedo-
vaio domoljubje Pozneie Sc je z nemSke strani
oficielno izjavilo, da so beigijski delavci presto
volJno IN z namenOm, da zasluZijo viSje place, IL
brali delo, ki jim je bilo vedno ma razpolago.
Nadaljni vpOgled V nemSke metode dale pro-
~klamacija nemskega governerja V Antwerpenu,
Darona Huehna, XII pravi: "ZaStOpniki nemSkega
ndustrijskega sveta prisostvujejo naborom. XII
sc vrse pred deportacijami, do Sc izvrSe potrebni
kontrakti "a delo. Onim, XII so voljni delati, Sc
nudi zadnja prilika, da 81 zagotove delo v Mem
Gill;
To je jasno in dovolj umljivo.
Mas narod pa je unicil vse napore sovraznika s
svOjo Odlocnostjo ter s sklepom, da sc kaj takega
ne SINE vrsiti.
Odklonitev sc je izvrSila ma tisoG nacinov.
Yeast je eden Timed deportiranih spustil ma tia
piSmo, docim so ga vlekli V suzenjstvo vojaki
n~emskega cesarstva. V6asih pa je bill lie listek,
wren skozi okno zelezniSkega vlaka, vozecega
proti NemGiji. Slisali smo klic in morda lie bilo
cello vpitje
'NavedlO hi Sc lahko ma %stotine pisem, Xxi so
bila ma skrivaj spravljena V Belgijo, zasedeno cd
Nemcev, a naloga hi bila premucna in polozaj je
razviden liz stvari, katere smo re omenili.
Prizadeta krivica sc ne tiGe lie posameznika,
temvec zadene stotisoGe delavcev. TIE krivice so
takega ~znaSaja, da hi spravile delavstvo nazaj v
polozaj, v katerem je bio pred stoletji. Prostost
delavca da della in da opusti delo in da 81 libra
pogoje, OBJ katerih hoGe delati, vse tie tezko pri-
d%obljene pravice delavstva so Sc prezirale in tep-
tale. NemSki mogotci so s pretnjo smrtne kazni
Silih ~belgijske delavce ma sovrazno del0: tisti. XII
hi vprico tega ostali ravnoduSni, ne hi zasluzili,
da Sc imenujejo organizirane delavce.