Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

skcga vscuciliscu, vsaj 2 omejenim stevilom fakuI-
let, so bill brczuspesni. Da JIG v~ojascina vsteysi
domObranstvo po vsej DRAW strogo nemSka insti-
tucija, sc razume skoraj saIno po sebi.
Dezelnemu zboru JIG pridrzano lie malo funk
eli, a tudi ia lie imajo Sloveuci edino na Kranj-
skcm primeren vpliv. Mimogrede bodi povedano.
da uzivajo Ncmci. dasi Jill je V dezcli lie pet od-
stotkOv, pOpolno enakopravnost V dezelni upravi,
pri vseh dczelnih uradih in V dezelnem zboru sta
slovenscina in ncmscina enakopravni in nikdar mi
bill stOrjen ~poizkus, da hi sc ncnsli manjsini cd
rekle enake pravice.
Nasprotno pa je $ SlOvcnci V ostalill pOkraji-
nah. Ma Stajcrskcm in koroSkem vlada n~emscina,
ma GoriSkem, V Trstu in lsiri pa italiianscina. ST
Ger ie vecina prcbivalstva tudi po oficielnem ljud-
skem Stetju ia GoriSkcm slovenska, v Istri pa
slovensko-hrvatska izumctniceni volilni sistemi
paralizirajo 10 dejstvo tako, da ie vecina prebi-
valstva V reprezentanci p~otla6ena V m~anjsino. T.
metno uslvarjena vecina V Legislature pa ne po-
Una nobenega zakona pravicnosti, ampak Sc OPT
ra lie ma srojo moe. Take Sc torej vlada III uprav-
la povsod proti Slovencem, ne glede ma 10, da Jc
Ia vlada placana 4 niihovim denarjem.
5 staliSca zunanjcga svcta he bi bio trcba
ugovarJati tenn %metodam, ako hi sc 4 mimi dosegcl
nameravani ELI. IN ostalc narode hi bilo vseeno,
ali Sc imenuic prcbivaIstvo V tch kraiih sloven-
sko, ncmsko, italijansko ali siamsko. Toda sto.
le,na izkusnja dokazuic, da ie YES trud nasilne-
ga raznorodovanja brczuspcSen. Mogoce ie bilo
poncmciti, poitalijaniti ali pomadjariti nekoliko
posamezniI liudi ali druzin: ne enega naroda V
Avstriji pa nj bio mogoce pripraviti do tega, da
hi Sc bill odrekcl svoji narodnosti in splaval V
drugo.
Use nacionalno brutaliziranje dosega lie dvo-
le; tlak povzroca protitlak, napadeni narodi Sc
postavljaio V bran in ia vsci Grti Sc razviiajo ma
rodni boil. Avstrija ic niih tradicionalni dom.
Mobillzacija vSch moci IA narodnc boie pa mo-
ia ovirati dclo ma drugih poljih. Racm p~lacujeio
V prvi vrsti slabcjSi narodi, ker morajo naiboij
napenjati svoic Silc IA odpor: maScevanic pa "a
dcnc tudi mocncjScga naSprotnifa, Iii mora zane
marJati mnogo vazncjSc nalo1c svoicga razyoja.
In koncno skodo ina kultura, Iii ic zadeva vsega
c~lovestva, potrcbujoccga sodelovanja vsch spo-
sobnih.
C%nicenjc slovcnske narodnosti kakor no
bcnc drIge kulturnc nj mogoce. Zatiranje ie
brezuspcsno. ' S~tolctjih srcdnjega veka, ko nj j.
mel narod nobene literature, nobenega solstva,
nobenc intelligence IL syojih vrst, ko je bill V vseh
ozirih podvrzen tujim goSpodaricm, mi opustil
svojega jezika in svojc narodnc poScbnosti; sedaj,
ko Je zavzel svoje mcSto V vclikcm domu svctovne
kulturc, jc vsako tako nasilStvo utopicno.
Gin &c to ugotovlicno, jc pa iasno, Ola je oh
Stanck IN Svoboden razvoj tudi tega Inalcga naro-
da stvar, XII soglaSa $ koristio civiliziraneva clo-
restva Sploh. Iatiranic jc zapraN jamie sill: svo-
boda JIG moe, ki napravi tudi IL tega naroda So
trudmka ma polju S%ploSncga napredka in kulturc.
V In namcn moraio biti Slovcnci resent liz ze-
leznih krcmpljev avstrijskcga sistcma in zdruzeni
V svobOdi. lzpremcmba p~olOzaia, Iii hi narod raz-
cepila V prid kakSne drugc Wade, ne hi biIa zboli-
SAME nc IA Slovencc, ne "a svct. Majhen, ka-
kor jc narod, mora Strcmiti "a svojo zdruzitvijo
In nc more zrtvovati nobcnc"a svoicga della
ne V prid Avstriji ne Italiji ne komurkoIi. Ustva-
riti mora IL scbc enoto, XII no mogla vloziti vse
Svolc moci V dclo svoic izpopolnitvc in kulture. J
In la cnOta mora imcti svobodo, da Sc zdruzi 2
ostalimi JugoSlovani, Iii najdcjo Sele V svojem
zedinjcnju moznosi, da sc ~razvijejo V fakticen ma
rod, sposobcn IA ~najviSie oblike civiliziranega
~zvljcnja, sodeluioc ma SploSno cloveSkem tekmo-
valiScu kulture in graded svoj steber IA stavbo
svetovnega miru.
Etbin kristan.