Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
Citanje z uspehom.

Neliko je Judi, kl ZnaJo c1tatl.
pa vcndar ne znajo. Ia take je maj
teze piSati. TAX clovek eta bese-
do IA besedo, stavek IA stavkom ;
precita YES tlanek - pa vendar
nj cital clanka, temvec posamezne
stavke. Zveze med mimi ina
Sci, zmisel III duh celega clanka
mn ostane skirt. Ako dobi knjigO
V roke. je Sc hujse, ker je treba
"a kmjigo Sc boil zbirati misli.
&c hotemo, da pride ljud>tvo
naprej, moramo pa skrbeti, da Sc
nauci bolj obSezno in boil globo.
ko miSliti. i vscmi silami moramo
delati ma 10, zakaj drugace hi bill
YES trud socialiZma br%eZuspeSen.
Ne %pozabimo, da je naloga SO
cializma velikanSka. Osvojiti no =
ce svet, Strmoglaviti hoGe kapi-
talizem. Ma njegovem mestu hoGe
uveSti nov red. Lahko hi tudi re-
XII, povscm pc pravici, da h0Ge So
cializem Sploh vpeljati red, kajti
V sedanji druzbi ga hi.
lie malo je treba premisliti, pa
Sc lahko spozna, da je to velikan-
ska nalOga. Sal kapitali2em nj
slaboten. MogoGne sile mu sluzijo.
Nsak dan lahko vidimo, kako te-
Yak je najmanjsi BOZ z MIN.
&c Sc premaga kapitalizem, pa
nikakor Sc nj vse opravljeno. Dru-
ii, Sc tezji del socialisticne nalO.
&c .je uvedba socialnega reda. &c
~hotcnlO, da bodo delavci gospo =
darji produktivnih sredstev. mo =
ramo tudi hOteti, da bodo Sposob-
nj "a vodStvo vSega della in vSch
tiStih nalog. Xxi 81 V zvezi z MIN.
Socialism hoGe. da Sc bo pro-
duciralo ~ potrebe ljudStva, ne
pa ~ Spekulacijo. TIE potrebe DO
treba natancnO poznati. Nedeti no
treba. koliko i'll kakSncga della Sc
mora izvrsiti, da Sc zadosti vSem
potrebam. To delo no treba elm
iocne.ie organizirati.
Sadovi della sc bodo moral ne
lie pravicno. ampak tudi pametno
razdeljevati. cato bo treba Una
MIA: potreben BIO velik umen apa-
rat, XII DO moral natanGno funkci-
onirati. \ajvecji red DO potreben
V prometu in Y SiStemu. Xxi DO ma
domestic Sedanjo trgovino.
In kdo maj izvrSi te nalOge?
DelavskO liudStv0,
Socialism no6e. da hi delavsko
iJudStvo prcmagalo kapitalizeni,
potem pa dobilo uamesto sedaniih
zatiralcev in izkoriScevalcev dru.
se. V v>ch r~evolucijah. kar Jill
poIna zgodovina. jc Sodelovalo
d~elavStvo. &c 81 bile krvave. ie
tekla dclavska kri. &c 50 paddle
zrtvc. 50 bile dclavSkc. Pa vendar
sc JIG v>aka rcvoluci.ia koncala :
tenn, da je bilo dclavStvo vpog
njeno pod o iarem.
Ako hi danes iIbruhnila rcvolr-
ella in hi v>Ied kakSncga cudeza
zmagala, ne hi bilo mic drugaSe.
Sal nismo tako ncumni. da hi la.
gall Sami scbi: torej moramo VIC
deti in priznati. da vclika masa
d~clavstva danes 50 nj tako spo :
sobna. da hi Sc lahko V vsakem
czira sauna vladala.
Vsak nedostatek dclayskcga
znanja pa hi nitro porabili sebic-
nezi, in nova druzba hi dobila no.
We izkoriScevalce.
Ia to Sc pa vendar he bojujemo
da hi dobili nameste enih piiavk
druge.
&c gremo torej reSno "a osvobo.
ditvijo delavskega razreda, tedaj
moramo z vSo resnoStjo Skrbcti "a
~lzobrazbO tega delavstva. Sposob-
20 delavstvo mOramo dobiti, da
DO moGlo iZvrsiti socialisticni pro-
gram.
Zmoznost citania ie jake dobro
%.acri'o IA duSevni napredek de
iavstva.
Vzemimo n. pr. socialisticni pro-
gram. V MEM je med drugimi "a
hievami osemurni dclovnik. &c ii.
Ia delavec TO toxic brez zveze 2
ostallm programom, pride pray
lahko do misli, da ic to re socia-
lizem.