Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

da izvleGe IL delavca vso produk-
tivno silo, XII so more izpremeniti
v profit. In ker nina delavec ma
vadnO ne dovolj poeitka, ne do
wolf materijalnih sredstev, da bi
nadomestil kapitalizmu zrtvovane
sile v popolni meri, mora predea-
sno nastati deficit. Njegova moe
opesa pref kakor kapitalistova, ee
Je Ia he zapravi z razuzdanostjo.
cato je "a delavca v~prasanje
starih let zelo pere6e. In elm boil
raste razlika med delavskim "a
sluzkom in cenami potrebsGin, XII
ovira prihranke, TEN vaznejsi po-
staja problem, kaj bo ma stara
leta. Odtod prihaja zahteva, da
Sc uvede ~starostno zavarovanje
in sploh zavarovanje "a slueaje
nezakrivljene bede.
Noben pes nj izgubil spanja,
ker nj incl nabranih dovolj kosti
"a stara leta. Ma tisoce delavcev
ne more spati zaradi starih let.
Ali maj Sc tolazijo, da psi spe?
V naSi druzbi je gotovo mno-
go zapravljivosti, mnogo smesne,
mnogo naravnost Zlocinske "a
pravlJivosti. Pojdite v gledalisee,
pa sc oh premoru ozrite po lozah
tam sedi gospa mesarjeva -
njen MOI poseduje klavnico, veil
ko kakor srednje mesto - in ina
"a par tisoc dolarjev cunj ma Sc
bi; drage so in dragocene, ampak
IA lesenem modelu bi napravile
bOljSi vtisk kakor ma baronieini
postavi, zakaj z mozevimi milo
nj Sc lahko kupujc svila in kozuh,
ne pa okus; v drugi ''baksi'' Sc
di gospa meSetarjeva; diamanti
in smaragdi ma njenem raejem
vratu so vredni 25000 dolarjev in
gledalisee je prisla, da Jill polka.
re, kaJti o tenn, kar sc godi ma Cd
ru, nina wee pojma kakor pajk o
botaniki. kadar je stylish" i
nett domaGe opice, potroSi ban
kirjeva hcerka "a tako zivalico
wee kakor tri delavske druzine
skupaj. Psom, ma6kam, opieam
Sc postavljajo ma p~osebnih poko-
paliscih spOmeniki IA tezke tiso-
cake. Neki multimiljonar je pri-
redil svojim prijateljem v kupGiji
banket, pri katerem .ie bila o.
gromna dvorana izpremenjena v
umetno jezero in po tenn je bila
u%rejena VISA gostija. Kajzer vi
lJem je v enem dnevu oblekel sest
razlicnih uniform. Neki bogatin
je oblaeil vsak dan novo = ne
oprano, ampak popolnoma novo
srajco.
KIDD bi nastel vse nacine beda-
ste ali hudodelske potrate, XII je
tenn bolj provokatoricna, elm wee
il je kortrast med MO in pomanj-
kanjem mnozicY
Pticu zadostuje, da ina emo
gnezdO. Marsikaksen denarni
mogotec ina pc pet, sest, deset
bivalisc. Marsikatero clovesko
bite nina niti borne bate, niti
stanovanja ne. Pticu nj treba
plaeati "a prostor med vejami
clovek ne dobi niGesar zastonj.
Proti nepopisni bedi sc kaze ne
z%aslisana potrata. Ampak zdrav-
stveni urad je S svojimi zgledi il
zivalstva ne ustavi. Kajti tudi
ia zapravljivost je V glavnem po-
sledica kapitalisticnega sistema.
Mogoce je v tenn sistemu, da ma
bere posameznik sto, dvesto mi
ljonov dolarjev in wee; seveda je
to mogoce lie ma skodo celih mno-
zic. Ampak mogoGe je. Kaj pa
maj tax magnat pocenja, kadar
ina svoje miljonef Ali mora BIZ
ii zapravljivec ali pa skopuh.
Provokatoricno je pa oboje V
druzbi, v kateri je veGina obsoje-
ma ma bedo.
Nauk liz zoologije ne DO mic "a
legel, ker je nepotrebna potrata
druzabno zlo. Kurirati ga je mo-
goce lie S socialnim zdravilom.
Ampak pticji in pasji zgled tu-
di zaradi tega nj mnogo vreden,
ker smo ljudje; mas cilj nj v Ii
valstvu, ampak v visjem cloves
tvu iskati nam nj pot nazaj, tenn
vec naprej.