davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
TaÌˆgliche Omaha tribuÌˆne. [volume] (Omaha, Nebr.) 1912-1926, 1917-11-20
Drr H~fhrPrkItrErR
Grrr @Rtaanpr.
efi55e bon eson g2osca.

1aomm' nur i9nea auf 6ie red.
tie Seite oes Saales, 2uisdenl Sie6'
MIR, oo 1T Oieier l6redIide SER
MeiBner mieOer. Sddu MIR ntft
bin, oomit er uits ni6t iiebtl"
DaG, Der lit ia fiirdterIidl Sat
er nis aud nod ni9t geieber, @la.
ma2~
0geeirL neirL fomm' nrrl" rief
Die Wtama uno lteuerte nadl redJts
binii6er, I'M ben nidredli6en Serrn
&eiBner@ liuts liegen at laIien.
uglber, ct miro mid ia nad6er
bod ieben, Denn i9 tan5e, Mamal"
REF 2ilis9eu beiHabe angItIih .if
mag mir Hidt tpieoer Oas i66ne
&an5bergnilgen our6 ibn beroer.
ben laiienl@
a9as ioait 6u oud ni6t, mein
@inOI @enn er nad6er fonmt,
Gift on chen idon beriogt. @r iie6t
ia geraoe lGderIi9 aus, tuenm CT
tau8tl~
DSa, ais tpenn er ser Game I'M.
mer oapon laufen tpoute. SD aIall.
be, ole 2ellte laden, tpenn CT nit
einem tanatl"
9ie beiOen 9omen nabmen ouf
Der redten Seite 8las.
nSiebit 0u @efaunte, 2uisden?@
fragte Die @utter nod eiuem @eil.
den.
n9a Orii6en iiben giidertsl" Tag.
te Die GoGter.
.ad, oieI" mttportete bic Mlltt.
ter drgerlidb soie bab' iG ibon ge.
ieben. 9ie niiBen einern ia Ood
nidts. 8ie idnappeu einen nur
Die 8dn5er fort fir lire @Iie. gor.
iteaen tim 0ie %niemanoen."
9ie @uIif begann NIT einem
@al5er. 2uisden fab uno idlug
i6ein6ar bic 9tugen uieoer, nllr
oeritobIen idien iie I'M iid gu bIit.
feh.
lin 70 offenfun0iger mari bic
@arna ibre Slide INN ii9, nm Be-
fannie at erip1ben, Die nit i6rem
96dterden tan3en fonnten ooer ibr
8Gn5er norIteIlen piir0en.
9tber tie fab uiemanoer, mlo
Qutshen fab DdbreuO 0es gau3eu
6errlihen @aI5ers, obne 81 tan6en.
.8u 0rinrt, ouB feiner bon unie.
rem 8etaniten oa it," metnte Die
Ml1tter drgerlid, pt6 oodte be-
itimmt Der Serr @eqer miitoe oa
ieinI Ser fenut ood bier auel
8enn man 0as getpuBt bate, oann
b1tte man iib BOD 9efannte mitge.
bradttl~
8ieocr ipieIte Bic @uIif einen
8on5.
ga tan8te Der idrcdGide $err
MeiBner Dor6ei.
SD peiB 9arnidt, 2liisdeu, mas
SIT bon Dem arnlen MeiBner eigent'
Iid DiQitI Ser tan5t bod gang
nettl" iagte Die Maama.
so, er ideiut iid ettpas ge6ei'
iert al baben felt borigem Wtoll"
erpioerte 2llis6en fIeinlaut.
nGb ct inns geiebeu bot24
SD glatb' nidt, Ser b6tt' uns
iider begriBtl"
SEA. ial gtltu bot man bier born
9las genoutnen un0 er iist bort
gong oriibenl 3as lit bod 81
Oumm! Ger bat gepiB oltd bier
gefannte, Die er einem Oann bor'
teat. 2a fomnt er wie0er porbei.
Suite mol etrpos Iaut, Oomit er
6etiiebtl"
D2it 6ieien 8orten erbob ii1 bic
Mama nit einem energilden b0r-
barren Stud, als geraoe Serr IleiB.
ner In ibrer 9Gbe nit ieiner Gan.
5erin borbeifeudte.
3ann lieB fie iid IadIeIno nieOer
uno ia9te: o@r bat inns geiebenl
gr bat mid gegriibtl"
@euige 0liuuten 0arouf fonnte
fie nit @enugtuung wabrnebmeu,
Die Ser ridredIide Serr MeiBner"
arf iie uno 2itisden 8ufam uno
gIei6 baruuf nit Oieier ii6 i'm Can
&c ore9te.
sd fin0e, er tun8t iogar ouSge-
seidnetl" Ondte iie, mabreno ie
6a8 gaar Oapon tar8en iab.
0ip Hoibf Yh freu midi
TaÌˆgliche Omaha tribuÌˆne. [volume] (Omaha, Nebr.) 1912-1926, 1917-11-20

tpnne ct ibf nint 1ntuert, Dae loue
tie aus benz BON ibt Grfpnrtsn betreis
ten. limb bo bntte ft al lit @eIo que
iummenSerafft, unO Is bate geraoe
gerei6t. Sn Nsip YOrt piiros tie foit
mitteIloS antommen.
Suldnta bIidts Our9 6ns rumble
5enIter binaus gum 9tmurl empor.
90 oben Itanb Elm Stern; Isu4tste
einIam. SIS NOR Der NorOitsrn
bod bab puBte fs ni6t. sic JAP nur
ben l9Guen groBen Stern uRo fpuns
oerte ii9 babel, ob Oas pielei4t bus
cine augs @ottss lei, Der binuuter
6lide aaI bic Melt unb id6e, mas oa
paTIiere, unD, pie ibr iest einftel,
auF bieIs @eiIs i9r brett iHs 9eIi9t
i9aueH mihe.
9a fuItste fis lire 9dnOs unO be-
tete. 8stets, bob Soft bic S9anSs
BON i6r nebmen m6se, Dor i9rem
8rGuttgam obne Elm 9od3eitsangebtns
De eri9tmsn 81 muien.
raieber Soft, 9ilf mirl Soidtd,
mein grautigam. 1T bod 10 gull Gr
pirb Iia bod 10 freuenl"
limb nGbreno tie 10 betete, iberfdm
has naipe MenIdentino bic fsite Sc
piB6eit, baB i6r 6ebet erbOrt lei. Sir
3tpeifelte gar niat oaran, oaB i9re
8ttte in GrfiGung seben psrOe; bate
Soft ibr ni6t ms Quse gsi4aut uHo
geIe9en unb se66rt, ME iie betete9
sic bIidte gum 5enIter 9inaus,
eruartungspDa, NIT IeudtsnOen 4us
gen = Oas Wun0sr ernartenO. Mie
gum Sprung 6trsit lag ie pa; 6erelt,
oas gu srbai9en, mas ith in bet 5eHs
fter6ffnung 3eigen moge.
limb iiebe oa - es fam.
Gis bate Ii9 auf ibren Gl6ogsn
auFqeridtet; bas Geft9t nabs 5ur
5enIerDffnung, bic 9dnbs ME gum
3ufaTea often. sic muate it9 tein
flares Bib BON benz. mas tie etfpa err
partete; mar nur bereit 3~usugreifen.
60 etDa ais tpeNn Der liebe Soft nun
BON Dem Stern aus einen geutel Sob
beruntrperfen piirbe, unO lie aufs
pofTen mdFe, baB Oieier gsutel Sob
nibt an benz 6eniter porbeifieIe.
Sat mare es p~orbetgefallsn. 3rpar
fein 8eutel Sob, aber ettpds Meibes,
oas i4 nit Dem eiHen Gnoe cine Sc
tunoe lang an benz MleFingra6men
oes GenItets %perfing, bonn ii4 iiber'
ldlug unb in Der alernddten 5etuns
be ba8 8affer errei9t bate, fpeun
Sulanta nibt 70 auf Der Bauer 9epss
ZEN mare. Obne i'm ~geringIen iibers
raIAt 3n fem, tpie Elm 8liB griff ie
gu. SIN nddften Moment bate tie cine
petBe Papierroas gum 5eniter bereia'
ge3oger.
Cine nit eirem beDrudten 8inofa'
ben peri6nurte Papierrole.
sic betradtete 0as Ding BON allen
Seiten. Gigentltd battle ie ettpds an,
oeres trportet; = aber IdlieBli9 -
Der Iiebe @ott pirbe i4On pifen.
mas Ct iar I9idte.
Grit Dor 4%ufrsgung 5itternber
6dnoen enttnotets Iie ben Jaoen mi
6reitete bic papiere aus. Sic meinte
ooB lie gum miHoeten anpeiiunger
ent6altea DirOen barii6er, mas fl
nun tim miiRs, UNI i4ren 9er3ens'
tpunI9 erfuat gu ieben. I'm 10 gro'
Der mar bic guttdui4uug, ais fl
ma9Ielig 5u baaitabiersn anfing.
9is tonnte nur ungarii4 Hien; -
oas, mas bier gei9rieben mar, Ders
Ituno tie nidt. 9a rolte e oas pas
pier pieOer 3uiammen. tat ben 6aosn
btrum uno legte bas gan8e Anter l9r
8opftift1.
(SortIssung fol9t)
TaÌˆgliche Omaha tribuÌˆne. [volume] (Omaha, Nebr.) 1912-1926, 1917-11-20

-9i begetorif9e SER +.
Sette: .gne Iiebe Gage
&obI uno &iibenl 9a nero' i9
ipobE meme Ser0tGtigfeit boIo elm.
IteIIen miiiien. GoloatenIiebe fault
man ni4t beiut @drtnerl@
TaÌˆgliche Omaha tribuÌˆne. [volume] (Omaha, Nebr.) 1912-1926, 1917-11-20
Scr @eien als Nrant6eper6er.

Gin reiher engliider @ntsba'
Iiber, welher oui Die atoOerue God.
terer8iebltng bIutrpenig 1igIt, marn.
tie ieinen erfpa6ienen @obu Dor I'M
ieren gelebrten, idnabelidnelen,
pueiii6tigen 8dmden. o9u muBt
Dir cine redte San8frau erpablen,"
pfIegte er 81 iagen, ofeinen
3ieraiien, ser i6er eitien geienitiaI
Itolpertl"
Ser iun9e Mann nobm ii6 Die
2ebre al 9er3eu; an eirem if0nen
6rabIinggtage, Od iein 8ater etne
QroBe @eieaidaft auf fem @ttt &c.
Ia0en bate, Iegte er eiuen 8eien
quer iiber Die Saitstreppp, als man
bon 3ii6 aufbrad, nm eiuen Spa
5iergang In Oas 2a1itgebol8 6u ma
den.
S@ib odt," iagte er 81 einem lei.
ner 8reuuoe, Der NIT inn 0rauBen
martete, ,oieier 8eIen ioll mir cine
8rau freien beIfen; oasienige Wed0.
den in Der @eieaidaft, oas oieiea
geieu mifbebt mo iid nift beiien
iddmt, ioa meme 5rou Deroen."
sic porteten, Bis Sic @eieaidoft
BEN SpeiIeiaaI perlieB unO beraus.
fam; Die meiitcn Der iitnoen 9amen
Idritten iiber ben geienitieI bin.
meg; einige itoIperten oariiber, emo.
lid aber biidte iid) Elm bii6ides jun.
ees @doden oanab, bob i'm aui
lno itellte ibn an ieinen 8Ias. Der
iunoe Ionu belt iein @ort, ic
fporO ieine @attiu un0 beioe BAT.
ten ME Den 3ufaa 5lt bereuen, mel.
der iie 5uionmengefiibrt bate.
TaÌˆgliche Omaha tribuÌˆne. [volume] (Omaha, Nebr.) 1912-1926, 1917-11-20
Ger Srfumpb

Ger Sriumpb Der
Game: SD bin nit Sbrer
arbeit .iebr un5%ufrieoen. gor ieds
Ronaten babe i'd meinen Bapasci
erit itopfen laiien, unb iest geben
Itun Die Ge6eru ausl
gogeIitopfer: So, gitGoige Strait,
oag lit eben Ser Triumph nniercr
aunit; i'd babe i'm Christopher bon
gogeIn cine 10 oroBe 6ertiefeit, oab
cieielben mnuieru, oIs tuenn fie lie.
beubie pdrenl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
AGRICULTURE IN INDUSTRIAL

Ce sc to lie povrsno razmiSlja. hi Sc lahhn pri-
so do zakljuGka, da je vsaka koloniialna politika
sploh obsodbe in prokletstva vredna in Ola nimaio
bell lJudje V krajih divjih ali pretvezno divjih
plemen niGesar iskati.
TAX zakjutek hi bill napatcn. Kolonijalna
polltlka nj sama ma sebi Okrutna in grozna. am
pax kapitalisticni sistcm jo della tako: koloniza-
ciJa in vpliv ma kulturno z~aoStala plcmena ne
mora brezpogojno, voditi do vojne: to poslcdico
povzroca zopet karitalistitni sistem. ia pa res lac
~izogibno.
Problem preseljevanja in naseljevania bo po
vsej tloveski previdnoSti daial naloge tudi bodoci
drtzbi, XII DO po nasem mnenju in pricakovanju
Sociaiisticna. Dejstvo .da so nekateri kraji dan.
danes bOgato obljudeni, drugi preobljudeni, ne
'kateri pa >krajno redko naseljeni, Sc ne da uta-
Jitl IN tudi he spraviti s sveta. In $ TEN dejstvom
mora racunati vsak socialni sistem. Tudi socializem
"a nc more ~prezreti Aly- lA5s.
Kako Sc bodo produktivne prilike oh bodo-
Gem razvOju tehnike Sc razvile, ne moreno vedeti.
Marsikaj 81 lahko mislimo. Toda ~ugibanic ina pri
znanStvenem delu zclo podrejeno vlogo, in social
zem hcce znanstvcno delati. Graditi mora torej
ma trdnih tleh i'll Sc V prvi vrsti opirati ma znanc
raZnfere.
v to znano spada ma primer deistvo. da ne
morejo biti kraji, Xxi so namenjeni pretezno pOlie-
delstvu, nikdar tako gosto obljudeni, kakor indu-
%strijalni okolbi. To Sc STEER V gotovem vecjem OBJ
segu lahko ponekod izcnaci. Zemlia, XII jc OBJ
delana "a agriculture, ne sluzi lie poljcdelcu, ma
njej ~zivecem, ampak tudi mcstnim prebivalcem,
Iii uzivajo njene plOdove. Kolikor wee jc redko ma
s%eljene, a kOristonoSno obdelane zemlje. tolbko go
steje so industrijski kraji lahko obljudeni.
IL tega sc pa vendar ne more i~zvajati, da hi Sc
razmerje med agriculture in industrijo lahko V
meiah %posamezne dezele poljubno nredilo in 5 TEN
zadovoljivo resilo vprasanje notranje koloniza :
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

noraJo laJpreJ same izdclaii. Zclo velikc ribe ia.
"c Scer MOI sam, kaJti IA 10 je potrebna vcGia
'oc"oS' V s'relJanJu in potapljanju. Pri TEN ic
'reoa pmpomnltl, Ola jc pravi low zadeva moza sa.
mega Yin Je privleccna riba V koGo, Sc razlozi 8
pohocJo lcSencea noza ali pooStrcnih Skolik. Poo
s'reno kamenJe je V onih krajih komai naiti in 70.
ie|m nozi behh Judi Sc Sc MISC razSirili mod temi
prvotnimi plcmeni.
Tudi vodo "a kuhanjc, katcro posos,o tako
iahkomlsl1cno trosimo, kcr imamo ma razpolag 90
Vodovode, mora prinesti indijanska zcna V poso.
oan. I'm tenn pa Je trcha pomisliti, da pota MISC
ugiaJena III ola so V vecini ~sluCajev zelo trnieva.
haZVentega pa zge so!nce ma nacin, kot 81 va nj
u prcds'aviIaii nc moreno V naSih Zncrncisil kra-
JIM ' SUN dobi pa ne pripomorcjo niti ma .daliSa
pota do lonca vOde. Tcdaj pa je treba iskati korc.
hihe, kl vsebujejo vodo in liz katerih Sc dobiva
pr %kuhanju tekocina. ...
' dobrih cash skrbi indijanska zena lahko "a
iZincnJavo pri jedilih. Tedaj je dobiti koruzo. div
Jc SADIE, korenine, ribc in cd casa do casa prime
sc MOI donlov 4 Iowa tudi ~kaIiSnega iaguaria.
' taklh cash Sc vari trdi takozvano Agar
roDo plvO, XII sc izdela ma naslednji nacin: Wee
hoSKlh all zensk sede okrog velikega lonCcnega
kotia' nakar vzame vsak kos sadcza Algarrobo V
uS'a, III ga %prezvefi, nakar izpliune izzveCeni sok
V posodo samo. Ma silicon nafin izdelujeio tudi
prebivalci Juznega morja opojni Kava.Kava. Sill
ma, all snov, XII je vsebovana V MEL, takozvani
PtIaiin, izpreminia V rastlini nahajajoci Sc skrob
' Siadkor, ma kar nastane vsled vretja alkohol.
Pl tenn ne pride nikomur ma miseI. da hi sma-
'ra' SIino drugega IN kaj ncfiste ga ali ogavnc.
ga. NaSprotno pa igra Slina V ljubezenskem xiv
'JehJu indiJanskih zensk veliko vlogo. Indijanska
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

in lukniasto in veliko boil prcpojcno $ fan,aziio,
kakor z resnicnost jo, Sc pa lahko pravi, da ie sc
prav posebno majhno znanjc o zenSki pri Indi-
jancih. To, kar sc vecinoma o nicj misli, ie pri-
bliznO tako pOdkOvano kakor povcsti O starodav-
min hrustih, o copernicah it'd.
Dasiravno je bilo staliScc zcnskc pri stcvilnih
veroameriSki %plemcnih, posebno pri Irokezih,
zelO visoko, igra indiianska zcna ne lie V onih kr-
vavih povestih podrejeno vlogo, temeyG cello V
mnOgih znanstvcnih delhi.
Brcz znanja glcdc vpliva in dclovanja zcnske
pa nam ostane indijanska kultura knjiga, XII lie
zapecatena s Sedmimi pccati. V kulturi indiian-
skin plcmen je dolocena zcnski Cisto posebna, pro-
duktivna vloga. Indijanska zena Sc mora peGati
he lie s hisnim delom, vZgojo otrok i'm pripravlia-
MEM jedi. Ona mora preSkrbeti dcloma VISA ziyi-
vavih povestih podrejeno vlogo. temvec cello V
rastlinstvO. Ona zbira sadeze ter jo jc smatrati
tudi "a pocetnico v saditvi rastlin. Nadalic mo-
IA sama izdelavati vse posode, XII iih potrcbuie
v svojem gospodinjstvu, ter tudi obleko, $ katero
Sc pokriva druzina. Ona grad pri stevilnih rodo-
viii koce, izdeluic posodc in skledc, prede it'd.
TIM ohranila starodavna indijanska kultura. XII
je ostala nedotaknjena cd modcynega vpIiva.
NazOrno sliko mnogostranskeg delovania
indijanske zene nam nudi Sved Nordenskjold V
svoji knjigi "Zivljenjc Indijancev". V tel knii.
gi Sc obravnavajo plemena V ozemlju Rio Pilco-
mayo V iuzni Ameriki in zivljenju zensk samih je
posvecenih par poglavii knjige.
&c gre pri mas zenSka ma trg, da kupi tam ri.
bo. Sc veGkrat jezi ma dolgo pot, katcro mora pri
tenn prekoraciti. Veliko ma slabSem pri TEN pa
so indiianske zenske, kajti one moraio ribo mai
pref vlOviti. Jerbase, katefe uporabl jajo pri tenn,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
RAZLIKE.

'tueh Smo nekatere strani in posledice m
derne kapitalistiene kolonijalne poli,ike T,srnaii
lhh nismo, Zgledov. XII smo Jill dosei nava;ai
ne priznava kapitalizem IA koloniialno nol;,Ln
dasi maJo re meme make ma sebi. Pc navadr;
teoriJi so kolonije lie o~svojene dezele div iib nlo.
men, pri cemer bi pa veasi bilo opraviGeno ynra;,
ME, te nj kultura pOdjarmlienih diviakoy yns
vredna cd tiste, XII jo prinasajo osyoieyalci
Bistvena razhka med prvotnimi koloni;am;
starih tasov in med sedamjimi lie IA. Nekdap;,
kolomJa le bila n~aselbina ljudi, Hi SO IL razn;b
vzrokov, najvet zaradi preobliudenost IN No
spoJenega pomanjkanja iveia zapustili syoi do.
nuael kraJ. Lahko Sc je zgodilo, da je ia Use; lena
trhma izbrala IA novo domovino krai. XII il hill
&c %obiJuden, pa je prvotne prebivalce pokoncalc
all zasuznJila. Start vck nj bill posehno rahlcSu.
ten. Toda to cd morale biti.
no je bila Sc zemlja slabo obliudena 10 hiIo
doNoJ praznega proStora IA move Masculine. (c 50
Je nasel, sc je lahko ~prihranil boj in ; tenn zrt,c
XII Jih mora V bOju doprinaSati tudi napoda!cr
Mnogo kolonizacije Sc je V takih razmerah izvr.
Sio mirno.
D%anasnja kapitalistitna koloniialna politika
NINA v prvi vrsti namena, ola hi Sc pridobil pro-
stor "a prebitek ljudstva, XII naStaia Y donnoGi
dezeli, NJena glavna ella sta pridobivanjc novih
trzist IN nOvih krajev IN izkoriscanie prirodnih
bogastev. Kolonije naSesa casa praviloma MISC
move Masculine, temveG move osvojene i'm ,odiar.
mllene dezele.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
kako Sc ubiia socializem.
NEKoLIKo oDGovoRA DIR. JdsIPU G%oRIcARJU. Etbin Kristan

ciJe. PolJedelstvO ina svOje pogoie, industrial pt
sNoJe. Ncsmiselno je vprasevati, zakaj Sc Sahara
$ svojo ogromno razseznostjo ne obdela. V pesee
nj pu.tavi pac ne raste ne krompir ne detelja, ID
dokler he DO c~lovestvo imelo boljSih sredstev OF
%sedanJih ma razpolago, da DO moglo nerodovitne
kraJe z boljsim uspehom izpreminjati V rodovitnd
DO moglo racunati lie $ produkti tiSte zemlje, XII il
sodna "a mctiko in Plug.
PRAY tako Sc pa tudi Industrial ne more pd
IJubno snovati tam. kjcr jc kapital, Kjer nj dalef
naokrog potrebnih surovin, p~rirodnih Ill ali pt
pripomcckov "a ustvarjanjc umetnih, ugodnih
zvez $ triisGi l.. I. d.. tam Sc ne more industrial il
teptati IL tai. Tudi ce je res, da Sc to in ono lahkp
~dobavlja IL drugih krajcy, Sc ne SINE prezreti, dt
Je industrija V sedanji druzbi V prvi vrsti vprasa.
ME profita. Ako so produktivni stroski prevclikil
ne DO noben kapitalist IL COLE l|jubczni do ~roistne-
ga kraja gradil tovarn Y MEM.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

Cd ten fazmer je problem obljudcnja ncizprd
Sno odvisen.
Najdeio Sc dezclc, XII so tako sreGne. da ie I
njih dovolj pogojev IA poljedelstvo. zivinorejo
gozdarstyo ma eni, in Ia vsakovrstno induStrijo no
drugi strani. Ali to nj splosen zakon. Nekatere
dezele sploh nimaio pogoiev "a agriculture. all
vsaj ne "a zadostno: druge Jill nimajo "a
da bi Sc mogla industrial uspeSno uStanoviti. Ia
10 so gotove dezele "a Sedaj ali pa tudi Sc "a po-
zneje o%bsojene, da morajo oStati redko obljudene.
Priroda sc pa ne briga "a to pri mnozitvi pre-
bivalstva. Nobenega naravnega zakona nj. XII b
urejeval porode tako, da hi bilo V dolocenem kra
ju vedno lie toliko ljudStva. kolikor Sc ga tam la
hko dobro ~prehrani. &c pa nastane prebitek cid
veSkega materijala, jc neizogibno vpraSanje:
Kan Z MIN?
Ia problem obstaja danes in bo obstaial tudi
V socialisticni druzbi.
Danes Sc druzba sauna ne briga vcliko zani.
anrpak ~prepusca NIGGA reSitcv navadno posamez-
nlku. 'PoJdi ) trebuhOm IA kruhom. Yeast On
pa sc ovira V TEN. Tako j. ma primer V raznih
dezelah prepovedano izseljevanje moSkim. Xxi Se
MISC opravili svoje vojaSke dolznosti. Drugi, ki
so sicer odsluzili kasarniSka leta, pa so Sc podv
zenl vpokllcu "a orozne Vaje ali vojno. smejo led
%posebnim oblastnim dovoijenjcHi zapuStiti dezelo.
Ali sc more clovek p~reziveti donna ali ne. "a TO ne
ypraSuje oblast.
" sOcialisticni druzbi DO resevanie tega pro-
blema ~OlaisanO, ker BIO ustanovljena ma .yelikoI
snsi pcdlagi, kakor sedanja. Druzba ne DO inclp1
nobenega Interest," ma tenn, da bi siloma zadrzavaia'
Judi v kraJih, V katerih Sc ne morejo ~preziveti !;
nasprotno BIO zanjo vazno, da DO kolikor mogccc
vsakdo tam, kjer bO najbolj potreben. Ali tudi CO.
BIO resevanJc problema lOzje, bo vendar obstajal
problem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

Ko je Columbus priplul V Ameriko, Sc mu 81
sanialo hi, da jc Cdkril nov continent. Iapustil
Je bill stare EvropO Il namenom, da najdc zapadno
pot pc morju V stare, bajeslovno lndiio in : TEN
obcnem dokaze, ola je zemlja obla. Ko je nasel
%kopninO IA zapadu, jc torej mislil, ola JIG priScl
V lndiio in liudi, XII Jill JIG tam vidcl, JIG smatral
IA Indijce. Tako so prebivalci stare Amerikc pc
krivem prisli do imena Indiianci.
Cd tistega casa sc JIG marsikai ~napisalo o
Indijancih. Ali 20, kar je najvcc prihaialo ljudcm
V roke, je imelo bore malo znanstvenc vrCdnOsti.
Pac sc je znanOst veliko bavila 4 mimi in nam
Una pOvedati marsikaj zanimivega. Pri mnOgih
indi!anskih plemenih so Sc ma primer Sc do Sc
danjega casa ohranili obicaji, XII nam OmOgocajo,
ola loze spoznavamO clovcSkO prazgodovinO iii
uredbe nekdanje druzbe.
V splosnem je pa to znanje malo razSirjeno.
Najvec, kar "ve' masa belih Judi o Indijancih,
je radovedna mladina citala V takozvanih inrija-
naricah, v fantasticnih povestih, med katerimi pa
je bilo prav, prav maio takih, Xxi hi Sc bile nasla-
male ma resnicna d~ejstva. Tako IL idudno, da nj lie
malo pravega znanja o Indijancih, ampak da Via
dajo 0 Nth veGinoma cudno zasukani pojmi.
Med temeljnimi napakami je Ia, da Sc navad-
no govori o Indijancih, kakor da je to Ell narod
i'm Ola velja "a vse, kar vcmo ~slucajno o cnem. &c
hi kdo deial, da so belokozci vsi en- narod. bi ga
gotovo debelo pogledali. A kakor Sc locijo bell
liudje, tako tudi Ideci, crni, rumeni. Md razniml
indijanskimi plemeni. in narodi so cello velo
vecje razlike, kakor med belimi. he prvi osvoIe-
valci Amerike so opazali, kako mOcno sc lOcijo
V kulturi, a elm boil in elm r%esnejc sc Je poZneJe
stvar znanstveno raziskavala, tenn wee i'll znacll-
nejsih razlik sc je naSlo.
&c je splosro znanje o Indijancih zelo povrsno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

zenska he ~poljubuje svojega ljubimca, temveG On
praska ter mi pljuje v lice.
Pri indiianskih plcmenih ozemlia PilcOmayo
opazujcmo lahkO dive kulturni stopnji, dasiravno
s~tanujcjO Ia plcmena dalec drug cd druzega. OBJ
cncm s kulturno stopnjo pa JIG tudi ~razlicno sta
liSce ter razlicna usCda zenSk. Najnize stole Ca
roti in ASlukaj Inijanci. he ma prvi pogled sc
razlikujejo cd wise stojecih Cane i'm Ciriguano In
dijanccv, iii Steer pc Nth naravnOst neumevni Il.
mazanosti. CmivajO Sc lie pOpolnoma majhni otro-
ci. Glcde jedi so Ia plcmena malO izbircna. Drob
ubitih zivali sc scrvira kot prikuha pri jedi ter sc
zavzivajo podgane, gpsenice in zuzelke. Obstaja
dale navada, da 81 Jude drug drugemu jedo usi
Z CLAW.
kakOr druga indijanska plemena so tudi tn
ma stalnem potOvanju liz enega kraja v drugi. Pri
TEN je zenska tista, Iii nalozi vse imetje druzine
ma konia ter vlece "a seboj otroke. MOI pa koraka
poleg obtezen lie s puSicami in lokom. Stevilni.
raziskovalci so videli zenske lie tako oblozene tM
Jill vsled tega oznaGili kot "tOvOrne zivali'' moz.
To oznacenje pa je precei pretirano. Ravno ma
potovanju mora imeti moSki svoje roke popolno-
sovraznik ali divja zival in pri tenn je treba ime-
ii odprte oci in uSesa ter biti vsak trenutek pri-
pravljen braniti zeno in dete.
Pri Indijancih Aslutaj in CorOti grade zenskc
koce ter znasajo skupaj kurivo. Pri rodu Sane pa
sta oba posla izkliucno delo moskih. Moski in ZEN
ske obdelujejo skupno pole, docim je zivinoreja
i~zkljuGno stvar zensk. LOncarstvo, to je izdelova-
ME lontenih posed ter tkanie je popolnoma pre-
~pusceno aenskam. Tudi ma tenn polju kazejo In
dijankc. da znajo wee kot graditi ko6e in kulati.
Okraski ma loncenih posodah ter Gudovito lepi
(Konec ma s. strani) --
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
KULTURNI CILJI.

Tudi kulturni interest p~rihajajo pri TEN vpra-
Sanju V potSev in Sc ne moreio prezreti. Res ie to
beseda, XII Sc je zelo zlorabljala. Strahovita zloGin-
silva mad posamezniki in celmi narodi so Sc po-
c~enjala V imenu kulture. Misionarji vsakovrstnih
cerkev so nOsili "pravo vero", torej viSjo kulturo
ma ve strani sveta. a vedoma ali nevedoma so bill
pionirji brezobzirnega izkoriscanja in zasuznjeva-
MIA. Nj dvoma, da je bilo med mimi mnogo poste-
niiA pozrtvovalnih Judi bill so pa tudi pustolovci
in zavedni hlapci profitarstva med mimi.
v enem ali drugem slucaju 80 pa vendar lie
delali pot trgovskemu agentu, XII jim, je sledil "a
petami in 81 najrajsi wei vojaka "a pomocnika.
kolikO kulture Sc je zneslo lie V Afrikol In koliko
groze je zapisane V zgodOvino te kolonizacije -
pod prctvezo in pod avspicijami kulture!
Zlcraba dobre reel mas pa vendar ne SINE tako
zaslepiti, da ne hi mogli IL umazane lupine izluSci.
II zdravega jedra. Beseda 'kultura' Sc je zlo-
rabiJala in oblatila ma vse mogoce nacine: stvar
'kultura je wanna i'll ~vzv;sena. In ia stvar je
timdalje boil ma poti, da postane skupna last yse-
ga clovestva. VISA druzba je ma tenn interesirana.
Iii Z MO tudi socializem.
il NajviSja mogoca kultura je V resnici pravi
cilJ socializma; resitev e~k5acmicnega t~prasanja
je lie odlocilnO sredstvc Ia "a nanren.
- Nekultura je ovira socializma in kar je
-sdsoraj soglasno'- ovira splosneg sLo-
eicno je, da mora socializem povsod pospesevati
kulturo il pc svoji moGi odstranjati nekulturo.
ooclaiizem ne more prlznavati tesnih pojmov 'na-
cionalne kulture -. ''krScanske kulture''. ''dezel-
ne kulture'. Socialna kultura ie kultura vsega
clovestva, XII ~nastaja : sodelovanjem vsega Glove
silva IN "a uzitek vsega G~loveStva.
&c so torej ma svetu posamezna plemena. XII
nlhlaJo kulture all pa so naravnOSt protikulturna,
te to protiSocialen in protisocialisticen pojav. Pc
sociaiisticnlh pojmih kulture je vazno, ola Sc tudi
taxa plemena d~ovedejo V skupni krog vsecloveSke
kulturc IA sodclovanje in Ia uzivanje.
Socialism na primer ne more biti Indifferent
ten slede pojava kanibalizma. Ako hi mu bile take
reci ravnodusne, hi izgubil pravico. da imenuie
svoJe %gibanje in svoje ellie obte clovccanske. So
clalizem hote iztrebiti izkoriscanie ne le to-
Varnah stomiljonskih trustov. ampak 20 vsem sve.
III, ne lie V formi mezdnega suzenjStva. ampak V
vsaki obiIki. Navada gotovih divjih plemen. da