davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Mankato free press., 1917-04-13
HERD OF AMERICAN BUFFALO
Animals Have Been Received Re-
Gently At Sweden.
IAssociated Press Dispatch.I

ASSOCIATED Press Dispatch.1
Stockholm, April "a herd of nine
American buffaloes, obtained from
Hagenbeck in Hamburg, has just been
brought to Sweden through the
efforts of Professor c. V. Hartman of
the ethnographic department of the
Royal Museum. They are to be re-
leased on one of the larger islands in
the Stockholm Archipelago. 1t is in
tended later to attempt hybridiza-
tion with native cattle, These are
the first bison ever seen in Sweden.
The Mankato free press., 1917-04-13
CASES IN DISTRICT COURT
Suit of Minnesota Sugar Company
Against Henry Weitzei. ia

SUtt OF WInheSotd sugar SOHiPdT'y
Against Henry Weitzei. iih
Today the district court was still
occupied with the suit of the Mime
sofa Sugar company against Henry
Weitzel, on trial before a jury. This
is suit to recover $1,904 claimed to
be due for rent on three farms, stu
ated near Madison Lake.
1t appeared today that bond would
soon be furnished for A. G. Marshall,
whose case is to go to the state su-
preme court The district court has
required a new bond in the sum OF
$4,000. In the meantime, Marshall has
been placed in the custody OF the
sheriff
The Mankato free press., 1917-04-13
DAD OF WATERS Is HIGH
But At That The Mississippi Is
Lowering Somewhat

C.. Lundquist, roadmaster of the
Omaha, who was in ST. Paul yester-
day, noticed that the Mississippi
river was very high at that place.
Yesterday 1T was three inches lower
than the day before, but even yester-
day it was ca high as at the highest
point of last spring. At Mankato the
Minnesota has never reached as high
this spring as it did last spring, but
at Henderson and Blakeley it is six
to eight inches higher. The high
stage of the Mississippi has been
backing up the Minnesota.
The Mankato free press., 1917-04-13
Committee on Wars Conduct.

Washington, April "a joint resolution
for a congressional joint committee on
the conduct of the war. clothed with the
widest powers of investigation was in
troduced simultaneously todav by Senator
Weeks and Representative Madden. re-
publicans.
The Mankato free press., 1917-04-13
AirpIanes Brought Down.

IAssOciated Press Dispatch.I
Berlin, Via London, April 9.-Sev-
enteen entente airplanes we're brought
down on the western front yesterday,
it was officially announced.
The Mankato free press., 1917-04-13
Policeman Died From Shock.
TIInited Dress Dispatch,J

Kansas CITY, Mo-, April Ser
geant John Ravancamp, f1fty-five,
policeman, died of heart failure when
his alarm clock awakened him too
suddenly.
The Mankato free press., 1917-04-13
More Submarines to Be BuiH.

FUnfted Press 1)fsnafrhJ ~
Washington. April Bids will be
opened on Wednesday by the naval
department for the construction of
thirty new submarines.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
PRErGoVOR.

To delo je razSirjena izdaja majskega govo-
ra, Xxi sem ga govoril /. maja |. 1911. V Milanu.
kot pristaS karla Darwina in Herberta Spencer
ia dokazuJem V MEM, da je marksisti6ni social
gem lie nadalJevanle razvojnega nauka. Nauk
karla Marxa je edna socialisti6na teorija, XII i
ma zgrajena ma Znanstveni metodi znanst-
ven pomen, i'll zategadelj edna, XII napolnjuje z
enim duhom socialiStiGne stranke vsega sveta. Pc
mojem mnenju Ia nauk lie plodovito in praktic-
no dopolnjuje ia socialnem polju ono znanstvepo
revolucijo, Xxi sta jo pripravila preporod italian
skega misljenja in raZtegnitev induktivne met0de
ma VISA polja clovcskega spoznanja, in XII sta io V
naSih dneh Darwin in Spencer V svojih delhi do
dobra razvila in organizirala. Pac sta Ia diva mi
SIeca obStala sredi pota pred verskimi, polite
mimi in sOcialnimi kensekvencami svOiih neo-
majnih premis anpak to cisto osebno polovi-
carstvo ne more uStaviti prodiranja pomlajene
vede iii r~azvoja ME praktiGnih konsekvenc: ME
posledice so V prenogocnem soglasju najsilnej-
SINH zahtevami, Z najbolestnejSimi potrebami ma
Sc -dobe. Cimb0lj sta Sc pbOtavljala pri zadnjem
koraku Darwin in Spencer, TEN vaznejSa jc pra-
vicna Ocena politiGnega in znanstvenega MarxO-
vega, kateri tvori Z omenjenima sijajno t%rojico
modernega znanstvenega miSljenja.
Misel in cuvstvo sta gonilni sill osebnega in
druIabnega z~ivljenja. Dolgo casa so pOdile Ii
vahne, ampak neurejenc struje, izvirajoce IL clo-
vekolJubnega cuvstva. sOcializem semtertja; sto-
pray V genialnem delu Marxa in ~njegovih sotrud-
nlkov Je naSel kompas IA svojo pot ma znanstve-
mem in politicnem polju. V TEN je vzrok njego-
vega traJnega osvajanja, ~njegOva pronicanja v
vSe misli in cuvstva.
Civilizacija. lepih sadov prebogata, kompli-
cirana pridobitev cloveSkega della, skriva V sebi
nalezljivo gnilobo. Polsg sijajnih produktov
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

bolniki brez brige soGutnih ljudi pod nadzorom
V Ia namen najetih oseb, XII so stregle bolnikom
lie lie brez sOcutja, ampak z n~evoljo. Razentega
so smatrali ljudjc veGino bolezni "a nalezljive i'm
ker so imeli strah pred okuzenjem, MISC obcevali
z bolniki, ampak so Sc cello ~izogibali tistih, XII so
prisli v dotiko 2 bolniki.
Tedai 81 je dejal Bog: Gee tudi S tenn sred-
stvom nisem mogel privesti ljudi do spoznanja,
v Gem jc njih sreca, tedaj maj pridejo sami in po
svojem ~trplienju do spoznanja." In Bog je pu.
still ljudi cisto same.
In ko SO ostali sami, so dolgo casa ziveli, ne
da hi spoznali, da hi mogli srccnC ziveti in da bi
to tudi morali storiti. In le. V najzadnjem casu so
zaceli nekateri izmed njih razumevati, da delo
ne SINE bti nobeno strasilO "a enc in nobena ga
lerska kane "a druge, ampak da mora predoce-
vati skupno in veselja polno stvar, XII privede vse
do edinosti. PriGeli so razumevati, da je spri-
co smrti, Xxi preti vsak hip vsakemu, edino pa
metna naloga vsakega cloveka v TEN, da V ljubez-
nj in Slogi veselo prezivi sebi odmerjena leta,
mesece, ure in minute. PriGeli so razumevati, da
boleZRi ne lie ne smcjo Bit nikakrSen p0vod "a
razpore, ampak nasprotno pOvod "a ljubezni-
polno medsebojno obcevanje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
DelO. Smrt in bOleZen.

Ampak ljudje so ziveli sedaj Sc huje kakor
poprej. Delali so skupno drugace MISC mogli
= toda ne vsi skupaj, temve6 loceni v majhne
~skupine, pri ecmer je imela vsaka skupina teze-
ME, da ugrabi drugi delo, in vsi SO ovirali drug
drugega, i~zgubljali so cas- in moGi 2 medsebojni-
mi boji, In vsem Sc je godilo slabo pi TEN.
10 je Bog videl, da tudi to sredstvo nj mic
pomagalo, je shlenil, ola uredi tako, da ljudje ne
bodo vedeli "a svojo smrtno uro in bodo vsak hip
~utcgnili umreti. In naznanil Jim je tudi ia svoi
Sklep.
Bog je mislil: "Ce vedo, da utegne vsak
izmed njih umreti vsak hip, tedai re IL skrbi
"a z~ivljenjc, Xxi lahko preneha vsak hip, ne bodo
jezili drug drugega in lie bOdo drug drugemu
grenili sebi doloceno dobo zivljenja."
PriSlo pa je drueaGe. Ko je Bog zopet po-
gledal dol. da hi videl, kako live ljudje sedaj, je
opazil, da Sc nj niih ~zivljenje pray mic pobolj-
Salo.
Tisti med mimi, Xxi so bill m~oGneisi, so Sc
okoriStili 2 okoliSGino, da ~utegnejo ljudje umre-
ii vsak hip, pa so podjarmili slabotneise s TEN,
da so nekatere umorili, drugim pa so pretili $
>smrtjo. In zdaj Sc je prevrglo ~zivlienje tako, da
~nekateri, moeni in njih p%ristasi, pray mic MISC de-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

lali in so stregli lenobi, skodljivi dust in telesu.'
Slabotni pa so delali eez svoje moci in so sc Gu.
till zatirane, ker Sc MISC mogli odpoGiti. In vsi
so Sc bali in so Sc sovrazili med seboj, tako da je
bilo ~zivljenje Judi Sc nesreenejse kakor poprej.
Ko je Bog TO videl, je sklenil, Ola i4boljsa raz-
mere, poskusili zadnje sredstvo; udaril je Judi
z vsakoyrstnimi boleznimi. Mislil je, ce bodo vsi
ljudje v nevarnosti pred boleznimi, tedaj bodO
spoznali, da morajo imeti zdravi 2 bolnimi So
cutie in jim morajo pomagati, da tudi MIN po-
magajo zdravi, ce obolc.
In zopet je prepustil Bog Judi nekaj casa sa-
min sebi. Ko pa je V noel pogledal mamie, sc je
izkazalo, da Sc je njih ~zivljenje, ker so Jill mucile
bolezni, Sc ~shujSalo.
Tiste bolezni, Xxi bi imele pc mnenju Boga
Judi zdruziti, so Jill Sc boil locile. Tisti, XII so
nasiloma prisilili druge k delu, so zdaj tie primo
rail-, da ~strezejo bolnikom, doGim Sc sami prav ME
MISC brigali IA bolnike. Tisti pa, Xxi so bill ma
siloma primorani, da delajo "a druge in strezeio
b~olnikom. so bill tako u;rieni o ddela, ola MISC
imeli casa svojim lastnim bolnikom street in so
jh pustili brez pomoGi. Da bi pogled ma bolnike
ne motil bOgatinov V NTH razveseljevanju, so dali
bogatini postaviti hiSe, kjer so lezali in umirali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

meljfto obSeti. Gin potrebneisa postaja poglobi-
tev in elm wee bogastva r~azgrinja vsaka posame-
zna stroka, TEN boil zahteva specaliziranje. De
litev della ie v znanosti enako nujna kakor V in
duStriji. kdor pa mora poSvecati skoraj vse svoie
m0ci svoii Speeialni stroki, nina wee casa in MOI
nosti. da hi Sc temeljro bavil Z drugo panogo. Ia
ko sprejemajo tudi resni, uteni ljudie socialism
V tiSti obliki, Y kateri jim ga prinaSa Nth okolica,
Xxi navadno nj S6cialistlcna in ina svoje interese
V TEN, da postavlja ~pregraje pray med socialism
in zastopnike kufiure.
Leta 1912. je tidal Enrico Ferri, MOI, Xxi je
uzival tudi V zvensocialisticnem znanstvenem
svetu, zlasti kot odlicen kriminolog velik ugled,
knjigo, Y kateri razmotriva raznerie med znano-
Stj0 in socializmom. Ia vSakOgar, komur je socia-
lizem wee kakor sport, je "a spis bogata zakladni-
ca "a spoznanje in Observation-Disclosures Pro-
letarca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
POTRESNA POVEST.
Spisal Podlimbarski.

"Hoj, Komarjevi, zdaj Sc pa lie podvizajte,
ola vas spravimO ma tia, predno Sc podere ~svet!'
je vpil eden mozakOv ma ollie. A drugi, vaski
krovec, je pristavil: "Ne bodi hud name, Komar.
da smo ii razbrskali streho. Nismo ii preluknjili
pOkrivala cato, ola bi mesec svetil tvojim kuram.
Se to pomlad ii ga zopet lepo ogladim, ce mas vec-
nj Bog ne pokrije 5 svojo veGno streho. Prebudi
zeno, da je ne pozobljejo kurei Hoj, Spelka, ce 81
ziva, Givkni besedoi"
Pa so zaGeli spravljati mlade Komarje izpod
strehe. Starr KOmar, XII nikdar poprej nj maral
jemati v narocje vnukov, ees, to je babje delo, pri.
tiskal Jill je nocoj gorko in gorece ma svoje prsi,
predno Jill je Oddajal zeni. Najstarejsega, XII je
prisel p~oslednji ma vrsto, XII ga je smatral in tudi
re uvazeval kot prihOdnjega gospodarja svoje
Komarjevine, je podrzal nekoliko casa ma svojih
prsih in cello toliko Sc ie bill raznezil starGek, da
je svoji ustni p~ritisnil ma njegovi o~bjokani ocesci.
Komarjevi so bill re ma tleh, a Tone je Sc sedel ma
strehi, kakor bi bill pozabil, da tn gori zanj nj vec
posla. NaslOnil je komolec OBJ streho, 4 glavo v
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
Socialism i'm mOderna ZnanOSt.
Enrico Ferri:

BOljsi nasprotniki sOcializma, MANFRED tisti,
XII ga ne pobijajo vedoma IL SebiGnlh ~razlogov ka-
kor kapitalisti in njih hlapcevske kreature, mozje,
XII gledajo resno ma velika vprasanja ~zivljenja in
sc V svojem bOiu pCshzujejo argumentov, oGita-
Jo socializmu, da nasprotuje njegova t~eoriia re
zultatom mOderne znanosti. IL tega ~izvajajo, da je
socializem pobozna, a neizvedljiva leila da so
njegOve ideje lepe SAME, "a katere ie Skcda, da Sc
ne morejo uresnititi, a Sc he m%orejo pray cato,
ker so SAME. Oni pa so nasprOtniki Socializma -
ne IL sovraStva do njegOvih naukOv, ne liz Sovra-
silva do %njegovih zastopnikov, ne IL sovraStva do
delavstva, ampak enostavno cato, ker je social
Z"m nemogOt.
Ako hi bila njihova predpOstavka pravilna.
to Sc pravi, ako bi bill socializem res V nasprOtju
5 TEN, kar je znanost d~okazala, tedaj hi bill tudi
.sklep pravilen in priznati hi bio treba Socialism
je nemogoG. IL tega hi pa nujno sledilo, da sc mo-
rajo razumni i'll resni ljudje Odvrniti cd MEGA.
BOZ "a nemogote reel je potrata casa in re zaradi
tega neOpravicljiv. Kajti vecnost Steer nina ne
konca ne kraja, ampak clOveSko ~zivljenje je kra-
tko in Sc ~zivlJenle vsega cloveSkega plemena je
omeleno. NaravnoSt zlOcinska pa bi pOstala vsa
sOcialsti6na agitacija .ako hi socialism rex ma
sprotOval dokazani znaNosti, ker hi bilo strasno
hudodehstvo, zapeljavati ma miljone ljndi $ prero-
kovanJl. Xxi Sc ne morejo nikdar izpolniti.
Nprasanje, V kakSnem razmerju sta social
zem in moderna znanost, je torei tako vazno, da
~ ~ DJh h' "a '
Xix cilj, moramo vedeti, ali je to trden grad ma
skali. ali je lie hiSa pOstavljena ma pesek.
Ma srec0 81 socialism in resna znanost pray
mic ne naSprOtujeta. Socialism sam je del te uni
vcrSalne ZnanOSti. liza Marksa in EngelSa, XII sta
obracunala z vsemi socialnimi utopijami, sc po
vsej pravici lahko trdi, ola je mOderni socialism
znansl>en. Marx je svoj nauk izvedel pc strogo
znanstveni metodi, dialektiGno, imduktivno in de-
duktivno; in liza NIGGA SO vsi pomembni social
Sl ravnali enakO ZnanstvenO. V modernem social
Emu hi mic aprioristicnega to Sc pravi: Me Sc ne
predpostavlja, dOkler nj dognano. Noben moderni
socialist he zacenja $ TEN, ola bi dejal: To in to
hocemo, Ker je TAXA nasa VOLTA in ker hi nam tako
bio vsec. Zacetek modernega socializma ie V vpra-
sanju: Kaj je in kako je? Kako je nastalo, kar
je? Zaka5, pc kaksnih zakonih je pray tako nasia-
10? In spoznavajoG te zakOne vprasuie social
ZEN: Kan kazejo ii zakoni dale?
Sc nobeno politicnO in gospodarsko gibanje
nj blO takO znanstvenO, kakor je socialistiGno. Pc
znansvenih metodah is6e cilj, pota in sredstva.
Mnenje, da je socialism v nasprOtju Il znano-
stio, ~nastaja najyec vsled tega, ker 81 ga %njegovi
uceni nasprotniki napacno razlagajo. PRAY V sve-
tn znanosti nj to takO cudnO, kakOr hi Sc zdelo
ma prvi pOgled. Moderna znanost je tako obSirna,
ola ga nj tloveskega duha, XII hi 10 mogel vso te-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

a zupnik ga gleda ter sc cudi, GeS: tn gori imajo
ugarko zrakoplova re reseno in dOgnano. Pa tu-
di temu Sc cudi, da dObiva oni v zraku cimdalje
bolt znane make in poteze, pc katerih spozna ma
pOsled v ME msamega svetega Petra. Jedva je
prisel do tega spoznanja, pa sc spusti sveti Peter
IL visav naravnOst proti MENU. V gromu in bli.
sku lett, in ko stopi ma tia, sc potresejo nebesa cd
vrha do tai in rajska vrata sklepetajo kakor v
silnem viharju. In tako zarobni svetnik ma prepla-
senega zupnika: "Kaj isces tod, ii, XII 81 barantal
IA mase - Zupnik ie strmel: "Oh, kako hribov-
ski zarObljeno govori Olikanega Slovenca sve-
ii Peter gotovo nikdar nj eta! In spomnil Sc
je, da sta $ sosednjim zupnikom tovarisem. XII ina
pri svOji cerkvi toliko ustanovljenih mas, da sam
vseh ne more Opravljati, delala kupcijo "a svete
mase, tako ola jh je prevzel nekaj on, XII nina pri
gabrovski cerkvi p~latanih mas, ter dobil cd tova-
risa "a sveta opravila enkrat talar, XII je postal
sosedu preOzek, ~drugikrat sta sc pobotala Re "a
nekaJ mani imenitnega. Sklonil je bedni zupnik
glavo in dvignil pogled, prosec milosti. In zelo Sc
jc prestrasil: sveti Peter ina silno oduren obraz.
ma emo oko mizi, druog takO ostro in srepo ypira
vanj, kakor bi mu hotel pogledati V vse zepe. Ker
ma prvo vprasanje nj bilo odgovora, je syetnik
ydrugo vprasal: "Zakaj passes syoje ovce v TAX.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

dian in gledal, kako Sc ~razpoloze Komarjevi ma
njivi. NjegOv pogled jc letel veckrat preko vasi,
kjer je plapolal ma wee krajih ogenj, poleg kate
rega so sc premikale cloveSke postave. Kai bi dial,
ko hi Sc mogel zjutraj prebuditi ma svoji postelji,
bdec sanjati dale o svoji sreci, vse drugo pa, kar
Je dozivel in videl to noe, odbacniti kot strasne. n
praznc SAME! Ali 81 opOmore sc kdaj narod. ce
je yes prizader? IL takih misli ga jc zbudila tenn
ma postava, Xxi je prisetala ma njivo. V njei je spo-
znal gabrovSkega zupnika.
XIII.
Gospod zupnik ie bill tisti veGer zgodaj "a
spal. Cudne SAME so mu blodile pc CLAW. SANTA
10 Sc mu je ,da je umrl in sci k sodbi bozji. StaI
Je pred odprtimi nebeskimi vrati ter gledal V raj.
Yes zamaknjen vrajske lepote, je hotel ze stopiti
skozi vrata, da hi uzival vccno vesclje po tolikem
trplJenJu in bedi, kar zagleda dalec tam V zraku
mad nestetimi prebivalci ~frcecega cloveka. Fret
tisti clovek, kakor hi poigraval 2 zracnimi valo-
vi, pa sc ustavi v zraku in obvisi v SINH visavi:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
LEV N. Tolssoj:
Med I~ndijanei v iuzni Ameriki krozi nasled,

Med I~ndijanci v juzni Ameriki krozi nasled.
MIA legenda:
Bog je ljudi pripovedujejo izprva Ia
ko ustvaril, da Jim nj bio treba delati, da MISC
rabbi ne hise, ne obleke, ne zivil, in vsi so ziveli
do stotega leta in MISC poznali nobene bolezni.
ko je Bog eez nekaj casa pogledal, kako Ii
We ljudjc, je videl, da skrbe, namesto da bi Sc We
sehli &~ivljenja, vsak lie "a svojo lastno osebo, da
Sc prickajo in prepirajo med sabo in live tako.
da he lie MISC imeli nobenega veselja do ~zivljenja,
ampak so ga preklinjali.
Tedaj je Bog rekel: ''To pride cd tega, ker
Tive drug cd ~drugega, vsak Ease" In da DO to
drugaee, je Bog tako uredil, da ljudje MISC wee
mogli ziveti brez della da ne umro cd mraza in
lakote, so 81 morali stanovanja zidati, morali so
prekopavati zemljo, saditi rastline, zbirati SADIE
re in zrna.
"Delo Jill bo zedinilo", ie mislil Bog; ga
kaj EN- sam ne more podirati dreves, ne more Via
Giti brun in zidati his; tudi ne more en- sam IL
gotoviti priprav, tkati in Swat oblek. Razume-
ii bodo moral, da elm bolj delajo drug drugemu
V roke, TEN wee ~izgotove in TEN volj, in to Jill
no zedinilo."
Mimic je nekaj casa in Bog je zopet pogle-
dial, kako 1--WE ljudje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

enaki blti lie moreJO. sZakon deljenega della uti
tako V splOsni razvojni teoriji, kakor V svojem
biOloSkem delu, V deseendcnGni teoriii. da izvira
r~azllcnost poJavOv IL prvotne epolicnosti, dife-
renclaclJe funkclJ IL primitive enakovelja vnOSti,
spleteni ustroj organizmOv IL prvotne enOstavno-
SIT. Eksistentni pogoji pOedincev so cd njih vsto-
pa V zivljenjc neenaki, tenn da Sc pridruzujejo
ye6alimanj neenakc pOdedovane lastnosti in pri-
roJcne individualne spoSObnosti. Kako da mai
IN bile pOtem enake naSe zivljenSke funkciie in
nJh rezultatil Gin r~aZvitejSe je Zivlienje. ma
daijuje Hackel, TEN vazncjSe da ic naGelo delje-
mega della, TEN nUjncje zahtevajo stalni intere-
81 drzave, da 81 poedinci porazdele razne nalo-
ge; in ker je cd poedincev zahtevano delo. ker SO
V TO svrhO potrebne sie, sposobnOsti in sredstva
KAY ~razliGna, mora biti primerno razlicna tudi ma
grada "a opravljeno delo. To da so tako jasna in
ocividna dejstva, ola maj bi vsak izobrazen in ra-
zumen politikar razsirjal desccndencno teorijo i'm
splosno razvoJni nauk kot ma jzanesl iiveiSi proti-
strnp prot nezmiselni. utOpistiGni enakOsti soci-
allstov. Ravno ia darvinizem ali ma nauk o pri-
rodnem izboru pa je meril Virchow : svojo de-
I inciacilo bolj kot ma transformizem ali descen-
dencno teorijo, katera Sc cesto zamenjava 5 Sc
lekcijskim naukom. PRAY darvinize,n pa da je
ve pref kot sOcialistiGen; Ge mu je pripisati po-
lticno dalekoseznost in to je dOvoljeno da
je ia lie aristokraticnega nikakor pa ne demokra-
tlcnega i'll Sc cello ne socialistiGnega ~znacaja.
(Iackel: "Freic WissenSchaft und Freie Lehre''
Stuttgart 1879
Selekcijska teorija uci, da V t~loveStvu. kakor
V raStlirstvu in zivalstvu obstane in Sc razviie
zmerom in povsod Y zivlenju lie man jSina, ogrom-
ma veclna pa predtasno poeine. Stevilo rastlinskih
in zivalskih kali in IL njih vzrastajocih mlados,nih
mdivlluov Je neskoncno. toda lie malo lie tako sre-
cnih. da hi Sc razvili do popolne zrelosti in da hi
dosegli sm3ter s~vojega obstanka. Kruti i'm neu-
smiljeni boz IA obstanek, XII diva. mora divia1i
V v'eJ zvi prirodi, vecna in neizogibna medseboj.
ma tekma vsega zivega je otitno deis.vo. lie ne
znatna elta naikrepkejsih in najboli prilagode-
mn obstane zmagovito V tel tekmi. velika vecina
nesrecnih poedincev pa nujno poeine. To usodno
tragedilo lahko obzalujemo, ii izpremeniti ali IL.
taJrl Je ne moreno. Mnogo da je poklicanih, a
malo iz%volienih
S~elekcija, izbor teh izvoljencev da je nuino
zvezana $ porazom ali poginom ostalili eksistenc.
cato Je pc pravici neki angleSki znanstvemik ozna.
tl ohranitev najsposobneisih IA osnovno nacelo
darvinizma.
Selekcijsko naGelo po Svojem bissv WI nj de.
mokratltno, ampak aristokraticnO. In ce ina do
zadnJih konsekvenc izvedeni darvinizem svoio
"zelo nevamo stran" "a politikaria, kakor trdi
VirchoV obstoji ia pac V tenn, da podpira ari-
S'okratene tendence. (Dalje prihodnjic0
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

sl dusevni temi?' Tu Sc je zupnik osokolil, 20.
vzdlgnll glavo ter ponizno odgovoril Sal stoii
pisano: Blagor revnim ma duhnu Dale nj
m0gel, ker re Sc je Sveti Peter obregnil mani, rc.
koc: 'Slabo VAN raZ.agajo pisma V vaSkih zavo-
dih! Ia Je svetnik zaloputnil pray pred zupniko.
vim noso mnebeska vrata $ toliko silo, da Sc ie po-
tresio vse okoli. zahrcscalo in zagrmelo. Zupnik
Sc Je V vellki grozi zbudil in skocil s postelje. Ali
ve sc sc ziblje in giblie okoli NIGGA, V stem neksi
poel, vrata sc sama odpro in zunaj enkaj zavrsi.
ko ola sc podira cerkev. Precej je uvidel. ola So 10
prigodil hud potres. Bill je to &c drugi sunck. q
prvem je sanjal pred raieM.
Dalje prihodnjiG)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

znanstvenega. umetniskega in industrijskega de-
la Sc kupici strup bede in zlocina, lenobe in blaz-
nOsti, samOmora i'll moralnega samopohabljanja,
servilizma. Hkrati oznanja brezupen pesimizen,
zalOstno %znamenje brezidealnega zivljenja in
symptom zivGne utrujenosti in degeracije, popol-
no unieenje tlovestva, da preneha gorje. Ampak
socialist verujemo Sc V zdravilno moe prirode,
sociahzem ~vsebuje din novega in boljsega zivlje-
MIA, XII maj pOSpeSi osvoboditev GloveStva cd stru-
penih snovi d~anasnje razvojne faze, da doneso
ME zdrave in ~plodovite sile novo zetev vseuru. kar
nosi cloveSko oblicjc.
Enrico Ferri.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

ReuterJeva agentura brzojavlia IL Stockhol-
ma da Je kralj Gustav ,ob otvoritvi Svedskega
parlamenta deJal V svojem prestolnem govoru, da
Je tretJe leto e%vropske vojne spravilo skandinav.
skc drzave V resnO nevarnost. Krali ie rckel. da
mice ne We, kaj lahko Sc prinese bliznja bodoa-
most IN cato je potrebno, da pomnozi Syedska
svoJe obrambne sie ma suhem in morju.
Ce "a mic druzega ne, ie vojna dobra ~ no.
mnoIevanJe mlitarizma. In pc to spoznanie nam
ne d. pho treba nit hoditi ma Svedsko. Tudi v A.
"eriAi Ndimo TO. a. n..Al.Ehx - , Sr,x