Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
SodruSH DeloUcH

Nalovje IL evropske klavnice 70 peni; njegovi krogi Sc sniO in
Siriio, in sedaj buta re oh obale amerskega obrezja. IL strasne smod
nisnice svigajo neprenehoma iskre ma vse strani in raznasajo nevar
most Pc vsem svetu. Nekolikokrat tekom diva in pol jea je povzro-
ella grozoigra ma starem kontinentu velike in nevarne krize ma tel
nekolikokrat zazugaa narodu v Zednjenih drzavah; nikdar pa Sc nj
bla tako vehka. kakor sedaj, ko 1vimo V trajni negctovcsti IN Sc
vsak trenotek lahko utrga nevzdrzni plaz.
Med Nemcijo in Zednjenimi drzavami so prekinjeni dipomattni
stiki in $ tenn ie ustvarjen nenormalen polozaj, Xxi obsega re sam V
sebi poveGano nevarnost. Predsednik Zednienih draw ie kongreM
izjavil, da DO, &c Sc zgode gotova cd NIGGA oznatena dejanja, zahte-
val cd zveznega ljudskega zasopstya poobasthO, da SINE pOrabhi vse
SHe Zednjenih drzav II zastio tega, kar imenuje ameriske pravice.
u drugimi besedami: Zahteval bo dOvoljenje "a vojno.
Kadar 81 posluzi predsednik Zedinjenih drzav takih nedvoumnih
besed, st ne more zatajevati nevarnost. Mad dezeo vWi Damoklejev
nee in skoraj slepemu slucaju je prepuseeno zee Sc utrga.
Je Ii vojna, Xxi nam preti' res potrebna' Ali 10 zahtevaio interest
ameriSkega ljudstvaY Ali interest Zedinjenih drzav v celOtif Komu
bo' &c izbruhne vojna, koristlaf kdo DO placeval njene stroske in
doprinaSal Meme strasne zrtveP
Vojna V nasih cash nj maenkostna operacija ma narodnem te-
lesu. ampak vrhunec vsake grozote, XII jo more uprzorhi tovestvo
/ najafniraneishmi sredstvi svoje dobe. Use sie, Xxi suzijo Gloeku
ho]em ma suhem IN ma morSkl povsml Sc eiovek n e zadovoiJuJe wee
V zemljo sc zarie, da ustvarja "a sovraznika umetne vulkanitne IL
bruhe; IL zracnih vEav ubija IN pozga lzpod vode prmasa strasno
smrt.
ClOveske zrtve steiejo eS sc n milone. Ne pomandra s. nekoiko
njiv, ampak opustoSajo Sc cde dezele. UniGujejo Sc delovni produkti
dolgih desetljetij. Decimirajo se cell narodi.
To je, kar grOzi tudi Zedmjenim drzavam, re Jill pograbi vojna
turija- Smrt ogromnih mnozie, pohabljenje z a Sc zivlienje, armada
Seplh IN blaznlh' nepregiedne vrste vdov IN sro', ma mhJarde vredno
uniceno narodno bogastvo, "a BODICE generacije z dolgovi obremenje-
la dezela = to so najboli diseee cvetke V vojnem sopku nasih dmi.
In VISA ia strahota pada z Ogromno tezo
ma rame delavskega razreda.
&c izbruhne vona, so deavci tNi, XII umiraio, tbti, XII zapusca-
jo vdove in sirote nepreskrbljehe,. tSti, XII moraio $ svojimi druzinami
preHaSdl urdSmJo, kOl epfdeml1e IN NaKovrStnO DedO, tSu, XII
ostaneio brez kruha, 6e Sc tovarne zapro nki morajo brez kruha, Ge
Sc tovarne zapro in Xxi moraio brez odskodnine opravliati neomeieno
delo. ce zahtevajo takO vojni interest.
Delavci so tistl, Xxi izgube V vojnem easu prdobtve, "a katere
o $ e moral bojevati Z vsem naporom svoje organizacije. Delavstvo
udari izguba pravic svobodnega drzavjana in vojna ga potlaci pod
vOJasko diktaturo. Naposed mora bhi delavstvo tisto, XII nosi grehe
vladaJoclh Sc pc vojni, kaJi tudi gorostasni drzavni dolgovi in njh
obresti padejo z vsemi ostalimi posedicami ma njegova pleGa.
Ali 81 more delaystvo zeeti vojno?
kadar gre Ia tako usodepolnO Odlocevanje, Sc mora slsati glas
:th, Xxi so najboj prizadei Nth dolznost pa je, da Sc oglasiio.
JugoslOvanski socialsticni reinforcement odbor stev. 3 V Chicagi
ie sklenl, da skiGe
v nedelio IL februaria 4