Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-03

: kitajskega prihajajo zadnji cas- zopet
vznemirljiva poro6ila o nemirih in vstajah, ki Sc
pa tako kriaajo in 81 nasprotuiejo, da 81 je tezko
napraviti dobro sliko o njih. Medtem ko govori
emo pOrocilo o revoluciii IA varstvo ustave, pri-
poveduje drugO o monarhisti6n revolt.
Stvari pa MISC lie lokalnega pomona. &c vemo,
ola je bila kitajska tista dezela, V katero so vse
evropSke imperialisti6ne sile upirale svoje o6i,
ma katero ~naJbolJ pref japonski Imperialism
i'll kjer ina tudi amerSki kapitalizem velike pro-
fitne interese, tedaj Sc spozna, kako velike vazno-
sti je "a YES svet vpraSanje, ce je Kitajska no.
tranje %utriena ali ne.
Da je sedaj tezko dobiti jason pregled, je
~razumljivo porocila so wee ali mani pobarvana,
kakor kazejo interest tistih, "a katere Sc poroGa.
To prihaja tembolj, ker ina Kitajska, zlasti cd
kar ie p~rekinila diplomatiGne stike z Nemeijo.
tudi "a sedanjo vOjno vecji pOmen, nego Sc ma
vadno misli.
Naslednje porocilo nekoliko ilustrira kitai-
ske razmere, dasi ga ie treba tudi previdno cita-
ii. Vendar pa daje nekOliko podlage "a lozje raz-
umevanje dogodkov, Xxi morda Sc pridejo in Xxi
lahko postanejo usodepolni.
PoroGilo, XII je amerisko zurnalistiGnega vi
ra, pravi:
SkOro natancno letO dni po smrti Juan-Si-
kaja dine 6. junija 1916 so Sc zopet pojavili v XII
tajski republiki nemiri, vstaje in poboji. Pred
dvemi tedni je njegov naslednik Li-Juan-Hung,
zmeren in liberalen MOI, Xxi je letO dni drzal sku-
PAL Waldo, katera je predstavljala kompromis
med radikalnim jugom, odloGnO izzval severne
voditelje 5 TEN, da je odpustil liz kabineta njih
nacelnika, ministrskega predsednika Tuan-Ci-
Juija.
To deianje je bio samo pc sebi popolnoma
ustavno, pri katerem je incl predsednik trdno
pOdporo ne lie V drzavnem zbOru, temvec tudi v
vecini kabineta. Val conservative reakcije pa Sc
je re dvigal V Kitajski. Predsednik Sc je brez dvo-
ma obotavljal zaradi vojne. Incl je "a to morda
svOje dObre vzroke, a mad Kitajsko je visela tri
mesece neizvrsena odlocitev, odkar so Sc prekini-
Ii dine IA. marca diplomaticni odnoSaji Z Nemci-
jO. Severni general so Sc ma enak naGin Obotav-
jail. Videti je bilo, da nimajO nikake zHnanje
pOlitike, vredne tega imena. polni meri pa so Sc
posluzii %prednosti ocividne neodlocnoSti kitaj-
ske V tako vazni zadevi glede udelezbe Kitaiske
ali neudelezbe V vojni ma strani zaveznikov.
V teku zadnjega tedna so organizirali mocno
armada, namenjeno proti Pekingu. Predsednika
so napravili "a jetnika V njegovi lastni palaci
ter ga obdali $ strazo ~njegovih lastnih %vojakOv.
Odrezali so pet crt, Xxi vezejo Picking Z ostalim
deom velikanske dezele. Premagali so vso sever
no in centralno Kitajsko ter pridobili IA svojo
stvar enajst izmed osemnajst provine. Hitro in
ma dramaticen nacin Sc je pOkazala svetu njih
moe. Potisnili so najprej diktatorja in popoln
kabinet ter so sedaj pripravljeni ma vse, ne lie
prot predsedniku, temvec tudi proti %parlamentu,
prot nOvi liberalni ustavi, proti vsem namenom
in avtoriteti prosvitljene liberalne Kitajske Sc
DAME administracije ter radikalnim mlado kitaj-
Gem IL revoluci1e.
Jasno je, da moraio ti6ati vzroki tie vstaje
globlje, neko V vpraSanju, udelezbe pri vojni, ka-
tero vpraSanje so porabili vstasi "a pretvezo.
Bio je nekega dine novembra leta 1911, ko
sta bila Tuan-CiJuan in Hung Doveljujoca gene
rala severne in JUNE armada ter vodila ostre in
krvave boje prve revolucije. Bill je Tuan, Xxi Je
dial povelje "a pozig Hankova, katero dejanje je
bilo tako s~traSno, da ga narod JUNO cd Jan-tse
reke nikdar ne DO odpustil. V teh bitkah je Tuan
premagal Lila kljub velikemu ~junastvu Li-jeve
mlade in neizurjene revOlucijske armada. Tia paz-
lJuvi in brezobzirni povoinik je storil wee kot ka-
teri druei, raven Juan-Si-Kaja, Ola Sc ie prva re-
voluciia V v~oiaskcm oziru izialOvila. Gin je pri-
Sci Juan-Si-Kaj do moci, JIG takoj napravil Tuan-
Ci-Juija "a svOjega vojnega ministra,