Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Detroit v Michigan je glasovito mesto. Me
gova slava Je razsirjena pO vsej Ameriki, sega pa
Sc dale, kajti tudi v start Evropi je znano, da Sc
izdeluJejo tam ogromne mnozine avtomobilov in
da je tam donna slavni Henry Ford, v cigar tovar-
nah zasiazijo delavci najmanje pc pet dOlarjev ma
dan.
Detroit v Michiganu je mesto znatne industri.
Je, torej mesto, Xxi potrebuje mnogo delavcev.
kajt toliko lie Sc nismo napredovali, da bi mogli
stroll sami delati.
Delavei so lJudje, Xxi imajo potrebSGine kakor
vsakdo. Med drugim potrebujejo stanovanja. v
brloglh ne moreJo prebivati, kajti civilizacija IT,
~tisoeletij Sc tudi njih nj ognila in Ge hi mogli, ne
hi v blizini mesta nasli dovolj brlogov.
lndustriJa v Detroitu sc je zelo nitro razvila.
TO nj v nasrh cash mic nenavadnega. Ampak take
prikazni imajo svoje nujne posledice. Nagel raz-
voJ industrije pOmnozuje prebivalstvo z veliko ma
glco. In naenkrat je v TAKEN mestu lahko wee
lJudi nego stanovanj.
10 Je slaho "a prebivalce, XII Sc morajO sti-
skati po najslabsih lukniah kakor Gebele v panju,
pa Sc "a to d=ago placeyati. Ampak dobro je "a
hSne posestnike, zakaj vse, cesar primanjkuje, Sc
lahko drazi.
Dobro je pa to Sc "a emo kategorijo ljudi v
naSi prelepi druzbi: Ia zemljiske spekulante.
kJer primanjkuje his, je priGakovati, da Sc bodo
zidati. V oblakih Sc morejo graditi lie gradovi;
"a hre Je treba stavbiSe ma zemlji. Kdor ina teh
dovolj; ina pa ~najlepso priliko, da Jill drago pro-
ola in tako Obogati.
ZemlJiska spekulacija Sc je tudi v Detroitu
mogocno razvila. Ljudje, Xxi razumejo to kupGijo,
so ustanovlli druzbe in so pOkupili ogromne plohe
zemlJe V mestu in okolici, pa Jill sedaj ma dajo
drugaee IL rok, kakor 2 ogromnimi profit. Ker
pa ne mara teh plaGevati, kdor nj naravnost pri-
sllJen, lezi veeina teh zemljisc Sc nezazidana in
draginja stanovanj lie cd dne do dine ob6utl live iSa
Sitnost je postala re tako velika, da gre cello
VSp IrlUlm EaEOr 1alaycE,,n ,n.o, ,, l.o.o
Zbralo sc je wee meseanov, XII so veGinoma spojeni
z industrijo, da hi iznasli mocno sredstvo, s kate
rim bi Sc tenn spekulacijam napravil kraj. Ford
sam Je ObJavil oglas, V katerem pravi. da so DO
nJegovem mnenju te Spekulacije zelo pretirane in
da bodo lie skodovale mnogim ljudjem, Xxi ne mo-
rejo "a zabavo izgubiti denarja. Nespametno je,
pravi Ford, napravljati stavbisGa mnogo mill iz-
ven mesta, dalec cd vOdovoda in kanalizacije.
Obenem svari svoje usluzbence pred takimi Spe-
kulacijskimi druzbami, XII so 81 V nekaterih sluGa-
Jh izposodile tudi njegovo ime.
Ford Sc najbrze ne mott v tenn, da bodo razni
ljudje pri teh spekulacijah izgubili svoj denar.
Tako je vedno v kapitalistiSnem sistemu, kjer We
liza naeelo: 'Vzemi drugim,' da hos sam vee j.
nell" Six g4,
Spekulacija z z~emljsei je kakor spekulacija
z borznimi papirji igra nihee ne more pri kvar-
tab ali pa pri konjskih stavah dobiti, ne da bi
drugi izgubili. Kdorkoli Sc poda v spekulacijo,
preVzame tudi rlzlko, Ola 10 poloml. Ampak povsOd
so razlike. Re pri kOckah je tisti ma boljsem, XII
sede S pOlno mosnjo "a mizo. &c ina igralec malo
denarja, pa izgubi parkrat pc vrsti, mora prene-
haiti; kdor more die casa vztrajati, ina wee upa-
MIA, da obere druge. V kapitalistitni spekulaciji
velja to Sc bolj. Kdor je ma primer kupil par stav-
blc, pa nina dovolj drugega denarja.v rezervi, 81
ne more casa "a prOdajo tako izbrati, kakor drugi,
XII lahko zadrzujejo prodajo, dokler Sc Jim ljubi.
Tudi v z~emljiski kup6iji lahko n~astajajo krize;
veliki pOsestniki Jill lahko umetno provocirajo, da
unicijO male. In prav mic cudnega ne bo, ce Sc
zgodi tudi V Detroitu kaj takega.
Nj dvoma, da so veliki spekulanti pripravljeni
ma to. Kajti profit, "a katere gre, so re sedaj