davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Scheidemann in tOvarisi dobri, ker vesta, la ne bo-
do ruski socialist razpravljali z NINA, pa upata,
da bodO Schcidemannovi socialist pref kaj opra-
viii. Ali &c pride do s~klepanja miru, bodo zopet
govorill nemSki diplomatic, Scheidemann in iowa
rlSi bodo pa potisnjeni ma stran.
Todn zdi Sc, da ie separator mir ySai IN Sc
daj Sc kislo grozdie.
Ebert je apeliral ma manjSino, mai hi iirSno
definirala svoje staliSce glede ma obramho de2ele.
Idi Sc nam, ta je incl Ebertov APPEL ma ihrze dale
koseznejSi pomen. Ve6ina srma dnslej Sc nj preci-
zirala svoiega stalisGa glede ma to vpraSanjc. We
mo lie toliko, da ic IN obrambo dczele. Ali $ tenn
ic Sc malo povedano. Za obrambo dczelc ie biIa
tudi maniSina; sai Sc je odcepila od veGina sclc
tedai, ko il je po>talo mad vsak dvom iasno, ,n
nj prliela Nemtiia boja IN obrambo
Ebert Sc poZiva na to, da jc bila tudi vccina
roper brezobzirno voiSkovanje $ submurinkami
Morda nehott, ampak ma vsak naGin opraviGuic
Eber. : TEN vStop Amerike V voino in malaga od-
govornOSt IN to voino tiStim. XII 50 priGcli to kam-
panic, torei nemSki vladi. Ali jasno jc, da so med
vccinO in m~anjSino veGja naSprotja kakor V nazo-
rih o rabi submarine. In te apelira Ebert sedaj na
m%anjSino, hi menda rad napravil most Gez tn ma
Sprotja.
IL tega Sc lahko sklepa, da je vpliv maniSinc
vetji, nego Sc je doslei priznalo. Nedvomno Sc ie
pa povetal pray zadnie ease, in Sicer pod vplivom
ruSke revolucijc. iNkOmur ne more oStati skrito.
da Sc javlja V NemGiji liza ruske revoluciie, zlasti
odkar Sc je precej zmanjSal Strah, da hi mogla
priti reakciia zopet ma povrSje, mnogo radikalnei-
81 duh.
kajzerjeve obljube so znamcnia tega duha.
Namenjene so, da potolaziio delavstvo in da ga
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
SOcialiZem i'm mOderna ZnanOSt.
Enrico Ferri:

PRAY nobenemu dvomu ne podlega, katera
trditev boil ustreza znanstveni t~eoriji sploSnega
r%azvoja, klaSicna ali socialistiGnae Pc Herbertu
Spencer genialno Zasnovana filozofija razvoja.
Xxi je cd historiGne pravne in gospodarske sole "a
poeeto smer oplodila in nadalievala, je podelila
modernemu raziSkovalcu neObhoden kompas, mi
sci, da je vse V toku, da je Sedanjost ellen eelot-
mega Svetovhega proceSa - lie reZultanta predi-
docih, prirodnih nujnih preobrazb, XII segajo V ne
skonGnost casa in da DO bodornost nedvomno raz-
LENA cd sedaniosti, kakor je sedanjost cd pretek-
losti.
Speneerjev nauk y je lie ma ~splosnem polju
cloveskega spOznanja znanstveno podkrepil ODE
abstraktni misli Leibnitza in Hegela, da ie soda
MOST hcerka preteklosti in matt prihodnjOsti, in
ola mic nj, ampak vse lc postaja." Predvsem je
Lyell ma geologitnenn polju $ cmlovito jaSnoStjp
dokazal, da jc V teoriji razvitka naSega planeta
nadomeStiti tradicionalno predstavo o hipnih ka-
tastrofah I znanstvenim poimom dnevne in pocas-
ne preobrazhe zemeliske skorje. Seveda je enci-
klopedicno znanje Spencerjevo ma pOliu politiGne
e%kOnOmije nczadostno, oziroma vsaj pOkazal GA
nj ma TEN poliu V tel meri kot ma prirodoSlov-
mem. Vzlic temu pa socializem V svojih zivih ide-
jah hi ME drIIzega kot logicna izpeljava ZnanStve-
ne ~razvojne teoriie ma polju goSpodarskih del
stew.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
NeTnSka social1sticna konferenca.

ZakaJ isce Nemcija mir 2 RusijO? Zaradi te-
ga pae, ola hi Sc reSila nasprotnika, Xxi jo sill, da
vzdrzuJe mocno voJsko ma vzhodu in da hi. potem
lahko vrgla te zbore ma zapad in premagala Fran
clio in Anglijo. kljub vSej vojni izpremembi ma
zapadu nemSka vlada Sc nj nehala govoriti d zma-
gi; do danasniega dneva Nemcija in Avstriia Sc
nista naznanili svoiih voinih ciljev. JaSno ie to-
rel, da sc mora zmaga Nem6ije Smatrati IA nevar-
most, XII hi V prvi vrSti zadela cvropSko demokra-
clio.
&c Sc trudi S~chcidemannov frakcija IN Sc
paraten mir 2 RuSijo, della torej, 6etudi morda ne
vede, "a utrditev pruske avtokraciie. Otitno ie Ia
skupina izgubila pogled "a svetovne interese pro-
Ampak tudi teh ne razume pray. Kajti maga
Nemtije je danes edino V interesu kaizeria. nika-
kor pa he V intereSu nemSkega naroda.
: SocialaitiGnega staliSta bo vSakdo odubra-
val, &c Sc trudi Scheidemamova frakciia IA splo-
Sen, imternaoionalen mir. Ampak tudi To NE hi
Smel biti mir "a vsako ceno, temvet mir, Hi hi
vSaJ do gotoVe raZumne meje iZpolnil SocialiStiJ-
ne pogoje.
. takh pogojih ne vemO nNeSar 2 ncmSkc
conference. Morda bodo pOdrObnejSa porocila kaj
povedala q Hjlh doSedania molce. Tudi nitesar ne
vldinIo, s elmer hi 81 nemska Socialno demokratiG-
ma Stranka zagOtovila kaj vpliva pri sklepaniu
miru. Ma RuSkem bo delavstvo gotovo imelo Una
ten vpliv. To sc mora soditi pc velikanSkem pome-
nu, Xxi ga ina re sedaj ruSki svet delavSkih in vo-
jaSkih delegatov. V Nemtiji 81 hi znala socialno
demonstrations frakcija prboriti pray ME vpliva,
klJub tenn, da je Sla cez drn in Strn 2 Waldo in
kljub temu, da Opravlja tudi sedaj $ svojim tru-
dom "a separator mir sluzbo Wade.
Kajzerm in Bethmann HOllwegu so sedai
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

2 upon Y bodocnOst odvrnejo od sedanjih IA
htev. govorneJse znamenje so pa stavke, ki so Sc
zadnji cas- V Nemdiji silno pOmnozile. Ne le IL
Berliha, ainpak tudi IL mnogih drugih NEST, med
drugim IL Essena, IL velikih KruppOvih tOvarn so
priSle vesti o takih Stavkah.
Scheidemann- Ebertova veGina vidi Ia zname-
MIA in mora razumeti, da ic vsako tako radikalno
gibanje voda ma min m%anjSine. To je najbrze
glavni vzrok, da hi rada dc,egla sporazum q mani.
sino, ker Sc STEER opravi6no boji, da pride sauna
laliko V IL njsino. r -.u
Ali vefina sc ie re tako navadila oportuni-
Stitne taktike, da jo obhaia strah vpriGo vseh ra-
dikalnejsih dogodkov. Tudi sirajkov Sc je ustra-
sila.T c stavke-pravi-lahk povzroee, ola Sc mi
litarizirn VISA mumiciiska industriia. u &
NemSki vladi jc ze zaupati. da Sc ne hi dolgo
oboiaNljala : takim korakom. NemSki socialist
morajo eotovo bolje poznati Sedanii polozai V SvO-
j dezell, kakor mi ma tel strani morja. Ali zopet
Sc nam zdi, da jim je oportuniStiGna taktika we
Ia pravet poguma in e~nerziie ter Jill napravila ia
10 conservative, da m~i,lijo edino lie ma ohrnni-
tev tega, kar Je, "a mic ia ;vetu pa ne ma kakSno
novo pridobitcv, zlaSti pa ne ma kakSno revoluci-
onarno dejanje.
Vcrjamemo, da hi bila nemSka vlada kmalu
pripravlJcna miltarizirati privatno municijsko
produkcijO. Toda tax ukrcp ina Sc drugo Stran.
Vprasa Sc, kaj hi delavci V teh podjetjih odgovo-
rli M To. kaj hi mogla vlada storiti, Ge hi Sli tedaj
delavci V vSeh takih podjetih V Stavko? V jete
Jill ne more ~vtakniti. ker Jill potrebuie IA izdelo-
vanje m%unicije. Lahko hi pozvaia ~vojaStvo prot
MIN.
To sc je zgodilo tudi V Petrogradu. In vcmo,
kakSen je bill konec. Kdo We, ce ne hi bilo V Berli-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

PRAY cato je karol Marx dopolnitelj po Oar.
VIM in Spenceriu zapoccte znanstvene revoluci-
Je Ito Sc raZodeva re V njegovem znamenitem Ma
nifestu IL leta 1917, Xxi ga ie V druzbi 2 Engelsom
tidal I'D let pred Spencerjevimi First Principles in
katerega iaSna in mogocna sinteza je naravnost
cudovita; njegova poznejSa glavna spisa, Die Kri-
tk der politiSchen Oekonomie 1S59) in Das ka.
pital 1850, mn dobro i2peljuieta in utemeljujeta
oSnovnc miSli.
Dotim jc start mctafiziGni nacin m~iSljenja
gledal V moral, prayu in gospodarstvu izraza-
ME absolutnih in veGnih zakonov V zmislu pla-
tonskih idcj, obraGal svoj pogled lie ma zgodovin-
ske ease in uporabiial kot edino orodje razisko-
vanja deduktivno fantazijo misleca. XII jc priko-
vala cele generaciic ma idcio abSolutnosti in dua-
hzma, So vzdiguje p0zitivna veda, XII ie popolno-
ma preincnila Smer modcrncga miSljenia. Zanio
50 morala, pravo in p0litika lie konStrukcije ma
podlagi goSpodarSkega uStroia, XII Sc Z MIN spre-
miniajo Pc ecografski Sirini in : casom.
To jc vclika geniaha misel, XII io je izkoristil
Karl Marx V svoji krtik der politischen Oekono-
ME in XII io pozneie, V kolikor Sc tice enotnega IL
vora vSeh kulturnih RAINIER, podrobneie razlozim;
ma TEN meStu pa jc omeniti drugo misel, Xxi sc pc
ca Z nepreStano in neOmejeno izpremenli ivoStjo
gospodarSkega ~zivlicnia cd prazgodovinskih ga
soy pa do danaSnjega dine.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

nu in Essenu kaj pOdobnega? Kdo We, te ne hi or.
nOvOjniki, XII sc :'icer dajo gnati roper zunanjega
sOvraanika, Odrekli pokorSdino. ak0 hi jh silili. do
moraio s~treljati ma brate in oeetef
Ce je ma NemSkem kai evolucionarneg DIN.
ha, bi Sc moral pokazati pray OH TAXI priliki. To.
da kakor kaze 81 "etina ne zeli revolucije temyeS
se je bOji.
In vendar hi jo mOrala pOZdrayiti z najveG.
jim veSeljem. Diva mocha razlOga gOvorita IN 10.
RevOhIcija hi spravila Nemeijo najmanje IN ne.
koliko desetletij Naprej 'Tisiei reforme, XII lin da-
mes Scheidemann zahteva, bojet Sc, da no DELAY
stvo po vojni ogoljufano zanje, hi bile malenkost
V primeri $ tenn, kar hi proletariat lahk0 desegel
2 revoluciiO. I'm obenem bi anu revolucija zavaro-
vala, kar hi 81 pridObil. Kajti dokler je moe V ro-
kah kaizerja in ~njegove ozje klike, tudi reforme,
XII hi Jill danes vpeljal. ne hi Uncle trlnc podlaee.
kerbi Jill po vojni vendar lahkO zopct preklical.
Tega Sirahu pa mi wee, 6e nj wee kajzerje.
Drugi razlos ie ia, da hi nemska revolucija
silno pospeSila mir, in sicer ravno mir ma taxi nod
lagi, kakrSno so oznaGili rlrski socialist. &c hi M
Wade tudi tedaj nasprOtOvale miru. hi bila splo-
Sna evropska revolucija skoraj gotova rec.
Ne da hi podtikali nemSki ve6ini tax namcn.
vendar vidimo, da opravlja tudi tukaj boil kai.
%zerjevO. kakor prOletarsko politiko. Toda 20 go
res Snidc Strankin kongre;. kakor pravi poroSiIo
je lahko mogote. da sprawl tudi sedanio veSino m
drug tir: zakai lahkO hi Sc ma taken konpresu mn.
kaZalo, da vecina frakcijc ne Zastopa vesine v
RaZun tega pa Zastopa veGin swk~ vpSwShdasO u
Stranki. Razun teea pa lahko tudi doeodki med
TEN poma gallo, da Sc ohrabri revolucijonarn dub
in Sc Otrese plaSnosti, V katero je zabredel Y dol.
ei dObi oportuniZma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

nee V grozi. Iavil jc naZaj V Spitalskc ulicc: tam
Jc bil0 njegov0 stanovanje. DandaneS. ko re nj
wee ~prejSnjih Spitalskih ulic in he Danicevega
Stanovanja. pripovedujc professor, kadar pride 90
rorlca ma potresne dneve, da ne more razumeti.
kako ga jc tisto uro obSlo tCliko hladnokrvnosti.
tia 81 Jc upal nazaj V svOje stanovanje pc palico.
Potcm pa je bezal preko razbite Opeke in gramo-
"a, Xxi je dcbelo pokrival tlak nesrecnih Spitalskih
ulic, nazaj ma trg. V svitu redkih ~svetilnic so
hitcii ljudjc mimo MEGA. Use je vrvelo, ko da je
vSakemu IA petami ljuti sovraznik, XII je sredi no.
81 pridrl V meStO. Use SO SCH, vsem je nebeSki
goSpodar odpovedal bivaliSce! Plahih lie in str
mccih oGi je sci Danic i'm ncgotovih korakov, ko
da je zdajci priSel V tuje, neznano mestO, kjer je
Use drngace nego donna - ljudje MISC tisti. 60
vorica nj tako boZja in nacin ~zivljenja je yes drug
in noga Sc nehote obotavlja stOpiti v TIA neznani
svet. Posvod sc mu JIG zdelO, da je poteptana
GloveSka sila. Kadar Sc potrese, Sc mu 'zdi. da
zcmlja Whaja njegovemu koraku, da trdne toGke,
kamor hi stopil, .dobiti ne more. Cello uro je ia
val pO mestu. Mnogo je mislil o hcerki I'm mnog0
nuke so mu %prizadele 10 misli sedaj ga je nekoli-
ko ogrela NADIA, da V Gabrovcu nj tako, kmalu "a
tenn pa je nov sunek podrl to nado in neskoncna
bolcst mn jc zatrepetala ma oceh in ma trdno sits
njcnih ustnicah; %blagroval Sc je, ola hcerke nina
pri sebi, a kmalu zatem ie zopet koprnel pc niej,
cutcc grozno osamljenost.
Prisel je ma prostor pred scntrpetrsko vojaS-
nico. Tam je re ~mrgolelo ljubljanskega nasclie-
MIA, Xxi jc vrelo izmed tesnega zidovia ma takSnc
p~r0stranc krajc. Kako raZnovrstnih stanov in
poSov ljudjc so V teh truman! I'm nocoj noben
stan nj tako visok, da bi prezrl bedo zdolai, in
nobcn poScl nj tako nick, da ne hi videl trplienja
zgorai. Vclika ncsrcca ic zlomila ohOlost zgoraj
in zavist zdolaj in poravnala vse ra2like, XII ce-
PHO Gl0vcStvo, in izginila jc vSaka oSebna preva-
GA in mrznja in vSak razocck kakor V tcmnih gro
bib. Delavec So je utaboril poleg goSroda. bcraG
poleg ~bogatina, vse je pdarila ista siba, vsi ina
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
POTRESNA POVEST.
Spisal P~odlimbarski.

VednO wee Judi JIG bilo videti ma cesti. Bill
so to begun, Xxi so kmalu Pc polnoGi zapustili
Ljubliano, bojec Sc Sc hujsih sunkov in pa cato.
ker mixer nj bilo dobiti varnega prenoGisCa. Sre-
cavall so ga pes in ma vozeh. Ia je hezal k svoiim
sorodnikom, drugi k prijateljem, nekaterega je
gnal blaZen Strah ma dezelo, dasi nj vedel. kie
dobi obstanka. Vecina Jill je sa brez prtliape. ne
kateri V Oblekah nenavadnega sestava. Tone nj
wee pozvedoval molte je razbiral osebe, nj Ii Da-
niea ma potu. kakor je ON pazno gledal ma tie po-
potne lJudi, tal;o so ga tudi oni mOtrili z melan-
hoisklIn, socutnm pogledom, kajti velika nesreGa
Je nekako Zblazila in zdruzila YES rod. Chm dale
Sc 9e pelJal, TEN bolj ga je tezila miscl. ola zdaj-
ZdaJ sc mu razgrne megla in Sc mra6na neizvest-
most izpremeni V Sc mratnejso gotovG,t.
Peljal Sc je Pc dolgih dobravah. IL megle
sc je patagonia jel0 ~svetlikati mOtnobelo. zidano
ma desni strani OBJ cesti. Pri tenn znameniu je.v
svoJih diJaskih letih navadno pocival, ko je hodil
ma p%ocItnicc. In onostran Sc je jel rczati liz megle
konj in voz in krdelce Judi, XII so si krai vozs
Tone nj pazneje pogledal ma vOz, Xxi Sc mu lie zdel
re od dalec priprost in ne ustvarjen "a gospodo.
ker ga je %premOtilO ono Znamenje, V katercm ie
potres zabrnil pOdObO svetega JaneZa ma stran.
tako JIG gledal prot Ljubljani. V TEN ko ie motril
svetnika in Sc cudil utinku potresne sile, ie "a
slisal cd levc strani klic: ''Tone, CiiazovGev To-
ne!' Ozrl sc je in spoznal v p0staranem gospodu,
sedecem spredai ma vozu, profesoria DaniGa. :
Danic Je sedel Sc pri knjigi, ko So je prvikrat
potreslo, in ostalo mu je Sc toliko razs0dka, da
je vrhno srknjo nategniI nasc, dasi jc vsc ropo-
talo in skrepetalo V sobi. 10 Sc jc prigodil drr-
ri simek, jc bill re sredi trga pred rotovZem. tn
ga je prcvzela ncznanska groza. Igrudil So ic
ma stopnico pred vodnjakom in kakCr omamlien
je obsedel "a nekaj casa brczcuino. Kmalu ga ir
predramil HAD. Opotekaje ie vStal in YES ic drh-
tel, vsi aivci SO mu bill pTctrcSeni in razburkani.
Prya nicgGva jasna miscl ic bila Rczika. kaj
bi bio, da je ona V Ljubljani! Umrla hi, kopr-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

preventive, da Sc da njih zloraba ublaziti; ma
cello samo pa je tudi MIN nedotakljivo. Tako je
pi6lemu Stevilu poedincev dovoljeno, da 81 prilaste
zemlJo in proizvaialna sredstva, XII so zivljenski
pogOj IA vso druzbo in da oStanejo podvriena na
vekov veke nekaterim poedincem, XII imajo V obla-
Sti prirodno podlago vsega zivljenja.
TIA pozitura obeh spornih strank izraia tudi
nasprotja, Xxi obstajajo zastran prOstoSti wolfe. Sta
ra metafizika in moderni monizem 81 nasprotujeta
nespravl jivo, dotim srednja stranka STEER ne pri-
znava abSolutne prostoti wolfe, nekaj veljave il
pa prizna, ceS, da STEER nj ne krivde ne nedOlino-
si, ne zasluge in ne greha. Tudi tukaj 81 konser-
vativci i'll pozitivisti naSprotujejo, in izkustvenO
utemeljeno znanstveno prepricanje je ma strani
posljednjrh; leni eklekticizem pa soda med Ola
stola i'll potrjuje sOcialiSticni nauk, da STA lie dive
razlicni stranki. NEUTRALITY-SUSPICIOUS. (konServativci,
lheralci in radikalci) in socialistitna.
Obrazloiivsi iasno in preproSto osnoyna stav-
ka klasicne ekonomiic in jurisprudence in krivo-
verskega pravnega in druZabnega nauka, nam ie
V prvi preporni toGki izjaviti, da Sc razvoini nsuk
V vseh slucajih popolnoma vienna $ ~sklepnimi IL
vaJanji socializma, da pa odlocno naSprOtuje pro-
tisocialistirnim trditvam goSpodarSke in pravne
OkoStenelo>ti.
(Dalje prihOdnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

jo i>tO molitev V srcu. Bogotajcc je naSel starega
Boga, : srcem Sc "a ie spomnil oni, XII ie pref
vero hinavski hlnil. YES nacin ~zivljenja Sc jc
ma NAH izpremenil siromaka i'll prvaka bivaliSGe
sta postala trg in Mica, obeh postelja lie trdi tlak
in rosna trava. l.judjc, XII so Sc pref sovrazili in
psovali, so 81 padali V narocja in prosili odpusca-
MIA; onl, XII so Sc pref prezirali in zatirali, so Sc
naSli in nasli so pc grozni katastrofi V svojih pr
sih pravi cloveski cut in strlmo medseboine lju-
bezni.
Sci je iskat voznika, da bi ga peljal v Gabro-
wee. Spotoma je pozvedaval, Sc Ii kaj We, kako
dalec sega potreS. "Ali Sc kaj We, kakO je ma de-
zell! Je vprasal navsezadnje grucO ljudi, Xxi je
blla zbrana pod kostanjem "a LjubljanicO. IL
gruce Sc. je izluSGil liza privzdignjene okajene
svetilnice piskljiv zenski glas: ''Tukaj ma oglu
stoji bahia in prorokuje il kart, da sc trese yes
svet in ne Same zemlia. Veste, svet in zemlja nj
isto; svetu pripada zemlja in vse, kar vidimo ma
ncbu, vse zvezde vidne in nevidne, vse TO lie svet.
ako Sc he veste; tako Sc bere> v bukvah; zemlja
je pa edinO ia kepa, XII stojimo ma njej. n tista
baba prorOkuJe, da Sc BIO treSlo tri dni i'm tri noel
tetrtO noe sc DO pc tudi Sc treslo i'm padla bo
zvezda ma zemljO pravi bahia - i'm gOrje nam,
&c pade ma suho. cato molimo, da bo zvezda pad.
la V mOrje in da nam prizanese neskoneno usmi-
ljeni Bog, Xxi vlada ma nebu, ma zemlji in pod
zemljo!' V tolpi so udarili v glasno motley.
Odkrit sc je Danic locil.
IN ljubljanico je yidel sedeti poleg svetilnice
ma sodGku skljWcenega in mrSavega Gloveka, "a
vitega V havelok. PrOfecor Sc je OBJ pOgledu ma
TO zvito postavo spOmnil slike naSega Stvarnika,
katcro Jc bozJi sllkar ma stropu sikstinSke kapele
ncdostatka prostora tako mOjstrski sklmGil. da Sc
il cudijo ~kristjani in nekrist JAM. Pa .je sci bill
re k z%grblieni Osebi. V nici je spoznal uceniaka
Goremiko, tistega Sc ie Z MIN prepiral pred le-
ii zarad slovniskih oblik. liza omega prepira
sem nista, mimo mrzih sluzbcnih pozdravov. 80
nikdar gorOvila. Nocoj pa Sc je ~otaialo v led
zakovana Srce in 2 nekO gorkOto v naglasu jc Go
remika zaklical.: bog te zivi, ~priiatelj Danicl
Glej, doleo sva sc %prepirala, kako Sc piSe pray:
Gcvcli ali crevclj; pa glej me, nocoj nimam nj
crevlja ma sebi nj c~evlja, ampak V copatah seim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

Use Sc izpreminia: etiGna pravila, religiozne
dogme, pravila drzavlianskega in kazenskega
prava, DRAWN u%stroji, vse ie r~elativno, odvisno
cd zgOdovinske in geOgrafske okolice, kjer Sc po-
javlja.
V Evropi in Ameriki je umor starSev najtez-
j zlotin, ma Sumatri pa z~asluzno, religiozno po-
sveceno dejanje, i'll ljudozrstvo je dandaneS V o.
srednji Afriki pray tako dovoljeno, kakor v pra-
zgodOvinski Evropi.
Rodbina, XII je V p%rvOtnem stanju promiskui-
tete komaj naZnacena, dobiva pravilno obliko V
poliandriji i'll matriarhatu, ce skopo odmeriena III
villa ne dopuScajo znatne mnozitve prebivalstva.
prehaja V poligamijo in patriarhat, &c ia gospo-
darski motiv ne prevladuie wee absolutno, pa V
monogamijo, Xxi je nedvomno najbolSa in dose
daj ~naIvisja, kakor je steer p%otrebna osvOboditve
cd konvencionalno prisiliene nelociivos,i in pri-
kritc, legalzirane proStitucije, Xxi jo dandaneS
omadezujeta. Ali mai hi bill lie red posestnih raz-
mer vetnO neizpremenl jiv, v silnein toku Socialnih
urcdb in proizvajalnih sredstev edini veGcn in ne
n~premenlJiv pojav! To pa trdijo goSpodarSki in
JuriStlcni pravoverniki, med katerimi je lie majhna
skupina znanstvenih in pOliticnih radikalcev pri-
p~ravlJela "a male konceSijc r~azvojni teoriji: Da
so Sek'Hldarne naprave druzabnega zivljenja IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
(Dalje prihodnjic.)

odnesel zivljenje IL razsute hiSe. A z~ivljenje je
tudi V copatah Sc zivljenje.'' Danic Sc je smeje
posOvil 4 ucenjakom.
SliSal jc o vozniku, XII Sc je ~pripcljal o pol
noel YES pohabljen $ Crnut, 2 zlomljenim ojesOm
in hromimi konji nekatcri so pravili, da je bill
tako vinjen, da nj vedel, kako in KIDD vozi, drngi
so trdili, da so Sc mu oh potreSu konji splasii IN
vozil, kakor so sami hOteli. DnniG ie verjel dru-
GIN in silnO GA je udarila V srce vest, da je tudl
dezelO zadel potres in to has ono stran, kjer Je on
donna. PriSei je ma Marlin trg. Tudi tukal ]e
bilO dOsti ljudi. GlasnO molitev je tn ssal IN
piahO govOrenje. PosluSal ie ravnodusnega, ne
koliko izpitega tloveka, Xxi ie pravil, kako Sc mu
Je oh prvih sunkih sanjalo, ola ie pri volakih
topnicarJih, da njegOva baterija besnO vlhra pre-,
ko polJa, In on da sedi poleg tczkega topa IN poo
nJlm bobnl zemlja, peketajo konjska koplta, ro|-
iJaJo teZkl voZovl, in on Sc V divji dirk preme-
tava ne trden sedlu. Videl je drTgega coveka'
ki Je neprcmitno kakor PAM stall poieg zenske'
XII Je zibala dete, ter topo zrl precise, kO mu Je
zastala misel, prenehala ljubezcn, celia in Ny-
lJenJe. Trop vojakov ie hitel preko trsa IN "a
VII v ~FrancEkanskc ulice; slisalo sc jc od tam
hrescanJe opeke in gramoza, lomecega Sc pod M"
trdimi koraki. In glej, ma stopnicah franclskan'
ske cerkve je lapel tenko in enomerno zvoncek III
"a MIN je nesel duhovnik popotnico umiraJoee-
mu bolniku. Nseh Qti so Sc obrnile ma duhovni-
ka, XII jc ze s stopnic blagoslavljal vernike. =
sklonJenImi glavami sc jc uvrstil narod "a dnh'H-
nixon, Xxi ic zavil proti Zvczdi. Ma vsakih tri-
deset korakov je postal in dvigal odresenJe. IA
ME Sc Je pridrrail izprevOdu in ga spremli y"
do Ivezde. Tam sta bill dive prodajalnNl raz-
%svetijeni in odprti in njiju gospodarja sta S'a-
In s svoJo prislugo ma pragu in della Jediia III
krepila in obleko ljudem, XII so bill teh stvarl zei1-
nj In potrcbni. Pred prodajalnicama je duhoVhiN
postal in blagoslavlial; oh buGenju pod zemiP !e
blagoslavljal enc, Xxi so delili dobrote, in one NJ
so Jill prejemali.
(Dalje prihodnji6.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
Dale ~prihodnji6.)

V Stockholm ma Svedskem so bile demon
~stracile IA krMh in republiko. Ne DO cudno. &c "a
grmi Pc vsej Evropi klic Kruha III repuohko!
Corpus Christi caller and daily herald. [volume] (Corpus Christi, Tex.) 1911-1917, 1917-04-05

Nm, D.., ala. ..,,, ..,,, ,.tt... r..i
''''''N '"" '''"''"'N'N ""'N N' N'"
at thr hOlutiiul Wtir t"Wn 81" N'Vr'lr
lhp Nrnfd cuh had lpu uothn. un
diam. g.. u,,l. fl..,, ..,,.,..,f,..,. nm d.,
~ '." ''"''' NN'" 90"
~, " Nv "',,''" '' ''''
."'e N'.N''s" ',''',n'-'N' N'e "''''.
""" NNW'"' "i "'"i h'A' ON lh'ih'
~ 'n'N Vow 'N'' N''. Ni' wv N'o
Corpus Christi caller and daily herald. [volume] (Corpus Christi, Tex.) 1911-1917, 1917-04-05
pcarc.t nlob Girls

lrNlWl iflNh NAll't
must ton you ursl m lhis htler
aia,ut my visit to hc Na,el tm,mup
Scl,aol which has opcari et ,eum-
Christi and T. attended b, i.n ho,.
was cnf ol grat maui, wopl Nhv
Wcut uut today o. watch ihrm drN
and d ,pfy plendid lahi t WAS to
watch zach p,anmnN 80 nl,it,e chad huts
No thvush thu complicated movements
caiied hllliug The lpNs wero eutm,.i
nstie and Interested and turd hard &C.
remember vNvrN form ut the work and
when the aiilvvs lu chafsV would sp,ak
an encouraging Word at nnne pattign
lallN we'll cNecut,d mu, cmoat. thc hoNs
would luok their Appreciation ! lhiak
ttrN Thought al thv delirhtfWl plunge
Ia ihr bay which thrN VEN ailns ca
hiaN aftuNatd. as theN wulked Nerp
! a boy. I would certainty cniey going
% that sehool
Corpus Christi caller and daily herald. [volume] (Corpus Christi, Tex.) 1911-1917, 1917-04-05
HOME ECONOMICS CLUBS

WEEklN LESSON ) l.. LANuRuM. ORGANIZER
SUPERVISOR STATE DEpAUrMuNT
CULTURE or GIRLS CLUBS IN HoMG GcoNoMics AMP