Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
kakO Sc ubiia sOcialiZem.

nopolom in da skusa ~razsiriti svoi monopol tudi
preko meja. Nj Ii Rockefeller izkusal ~razsiriti
Svoj trust OLA preko Amerike pc Evropie
hapltalizem mora dovoljevati uvoz surovin.
katerlh NINA V dezeli. ) TEN pospeSuie lie svoie
interese. &c nina zeleza, pa 81 hoGe ustvariti Iele-
zno industrijo, mora kupovati surovo zelezo cd
zunaJ, PRAY $ TEN Sc pa emancipira cd tujine. ker
anu nj 'reba sotovih zeleznih izdelkov kupovati
cd zmai.
) ' to, kar je neizogibno, sc vdaja. &c ina pa
kaJ upanja, da Sc izogne, poskusa tudi to. Ne IN
htevajo Ii nemski sovinisti. da mai Nemciia kot
ceho sedanje vojne anektira Belgijo in velike
Iose f~ranciJe! MISC Ii med mimi baS veliki po-
reiiskl lhdustrlJski magnati in nj Ii med njihovimi
glavnimi argument Ia, da so ii kraji bogati gle
de he premog in rIdO? Taxa aneksija bi nemSke-
mu kapitalizmu utrdila monopol in zaradi tega
dobickarskega ella he vprasa niti V saniah. ka-
ko ID Sc TAXA aneksija vjemala 5 pravienostio in $
SahloodlocevanJcm doticnega ljudstva.
NEKoLIK0 KULTURE.
Il ra]voJem kapitalizma po vseh civilizirn-
NH dczelah Sc krGi tudi moznost. da hi Sc v niih
dobivai nOvi trgi. Drzava, XII jc nekdai mordo
vab'la tut kaptal ma invcsticije, dobi seasonal
iastno mocno indastriio in namesto da hi kupo-
vala tuJc blago. gleda, kje DO ~prodajala syoie.
i'la' druga. tretja drzava pride do tega, in tako
dale.
'e pa ne morcS vcG prodaiati sosedu. moraS
III 5 svoJlm kosem dale. &c so trgi belokozcev
prcnapoin1eni. moraS poizkuSati srcGo pri CrnciIl
pri rlunenih ljudeh.
Govorili smO re o kulturi in kulturtrercr-
St'" III Pro>itl hrOrall0 ia malo odpuScanja. La
hko bi kdo mislil, da smatramo vse kulturo. XII So
hO'i med dlvJake, "a sam bluff. I'm to ne hi bilo
preIec cudho. ce se ma primer pomnimo ma raZ-
kr1tJa, XII so Jill pred nekoliko lett storili nemski
Socialist "A stapani =. l-,;:z:l
Ill drugih uradnikov V niih afriSkih koloniiah
o vneboupijocem bitanju. ~obesanju zamorcev it'd
Ampak nekohko izjemc ie vendar trcba ma
pravltl. \ekaJ kulture nosi kapitalizcm V divia-
shc Krale, retudi ina vedno kapitalisticen pc
cat ma scDl, cato lie bono poklekovali pred Ma
monom in slavili njegovega kulturnega znacaia.
Htvar Je enoStavnO IA. ia gre tudi tukai "a pro.
fltom, Da ga dOseze, hOce prodajati. cesar MISC
divJaki pref kupovali. Da postanejo naklon jeni
takim kupcijam, morajo obGutiti potrebe zanic
In kultura ustvarja potrebc.
Toiko, kolikOr JIG koristmo "a njcgove kun.
cijc, daje kapitalizem kulture nekulturnim lju-
dem. Nj treba, da hi bilo tega veliko. Zato ic ia
ka kultura Sc mani nego polOvicarska in nina
zdravega Jcdra V Sebi. kadar sc hoce dale razvi-
Jatl, j Stopi moe kapitalizma ia pot. Kjcr ic do
seen nameravani profit. Sc prenchajo potrcbc
po kulturi.
NEvARNoST.
Glavno pi vsem tenn JIG pa dejstvo. da JIG "a
kon kapitaizna povsod cnak. Kjerkoli JIG toliko
razvit, da nastane zanj potrcba zunaniih trgov,
gre "a mimi. Kadar nj wee dovoli trziSG V civilizi-
ranih dczelah, gre V divje, ali V tistc, XII Jill imcnu-
ic divjc. To stori kapitalizem prvc, drugc, ~trctjc,
cctrte dcze,c.
konkurcnca Sc prcnesc IL Europe V Afriko.
Aziio, Mclanezijo.
kcr 81 prilasti kapitalizcm V vsaki dczcli.
kicr ie dovolj mocan. politicno moe, stoji drzav-
ma sila IA MIN in "a njcgovimi interest. Konku-
renca posameznih kapitalistov Sc izprcmcni Y
tekmovanjc draw. In vodi sc :iadalje Z njilovini
sredstvi. Med Ia srcdstva >pada orozic. In IL IT,
konkurence izvirajoce kOnflikte rcsujc Y zadnji
instance les orozjc.
To sc pravi. Kapitalizem nosi sam V sebi vc6-
no ugrozcvanic miru.
True translation filed with the postmaster at Chicago,
Dee. -, 1917. as required b. tho act OF Oct. !. 1917.