Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
AmeriSko-ruska komjsija

ina. TOda delaVStvO INA &c danes takO pOntlcho
pozicijo, kakrsne Sc nikdar nj imelo V Iedinjenih
driavab ~njegova organiZacija jc priznan fax
tor in nCben vpliv ma provizoriclo Waldo nj tako
mo@an, kakor delavski. &c ostane amerijka komi-
sija kaj die V Rusiji, sc bo to najbrze Sc bolt po-
znalO in nasi kOm:sarji Sc bodo lahko poucill u
sccialnih reformah, o katerih MISC imcli vsaj me-
kateri med mimi doslej niti pojma.
u idejO, da gre komisija tia, torej lahko po-
pomona soglaSamo.
kar mas velikO mani navdusuje, je pa MOI,
XII ga je professionals Wilson izbral "a nacelnika ko-
missile. Elihu Root je pc nasem prepricanju maj
mamie sposoben, da zastOpa ameriSko demokracijo
V RusiJi. Dolaiska demOkracija go,ov0 he MALE
II tam ma pravo razumevanje in Rootovi Maori o
absolutizmu kapitala Sc bodo slabo vjemali z ma
zori, Xxi inraj o sedaj ma RuSkem prvo ceno.
&c hi bill Mr.. Elihu Root nekoliko mlajsi, hi
bilo morda dobro, da hi Sci $ komisijo V Petro-
grad. Dokler ie duh Sc gib6en, je mogoce, da ma
pravi novo sp0Znanje vtisk mani. Savl Sc je ma pO-
ii V Danfask izpremenil V Pavla vpriGo ruskega
cudeza hi Sc napoSled finanGen oligarh lahko IL
premenil V demokrata, &c ie "a tako i~zpremembo
Sploh kaj sposobnosti Y MEM. Ampak ce ie Elihu
Root, znani zastopnik Wall Streeta, kdai incl kaj
take SposObnoSti, ie danes oh svoiih ''utrienih
nazorih y gotovo nina wee.
Ne pricakujemo, da poStavi Wilson ma cello
komi,iie socialista. Vlada Zedinjenih drzav nj
socialisticna, kongres nj socialistiGcn vodja ko-
mlsije DO torej vsekakor demokrat. Ampak cetudi
Sc l. demokraticno stranko sploh ne strinjalro, ie
vendar ne smatranIo "a tako ubozno, da ne hi ma
sla V sebi moza, ki hi bill "a tako misijo boil spo-
soben kakor Elihu Root.
Casopiie, XII ina stike z Waldo. poroGa tudi.
ola misli predsednik imenovati kakSnega socialista
V kOmislJo. IL tega Sc vidi, da spoznava Wilson
vlogo, XII jO igrajo socialist Y novi Rusiji. &c ne
c~cenjuie tc vloge popolnoma. io ~uvazuje vsai de-
Iona. Sal ie cello Bethmann Hollweg spoznal. da
sc $ Sedanjo RUSTIC ne more govoriti brez socialiZ-
ma.
Tudi Ia nfmen je dober. Najbolje hi bilo seve-
ia ce oil Dii lmen0van sodrug, XII pozna ruske raz-
mere - ma primer SlobOdin. Koristno hi bio TO "a
Ameriko sploh, zakaj socialisticni elan ameriske
komisije bi bill lahko V razpravah z Rustic naivaz-
neJsl oSopa On hi lahko podal ruskim faktoriem
naJzanoslIveJs podatkc o Ameriki in njenih raZ-
merah; on hi najvec lahko vplival, da hi sc misi-
ia nrr>ila V korist Amerikc in Rustic obenem.
Njegovo oko hi dale videlo, kakor morda oGi
vseh ostalih komisarjev; gledal ne bi lie na dobi-
ckarSke mterese IN ma vpraSanja danaSnjega dine
Va. Socialist V kOmisiji bi bill najboljsa sarancija
"a demokraticno reSitev y~praSanj, XII so bodo re-
seNala III "a rUsko-ameriSke stike, Xxi ne hi ustre-
zali lc interesom obeh dezel, anspak kolikor mo-
goce tudi internacionalnim interesom.
Nelikega pomona pa hi bila TAXA misija tudi
IA tesnebe stike med ameriSko in rusko social
sflcno stranko. Danes lahko priznamo ruske So
ciallste Y mnogih ozirih "a u~citelje. &c hi social
sticni komisar gledal Z odprtimi ocmi. hi videl
marsikaj, cesar IL vsch porocil ne izvcmo; "a ma
Sc spoznavanjc, "a naSo taktiko, danaSnjo in bo-
doco, hi bio neprecenljivega pomona, 90 hi podal
ameriski socialisticni javnosti pravo sliko ruskih
raztner in deleza, Xxi ga imajo ruski socia-
listi V Nth. Mar>ikaj hi Sc vslcd tcga zjas-
milo in raznc megle ameriSkega, V ~splosnem nc po-
sebno globokcga socializma, hi So ~razprsilc.
Vojna in ruska revolucija pomikata social
zem pc vsem svetu tako naprcj, kakor parma sila.
Velike naloge sc mu pri,lizuicio. Tesnejsi stiki
ruskega in ameriSkcga socializma hi mogoGno DO.
vecali sposCfnCst "a te naloge.