Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24
Razredni boil v preteklosti.

Davno preden SD Sc ustanovile dclavskc orga-
nizacije in po vsem svetu razSirila socialisticna ma
celia, SO Sc re bill slim in hudi razredni boji. Ego
dovina nam pripOveduJe, da 50 &c V starem Rimu
eksistiralc mOgocne delavske razrednc korpora-
cijc. Numu Pompiliju, XII je bill najbrz prvi orga-
nizator delavstva V Evropi, Sc je posreGilo &c v
onih davnih cash pray mOcno organizirati sko-
raj vsc stroke delavcev. Organiziral JIG kotlarje,
mizarjc, izdelOvatelje godal, baryarje m ~ccvljarje
vsake pOsebei estate stroke pa skupno. Znacilno
bojcvitoSt III vztra most so kazalc vSc te organi.
zacijc. Dolgotrajne Stavke, burnt shodi in demon
stracijc pc ulicah MISC bile nc nenavadncga V sta
rent Rimr.
Ali veliko pref IN sc V vecjem obscgu so Sc bill
razrcdni boii V drugih krajih sveta. 10 je pre-
vladoval V Evropi Sc najhujsi barbarizem, so &c
eksistirale ma kitajskem velike in mogocnc delav-
skc III kmeckc OrganiZacijc. Organizacija hung
30 Je zdruzcvala mill one dclavccv vsch strok.
lmcla Je svoJ ccntralni Odbor in rezervnc sklade.
Tudl kmetle so bill zdruzeni V KungSo, katcre-
ga p~odrocje so spadale tudi razne konzumne in
proizvajalne zadruge. Toda zgodovina nam pri-
p~ovcduJc, ola SO razrednc, kmccke in dclavskc or
ganZacijc eksistirale &c cello V babilonski dobi.
Organizacija lesnih deiavcev in kamnolomcev V
Palestni JIG bila ustanovljcna v letu, ko so zaccli
graditi jeruzalemski tempelj; |. 1890. pr. Kr. so
~opekarji pc vsem Egiptu leto dni stavkali Bill so
'"'i"J 'i uo HduhJcRd OTRdnlLlrdHl Ill lI1ell 50
svoj mocni rezcrvni skled dolgotrajni BOZ Sc je
koncal Z najpopolnejsim uspehom stavkujocih.
Ali &c primerjamo ellie IN oblikc tcdanjih or
garizacij Il danaSniimi, opazamo veliko razliko.
Mcdtem, ko so Sc tc Organizacije pac posluzevalc
enakill bojcvnih sredstev kakor scdanjc, so ven
dar strcmilc sevcda po vse drugacnih ciljih, ker
so z%astOpale tudi razlitnc in drugaGnc razrcdc.
NaSe orsanizacijc zdruzujejo &c prolctariat, t. j.
razrcd, XII nicesar drugega ne posedujc ncgO svOjo
dclovno sposobnost in silo; V tedanjih Organiza-
ciJah pa nj bill zastopan razred neposedujocih, ker
ii so bill SUNNI bogataSev i'm MISC imcli pravice in
ne prlloznOsti IA zdrIzitev. Zdruzevale so te or
ganlzacijc lie takozvane rokodelce, XII so bill V pri-
mcri Z zasuznjcnim, ncposeduiotim delavccm bOlj
ncodvisni. In kakOr sc v TEN razlikujcjo cd Sc
danJlh organizacii, takO so bill tudi cilji in zahte-
We, Ia katere so sc bojevali, pac ve drugacni.
Nj bilo Sc prolctarijata, ker v tedanjih casih
Sc nj bio ndlrStrijaliZna TIE prve korporacijc de.
lavccv, kolIkOr toliko neOdvisnih, MISC stremile pc
preurcdltvi druzabnega in gospodarskega sistc-
ma; hotclc SO lc razsriti svojo razrcdno svobodo
III z~boljSati svoj strokovni polozaj.
Toda re vse drugacne oblikc in ellie SO imelc
korporacijc rOkodelcev srednjega veka. Opaza SC
tukal Re vpliv casa in gospodarskega ~razvOja.
Trkaj 81 Re stopajo nasproti korporacije posedu-
Jocih in neposedujocih rokodelcev. Prisel nj re ma
vrsto proletariat, ker je "a to Sc vedno manjkal
9lavni predpogoj industrializem in tehnika. Ali
srednjeveSke korporacije neposredujoGib. rokodcl-