Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

Lakon ziviih je naposled sprejet podpisan in
"ei1avl1en. tenn je izvrseno, kar b Sc bilo 70
daNno morale zsoditi in pa storjeno tako, kakor
hi Sc bilo morale soriti, da bi bill dosezen eh.
Evlska predloga Obsega dobre, koristne do
"o"e 'ooa te so vecinoma premaio radikalne Na
urugl strlni SO sc pa vanjO vtihotapiG tuh pred
PS'' ki hfmaJo organicno prazaprav nc opraviti
MO In katerlh 50 skrite zanke XII postanejo In.
hRo Sc prav nevarne
SedaJ Sc tn ne more wee izpremenii Pova
dati Je pa 10 vendar treba kajti IN yelik del teb
nevarnosti ie zopet liuolStvo Samo odgovornn
"lavna napaka se je storila re lani Ko 40 bile
JtSehl foitve "a kOngres V WaShingtonu so volil.
ei, In Slcer prav poSebnO delavSki volici podee
hIevah nrh pomsn. POSluSai SO bCbne6, fraze
demokratienih in republi6anskih kanddatov in
pr1eanlacev, grill zaradi prohibciie. dali so
81 sirokovezno razkladati malenkostna lokalna
VpislSaila, pri tenn so pa pozabili ma velike nalo
se zaradt katerih vol iO narodn zastopnik;
Tako Sc je zgodiO, da je kongres Sestavlien il "a
stopnikOv starih kapitalistienih, polkapitastic
nih in malOmeScanskih strank, delavsko liudstyo
Je pa MEM Ostalo brez gasu
Napaka Sc kajpada nj priGela Sele ieseni ali
pa lam Far meSecev volilne agacije ne zadostu.
Je, da bi sc Hpremenilo miSljenje mnOzc Greh r.
tem da ninla delavskO ljudstvo V Ameriki svoie
politFne Organzacije. Nina torej sredstva. ka
term bi mogio znragati poitiki.
V Zedinjenih drzavah ie pa6 socialistiSna
stranka Toda prznati 81 je treba, da nj Ia orga
hHaciJa prodrla mase ameriSkega delavstva
kl Je se vednO delOma popolnoma indiferentno
deloma pa zaljubljeno done6a, ampak malopo
membna, delavski razred cello brezpomembna
gesla starih Strank
AmeIiskO delavStv0 je DO veGini razredno no.
zavednO, di &c Sc vcasi IL tiegOvih ust sisiio be-
sede w orkng class in ''Capitalist class Za
vecinO ameriskih delaVcev nimajo te besede dru-
gega pomona, kakOr da so kapitalisti bogati de-
layei pa morajo delati &c kaj razmisliajo boiu
med delom in kapitalom, vedo da je treba dosedi
bojSe place, nekolikO Sc misijo ma kraisi deloyni
cas- s tenn je po njihovem mnenju vredno boja
Nasa ameriskega delavstva ne raz,me, da ie
sedanja druzba razredna druzba. da ie med
kapftasticnim in delavskim razredom prepad XII
ga ne mpreja zaSuti nobene iSOjse place da ina ~
kapnalsti vsled svOje g0spodar,ke moGi tudi poll
ticno moe svOjh rokah in da mora biti polnika
kapnalistOv svoiih O,nOvah nasprotna delav-
skim interesOm.
To pa ie treba razumet in sicer tako razume-
ii, da pride 6uvstvo, &c Sc hofe ra4umeti soca-
lizem.
Dokler Sc ne zbud ameriskem delavstvu ia
razrcdna zavcst bo vadal kapitalistieni razred
ker nc more bti drugace. Dan politiGno moe dru-
gemu rOke, pa vadati sam, je prav takO memo
gOee kakor Obrniti vOdO, da bi telsla hrib
AmeriskO delavstvO je stOrilo napako, da je
izrO6ilo politiGno moe kapitalistinemu razredu, in
sedai trp pOsledice. TIE cut Vzrokov pa vendar se
spoznava. In dOlller te spoZna, iih tudi ne
bo mOglO Odpraviti.
Druga napaka Sc je zgodila letOS. Ko je Ame-
rika vstopila voinO, ie bilO jasno, da to
ostati brez gospOdarskih in politi6nih posledic
dezel Naglasali re neStetckrat, da lahko
Wilson stokrat OznaG demokraci:o "a voini cilj
Amerike, pa 81 no vendar kapitalizem misi svOie
i'm skusal izrabiti poozaj sebi prid
Praktitno nj vprasanje, ali je prezident cd
kritosreen ali me- kadar naznanja voine ellie VIA
de- Predsednik Zedinjenih draw. maj imenuje
kakorkoli, ne more biti avtokrat slabem,
dobrem zmiSlu. To Sc prav: On vladati
s svojo voljo, ce njegova VOLTA na vienna voljo
tiste sile, XII razpolaga pOliticno mC6io. TEN
ozru lie Aanerka gOtO demOkraticnO osnovana.