davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Sprejet v ST. Luis, Mo.

Ker kontrOlira kapitalisti6ni razred Waldo,
della zakone v svOjo korist. In tenn razrednimi
zakOni je vsako sredstvo Wade, da napravi pri-
vatnO lastnistvo svetO i'm nedotakljivo, pa maj 81
bo re zemlja ali industrial. Tudi daje posebne pri-
~vilegije, potion katerih Sc izkoriSea delavstvo.
Ma ia naem ie gospodarsko vprasanje vpra-
SAME politike. Kako zivis, je p~olitieno vprasa-
ME momentane vaznosti. Teoriia demokrati6ne
Wade pomeni najvecjo blaginjo "a n~aIvecje Ste
vilo. Delavski razred presega pc Stevilm dale6
kapitalistiGni razred. V TEN ina delavski razred
prednost. &c sc evrsto organizira v svoji polite
nj stranki, dobi lahko V rOke Waldo In vso memo
moe in 10 rabi v svojo korst.
SocialistiGne stranke namen je, da odpravi
razredni boj z vsemi njegovimi posledicami in
postavi ma mesto kapitalizna nov red kOoperativ-
mega della, kjer DO delavec lastnik in Iadzornik
vseh zivljenskih potreb.
cato klide wsem delavcem, maj Sc z~druzijo -
kakor oh casu strajka, tako tudi oh casu voitev
proti gospOdu joGemu raZredu. Same p0tom
zdruzenja naSih moei nam je mogote dosefi koope-
rativno druzbo, kjer bodo delavci imeli svoje delo
in dobili polnO place Ia Svoje proiZvOde. Tedaj
ne bodo zivljenske potrebS6ine proizvajane "a
profit ampak "a sreGo in blagostanje vseh, XII bo-
do delali. Namesto privatne industrije Z gospo-
darji in sunni, bo skupno imetje zivljenskih
sredstev i'm vse prilike in bogastva sveta bodo
enako svobodne "a vse.
Tia ~vzviseni cilj predstavlja ~najveGji ideal
6loveStva. Vsled tega je n~ajveGja korist IA VISA
kega cloveka, da Sc pridruzi boju deiavskega
razreda i'm pomaga izvojevati ia boj, XII osvobodi
vse clovestvo, ga povzdigne ma n~ajvisJo ,topnjo,
XII je mogoGa, dokler obstaja kapitalisticnl siStem.
Takojsen program.
V naslednjem so doloGbe, katere so, misiimo,
takojsnje in praktitne vaznosti i'm IA katerc bono
zaceli takoj energiGno kampanjo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Savicev pesimizem.
Etbin Kristan.

P~ozneje so mu bill grski in rimski klasiki
alta in omega ~zivljenja. Do tega preprieanja je
moral priti, poslusajOc profesorje starih jezikov,
XII so ~zatrjevali wako urO, da je klaslcizem mai
yzvisenejsa sweetest tega sveta. Ko je zaGel citati
nemske, ruske in francoske ~pisatelje, Sc mu je
vera v klasike re nekoliko omajala, vsaj toliko,
da Sc mu MISC zdeli wee edinO zveli6avni.
Yeast mu je prisla moderna kniiga v roko.
To Sc je zgodilo sicer samo pc nakljucju, kajti
oGe nj kupoval takih knjig in profesorji Jill tudi
MISC dajali "a nagradO ueencem. A semintam Sc
je lie pripetilo. Cital je vse, kar je dobil. 40 So
lah in strujah' nj veliko mOdroval. Kar Sc mu
je zdelo lepo, je %pre6ital.
Kaksen svet Sc mt je tedaj odprl! Koliko
novih misli ma je z%arojilo pc glavi! Oh, kako
bogato, kako pisano je zivljenje! Koiiko nalog,
koliko %ciljev! Koliko hvaleznega della "a eloveka,
XII hoGe delatil
Yeast Sc je zamislil. Menil je, da N prav-
zaprav profesOrji morali upozarjati djake ma to-.
A oni samo suhoparno predavaio svoje predmete.
Professor fizike zivi samo "a fiziko, Oni matema-
tike samo "a matematikO. To je cudno. Sal Iv-
ljenje nj sama fzika, ne sauna matematika.
Tudi to sc mu je zdelo GudnO, da profe-
sorji mic ne pripovedujejo o politiki. Vsi uGenci
SO Sc zanimali "a politiko. Svojo doticno modrost
so zajemali liz G~asnikov, katere so citali njihovi
oeetje, dasi MISC umeli mnogo. Po nazorih svojih
starsev so bill tudi dijaki razdeljeni v razliene
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Enrico Ferri:

Zgodovina kaze, da so v dezelah vsakdanjih
upOrov sOcialne razmere ma nizki stopnji razvoja,
zakaj tam Sc izcrpavajo in trohe liudske sle
v takih mrzlienih in bOzjastnih izgredih, XII Sc
menjavajO s east nezaupanja in zbeganosti, 2 bu-
disticno abstinence pri volitvah. Nedostaja jim
stalnosti zavednega dejanja in nehanja, Xxi izgle-
da scer pocasno in slabotno, XII pa v resnici pora-
ia zgodovinske Gudeze.
cato oznanja danes marksizem V vseh deze-
lah natelo ~osvOjitve ~politiene oblasti, v drzavi
kakOr v samoupravi, potion zavedne organiza-
CHE delavstva V kOmpaktnO strankO; ce je ia or
ganizacija OsnOvana, %utrjena in raZSirjena, bOdO
ME uspehi ve drugi, kOt uspehi upOrnih mas, bo-
do revOluciOnarni v pravem smislu besede. Gin
bolJ sc organizira V civiliZiranem svetu delav.
stranka, tembolj BIO pospesna socialisti6na orga-
nizacija druzbe potion delnih, tOda zmerom OBJ
seznejsih koncesij kapitalizma deavstvu, navse-
zadnje S pOpolnim prevodOm zasebne lastnine "
kolektivno l%astnino. &c Sc ia pocasi pripravljena
prelastitev, Xxi Sc vse boil priblizuje revolucijski
krizi, izvrsi brez drugih pripcmockov ali Z nil
mi z uporOm in nasil jem ne more danes nj
hee napovedati
NaSa iskrena zelja je, da Sc socialna revolu-
ella oh dopolnitvi svOiega razvoja dovrSi cisto
mirno, kakOr so sc izvrsile druge revolucije, ne da
bi bila tekla lie kaplja krvi, kakor angleska re-
volucija koncem II. veka, XII je rodila bill of
right, kakor toskanska revolucija 1859, kakor
brazilska revoluciia z izgnanstvom bona Pedra.
~ Pr. Rienzi, 81 'anarchisme" (Bruselj
1887
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

in radikalnosti V socialni e%konomiji in politiki
ma ~poljubno izbero.
Darvinska bologna je s svojo razlago odno-
saJev med poedincem in vrsto, sociological $ svo-
jim dokazom analogij med organskim in druzab-
MIN zvljenjem odkazala %poedincu v druzbi tisto
mesto, ki ga zavzema stanica V organizmu willie
temu pa vztraja Herbert Spencer v svojem pri-
rojenem anglosaSkem individualizmu XII ga je te-
oreticno razvil V popoln anarhizdm.
Stagnacija sociologije je bila neizogibna,
elm je opravila svoje prve deskriptivne naloge,
in postala je zgled razvojne zapreke ma znan-
stvenem polJu; ME zastopniki so Sc zavedno ali
nezavedno ~odtegnili l~ogiGnim in radikalnim skle-
pom, XII so pc preobratu vsega modernega misljc-
MIA tudi ma socialnem polju neobhodni in cello
najvaznejsi, te maj DO pozitivizem znanost IN xiv
ljenjc in ne jalOv namen sam Ease.
SkrivnOst tega mirovanja 81 je enostavno
razlagati IL dejstva, da tici sociologija V svoii
analiticni fazi, dalec cd %sinteze, in predvsem il
te okolnosti, da vodi dOsledno i~zvajanje darwin.
ma in razvojnega nauka V druzabni vedi neiz-
oglbno v socializem, kar je dokazal Ia spls.
(Dalje)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

bi Sci k zeleznici ali k posti ali V drug urad.
Tu hi bill vednO samo pol cloveka, samo orodjc,
Lastnih ciljev ne hi mogel imeti, sluziti hi moral
vednO lie tuji wolff. Ne. NauGiti Sc mora Gesa,
postati mora samOstalen clovek, da bo mogel de-
lovati svObodno.
DObl je majhen stipendij in S tenn je sci ma
Dunaj, studirat medicine. &c postane zdravnik,
no lahko pOvsem neOdvisen. Tedaj Sc DO Iahko
pe6al $ svojimi cilji.
Oh, koliko Jill ina! Narod, XII je do skrajno-
sti zanemarjen, potrebuje delavcev, Xxi ga po-
vzdignejO, borilcev, Xxi mu pribore pravice; revezi,
zaniGevani koristni udje druzbe, Gakajo resitve,
pOmoGi, uciteljev, vOditeljev; znanOst isce uGen-
cev in pospesevalcev. Use polno ie della - in on
Sc hoce resno pripraviti, da bo lahko ~izvrseval
svoje naloge.
Ma Dunaju sc je zaGelo "a Pavla tezko xiv
ljenje. 10 je dospel v veliko mesto, 81 je poiskal
malO sobico v p~redmestju Fuenfhaus. To je bilo
STEER daeG cd vseuciliS6a, a moral je jake strogo
ra6unati in sredi mesta so stanovanja draga. Po-
TEN je zaGel iskati instrukcije. To je bill pravi
krizevi pot. V desetih hiSah je moral potrkati ma
vrata, preden sc mu je posreGilo, naju druzino,
XII mu je pOverila znanstveno izObrazbo svojega
paglavca "a dive ali tri ure ma teden, scveda "a ia
ko odskodnino, da ga je bilo skoro sram. s tel
kim trudom je takO dobil nekoliko instrukcij. IT,
racunal je, da BIO izhaial 2 zasluzkom, kajpada
BIO moral jake varGno ziveti.
Kmalu sc je pa moral prepriGati, ola je varcno
z~ivljenje dOkajSna umetnost. Njegovi gojenci so
stanovali po najrazlicnejsih krajih mesta. Ako bi
sc hotel posluzevati tramvaja, hi moral zavoziti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
o kateri sedaj glasuje memo Slans.vo.

Vecfna ameriSkih delavcev, bOdisi da sluziio
svoJ kruh z rokami ali 2 umom, so zrtev revsGipe
in pomanjkanja, ~nesigurhi zasluaka in live v
vednem strahu, da Jill zadene beda.
To dejstvo izvira liz tega, ker ne dobe dovolj
place. Plaza, XII jo dobe, je samo mali del omega
bogastva, katerega producirajo, in ia plaza ne "a
dostuJe "a dostOjnO z~ivljenje.
Beda ljudstva v dezeli obilice, kakor ie Anne
rika, je ~najvecji zloicn sedanjega casa.
Delavec nj svoboden, kajti delati zamore lie,
ce mu dovoli gospodar delo. Lastniki dela, kl
ne delajo, in delavci, XII ne posedujejo industrije,
hoeejo vsak varovati in zagovarjati svoje inte-
rese. Prvi in drugi skusa obdrzati delez, XII ga
re ina in zasigurati 81 Sc wee, to je, vzeti drug
drugemu, kolIkOr Sc da. Spopadi "a te interese
pOvzrocajo razredni boj.
Vsled razrednega boja Sc delavci organizira-
jo v delavskih unijah, zadrugah in v soeialisti6ni
stranki. Posestniki Sc organizirajo v zvezi delo-
dajalcev, zvezi trgovcev in meSdanskih aliaucah.
Oni kontrolirajo in prevladujejO tudi velike po-
litiGne stranke. Najve6je delavsko orozje so
strajki in bojkOti. Kapitalisti Odgovarjajo z IL
porom, crno listo, sodnij sko prepovedjo, obesa-
MEM in cello 4 ubijanjem ma debelo. Tia strasni
varnOst "a civilizacijo. Odprava tega boja je mai
yazneJe in najbolj pereGe vprasanje, XII ga ina
reSiti GloveStvo.
Sedanji sistem prOizvodnje in razdelitve ie
znan kOt kapitalisti6en, in sc loci cd raznih siste-
NOV, Xxi so bill pred MIN, kakor erno SUBMISSIVE
in fevdalni sistem. Pod kapitalizmom sta diva do
lo6na razreda: kapitalistitni in delavsSf. Kapi-
t~alisticni razred Sc vzdrzuje ma ia natin, da po-
bira najemninO, obresti in profit.
Delavski razred, Xxi ne poseduje industrije,
zivi oh plati. Delavec prodaja edino stvar, XII jo
ina, svOio delOvnO moe. Tia moe Sc pa z lett zmanj-
suje in CINE.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
III. DEL.
SOCIOLOGICAL IN socialism,.
XII.
Mrtva to6ka sociologije.

.Lgodovlno znanosti V 10. veku o~znacuje cuden
poJav; V nJegovi drugi polovici izvrseni globoki
%preobrat vsega raziskovanja pc darwinizmu in
razvojnem nauku je prodrl V bioloSke in psihOlo-
ske vede in Jill je pomladil, tho morje ~politiGne
ekonomije, tie druzabne vede, pa toliko da je raz-
burkal. Vsekako sc je re poprej pod vplivom We
hkega i'll plodovitega misleca Augusta Comta, Xxi
sta ga Darwin in Spencer potisnila nekoliko V o.
zadJe, rodila nova veda sociologije ia veda mai
bi po nameri ~svOjega OGeta kronala nOvo stavbo
%pozitivne vede. Ne tajim, da je SOCIOLOGICAL s svo-
jim anatomskim popisom druzabnega telesa obo-
gatlla znanost 2 mnogimi vaznimi odkritji, in NO.
katera teh odkritij so Sc razvila V SANDSTONE dis
cipline, med mimi kriminalna antropologija, Xxi
Sc je V Italiji razrasla v plodovito in 1.-Two vedo.
kadarkoli pa gre "a socialnopoliticne profile
me. Sc lott tie move sociologije hipnoticni spanec
svoje vrste, XII dale ME ucencem konservativnost
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Politicne zahteve.

- Popolna volilna pravica "a odrasle obeh
spolov, ne ozlraje Sc ma izobrazbo ali prebivaliSee,
potion odprave prispevkov "a registracijo, volil-
mega davka in drugih volilnih ovir. Voilna pra-
vica "a vse, XII so Sc izrekli, da postanejo DRAW
JAM in XII s~tanujejo V tel dezeli emo leto.
p Demokraticna kOntrola mad Waldo potion
ustavnih dodatkov "a inicijativo, referendum in
odpoklic. t g @ #
b. Pravomocna volitev in proporcionalno "a
stopstvo V vseh pOstavodajah.
a. Odprava mOci ma sodnijah, da moreio
sodniki delati ali razveljavati zakone vsied tako-
zvane proglasitve neustavnosti ali drueih ray
iOgov.
D. Neprikrajsano varstvo pravice svobodne-
va tasopisja, govora ter shajanja V 6asu miru in
vojne.
g. Odpor proti prisilni vojazki webb in vpi-
sovanju ~zivljenia in della.
~ Odklonitev vojnih dolgov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

vojni nauk in da predstavlja definitivno i'm 1.-Two
fazo pref nejasnega in nestalnega custvenega So
cializma, vsled nezmotljivega kompasa, XII ga
predstavlja pc Darwin in Spencerju reformira-
no znanstveno misljenje.
: ID Eden novejsih zgodovinarjev socializma,
Able Winterer, loci, kar rad priznam, l%ojalno
ODE smeri (Winterer: lie socialisme contempt
rain Paris lS94).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

Predsednik Brazilije Venceslau Braz ie bro
lavil Wilson,, ola Sc je brazilska r~epublika odlo-
ella pomagati Iedinjenim drza VAN, in STEER ne
zaradi sovraStva do Nemcije, temvec ker mora
nevarnost demokraticnega principa V Evropi mai
ii zascitO V zapadnem svetu.
kako misli Brazilija pomagati, nj V brzojavki
povedano.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Daljse zahteve.

Nasednje zahteve ne izGrpavajo ma noben
natin potov in sredstev, po katerih ne bi bilo
delavstvu pomagano do svobode. Same nasteta so
kot suggestive Ia nadalino aktivnost v dosego eliza.
~ Odprava sonata in moGi predsednlkovega
veta.
p Direktna izvoitev predsednika in pod
predsednika.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

precej in tega ~blagajna nj dopuSGala. Hodil je to-
rel vedno pes, a to ga je utrudilo zelo. Kaj rad
bl 81 bill vtasi privoStil pozirek piva, toda pre-
magal Sc je, ker je potreboval denar "a druge
nujnejSe reel.
No, to sc re izpremeni, je mislii; nekai LET
sc ve pretrpi in potem pride plaGilo "a vse.
Toda leta so dolga. Marsikaj Sc le pac izpre.
menilo, a ne ma bolje. Eden njegovih ucencev ic
propadal ma w'akem izpitu. Pavel mu nj mogel
pc sill Witt modrosti V glavO. Nadarjen nj bill,
uclti Sc nj hotel. Pavel je upozoril de6kove star
Sc, ola Je vsak trud zaman, GeS, morda ina FAINT
Zmoznost "a kaj druzega, "a kakSno posteno ro-
Kodelstvo. Starsi so bill zelo hudi, ne ma svoiega
paglavca, temvec ma instruktorja, XII nj IL njiho-
vega zlatega tepceta znal narediti modr:Iana, Ter
so mu odpovedali, svOjega ljubega sinGka so pa
vtaknili v vojaskO Solo, GeS, tam re kai posta-
ne IL NIGGA.
Pavel Sc je poslovil. To izgubo je obSu,il
nritko, ker le segala globoko v njegov Yep.
lnstrucije so mu V obte precej prescdalc.
Mlciti Sc Je moral neskonGno in kadar So 20 mo-
raj sam uciti, je bill navadno re tako utruien
ola Sc Je komaj zaglobil 4 tvarino. Cesto mn je
prlmanJkovalo denaria "a drage medicinske pre-
parate: Tovarisi so ga neprenehoma vabili V 60
stilne III kavarne in potreboval je mnogo %cnerzije,
Ola Sc Jim je upiral. Yeast so mu pray posieno
prlgovarJali in cutil je, da imajo pray.
(Dalje prihodnjiG.)
u ogrSkega porOGajo o yeliki susi. NemGija
le prlcakovala ~ Ogrske prvih ~letosnjih pridel-
kON, tOda SuSa lie zadrzaIa Safay
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Platf0rma i'm program SOcialisticne Stranke,
= Speet v ST. L7fS Mo.

81 Takojsnie skrGenie moti ma izdaianie sod
nijskih prepovedi.
A. Direktna izvolitev vseh zveznih sodnikoy
"a kratko dobo.
81 Prosta pravna uprava in ustanovitov jaw
nth zagovomikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Industrijalne zahteve.

IL Popolna Odprava otroSkega deia.
2) Zadostna sredstva "a vzgojo vSe mladine Y
podlagi cen, XII omogocujejo dostojno ~zivijenje.
81 Popolno obramLbo prot izkoriscanju breZ-
poselnih delavcev in ID elavcev, Hi Sc selijo IL kraja
V kraj IA delom.
A. Odprava privatnih uradov IA dobavo della,
dctektiyskih uradov IN uradov IA dobavo Strajko-
lomcev ter razSiritev zveznega urada III dobayo
della. q s9&
81 Skrajsanje delovnika in poveGanic indu-
~strijalne proizvodnje.
g. Neprekinien poldrugdneven pocltek ma
teden.
~ Svoboda indG'trijalne in politidne aktiv-
noSti delavstva. o.!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Splosne zahteve.

~ Obdacenje potOn ~zviSanje davkov Z OH
rom IA dohodke, dedScine in krajevne vrednosti,
p Zadostna sredstv IA vzgojo vSe mladine V
dezei in tako prispevanje druzinam, da DO mladez
imela ma razpolaganje dovoljna sredStva IN vzgo-
10 in j DO tako omogoten popoln razvoj IN gospo-
darski in druzabni poklic.
3D. Drzavna pomoc potion posojil In drugih
sredstev "a poljedelske in delavske kooperatIvne
zadruge.
A. Ohranitev in razSirjcnje JAYNE laatnine,
ohranitev in razvoj raznih b~ogastev "a dezelo.
81 Penzijo "a matere, "a onemog,e IN oSta-
rele.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

ogrskega poroGaio o yeliki susi. NemGija
ie pricaKovala " Ogrske prvih ~letosniih pridel-
kov, toda susa je zadrzala zetev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
G~ospodarske zahteve.

Gospodarske zahteve.
- Skupna last in demokraticna kontrola
zeleznic, brzojava, telefona, parobrodnih crt. in
vseh drugih druzabnih sredstev prevazania, ko-
munikaciJ, III shramb ter distribucije.
p Skupno la~stniStvo bank ii zavarovalnic.
XII so V korist >plosne druzbe.
B. Direktna posojila mestnim in drzavnim
upravam po vrednostni cent.
The Manning times. [volume] (Manning, Clarendon County, S.C.) 1884-current, 1917-12-12

the majority and our candidates get
the majority then they should be de-
clared elected and get the victory. In
| other words, let whoever wins get the
Offices. A free, honest, untrammelled,
unbought election is what we should
have and then let the majority win
and let the minority know that they
have been fairly treated. You know
and every other man knows that the
primary last year was corrupt and
that men were openly bought and in
timidated; in fact many Of them now
boast Of their dirty work in that cleo
ton, SO much so that it has almost
got to be a laughing matter between
friends. When the corruption was
called to the attention of the state
executive committee in a written
statement by some of it's members
the majority positively refused to
consider without even an investi"a-
ton. Now if we are to go up against
the same gang of ringstcrs next year,
what is the use of any man going in
to the primary and spending three
months of his time going over the
state and paying his assessment fee,
railroad fare, hotel bills and other ex-
penscs necessary to making cam
paign as demanded by the rules, if
a gang of bitter partieans are going
to openly uphold sucl conduct with
out even a hearing) as was practiccd
in the primary of 1916? We should
by all means have honest and fair
men on the executive committee, be
they anti or Blcasitcs; men who will
do right regardless Of who wins or
loses. That is what every man should
wish and desire and honest men
neither wish nor want any ether class
Of men at the head Of their party
OF course INSCRIPTIONS vultures who
wish Office for themselves or their
friends will stoop to any degree of
filth to secure results bu the large
majority Of the white men of South
Carolina are honest and believe in a
square deal and there are the men
who should go to the club meetings
and to the conventions and see that
honest men are put in control of the
party machinery and taken out of the
hands of gangsters who can be con-
trolled by partisans, be they corrupt
or not. In my opinion we should get
together and select men to make the
fight for the people in every county
in the state and then let us have an
honest, free primary and let the vot-
ers say by an untrammeled ballot
whom they want in office and let the
majority control. If this is done nc
man will support more zealously than
l the winners, but I am tired of win
ming and being robbed as / was in
The Manning times. [volume] (Manning, Clarendon County, S.C.) 1884-current, 1917-12-12
Anderson is the banner reform

ANDERSON is the banner reform
county Of South Carolina, and is to-
day, after three years experience
with and observation Of the present
bureaucracy in Columbia, even more
rock-ribbcd Reform than in the past.
This is the county to which the pres
cnt governor sent the military forces
Of the state when Sheriff Ashley re-
fused at his bchcst to eject mill en-
p!oy.s and their wives and children
from their homes out into the streets
without giving them even an oppor-
tunity to secure any kind Of shelter.
Anderson county is sccthing with Re-
form sentiment, and with the deter
mination again to take the lead in
putting the state government back
into the hands Of the people, and the
sentiment here is typical of the senti-
ment throughout the Piedmont. The
Reform wave is daily gathering mo-
mcntum ana those who are in touch
with conditions and with the people
themselves and who have talked with
them in the various sections Of South
Carolina and know what they ar.
thinking and how they do not hcsi-
tate to express their thoughts, can
not but be convinced that the cam
paign Of 1918 will result in Reform
victory~-;. victory for the masses of
the people against the bureaucracy in
Columbia in temporary power, which
will exceed the most sanguine eXpec-
tations of even the most ardent Re-
formers.
The letter Of the former governor,
party, has sounded war cry in An
dcrson which will echo throughout the
state and the battle is on. Mr.. Bleasc
writes:
"Your letter received and possibly
you are right, in your position that
our folks should know what they are
going to do and whom they are going
to have make their fight for them
next year in the campaign, but so far
as | am personally concerned l have
not changed my first position, viz,
that we should get together in some
manner and have Que friends thor
oughly understand that we must at
tend the club meetings in April and
elect our friends as delegates to the
county conventions and then lot the
county conventions elect delegates to
In cfpi 4 4 q
state Democratic executive commit
tee who will see that an honest cleo
tlon IS held and that the will of the
majority shall prevail. If the anti
crowd has the majority and elect their
officers they should have the victory
and their mon should be declared win
ners; on the other hand, if we have
The Manning times. [volume] (Manning, Clarendon County, S.C.) 1884-current, 1917-12-12

up, and if I can get an honest count
you will have the pleasure of calling
on the peoples representative in
Washington after March a, 1919. The
people always right a mean wrong
and they will make right the wrong
of 1916 and repudiate the rascality
Of last year when they get another
chance 81 the ballot.
"We are going to have meeting
here in January at which we hope to
have representatives from every
county in the state, not to dictate to
anybody, not to put in anybody, not
to exclude anybody, but to consult,
talk over matters, advise with each
other and try and do that which is
for the best interest of the pholc pco-
pie of our state"
The Manning times. [volume] (Manning, Clarendon County, S.C.) 1884-current, 1917-12-12
NAMED FOR ANNAPOLIS
Senator Smith Appoints Two South
Carolina Boys.

Washington, Dec. 5.-Senator T.. u.
Smith today announced that he had
made two appointments to Annapolis.
They are: Frank B. Gary, Jr., of Alb
beville and Harry G. Garrison of An
derson.
These young men took the cxami-
nations held October "a and as they
wele the two who stood highest they
have been given direct appointments
and if they successfully stand the en-
trance examinations at the academy
they will enter the institution at an
early date. Both are Citadel men.