Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05

w oJDt if
Sc posusc vse Zedmjcnc drzavc.
&c hi bila prOhibicija tako ime-
nitua rec, kakor jc slave njcm
zagovorniki, hi Sc to morale pred
vsem poznati MA njih samih. a.
ko hi sc pokazalo, da je njih inte-
ligenca ocitno vecja od intelligent
&c drugih ljudi, hi bilo to najmoc-
nejse priporoGilo "a prohibicijo.
Tcga pa nj opaziti. Narobe. We
dino wee prismuknjenosti sc kaze
V vr,tah prohibicioniStov.
LAM jc imela Anti Saloon League
V Atlanta City, y. j., konvencijo.
Mnogo Judi je tam govorilo, med
mimi tudi bivSi kongreSnik IA A
labama, Richmond Pierson. Hob
son, Xxi jc r~azvijal %"temcljit' ma
crt IA nacionalno prohibicijo. De
jail je, da hi bill prvi korak V tel
Smeri dodatek k ustavi Zcdinje-
nth drzav, XII dolota, da sine biti
III predsednika izyoljcI lie MOI, Iii
nc uziva nobenih opojnih pijaG. To
mora narod zahtcvaii Ia svojo
varnost in zaScito.' Ma vseh elk
sekutivnih mcStih morajo biti
mOIje, Xxi ne pijcjo in Iii store vSe
mogoce, da sc omeji uzivanje o.
pojnih pijac.
Moz, XII popije - bodisi tudi lie
oh slovc>nih prilikah - kozarec
vina, torej ne more bill dober
~prcdSednik, te ic prohibicioniStic-
ma zahteva kai prida. Kajti Same
za 10, da ne DO pill, ne potrcbuic-
jo Z~cdinjene drlavc predsednika,
ampak mcnda IA to, da izvrSuic
Svojo SluzbO po majbolJsih >posob-
nostih, kar Jill je najti y dczcli.
SpoznaJo Sc pa lie spoSObnoSti, ka-
kor vcnIo zdaj pc llobSonovem po-
uku, pc tenn, &c MOI Pile ali &c ne
pie. Ia p~rcdScdnika Jc lie tcdai
%SpUSoben, &c ne p0kISi nikdlr
kapliirc. To jc najvaIncjSa izned
vseh laStnoSti in mora po prohibi-
clonisticui logiki garantIrati Use
ostale dobre z~moznoSti. NasprOtno
pa ne o biti MOI pamcten, G.
nergicen, pravicen, poster, temc-
lJit, sploh ne more imcti dobrih
laStnosti, ce ne priseyu fzkl.jucno
ma vodo in grape juice.
AInpak liza Ia naGin MISC Uncle
ZcdinJcne drZave sploh Sc nobe-
mega dobrcga predScdnika. In
pravzaprav zahteva prohibicioni-
STOW bi morala biti Ia, da Sc poru-
siJo vsi spomeniki, kar Jill jc 81
rom Amerikq postavljenih Wash
ingtonu in vScm oStalim.
Prohibicionisti pridiga.io sploh,
ola prihaja vSe zlo tcga Svcia I'd
place. Tako pa To vcndar nj, te-
tudi nj dvoma, da jc povzroGil al
kohol pray mnogo gorja. Ali V ne
stetih slucajih nj alkohoIIzcm Pr
votni vzrok hudcga, tcmvec poslc-
dica SlabilI razmcr. Iii imajo svoi
tcmelj V scdaniih druzabnih urcd-
bah.
Mi ne gremo tako daleG, kakor
so sIl nckateri enostranski opazo-
valci; ne trdimo, da .je alkoholi-
zem III p~ijancevanjc izkljucno po-
Sledica kapitalizma. Pac pa .je re.
snlca, da ina kapitalizcm veliko
alkoholnih grehov ma dust. Kaiti
on ustvarja bedo, XII JIG zc IL a
sikatcrcga treUncga cloveka ma.
pravila pijanca.
Aikoh"i jc veiik goljuf. KNlar.
te clovck pijan, pozabi ma svoic
gore, ce vpliva namrec spiritus
tako ma njegovo nature. Ali yorjeI
nj minilo. kadar Sc clovck i~ztrcz-I
nj, Je ST. hujSc. PRAY To jc pogosto-
ma vzrok, da sega Glovek Zopet
IN zopct 20 kozarcu,. dokier nj YES
nlcgov organizcm zastruplicI,
NeStcti zlocini so bill storicni 81
plJanosti. NcStcti ljud.ie so pone.
sreelii V a%lkoholni omotici. Cd al.
koholiziranih starScv so SC splod;.
II degcnerirani, bolni, bedasti o.
trocl, IA katere hi biIo bol.ic, ola
nlso nikdar ugledali luci tcga sve-
tn. Use 10 .jc reSnicmo.
Tudi jc res, da ne pljanGujejoI
le lJudje V bedi; tudi V blaposto.I
nJu' cello v velikcm bogastvu jcI
wee kOt dOvOli alkoholizma Y ii