davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12
Defunciones.

Jessu Hernandc2-l6 meseS-Calle
Fl Paso 9l2.
Maria Soria-lG meScs-Cal!e Re
Ter 342.
Dolores Barrera-7 mcse5-Cam:No
Culebra.
Bcatriz de a Goa-2mcses Gale
5. Alamo sos.
Juana Salazar-3 anos-Calle s.
Laredo ll05.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12
PROFESSIONALS

d. ARTURO GRANITE, 'niI0 Er1dnli9,
aRUGrIa para ~ g. 20. Mayo 2. ur-gUlstr."1
Ge Ia "Compaiia eIauCr optics" \ q!
caUbI0 De- uu~.na 10. ia TIaZI illT-r al
iirN> Hi4fLlan-. uu..-r.f EiE. @Gnsd-. E@H"
ma rsrif.'lis- riri ,ar .rnUiu ~-rTy!~aI 4
~ "<iGuIGI Clirui--a. 81
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12
REGISTRO CIVIL.
L;cencias de matnmonlo.

Jesus F.,ore5 y ~ConcepciGn Aram-
buro.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12
AVISOS De OCCASION.
TARTA

TARIEA
Una pslSbra, Una YEA &c.
Una palabTa tres veces.,.,.. &c.
u. Una palahFa. cInco veCeS.... &C.
. Una pSlabra, tieZ veces...-. &C.
Una palabTa, Tsluie YsceS...- Sc
Una palabra: IN nsS.-.-.--.fuc.
No Sc admiIeR mtnOS De ounce paiaDrS~
En- eSta SecciOn del DiariO. pubhcam0S ugs
ueSQuiSa SeiS yeCeS c~aDSeeutiYRS p5r w
isEsO CINCuENTA CESTtV6S.
Seryicle Especial para IA PRENSA.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12

Sc yENDE IN coche te dos peTsoaas :
N moiocIclo. IntoFUan 1928 Aven.ta D.
(523.H
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12

Sc EENnE miuu.I! Underwood r.G p. L.
10 rSraInl. Hac}a- ig-! 3D.. "a. Hl"ls
CrOghrr 80. 80.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12

ING.ES &4ru Observation-Disclosures
-~IENEnUBIt UE LIE#u~. Me- a.n-'@r'i
THNNrE>. lights Hg>.u.,~ -.an.!. 80
!IrS.. rlarL, -.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12

DIT. VI. MARTINEZ GUZNAN.-E0f"rme-
cadeS seCrciIS ' pgr'oS. NoAictaa N Ee-
neral OTiCinI Dolores! s. n.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-05-12

tad de Mexico: au!ortz4to N y FSfaGO dc
Texas: espeCialista ~ Intermediates gentin
urin2rlss y clrulfa FL general. on
Gina. 10 East NUeya 81. Tele!ono TrsTii
SEA.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
STEW. (No.) S36. '
Tezave delavskega bOja-

Ne lie drugih sojih ampak tudi med Sami-
mi dclavcl Jc razumevanje moderncSa socialne-
ga boja Sc zclo pOmanjkljivo. TEN nj treba IL
gubljati mnogo besed; zakaj Ge hi bio 10 razu-
mevanje zadosno, hi mora biti dezeah. ka-
terih je ve6na prebvalstva delavSka ze davno
delavci ma krmiu. Ce prepuScaio deavci V takih
dezeah Waldo drugim razredom, ie to zadosten
dokaz da ne razumejo svojih nereSov in svoiih
potrcb
To Sc pa ne more zboljSati, &c Sc delavci ki
ovirajo boj svojih zavednh tovariSev, zmerjajo
gumpci zarukanci it'd, ampak lie tedaj, ce Sc
prlpravlJo do pravega spoznanja. Pri tenn ie paC
gotovo, da Je Ia nekatere vSaka pametna bese-
da bob oh seno. Tudi med deavci 50 nekateri
neozdravi jivO neumni, nekatcri pa nepoboliSliivo
hudobni. To resnico 81 moramo re prizmati: de-
lavskemu razredu Sc ne Stori nobena tSluga Ge
sc vsi delavci poprek povzdiguiejo deveta ne
besa, kakor da so sami angeii, ki Jim manjkajo lie
Sc peroti. : takim prilizovanjem st Glovek lahko
prikupi ljudem, ampak koriSt ne plinaSa to de
lavskemu razredu nobene.
Treba ie tudi iemati poStey, da sploh ne
more bii drugate ZmeSeni 50 delavci in kapita-
listi, srednji stanovi in trampi, artist okratje in
pebeJci IL enakega tesa. kar je SploSno Glove
skega, drzi vseh Judi: obcc coveSkc lastnoSti
niso razdellene po razredih hlagi i'm trd modri
in neumn, pridni in leni. tcmpcramcntni in mlatni
judje Sc lahko najdejo vSakem druzabncm raz-
redu.
Toda ce vemo, da udi med dclavstvom po-
polnoma nedostopn judie XII Jill bo nikdar
mogoce pripraviti k pameti. nj to noben razlog
da hi virgil pusko koruzo. Uspeh dclavskega bo-
ia nj odvisen od nekaterih posameznikov. ampak cd
vecine. nobenem boju ne hi ba mogocc zmaga.
ce hi bila odvsna Cd vsakega poSamenika sploh
hi bila tedaj mogoca lie sploSna zmeSniava res
nici pa odloGuje vsakcm boju vccja Moe.
Tud med kapitaisti Sc dobe posamezniki, ce
tudi ne mnogostevini, XII so deavccm prijazni;
cello take ie najti XII popolnoma odobravajo
cializem in njegove ellie Toda ker jih ic lie ncznat
manjSina, he morejo mic posebnega opravit
Oni izjeme svojega razreda, kakor primer
nepobol jvi skebi nicmc delavskcga razrcda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

Pravovernim katolicanom ic lahko. Nj
Jim treba mnogo ukvarjati, ce hoteJc vedeti,
zakaj nj popolne srcce svctu. Maj hi Adam in
Eva ne bila gresila, pa hi ba SC danes paradi-
zu. kjer nj bilo nikakrsnega pomanjkanja ko-
Seek jabolka ie torej kriv, da morajo ljudjc tr-
pcti zlo vseh mogocih podobah.
Katoliczizcm ic vcik in mCcan, ampak lju-
dem vendar navadnO zadostuje njegovO toll
matenje. Nas starSi raju okusiii sad spo-
znania in cd tisih dob prcganja apctit Tu-
d mi bi radi spoznali, lepa pravliic paradi-
zu.nam ne pomaga tenn &c Smo vS Adamovi
sinCvi i'll Zaradi nJegovcga 2reha obsoJenl, nam
ne src gavo. kakt da jc kazcn tako necnaka.
Kako ola lima eden zakazen palace in vilo ter pet
miljonov dohodka ma eto. drugi pa bcrasko NAL
no in zandarja "a petami.
'V potu svojega obraza 81 bCS sluz kruh
- je blo receno c!oveku. Morgan je Glovck
knee Svarcenberg je clovck, papez jc tlovck uci-
tell Tesnopasnik jc covek, zidar Strmogled jc
covek To je prirodoslOvna resnica. Ampak kjc
je ostala ona druga resnica potu in liruhu!
Tezko bo kdo videl Morgana Svarcenberga, Be
nedikta in Sc marsikaterega takega. da hi Sc po
til "a svoj kruh. kateremu hi navadn ljudje maj
brze rekli pogaca in pecenka. TeSnopasnik III
STRUGGLED Sc pa pogostoma potita tudi brez
kruha
Bodisi torej re karkoi katekizmom IA
dOScat nam ne njegovO raZlaganJe. Ce no
eemo spOZnft vZr0ke, Sc moramo He hekoIlKo
potruditi, da jih najdemo. Ampak lie nikar stra-
hui; tako tezko to nj, kakor junaStva kralJevica
Marka.
Da more ziveti, potrebuje clovek predvsem
hhane obleke in stanovanja. &c ina vSc to, Je
njegovo zivlienje Sc borno. Ampak ce nina hra-
ne, tedaj sploh nj zivljenja.
, Vsi vemo da Sc zivcz prideluje dcIom Ce
bi komu podtika da ne We tega, hi bila zalltev
nesrmtna. puStavnikih prpovedujejo. da so
zive OBJ koreninah i'm kobicah Ampak malo-
kdo ina tako dober zelodec. Sc takemu mesu. ka-
krsnega je jedel kraj Atila inpod svOiega Sedla'
b sc ne privadi vsakdo in Sc tistega III bilo brez
vsega della.
Ma vsak nafin pa jc treba dosti della "a
vsakdanj "kruh', XII ga potrebujcjo kohckaJ
cvilizirani ljudie.
Ampak cesa je treba "a deo?
Zmoznosti ma vsak nacin; zdraVih rok. zdra-
We pameti, primernega znanja. Toda cudno: Clo-
Sek ina lahko to. pa vendar - NINA del"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

Ne le delavec, tcmvec tudi mojSter mo-
re delati &c ga ie VOLTA, ampak cc dob della. In
ce ga dolgo dobi. izgine vSak razlotek med
MIN in dclavccm. kontno je sam proctarcc. ka-
kor oni in mora It'll proSit ;ovarno. ki "a ie L.
nlcila. IA delo. y cc tovarni nocejo Jill ne pri-
sill nihce. da mu dajo della.
kdo Sc nj sSal prismoicnc trditvc da so"-
alma dcmokracija uniCuje rokOdclStvo in da ho-
cejo socialist proletarciizirati srcdnie sanove:
tcS: kadar bOdo svetu sami proletarci. zma
ga socialna demokraciia.
Tudi to jc tax strah, XII ga Slikaio ma vsc
stenc. Pa je zalostno, da Sc trcseio liudem hacc
pred takimi strahovi, kajti svojem trepetu ne
vdijo tistih strahov. ki hodiio res po svctu in
baSejo Judi svojo vreco kakor parkelj ma Mi
klavzev vecer.
SrednJi stanOvi propadajo. to ic ze res Al"-
pax ne unituje jih socialna dcmokracia k b
Jim lie rada odpra oci. A veCinoma mizc TAXI
ljudjc. kakor tisti vcliki ptiG Sahar ki skrie
glavo, pa potem misli. da nj nevarnosti cc ic ne
vidL Nekoko wee mozganov hi Sc pa vc&dar
lahko prisodilo iudem. kakor noiu
kapitalizem in veika ndustria sta neraz-
druzljiva veiko industrijo ne more mula
obrt trajn konkurirati kaiti sto je bilo cd ne
kdaJ vec, kakor ena; mali mojsr so tenn pu-
ponoma pcdobni delavcem, da 81 ne morcic ki:-
povati tistih vekih in dragih strojev Iii iih
'dpiJo poRdle lONafne. III KOncc le la, da
ia mala obrt umakniti veliki industriii Ne, lier
hoceJo socialni demorkatje ampak ker je kapi-
talizem mocan
Pogejmo donna V vcka mesta Ma ii,oce je
bllo tam krojaskih mojstrov ki so delali zn pri-
vatne narocnike. Tekmovali so med seboi ann
pax stvar nj bila prchuda Ce nj bo della "a de-
SET pomocnikov, ga ie bilo vsaj "a diva in oh tem
Sc Je re zvelo. Pa je prSla veka manufacturer.
lJudJe so zateli hoditi v(ycke proda jaime. kier
je gotOvih oblek ma izbcro "a vsako velikos, in
vsake kvaitetc. ClOvek dobi obek0 akoj nj mu
treba parkrat pomerjati. cakati, icziti Sc ce nj
molSter gotov pravem caSu i. t. ii. NSe ie boil
prIrocno in navadno tudi cencic Samo>talni
moJsr HvzemSi nekatere, ki so slutajno 'sav
III so Hgubi Svoje naoGnike in zasluzek : tenn
pa tudi SamostalnoSt Vesei so morali biti &c 50
Jih velike tvrdke spreiee sluzbo in posi- iii so
Stuckmeistri .kje pa ie razlika med mimi in
pomocniki! komaj mcnu!
SociaIna demokraciia raalaga, da ie ta>o in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
LETo (VoL.) XII.

reSnlci nj doslcdcn TEN i'm ne more bti
ha%here SO moeneJse cd NIGGA, ampak Oh ne spo
ZhaNa tega On mora ma primer deati Mora Ce
tudl Je preprcan, da nj to zivjenje mic vredno
Vendar he more iztrgati zivjenskega nagona IL
Sepe. In da more zveti, mora delai &c mu re ne
ID Dlo nc Ia Samega sebe, Cuti vendar doznost do
svoJe druzine, da jo prehrani. Tud to ie pray
zaprav neogGno Zakaj ce ve da Sc bo niepovim
otroEom ma drugem svetu bolje godlo kakor ma
lem, jim ne Stori nobene dobrote Ge jih vzdrzu-
Je IN tenn cdlaSa njih vstop nebeSko kraljestvo.
Ioda nJegova cloveSka cuvStva so income lisa cd
we're III logike On Gut da jih mora vzdrzavati. pa
gre ZatO delat.
Ali ina izbero? kaj Sc Tam mora delati kjer
dobI delo. Nc ne more vpraSevati ali ie podje-
mix katoIican ali pogan. Koikokrat ni ne ve
hdo Je pravzaprav njegov gospodar.
y tuiaj mu ne pride ma misel da bo zapra
WI hebeSa, ce sc druzi delovncm razmeriu $ tu
levercem, torej po niegovih naukih krivovercem
Ne uStrasi sc "a izvelicanje, dasi sluz protestant
III; ne zboji sedez V ju dasi mnozi zidovo
bogaStNo. Tldi TO ga lie nazene strah da DO
moral V pclilu odplaGevat grehe ker ne posveGu-
Je nedeli in praznikov, kadar ga zadene deo OBJ
takih dneh
LIvJenSkl nagon je premoGan. zato Sc mu tn.
dl ne poraJajo take mis glav. In cerkcv je
uoNolJ pametna, ola ga ne spominja take gre
he. &c 81 hoce zavarovat svoj vpliv Sc mora p?i.
lagoditl razmeram, III te SO kapitalisiGnc Da mo-
re rabbit Svoj vpiv, Spreim cerkev tudi od Rookie
feIlerJa, daSi je drugoverec in mic ne vpraSuje
kaksni Indie ustvaral bogastvo, cd katere.
ga je wet denar bozji hiram. Sc to e he boil da
so bill tud socialist vines
Ako hi veren deavec vse to prcvdari bi
ahko SpoznaI da ne biti greh ce Sc zdruzi
drugoverskimi delavci ia boliSe uravnanie raz.
mer ma tenn svetu in da tud Ia BOZ nj nikakrsen
greh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
.E CHICAGO, DECEMBRA (DEcENdBER 49, 1917

DelavStvo DO lahko zmagalo, kadar bo moGna
veclna nJegovih clanov V taboru delavskega boja.
Lato je vpraSanje, ceSa je treba, da Sc pridobi
Ia veGna.
Nedvomno je prv vrsti treba da razume
cemu MAJ Sc organizira i'll kaj mai Sc boiuie
To Spoznanje nj tako tezko, da b ga mogli le IL
brani modrijani doSec Nendar pa tudi nj tako
lahko, da hi prSlo vSakemu Sanjah &c hi bilo
tako enoStavno, hi morala biti ze davno ogrom-
ma vetina deavstva strokovno in politGno orga-
nizirana; imela hi tudi ze povSOd moGne goSpodar-
Ske organzaciJe, prv vrSti konSumne zadrugc,
IL katerih hi Sc razvile velike produktvne zadru-
&c Svoiimi bankami it'd, kar hi bile vse zname.
mite pripravc "a prehod privatne druzabno pro.
dukcio
tie III bilo TO razumevanje popolnoma brez
vSeh tezav, hi moral bit Socializem ze lastnina
vsega dclavstva, odStevSi tste nedostopne izje-
me, o katerh pref govorili Zakaj kcr ie de
lavStvo IL enakega tesla kakor drugi ljudie ina
tudi bivStvu enak aparai razumevanja kakor
"a imajo drugi ljudje. Nobenega razloga nj da hi
morale maSi To ostati Sedmimi peGati zapeGa-
tena knjiga, kar nekaerim zmed ME odpira
Z vSo lahkoto.
Zakaj torei nj razumevanje socialmega vpra-
SanJa takO enoSavno, kakor Sc zdi tisim XII ga
re razumejo, pa SO pogostoma pozabili, koliio te-
zav so morali Sami premagat in koliko notranjih
bojev iih je stale, preden so to doseg!
Nzroki razliGni. Eden je ia, da je tloveSka
druzba Sama dokai komplicrana. Zato ie precei
ezko priti do spoznanja. kaj ie pravzaprav ma
dnu vseh socalnih poiavov.
Drugo i'll zelo vazno je to- da so judem ga
We napolnjene nauli, sprejetimi So cerkvi,
vojasnci, druzini it'd, Xxi pogoStoma popolnoma
nasprotujeio resniCnim Socialnim razmeram ali
pa vSaj odvajajo miSlienie ma drugo stran. Spra-
viii napatne ideje in predsodke IL svoie glave ie
pa tezka stvar mnogo tezja kakor sprejeti prave
misli.
Nzemimo ma primer verske nauke pa mai bo-
do katoiiski, protestantovski, zidovski. inohame-
dansk ali katerkoli Nsaka vera Sc bavi ''dru-
GIN svetom.' Nsaka vcepja svojim vernikom mi
sell da je zivljenje ma TEN Svetu postranska rec,
lie pripraya zivljenje po smrti. IL tega izvira
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

poponoma logcnO nauk, da sc nj treba veliko
brgati "a blagostanje ma zemji. Ia vse trpljenie
ma TEN sveu DO placilo ma drugem. In zopet je
zelo dosledno, &c smatra trpljenje ma zemlji
10 IA nekaksen blagoslov; vsaj Sc kupijo TEN
tohkO vecle blaZenosti VecnOSti.
Ako je cloveka Ia mse vsesaa T. "a.
dostno mocjo nj cuditi, da smatra socazem
naravnost greh. Bog je Gloveku postal TRIPLE
ME ali nj punt zoper Boga, Ge hoGe clovek IL
nebiti tega trpljenia Bog mu je obliubil prvo
mesto nebesih, ce bo potrpezljivo prenaSal vSe
tezave III bridkoSt; ali ga noGe Socializem ogol -
fati IA tiSti nebeSki prostor, ko ga uGi boljSega
zivljenja ma zemlji?
Cerkev uCi, da nieno kral ieStvo nj cd tega
Sveta. To ne pOmeni prakSi mic druzega kakor
da maj Sc verniki sami ne brigaio la svei. Ger
kew pa mora gledati da osvoji la svet Gimbolj,
zato da dobi elm vecj vpliv ma Judi. kaiti mai
je idealizem Sc tako velik, ii judie zive vendar
ma zemli in ne morejo odtrgati od zemeljskih
razmer. Iato tudi cerkev XII raGuna mimi
ne more pOstaviti oblake ampak Sc mora zgra-
di,i ma zemlji i'll ma njej iSkati svoio moe In ker
80 poleg ME sc druge we're in drugc duSevne stru-
Je, : kaerim sc Sama ne Strinia mora gledati,
da Jill izpodrine; TO pravi: Gledati mora da
doSeze elm veGjo moe zemji. daSi mi njeno
krallestvo cd tega sveta." TEN pa kali pravo
Spoznanje zemeljskih razmer TEN boj. elm veGia
je niena moe in vpliv ma ljudske duhove
Well smo cerkev IA primer = TEN pa nj re-
teno da ie ona edna zgradiIa glavah trcnjave
predsodkov, Xxi morajo biti odstranieni in pre-
magani, da morejo oGi iasno gledai in duhov
jaSnO misi
Me nam pri TEN gre IA to, kaj 81 kdo
misli posmrtnem zivljenju. Cisto vseeno nam ie
ce verlame vanj ali pa ne. Socialism ne odgo
varja ma to, ali je smrti io vSega konec ali ne
To hi njegovo vpraSanje, in odkroSrGno ie treba
povedati, da tudi ZnanoSt TEN lahko le ugiba ne
more pa reel nicesar, kar hi absolutno drzalo
Ampak cloveku, XII ie dial kdove kako dolgo
vsch receh ,'oditi od ccrkvc. gre re TO tezko Y
glavo, da Jc vera res njegova privatna rec Boil
IA svoja nebeSa, ce Sc bo katerkoi reel druzi
covekom, XII ina drugacno mnenje takih re-
Geh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

zakaj je tako, strahopctnczi pa krite: Socialna
demokracja JIG kriva
Srednji stanov pa imajo tudi "dobrc prija-
telje'', XII razumejo sociana vpraSania ;ako kn.
kOr ia jec boben. Oni hocejo rcSti malo obrt
III zahtevaj jo zakone Xxi mai ustavijO razvcj ka-
piaistCne industrije
Kako neki ljudie bozji Vsi hi Sc krChoa
ce hi priSe Glovek III b deja: Prepovedati So
mOrajo zeleznice Kdo pa verjame da jc to
mogoce: Takrat, ko napravili sedario zelcz-
nico, pred okrOgim Se>tdesetmi lett, jc ia nova
kotija odjeda kruh neStetim voznkCm. A sino
vi teh voznikov bi Sc danes sam lepo zahvali
te hi Sc odpravile zeleznice.
Ziv krst ne verjame, da hi bo to spol mo-
gocc. Pa je vendar tudi zeeznica plod tchnitnc-
ga in kapitali,ticnega razvoja. Kako nal Sc pa
uStavi razvoj kapitalizma katereml oil dru
gem poju? Miljardc pozrajo vnarjev
ampak tudi ilionc Ne le male obrtnike. tenn
wee tudi manjSe kapitaliStc unicujc veliki iap
talizen. Tako jc kakor vod: Malo rhc" pore
vctia, TO pa Sc vecja .Amcrikanski "trrsti"
znali spraviti prOdukcjO raznih izdekUv popo
noma V Svoje kremplje in o btej koncentraciji jc
Sci tudi marsikateri bogatin rakom zvizgst in Ia
bam goSt. naSe akcijske druzbe, naSi kartcli
samo zacetki "truStov'' Kakor Sc jc postavi
kaptalizem Ameriki. tako Sc postavlJa tud po
Evropi in kdor bikom bori, jc morda junak.
modrijan pa ne.
Os, okoi katere Sc vrti ia process, pa de
lovna sredstva Noben mali obrtnik 81 ne more
napraviti takih kakor vclckapitalisi. scvcda tn
di noben dclavec ne. ker je loccn cd dclovnih
sredstcv. ne dcavcc uziti plodov sYojeea
della mali obrnk pa ne konkurrati veieiIdu-
Srialcem. modernem gospodalstvu od'otuje.
kdor ina deovna sredstva, kdor iih nina, je pa
Suzenj. ReSiti suznosti, Sc torei pravi Dobiti
delovna Srcdstva.
To je straSno. kajncda!
Ali pa nj bolj straSno trpeti ze danes bcdo,
pa vcdcti. da bo otrokom Sc hujSe. ker bo ka-
pitaliStiGna moe Sc poveGala? Danes je mali moi
>ter fizo in krompir; par lcih sin Sc kaSc in
moGnika bo incl
Ampak socialna dcmokracija to stra-
howl
Kdor hoGe po sill bi slep, hi moci dati
zdravega vida dclavc ne oStaneio slept Pa 81
vSai ne cudmo. &c deavci napredujcjo svoji.
mi "Strahovi', drugi pa propadaio.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
" ZrOki b de.

StraSno neumno je to sliSati. &c hOtem deati,
kdo b mogel branit! Krepak sem, mlad
znam, kar Jc treba IN vendar. PrlJatell, Ill
ycndar ne smcS deati ce ii nj dotolj jeno. &c
Ii ne da delo NezasliSana logka je to. pa je ven
dar oficiena logika kapitaisticne druzbe. De
ati mora po bozjem III toveSkem zakonu: an
gel je napovedal coveku pot obraza njegovcga.
postava pregania cloveka, ki mu smrdi deo
seveda lie tcdaj, akO ie revcz. Ampak prcpo-
vedano je delati, cc Sc cloveku ne pOdeli delo
kako je Ia oGitna blaznost mogoGae
: sammi rokami in pametjo ne more &C.
ati mic. Treba je tudi snovi. II. pr. kruh mo-
ke, droZc. soil l. [. d., mOkO Zita. Tito scme-
ia tega pa delovnh sredsev. Tudi &c
imam tvarino "a kruh, ga he morem zmcSa-
ii. zmesiti in speci palc ma dlan ampak trc-
ba je IA to ralnih priprav.
Teh pa nina tisti, XII hi rad deal, ampa&
drug covek. XII Sc mu pravi gospodar. &c no.
Gem delati, ga moran prOsiti da mi dOvOli. Al;o
pravi me je pa ''ne in ce praviJo vsi mo-
stri, kar jih vpraSam "ne'', mi he pomaga Ii,
krst da bi dclal in zpon bozjo postavo A Ge
dobim della, tudi imam kruha. lu ako je moi OBJ
stanek. je mole zivljcnje rokah drugh Judi,
XII morda sani ne znaio, kar znam JAZZ. XII pa od-
dajaio delo po svoj wolff. ker gospodarji
deovnih sredStev
No kruh sc izdehje ST. marSk jc .po malih
pekarnah. Ampak pomisimo ma druge potrebSci-
ne, XII jih ustvaria delo pomocjo velikih veli-
kanskih in dragih deovnih sredstev, pomocio
ogromnh strojev ogromnih tovainah Poago-
ma izpodrivaio TAXA velikanska podjeja sploh
proizvajanje malem. Nekdaj 81 je vsakdo ma
loceval hlace in suknje pri mOjstru krojacu. ki
ie incl nckoliko igel, vatcl, skarje. glado, niti
pa mu ie to skOraj zadostovalo Pa je priSel
stroj "a sivanie in mojster XII nj hotel zaostati
IA drugimi. 81 ga je moral omisti Pa ie stroi
se roi
In danes ie tako: &c imam dovolj denarja. 81 po.
stavm velikansko poslopje, nameSim vanje Gu
dovite Sroje. najamem judi. XII znaio ravnati
/ mimi skladiSce nalozim ogromne kupc Suk
MIA in druzega blaga in teda Sc laGne: V en
sobani rezejo delavci rokavc, drugi hacnicc. V
cetri jih sestavliajo stroll, peii delajo zepe
in ma krajih Skladajo gotOve obeke razne
mere, pa gredo prodaialn krojaSk mojstri
pa siskajO pesti, ko gledajo. kako hodijo nh
nekdanii odjemalci tovarnisko prodaiano. oni
pa nimaio della.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18

This paper is devoted to
the interests of the work
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-08-27
ROTAR|ANS ARRANGE
TRIP TO VAR|NA

One of the most pleasing announce
ments every year about this time is
that stating that the Rotarians are
preparing for their annual outing
This means a great deal. as Sam Ros-
endorf is accustomed to say, for Il
means day spent among the butter
cups and the daisies; a day spent
communine with Mother Earth and
Old Pop Nature.
IT also means day of relaxation
from the cares of business. and a
going awa\ from the dust and Crime
of the city, off into the Businesses of
Henrico, where the butterflies make
buttermilk. and the grasshoppers cut
the grass, as President Walker Cot
trell so pertirA.ntly says. 1t means
that banks may go without their
cashiers for a short time. and that
the city government may go withou:
its fifth wheels. for Tom McAdams
and Billy Adams and Mayor Ainslie
an~>others Of their kind will he among
the merry wiehts who gambol on the
green at Varina.
Tommy syndor has completed his
arrangements for the reception. He
has already dumped many lemon. in
his WELL and the BOYS on his planta-
ton have picked out the juiciest wat
ermelons. while Fill has prepared the
coolest of ice cream for those who
do not delight in Brunswick stew
The mere announcement that the
annual outing is to take place ton,or-
row, is sufficient. All President Cot
trell wishes the Rotarians to DO Ia
to bring along with them TO the try
sting place. any old thing in the shane
OF haseballs boxing gloves. golf
sticks mumblety- outfits, and SIGH.
The trystinE place Is Cary street he
tween Ninth and Tenth streets tho
hour being ?;45 o'clock tomorrow
a fternoon The line will forn
promptly at o'clock and the march
to Earina will begin at once.
The Richmond Virginian. (Richmond, Va.) 1910-1920, 1917-08-27
Scandinavian Marcel
Takes Singles Match
From Miss Broune

Mont Clair. n. j.. August 2s.--On
the courts of the Mont Clair Athletic
association today Miss Molla Bjurstedt
won a long. spectacu one-set match
from Miss Mary Browne, of California
by the score Of SIS.
John r. Strachan. of California
William r. Tilden. of Philadelphia;
Harold Arlington Throckmorton. the
national interscholastic champion, and
Lieutenant Dean Mathey. OF the
United states army, also played
matches.
Strachanx won a one-set match from
Tilden. at 81. and in a mixed doubles
match Miss Bjurstedt and Throcknor
ton defeated Miss Browne and Mathey.
at So. rs. In the other match of
the day Throckmorton and Strachan
defeated Mathey and Tilden at rs.
So, So
Miss Bturstedt was at her very best
in the singles match She drove with
all her power, and she subjected her
wonderful drive to remarka BILE control
Her brilliancy was tempered by stead
mess, and against this com bination
Miss Browne was unable to cope