Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

ME dnevi najveeje sreGe, XII je nj
so mogle kaliti niti osorne besede
starSev.
To je zadelo mlado deklico tako
globoko, Ola je v svojem obupu po-
begnila najprej ma Anglesko. cd
koder je priSla kmalu V Pariz ko,
"a tedanje ease zelo ~izobralena re-
ma. Njena izobrazba in njena lepo-
ia SO il odprle najvplivnejse hise'
republikancev in mnogo je pomo-
Clio k temu tudi memo prijatelj-
stvo z Dantonom.
ZveGer je prihajala med jake
bince, med katerimi .ie vladala
skOro %neomejeno. S svojim govo-
rom JIG vedela navduSiti liudstvo
do besnosti, vedela pa je tudi go
WORTH tako pomirjevalno, da so Sc
hipoma polegli valovi razburje
MIA.
Nekega dine je priSla VISA raz-
vneta med zborovalce in zahtevala
z najvecjo OdlOGnostjo cd pred =
sednika aMrata beSedo. Vsi lbo-
%rovalci so Sc zavzeli mad njenim
nastopom in tuli so se vzkliki:
"Sabska kraljica je priSla, da
obisce Salomona diStriktovnTem
entuzijaStom je spretno odgovori.
la mlada zena:
"Gotovo, Stoves vase modrosti
me je pripeljal V vase sredo. Do
Katie, da ste res Salomoni. Doka-
Ute, da innate voljo in moo zgra-
dit tempelj svobode in pozurite
Sc, da zgradite narodni skupScini
tako svetisGe. To edino je jedro
mojega d~anaSnjega predloga.
Zemlja, kjer je stala Bastilia. je
prOsta, nj wee zidovja, ne sliSijo Sc
wee vzdihi nesrecnih, XII ieGe pc
jecah, tOda mad 100000 delavcev
je brez kruha.Ka Sc Sc obotavlja-
tie? ZaGnite takoj zbirati denar, da
zgradite palace narodne skupSci-
ne ma kraju, kjer ie stala Bastilja.
Da okrasimo in obogatimo palace
moramo poloziti vSe zlato in vse
dragocenoSti ma altar domovine.
In JAZZ sauna hoGem VAN pokazati
pot.'
, Velikansko ~navduSenje je Sledi-
| 10 njenim besedam in zbor je skle-
/ nil izdati okroznico ma vSe druge
/ distrikte in departments "a zbira-
, ME prispevkov "a poslopje narod-
ne s~kupscine.
j Republikanski kOmite jo je po-
slal S tajnikOm iakobinskega klu-
ba V Belgijo, da pripravi tam
Z, ljudstvo "a %vstajo. TOda ia misija
sc je ponesrecila.
V Liegu SO jo prijeli avstrijski
vojaki in jo vtaknili V jeGo. Wee
mesecev je bila V jeci Belgiii,
i potem so 10 pripeljali V Kufstein
: ma Tirolskem. To sc je zgOdilo "a
cetkom leta 1871 in Sc lie meseca
novembra istega leta, ko je wee
KRAFT zahtevala preiskavo, so jo
l prepeljali ma Dunaj, kjer je bill
j cesar Leopold re izvedel o njeni
} usodi i'll o njeni lepoti. Dolgo je
trajal razgovor med c~esarjem in
j med revOlucionarkO. In konec te-
t ga razgovora je bill, da .je bila
= TherOigne de Mericourt sicer po-
: milOscena, vendar pa izgnana "a
4 vedno IL aystrijskih dezel. To "a
MO seveda nj bila nikakrsna ne
= sreca. Nrocekrvno Francozinjo je
, vleklo z vsemi silami nazaj V Pa
riz.
Komaj je dospela V francosko
metrOpolo, re je imela pripravlje-
no cello vrsto novih idej. Obdajal
|, jo je pOleg tega tudi nimbus mu-
ceniStva, in nastopala je boil pre-
drzno kakor kdaj pOprej. IL ne
znanega vzroka sta Sc j zamerila
RObespiere in Collot d'Herbois.
Javno je izjavila, da odreka tema
dvema svoje spostovanje. Collot
d Herbois Sc je norceval IL zene V
klubu jakobincev. Toda slabo jc
naletel. Skocila je cez ograjo in
vdrla med zborovalce ter nepre-
stano vihtec svoj bic prodrIa do
predsednika, cd katerega .ie "a =
htevala, da il da besedo. Toda ne
VOLTA med jakobinci je narasla ia
ko, da Sc MISC Ozirali wee ma meme
besede, Xxi so jim bile svoj cas- sve-
te kakOr evangelij, marvec so DO