Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31
Upton Sinclair O VOini

sc jO izplaealo poiskati, da obstoji moe misljenja
V odkritju ra1lik reel, Xxi izgledajo ma prvi NAH
enake. MOrski kit izgleda II. pr. kakor riba, toda
10 ga pregledas natancnejse, viriS, da je boil POI
doben kravi negO ribi; netopir izgleda kakor ptic,
toda v resnici je mis-, it'd. Cisto lahko je reel emo
stavnO, da so vse kapitalisticnc Wade enake, in da
sc mora vsled tega napram vsem nastopati enako.
SpreJetJe take formule odvrne potrebo miSljenja,
IN kdor il sledl ga dovede y jeco kakor je
dovedla V jeco Liebknechta. Toda ali Sc ne izpla-
ga vpostevati idejo, da Sc pomaga Iicbknechtu
poraziti tiste, prot katerim Sc OH bori? Mi STEER
ne veino, kaj bi svetOval sam, toda pismen nasvet
imamo cd pokojnega Augusta Bella, najbolj IL
kurenega vodJe nemSke socalne demokracije, XII
je rekel, Ola kdOr zei osvoboditev nemSkega ma
roda, mora zeleti NemGiji voini poraz, da Sc zlomi
ugled vladne kaste V Nemciji.
MOJe difference T. vami, sodrugi, 81 ne mOrem
drugace razlagati' kakor ma ia natin, da sem JAZZ
zIvel v Nemciji IN da poznam nemSki jerk in H.
teraturo, duso in ideale njegovih vladarjev. Po-
svetivsi mnOgo let Studijam ameriSkega kapitali-
zma, kakrsen je V svoiem biStvu V podrocju me-
S~arSkega in premOgarSkega truSta, nisem slep IA
lie nedOstatke; vBlic temu moran reel, ola ie ma
vse zadnje razlika med gospodujocim razredom
,Nemtije in Amerike kakor razlika med sedem-
naJStlm IN dvajsetim s~tOletjem. Pc zapadu male
tim ma Judi, $ katerimi govorim in XII nimajo
naJmanJSega poJma, kaj je pruski goSpodujoti
raZrcd. Oni naelaSajo nemSkO mOdernoSt, zmiSel
"a vporabo vede it'd. pri TEN pa popolnoma po-
zabijO, da so ravno tie reel tisto, vled cesar ie Ia
razred nevaren - beStija Z mozgani inzenirja.
Tako informirani naStevajo occtovSko skrb,
XII io ina Ia razred IA delavce, ne da hi Sc zave-
dali, da della vsak farmar, Xxi redi svojo iivino ia
klavnioo, enako IL enakega nagiba.
Ampak vpraSanje demokracije mi pripo-
vedujejo Sc ne more uravnavati in reSevati :
Silo; nobeno vpraSanje pravijo vsi moi pacifi-
Stlcni prilatelji Sc ne more re&iti : Silo. I'm to
pripovedujejo V dezeli, kjer je bila izvojevana ci-
wilma vojna in reseno v~praSanie o SuzeniStvu in
razkolu! Mem je z ozirom ma to mogoGe govoriti :
posebno gotovostjo, kaiti vsi moi predniki so hi
Ii z juga in so Sc boievali ma Strani rebelov: (da
Sc suzenjstvo obdrzi. OPP. ured.) Jazz sam sem Ii
va prica, da je sila dejStvo, 5 katerim Sc r~eSujejo
vprasanja, ce Sc rabi inteligentno. &c hi civilna
vojna he bila izvOjevana, in &c hi Horace Greeley
in drugi pacifisti bill mogli doSeci premirie. hi
bio cist0 lahko mogoce, ia bi bill JAZZ danes last
mix suznjev in agitator SuZnOdrStva.
Cisto gotovo je, da bi bile V TEN sluGaju da-
mes ma vsaki strani Mason in Dixon crte stalne
armade' Xxi hi STEELE ma miljone MOI. V Mehiki in
Juzni Ameriki ~evropska ceSarStva, ola hi bile V tel
dezeli in Canadi evropske intrige in alianse i'm la
hi Sc udelezevala Sever in jug V tel voini kot ma
sprotnika. V istem zmislu ako Sc dovoli, da
zmaga Nemcija V tel vojni - in soglaSno z du-
HON nJenega vladnega razreda pomeni 'dobiti
vojno' toliko, ia Sc ~preprcGi zlomiti avtokracijo
centralnih sill, Nemtije, Avstriie. Bolgarije in
Turtje, tedaj ne kaae drugo, kakor pustiti IA
prlnodnlih StiriindvaiSet do trideSet let vse dru-