Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10
krVaVi East 81. Louis.

v East ST. Louisu so Sc zadnii teden v,s;,;
izgredi, pri katerih je bilo okrog 100 zamorcey i,
nekoliko belih ljudi pobitih, nedoloceno stevilo pa
r%anjenih. Policija je bila prot izgredom popolno-
ma brezmoena. Prvi Oddelki milice, ki so bill po-
kilcani, da napravijo red, MISC opravii ~niGesar:
p~obijanje in p~oziganje Sc ie nadalievalo pred nil
hovimi otmi. Sc lie ko je bila storjena re ogromna
skoda ia ~zivljenju in imetju in je dobila milica IL
zredno poJaeanje, sc je obnovil mir, Xxi Sc vzdrzu-
je Sc vednO 2 obsednim stanjem.
M Sc davnO, kar SO bill podobni izyrcdi 70
per ernce V East st. Louisu. Tudi takrat SO bile
posledice zelO zalostne. A ko je bill napravlien red.
bi bill clovek mislil, da ie tudi poskrbljeno IN ma
dalJno varnost. Ljudie MISC automobile razka-
eenost, XII je lie 5 silo potla6ena, nj odstranic-
ma ce dobi novo priliko, zlasti pa ce trajajo mic
nj vzroki dale, tedaj zopet izbruhne.
kakor je videti, MISC obiasti storiic potreb-
Nth ukrepov. A kar je Sc vecia napaka: OGitno
je, da Sc MISC potrudile, Ola bi bile spoznale pra.
We vzroke izsredov in da hi Jill bile skusale Cd
pravlti. In ce sc ne zgodi sedaj zopet mic druze-
ga, kakor ola ostane mesto nekaj casa V o5sednem
StanJu, sc je bait, da Sc po odhodu miiicc zopet
ponOve izgredi.
Da je plemensko sovraStvo V Ameriki Sc zclo
razslrJeno, je stara rec. Naidemo ga TEN veG. elm
bolj prihajamo prot jugu. kliub osvoboditvi SUI
nJev Sc hi minil V juznih drzavah cut nekakSnc
belle observation-disclosures, XII smatra liudi drugn&-
hN POAti ht "a oNOTtte avail. 10 y y lIfaLa V nal
vecjr sramoti, Xxi ~ponizuje Zedinicne drzave pred
otmi vsega sveta, V lincanju, katerega zrtve so
veeinoma crnci; kaze Sc Y s~ploSnem poStopanjr
behh napram crnim, a kaze Sc cello oficielro V
tenn, Ola so "a zamorce pc juZnih drzavah doloGe-
III posebni zelezniSki vozovi, posebne cakalnice
it'd. VISA vzgoja belih ljudi V juznih drzavah ie
TAXA, ola sc re kot otroci nauGe zaniGcvati ernce.
Dokler DO podaga p!emenskega ~mislienia in
cuvstvovanja V Ameriki TAXA, je nemogoGe, da bi
Sc iztrebile korenine resnih bojev.
Tudi to, kar sc je godilo V East 81. L.ouisu So
ne bi moglo razlaagti brez tega sovraStva. Pa6
pa mora biti sc nekaj druzega vines, kar je dalo
tenn napadom neposreden pOvod.
V East ST. Louis so zadnje ease uvazali crn-
ce v velikih mnozinah IL iuznih draw. Steer nj
East 81. Louis edinO mesto, kjer Sc je to godilo.
Tudi V druge drzave, ma primer V Pennsylvania
p~rihajajo re nekaj casa cele cete zamorcev Y ia
ME IN tovarne. kapitaistiGne druzbe tozilo. da
primanjkuje belih delavcev. ker nj vsled vojne
Obicajnega naseljevanja liz Europe. Industrial So
pa tudi vsed vojne mnozi in Siri. Belo de-
lavstvO Je pa nezaupnO in smatra dovazanie crn-
cev "a organizirano skebstvo ma siroki podlagi.
Rcsnicne razmere SO take, ola imajO pac eni
IN drugi nekoliko prav. Pomanjkanie belih delav-
cev sc tuti v mno9ih strokah. Bio hi napacno mis-
liti, ola ina ia pOlozai IN delavstvo same dobrc
strani.. Faktitno ie "a delavstvo tenn bolie, elm
pOpolneje obratuie industrial. Marsikatero pod
letje je tako, da ie obrat V MEM sploh ncmogot.
ako ne more biti popOln, ker Sc ne more della
ii V enem oddelku, ce Sc ne della tudi V drugem
ali tretlcm. Tako Sc lahko zgodi, Ola c;iancio
brcz della tudi tisti delavci, XII so ma razpolago.
Razum tega ie ena industriia odvisna cd dru-
&c. Tako M primer ie Skorai VISA odvisna OF pre-
NIGGA. Jeklarna ina lahko toliko narocil, Ola hi
bilO 2 mimi zaposlenih stotisoG delavcev; a &c nj
premoga. ne moreiO delati. Podobno vpliva pro-
met ma zelcznicah. &c ne moreio zeleznice odvaja--
ii izdclancga blaga, Sc ne more izdelavati..