Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05
TaylOrjevi in podobIl astemu.

ilal takOzvani znanstveni sisicm della, XII INA ma
men, da iztrpa liz delavcA absolutnO vso moe, k
jo ie mogoGe izcrpati. V rcsnici JIG doba vOjne N
take eksperimente najmanj primeIna i'll kapitali
stitni poizkusi, da hi sc vpcljal tax morilni 81
stem V podjetja, v katerih ga Sc nj, more ie pro
vocirati ostre dclavske boje in straike, katcrih b
sc vlada pray sedaj silno rada obvarovala.
Popolnoma napaeno JIG v tenn oziru pridigat
dclavccm miroljulnost, XII ne pomeni mic druzc,
ga, kakor opuscanje svojih pravie in vdajanjc ,
kapitalistiene zahtevc. Ma druga vrata JIG treb,
po'rkati i'll povedati podjetnikom, da sedaj nj ca,
IA eksperimente, XII morajo pc sill zbujati DELAY
sko o~pozicijo.
Pri :svOjcm Studiju industriiskih i'm delavskil
ra9mcr jc dognala zvezna ndustrijalSkn komisijs
da vladajo V zavodih, V katerih jc bila uvcdcps
takozvana "znanstvena uprava,' nenavadne raz
mere. Da hi bilo mogoce te ranmere III delavskt
probleme temel jito razumeti, je komisiia zaposlils
profesOrja Roberta Hoxieja, da hi vodil posebno
preiskavo ma TEN polju. Profesoriu Hoxieju je DO
magal Robert G.. Valentine, industriisid svctnib
IL BoStona, Xxi je zastopal podietniskc intcrosc
IN John p. Frey, urcdnik lista '"Internationa
Molders Journal XII JIG zastopal intercsc dc.
~lavstva.
Preiskava, Xxi io ie vodil professor Hoxie in
hJegUva tovarlSa, Jc ~obSegala znanstvc:Io upravC
V teoteticnem In praktiGnem ozir1l. SkrHno so SC
VI ~ NdIIld ucld ID LlatEStNc11 uDraN VI
zlaSti della Frederick w. T~aylorja, II. L. Gaulta
i'll Harringtona EmeiSona, XII SO priznani vodie
omega gibanja. PreiSkovalci so poseti!i okrog fri
desci tovarn in pOdictij V Zcdinien draavah
kJer ]c bila znanstvcna uprava sistematicno 1--WE.
dena. = TO nepoSredno preiSkavo mans vcnc II.
prave, kako da : resnici ucnkujc, pridcbljeni ma.
terlJal Je velske Gene, ne lc IA ;iste, XII so direkt.
no udelezeni kot delodajalci ali dclavci. tenvcS
Ia N>c preuccralcc sCcialne vedc, zlasti IA social.
ste. kaJti prvit 80 bila zbrana, primcrla1ia, ana.
iizlrana dejstva, Xxi opisujcjo "znanstveno ,prs.
vo'> tako, kakrsna jc!
Nova knjiga profesora IIoxieja Scientific
Management and Labor jc neprcccnliiva IN so.
cIal>ic, ker razunljivo analizira ma izadnii raz.
voJ kapitalizna Z industriialne strani. Po,,Jimo
sc tukaJ o tenn, kai dclajo najnapredncjsi kapita-
III industry, da hi izkoristili in organizirali stroie,
urcdbe IN material vidimo, kako sc polasta 10 %.
prthe izJhrJcnosti, HI je pref bila last izuceneya
"eiaVca III 10 rabilo ma nacin, XII omogoGa podiet-
hiKu, da obvladava dclavski p~olozaj; vidimo. ka-
no sc Hlsi V modcrnih tovarnah Studij casa. STAY.
lJahJe cIi!eN, dolocanje tarifov in nacin ~plaeeva.
MA, netode name;tavanja, discipline in odpusca-
MA.
Podjetnik scycda ~uvazuje o vsch teh straneh
zlanStvcnc upravc $ stalisca njihovega uenkova.
MA ma dObicck. Socialist Sc DO pa boil zanimal
IA 10, kakscn ucinck DO imela znanstvena uprava
Ma scdanJe z~iviIcnje in na bodoGi napredek delay.
skcga razrcda.
he cd casa, ko sta Marx in Engels polozila
tchcllc lrodcrncga znanstvencga socializma, 500.
znava vSak misleci socialist, Ola je treba zasledo-
va,i III studlrati razvoj kapitalisticnega industri-
Jaihega slstenia. Tcmcljna miscl, XII preveva Mar.
xovo i'll EnSelsovo delO, JIG ia. ola pripravlja ka.
PllailZcnl $ svoJini lastnim razvojem sOcializmI
pot. ~NerJetno &c, da MISC vcliki socialisticni mi
sleci predldocc generacije pOpolnoma poznali sill
no ZivIJcnsko moe III potcnco kapitallticncga
industrlJskega sistcma. Mislili so, da preidc ka.
piialzcm V srojcm tcku mnogo hitrcje svojo pot,
nego Sc zdi scdaj. kliub tcmu so bile Min temeli.
ne misli ncdvomno pravilnc in cd lcta do leta lah-
ko opazujcmo, kako pripravljaio kapitalisti Y
svojem stremijenju, da hi organizirali in razvili
svoja podjctja, socializmu pot.
Razvoj kapitalizma je sci glavno V dvch snc-
reh, v financni in V industrijalni. ustvarjanje
motnih korporacij in trustov je bilo glavno dclo
vodilnih financnikov naSc gcncracijc. V znacni
meri so odpravili kaOs in zapravljivost konkurcn.
&c. Tako so pripravljali pot kolektivni lastnini in
upravi industrije. Hoxicjevo prouGa vanie znan-
stvene uprave kaze, da' naprcduie kapitalizcm ma
podoben nacin Z industrijske strani. Iapravlja.
me- della IN matcrijala sc Odpraviia. in kOlikOr lie
hiogoce, sc postavlja yes process prOizvajanja ma
znanstvcnc temelje. Izdclane so metode racun-
silva III k%ontrolc. XII omogocaio, da So zaslcdujc,
kar della dclavec in da sc prilagodi ~nicgovo dclo
nJcgovim mocem in spOsObnostim.
40 so bill Oeetjc znanstvencga socializn,a no.
zvani, da maj pOdrObnO OpiScjo, kako fo organizi.
rama i'll upravliana socialisticna drzava, so zcl,
nhodro odgovorili, da Sc bodo ii %prollcmi rcsili te.
kom mdustrijskcga r~azvoja in da hi zastoni slika.