Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
Z~avarovanje z~ivljenja.

lJenJa in niti v. sanjah hi misliti ma to, da hi 81
moglo delavstvo V splosnem sedaj prihraniti to-
like, ola bi lahko s prinranki brezbrizno zivelo. Ge
pride kaksna kriza, XII lahko traja mesece in
mesece.
OgrOmna vecina delavstva 81 sploh mic ne
more prihraniti. To je merOdajno, he pa posame-
zne lzJenie. A V ten razmerah postane kriza, ka-
tere moznOsti ne more danes nihce zanikati labko
katastrofalna. kajti tudi Zedinjene drzave imajo
vsled vojne ogromne izdatke in 6e Sc danes delo.
MA pokrivaJo $ ''posojilom svobode', Sc ne SINE
pozabiti, ola DO treba to posOjilo vratati.
Ukrepi "a sluGaj brezposelnosti SO torej pray
sedaJ zelo nujni. &c he pride do krize, TEN bolje
ali ce pride, bodo meme oblike take, da bo DO de-
zeli Jok in stok in skripanje L zobmi.
kljuh neizmerni vaznosti tega problema Sc
pa V Ameriki vendar mic ne zgane "a NIGGA resi-
tev. 10 Je bla zadnja resnicna velika brezposel-
most pc zimi l9l4Ll9l5, Sc je sicer stvar tuintam
stndirala; tuintam Sc je izdelalo nekeliko pred
loSov. Rezultata pa vendar nj bilo nit najmani-
sega. In - sc je zopet zacelo nekoliko bolje de-
latl, Je bila takoj VISA stvar pozabljena i'm poko-
pana.
u acknowledgements ali vsaj podrzav ljenjem
vsega zavarovanja, hi Sc V tel smeri lahko veliko
storilo.
Vladna uprava zavarovanja hi lahko ime-
la Sc drugo zelO vazno poSledico. Vladni zavaro-
vahi urad hi moral racunati. Moral hi 81 napra-
W. IN ' IdLutGJu SlO1e NDlaCll III
%izplacila. In kmalu bi Sc p~reprical, da ie pri de-
lavskem zavarovanju oskodovan, ker je delavsko
~zivljenje prekratko.
To STEER ne bi bila nobena novica V s~plosnen,.
Toda zavarovalni urad hi moral gledati, da spo-
Una vzroke tega zaloStnega dejstva, in lahko bi Sc
pouell, da sc delavsko ~zivljenje zapravlja. Vzroki,
da delavci vecinopia prezgodaj umirajo. 50 raznc.
vrstni, a veliko je takih, da Sc lahko odpravijo.
Ce Sc uvede energicen boz roper razne bolezni, Iii
so V zvezi z delavskimi pOklici, ce Sc uvedejo sa-
nitarne razmere V tovarnah, delavnican i'm jamah.
ce sc poskrbe d~elavstvu higieniGna stanovanja.
ce sc store resnejsi ukrepi Ia varnost z~ivljenia .ri
delu, ce Sc skrajsa delovni cas- in omeii priganja-
ME, Sc delavsko zi~vljenje lahko znatno podaliSa.
kaj pomleni to Ia delavstvo, nj treba razkla-
datl. Ia zavarovalnico bi pa pomenilo vecie do
hodke I'm razmerOma manjse izdatke. Ia ysako
zavarovalnino hi premije toliko dale tickle, koli-
kor bi bilo z~ivljenje podaljsano.
To bi bill mathematician dokaz, da je varno,,
delavskega ~zivlienja wee kakor individualno
vprasanje. Spoznalo bi Sc. da ie V interesu dru-
zbe in drzave pray tako kakor V interesu delavea
samega. In S tenn spOznanjem hi bill BOZ "a boljse
varstvene zakone prav izdatno ~olajsan..
'Podrzavljenje vsega zavarovanja bi torei la
hko vodilo do tega, da hi bio naposled res xiv
ljenje zavarOvano.
V Ameriki SO sedaj kakor pc vsem svetu alb
normalni cast. kdor sc ne We, BIO kmalu spoznal.
Ola je V takih cash privatno kapit alisticni sistem
Zelo nesposOben. Tudi ce Sc naSi zakonodaj lei Sc
braniJo tega spoznanja, sc ga ne bodo mogli trail
no ubraniti. Ia delavstvo je pa to ugodno, ker
iahko mncgO j~asneje pokaze, da soglasajo njegovi
interest veliko boil Z druzabnimi, kakor pa kapi.
~talisticni.
PodrzavlJenje zavarOvanja je lie eden izmed
prohJeirov delavstva V sedanji druzbi. Ali vazen
problem je in Z MIN sc lahkO spravijo v zvezo do.
sleJ V Amferiki skoraj neznane panOge socialnegd
zavarovanja "a slucaj bolezni, starosti, obncmo.
gtosti i. I. d.
Cas- naravnOst ~zaItcva, da hi delavstvo olloc-
neJe %nastopilo "a resitev teh ~vpraSanj. Zc zaradi
tega lei to V casu, ker, Sc mora danes veliko boil
racunati Y delavsttom, kakor V navadnih, nekri-
ticnih dobah.
cato hi sc morale delavstvO do zadnjega moza
okleniti svoje politicne Organizacije, stranka sa-
ma pa bi morala posvetiti TEN prakticnim vpraSa-
MEM veliko wee paznje, kakor doslej. Kajti &c
leo je treba kovati, dokler je Vroce in scdai je
vrOce.
Iagrebski "ObzOr' pise dine ). maja:
"kakOr smo izvedeli, bo V kratkem casu H.
sla viadna naredba, pc kateri Sc bodo znizali