Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05
Pot do SVOdOde.

Fl Meu poiiichiui Strankanll so raZllke. To So
razume samo OBJ sebi, ker Steer he bi bilo razlicnih
strank, tenrNec hi bila lie ena. Toda v mnogih slu-
tajih so tie razlike nlalenkostne, pogostoma le
osebne. kljub nasprotjem, XII obstaiaio med nil.
mi, 80 81 nekatere vendar tako podobne, da Sc La.
hk0 zbere pc wee strank V emo skupino.
SOclaiistlcna stranka je V TEN izjema. Ona nj
nobeni drugi stranki ''blizu'; med MO in vsemi
oStallni strahkami So razlike tako bivstvene da
mora bti nasprotna vscm in Sc ne more z nobeno
drugo Spruvlti pod en- klobuk.
Glavno, kar loci socialisticno strunko od vseh
diugih, Je to: Use druge strankc, mai bodo kon-
scrvativne, naprcdue, liberalne, reformatoricne ali
kakrSnekoli, hotejo ohraniti sedanii druzabni red.
Tudi &c gredo "a ten, tia Sc izvrSe kakSne izprc-
membe. Jill hOtejo IA sedanji gospodarski podlagi
i'll he marajO ME sliSati O kakSni ilprcmembi siStc-
ma. SOcialisticna stranka pa gre "a popolno IL
premem6o goSpodarske podlagc, IA povsem novim
druzabnlln redoh, IA socialnO rcvolucilo.
kadar slisi fihSter besedo 'revoluciia' "a ne
vadno obliie kurja polt. Misliti 81 IL nanrec No
more drugatc kakor spojeno : pozigom, 4 grozni-
mi ekSploziJaui, ) pctroleicm in : StraSnim preli-
vanjcm krSi. To pa obsoja in preklinja, pred Ia
kmi zlotini Sc zgraza, in revolucionarje posilja V
svojih zeljah ma dno pekla.
FiliStrova psihOlogija ie zelo komplicirana
rec. On sc Una "a klamje i'll unicevanje, "a pusioSe-
ME III %ubilanIe tUdi navduSevati. &c sc imcnujc
morltev narodov vojna, tedaj norajO ~filistrcvi pc
sillkl napeti vse strune ma svojih lirah in harfah,
ter peti slave ma Use naGine, kar Jill prcmorejo.
Sc SAM postajujo %pocticni, in &c mimajo V Svoii
dust zakiadnicc, pa ponavliajo kakor papige nau-
Gene besedc u glOriii. koniandirani murilcc je te-
daj junak; naivecjcmu suznju, pognancmu V
klavnico IA tujc intcrcse, sugerirajo ponos in u
Sabnost. Use ic tedaj pravicno. dobro, buzanStvc-
no; povSod Je oSvelevanie, %prcporOd, gloria.
kadar SliSi pray Ia "a OBSERVATION-DISCLOSURES
ul.nn I,D Nkp NnIltn ,aN.l,snIi liz. k..nl, 4.
revoluciji, pa vAtrcpcGe. zarUhni in podiv ia, da
bi %najraJSi u mc>ta postal Use take 'hudodclcc"
ma vislice.
Sam : Sabo pa pride takoj zopct Y protislovic,
&c 81 c!ovek malo potrudi, ia va >pravi Y hadrego.
' Amcriki n. pr popolhoma zadnstujc, SO "a
spommitc, kako jc la dczcla postala >amo>toina
drlayna zycza. Revolncija ie o>vobodiIa Ameriko
in u>tvurila podla9o IA Icdinicne drzave. Pokli-
cite To fil:Stru V spomin, in takoj bo zatcl powell.
await reNolucijo, in nitro Nam zapoic patrioticno
pesem.
y to ie druga rec ~
: tako frazo rnzlaga >vojo ncdoSlcdnost. Ia
kai jc la rec druga, Y Gem j. tisto drugo, Vam ne
DO znal p%ovcdati; &c DO NAL, pa ne bo hotel, kcr
bi MORAL tcdai prizuati nckaj, cesar norc.
Ameri;ka revolucija jc bila voina "a svobodo.
Ne "a popolro svobodo, ampak "a kos svobodc SO
Sc bojevali nasclienci proti Angliii. Razumevanjc
srobode Sc hi tako dalct do>pclo. da hi bilo moglo
lIudstvo SpoInati vsc pogoie rcsnicne Svohodc. V
Angliii, Y anglcSkcm kraliu in V anglcSki vladi ic
videlo svoic ~naivctie zatiralce. Tch 81 ic hotclo
nnebiti. mislctc, da mora priti syoboda, elm SC
porusi Ia jarcm. In ia ga je moglo p%orusiti, je
rcbcliralo.
Danes pa hi moral fili>tcr priznati. ia liud-
stvo Zcdinicnih drzav tudi >edai nj svubodno. in
da lc V enakcm nesvoholncm ~poloiaju tudi liud-
stvo drUgih drzay in narodov. &c pa ie bill boi "a
svobodo opraviccn V pretckloSti. mora biti enako
opraviccn. doklcr nj SvobUla pridobljcna.
Sociali,tiGna Stranka hocc Svobodo in SO boz
jnjc zanio. To trdiio tuii razne drugc Strankc in
organlzaciic. Ali sauna bcscda "boi "a svobodo"
nc pove niccsar in ne olSega niGeSar. Treba jc We
dcti, kaj ie svoboda. kakSna svoboda jc >ploh mo-
COCA in od 6esa ic svoboda odvisna.