Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

"o'0~"nsAo fioue 10 stor1le tek0m vojpe mnO-
80 neumnosti. o tenn ne more biti absolutno no.
benega dvoma, kaiti svoje vojaske "blundet" 10
rsaj Anglia precej odkritosr6no priznala In Re.
dinJenim drzavam jim je Sc nataneno r~azlozila. 20.
to On bi sc Amerika varovala enakfh napak.
Toda vo1aske zmote. zelO drage zmote, Iii nj.
so reiJale lie mnogo denarja, ampak tudi mnogo
n~vi1enla, Mlso bile edine, hi so jih zagresili ia
vexniki. Bio 1e tudi mnOgo p~oliti3nih napak, in
med ~najvesje spada njih taktika napram name.
rasani socialistieni konferenei v Stockholm. An.
sleska, franeoska, italijanska in ameriSka vlada
nastopaJo prot tel konferenci in 10 skusajo pre-
preelti > tenn, da odrekajo sOcialistienim delega.
tom IL svojih dezel potne liste "a Stockholm.
Tukaj nj prostor, da hi obsirno razpravljali o
pravnem vprasanju te xadeve. Gotovo ina ysaka
vlada formalDo pravico, da zadrzuje svojim dr..
Savllanom potne liste, kakor lima pravieo, da Jim
Jlh izdala. TOda take formalnOsti ne povedo ME
druzega, kakor da imajO vse sedanje Wade, mai 50
monarhiene ali republi6anske, avtokrati9ne ali de.
mokraucne, oblast, & katero v veliki meri lahko
omejujejO svObodO svojih drzavljanov IN ds rabi.
10 to oblast lahko Pc svoii wolff. S tenn tudi la.
hko ~ovirajO praviee svojih drzavlianov. Spomi.
n]amo So, kako je ameriska vlada iziavljala, da
mora vsak ameriSi drzavlian imeti pravieo, da po-
tuje "a svoie legalne opravke lahko Pc vsem sve-
tn. To je bio takrat, ko so nekateri priporoGali.
mai sc Amerika vida Nemtiji in prepove Ameri-
,-N l'''' ~ 1ahAi htIah nj I'LL tutSht
submarine torpedirajo, kadar moreio. fe je pra-
vica ameriskesa drzavliana, da potuje po vsem
svetu, kamor ho6e, tedaj mora imeti tug pravi.
co, da pOtuje v Stockholm.
Ma Ia naein stoji torej praviea proti pravici.
Draavl jan ina pravicoe da potuje po svetu; VIA
da ina pravico, da mu odreee potni list. Adyo.
kati imaio pa lepo priliko, da Sc ~prepiraio O pra.
vieah. da jim r~azlagajo in da cepiio dlake.
Toda zavezniSke Wade ne odrekajo social
stom pOtnih listOv liz iuridi6nih, temvee IL polite.
nth razlogov. Najjasneje Sc je TO pokazalo v An
gfji, kjer je nastala zaradi stockholmske konfc.
renee kriza v kabinetu in ie Henderson ~izstopil
u ministrStva, cato ker je priporoGal, mai poslie
delavska stranka delegate ma konferenco.
& Zdi Sc aploh, da ie Anglia tista, kateri slede
oStale zavezniSke Wade V tel zadevi. |
Ace je stvar posledica p~olitisnih razloeov,
tedai nastane vprasanje, ali ie nastopanie zayez.
piskih vlad pametno ali ne. Pricakovati ne more
mo, ola Sc hodo Wade, Xxi MISC soeialisticne, posta-
vile M nase staGSae in presojale stoekholmsko
konferenco 2 nasimi argument. Lahko pa vprasa-
mo, fe je z njihovega staliSGa pametno, da Sc u
pirajo mednarodnemu socialistienemu zborova-
nju; seveda n,oramo pri tenn welt IA njillovo sta
fsee 10, kar so same tako oznaGevale.
Use zavezniske Wade trdijo, da Sc boiuie;o
"a delnokracii0. Seveda mas ne more nihce prisi-
hti. da bi 10 ma slepo v~erjeli. Dejali smo veGkras,
TIA le ma stram zaveZn1kov wee demOkracije, ka-
kor ma strani centralnih sill. Toda $ tenn nikakor
ne refemo. da je vse demokratieno, kar Re zavez.
niSko.
=, Ampak &c Sc toliko govori o demokraciji, &c
Sc cello "a vojni ell o~znaGuje demokraeija ,tedsj
hi sc &c morale patti ma to. da Sc ne delajo raw
no. 8 tie strani smrtni grehi roper demokraeijo
samO.
Odrekanje potnih listov "a stockholmsko kon,
ference je vsekakor nedemokratieno. 2 nobeni-
mi izsovori i'll z nobenimi sofizhi Sc to ne more
sprav1ti $ sveta. Citali smo -azne argumente, XII so
Fh Wade navajale, ola hi podkrepile svoje obo.
t~syljanje oziroma svojo prepoved. toda ne eden
nj dovolj mo6an. ola bi mogel izbisati nedemo-
kratisni Ma6aj vladimir ovir.
Navidezno naimoGnejsi razlog roper udelez-