Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
DOpfSi.
Glencoe, Ohio.

HN'Su ootidiiStiNitBd hluDd SltN.
= Alojzij Brio je sci ma potovanje
V Pennsylvania, da obiSGe on
dotne sodruge in rojake, da po-
bere narocnino IA ''Proletarca"
in da mu pridobi kaj novih ma
rocnikov. Kadar Sc vrne, obiSGe
rojake pc vzhodni Ohio.
Alojzij Bric je vnet in zanesljiv
sodrug. Prosimo torej rojake in
sodruge, da hi mw sli ma roko. L.
pamo. da DO incl dober uspeh i'm
da pridobi Proletarcu mnogo no.
viii naroGnikov.
Nikomur he more biti neznano.
da je d~anasnji svet V neizmerno
kriticnem polozaiu. &c he We clio.
vek mic ~druzega, mu je vsaj toll
ko znano, da jc v Evropi strasna
vOjna N da zuga enaka posast
tudi Ameriki. Ampak mnogo Jill
je, Iii prav mic ne vedo, zakaj Sc
godi vse to, kakSne posledice ina
to IN delavsko ljudstvo in kako
hi Sc mogel delavski razred libra.
nit strasnih udarcev, Xxi mu zu-
gajo. cato nj dovoli. Ola eta de.
lavski clovek same povesti in no.
vice; pray sedaj ie treba citati
poucne, pojasnujoce Glanke, ka.
krSne prinasa PrOletarec.
Il obzalovanjem je treba reel,
da je med ameriskimi Slovenci
vse premalo zanimanja IN tisto,
kar hi Jill morale najbolj zanima-
ii. &c pride v nekaterih naselbi.
nah vcasi govor ma socialism in
ma politicna v~praSanja, sc skoraj
gotOvo najde kateri med mimi, Xxi
nitro zabrusi Sal nj vse skupaj
mic! Pustimo tOspri miru, pa GO
vorimo rajsi kaj druzega, kaj o
puncah. Pa pijmo enega!" In ko-
likokrat Sc pricne tedaj res pi-
jancevanje, pri katerem sc izleae
prepir, IL tega nastane pretep, in
pOtem so vrazje poSledice.
Nekateri rojaki odgovariajo,
&c Jill vabiS, da 81 naroGe "Prole-
%tarca' ga ne razumem.' Ma.
vadno SO pa to tisti, Xxi najves
govore in Sc bahajo, da so videli
&c YES svet in Sc delajO, da vedo
vse do pike, KAY, kako in zakaj
je ma svetu. Guido pre6udno! Ia
ko SO pametni in uceni, pa ravno
oni ne razumejo "Proletarca!"
Mi nayadni delavci, Xxi Sc ME ne
bahama, kakor da smo professor
il i'll So Sc vedno radi kaj. nauci-
mo, ga pa razumemo. In ia skriv-
most nj velika. RaZumemo ga, ker
ga re dolgo citamo, in kadar ga
dobimo. ga he vrzemo v kot, am
pax ga preGitamo.
Kadar slisi clovek prvic V ziv-
ljenju besedo PRECEDENT, tudi
ne We, kaj je to. Ne We, kaj je or.
ganizacija, kaj je kongres, kaj ie
p%osianec, kaj je iniciativa, kaj JIG
socialism, kaj je unija. Ali maj
cato pravi: me razumem tega.
Me ne briga''? Mora tie brigati.
ker sc tebe tiGe. Vzemi torcj list
V roke, pa ne bodi kakOr otrok.
Citaj ga parkrat, pa hos razumel.
lmeli smo slabe sole, pa clovek
vcasi niti slovenske besede M raz-
ume takoj. Kdor pa he DO zaradi
tega 6ital, ostane neveden.
Nekje V svetem pismu je zapi-
sano, da ne zivi clovek lie cd jedi
in place, ampak tudi cd dobre
besede. In dobrih bescd prinasa
"Proletarec" ObilO; cato je ire
ba, Ola ga citamo.
Ako hi vsi slovenski delavei v
Ameriki citali "Proletarca" in
"Prosyeto'', sem prepriean, da bl
kmalu med slOvenskim narodom
izginilo pijancevanje. sovraStvo
in pretepi. Kdor ga eta, spozna'
da ina zivljenje drugacno vred.
most in da ga je greh zapravljatl
z zganiem in tepezem. IRA, Xxi 20
prebavis = citanjem 'Proletarca
ii da wee uzitka, kakor pet ur PR
bari. In ne zapusti ii 'macka
Slovcnski duhovniki V AmerlKl
citajo vsi ''Pr0letarca' zakaJ gu
ne bi slovenski delavci? Sal je pi-
san Ia delavce.