Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
krOnicna n~adprodukcija.

produkcije nastavlja Sc j vedno wee in wee ovir,
postaja il vedno boil nemogo6e, Ola hi popol-
mona razvila svoje produktivne moGi Dobe Cos
podarSkega razcvita poStajajo vednO krajSe, do
be kriz pa vedno daljSe, 2Lasti V starih industri-
jalnih drzavah, kakor sta Anglia i'm Franciia. De
2ele, V katerih Sc Sc lie kapitalistiGni proizvajal-
hi naGin razcvita, morejo imeti sc dalise dobe
prosperitete. Poleg njih so pa re kapitalisticno
mlade dezele, Xxi imajo pa re kratke dobe racvitG
in Dodge dobe kriZ, kakor Avstrija in Russia.
Radi tega raste mnostvo proizvaialnih sred
stev, Xxi sc bodisi ne dovolj, bodiSi Gisto ME ne H.
kOristiio, mnOStvo bogaStev, Xxi mic ne koristijo,
mnoStvo delavnih moGi, Xxi oStaneio, ne da hi Sc
izrabile. Tenn hi pristevati lie trum breZpoSelnih,
ampak tudi vse one brezsterilne in Sc vedno Sc
mnozete paraZite ma teles udruzbe, XII poSkuSaju,
ker ne morejo biti produktivno delavmi, bedmo
Zivotariti ma najrazlicnejSe, GeSto ia take naGi-
ne, XII so povsem odveG. XII pa Gesto zahtevajo pray
veliko truda, to SO: Mali posredovalni trgovci,
goSnlniCarjl, agentJe, poSredovalci; k TEN spada
dalJe Sc celia OgrOmna mnOiica clanov tvz. lum-
pen proletariata najrazliInejSih Stcpini tako Wis
il i'll nizji S%lumaGi, %zloGinci, kot obrt ~izvrSena
prostituciia $ svojimi zvodniki in drugimi po-
dobnimi ekSiStencami; dale Spadajo k tenn Ste
wine Gete onih, Xxi 81 Jill poScduioGi vdinjajo V
svoie oSebne sluzbe, konGno ycliko mnoStvo vo.
jakOv. \epreStano naraSCanje armad V Zadnjih
dvaIsetih letih hi bilo komaj mogoGc brez mad
produkcije, XII ie dovolila industriji, da Sc ie cd
rekla tolikemu S,evilu delovnih moGi.
kapitaliStitna druZba Sc zaGcnja dusiti V last
mem preobilju; poStaia vedno mani mozna, da hi
vzdrzala polno razvitje produktivnih moCi, kate
re ie uStvarila. Nedno zee produktivnih moGi mo-
ra lezati ncrablienih, vcdmo wee produktov ne
upotrebljenih dc ne hi bio tcga, pa hi So vse k
Vragu.
kapitalNtitni proizvajaini naGin, nadomeSti-
tev proizvajanja Y maIem : kapitaliSticnim vclc-
IApAIy NaI nn tA,,- hmm. 1.,
zdruzena kot zaSebna last Y nekaj malo rokah. Gi-
gar delavci so brczpoScStni prolctarci, la kapita-
liNticni proizvaialni naGin ic bill SrcdStvo, da ic
neskonCno razSiril Skrajmo omcjeno produktivno
SlIo della, III ic bila laStna rokodclStvu in kmetiS-
kcmu poljedelstvu. To pa jc bila electromagnetic
vinska ualoga kapitaliSticnega razrcda. IzvrSil 10
je 5 tenn, da jc oblozil razlaSGeme in izkoriScanc
ljudske mnozice Z groznimi bolecinami, ali izvr-
sll 10 jc. Tia naloga je bila pray tako svetovna
potreba kot ODE podlagi, IL katerih je izSla, nam
rec Blagovno proizvajanje in Z MIN tesno spo-
jeno zaSebno lastniStvo proizvajalnih sredstev in
proizvodov.
Ali &c je bio to in ODE niegovi podlagi Ego
dovinsko p%otrebno, nj zdai wee ~potrebno. Opra-
villa kapitahStlcncga ra2rcda izvrSujejo vedno
boj plaGani uradniki, veliko mnoStvo kapitalistov
ina lie Sc %nalogo, da p%otroSi, kar drugi izdelajo;
kapitalist je postal pravtako odvec, kot je bill few
dalmi gospod pred sto lett.
la, Sc wee. kakor je bilo fevdalno plemStvo
V osemnaStem S~to1etju, tako je danes kapitali-
stlcnl razred &c zapreka dalinemn ~razvoin. Ia
Sebno l%astnistvo proizvajalnih sredStev je re
zdarnal prenehalo Zagotavliati vsakemu produ-
centu last ~njegoyih proizyodov in proStost. Iitro
re ladra k temu, da DO TO last in to prosto st cd
pravlla IA ySe prebivalStvo kapitalisticnih marc
dov; IL tcmelia druzbb postaia vedno boil sred-
Stvo, s katerim Sc u~nicujejo vsi temelji druzbe.
In IL Srcdstva, XII je vSpodbujalo druzbo, Ola kar
najhitrejc razviie svoje produktivne moti, sc
jc izpremenilo V SredStvo, Iii sill druabo vedno
boil k temu, ola trait in puSca V nemar svoje pro-
duktivne mOci.
Take %izpremeni zasebna last proizvajalnih
SredStev SvOjc prvotno hiStvo V porolno naSprot-
Je ne lie "a producente malih podjetij. ampak IN
VISA druzbO. IL moci, Xxi je vodila druzabni raz-
VOL, postane povod, da druzba propade, da bank
rotira.
Danes Sc he vpraSa wee, ali maj Sc hoGe, da
Sc zasebna last proizvajalnih srCdslev vzdrzi ali
ne. Men propad ie gotov. NpraSa Sc lie: Ali mai
potegne tudi druabo : scboj V propad. ali mai Sc
druzba otrese tega pogubnega b%remena. da more
svobodno in narovo okrepGana It'll dale po poti.
katero il predpiSujejo zakoni razvoia.