Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

rod kot krvizeljnO, gOspOdOvalnO in pc svetOvnem
gOspodstvu streme6e pleme. Da porazi vsak dvom,
pOstavlja nemsko socialno demokracijo ma oder,
pa kriGi:"
"Poglei 10! To, kar je bilo po vasem mne-
nju v nemSkem narodu demokraticnega ie cd
nekdai prav tako imperialistiGno kakor kajzcr
sam. Nemec je Nemec; tudi ce je socialist, je V
dust militarist, imperialist in kaizerjevec."
Professionals Wilson je dejal, da sc bojuje A.
merika "a demOkraeijo.
Ce bi dr.. GoriGar incl pray, hi bila Wilsono-
va zahteva nemogoea, ali pa bi sc morala vOjna
voditi takO dolgo, dokler ne bi bill YES nemski
narOd iztrebijen To pa spada precej med nemoz-
nosti kajti dr.. Goricar menda We, koliko je men,
skega naroda v Evropi in DO razumel ,da hi sc
svet izkrvavel, preden hi bila TAXA mnozina or
ganiziranih in oborozenih ljudi ~uniccna.
Ampak predsednik Wilson je re takrat, ko
Je kongresu priporocal, maj izrece, da je vojno
stanje med Nemcijo in Zedinjenimi driavami, de-
jail, da sc bojuje Amerika z nemSko Waldo, ne
pa 2 nemSkim ljudstvom.
Pi vsem TEN pravi Wilson, ola Sc bOjuje A.
merika "a demokracijo.
Prezident in vsi tisti, XII enako govore. mo-
rajo torej biti prepricani, da so tudi v NemGi-
j tia "a demokraciio. (Mi sc namenoma he po-
zivamo tukaj ia sOcialiste, da nam ne DO dr.. Go
ricar Otital pristranosti). Zmaga zaveznikov, ce
bi bila dovolj pOpolna, bi lahkO izsilila kot mi
rovni pogoj, Ola sc odstavijo Hohenzollerni Am
pax to ne bi vpeljalo in vzdrzalo demokraciie V
Nemtiji, &c je v liudstvu ne hi bilo.
&c pa verjamemo V moznost demokraticme
Europe, sc moramo vpraSati: Ma koga Sc more
v NemGiji naslanjati demokracija.
Ma junkerje ne, ma Kruppa in MENU emake
ne, ma Hindenburga in Ludendorffa ne. Ma koga
toreje
Mi pravimo: Ma zavedni del delavstva, XII .je
socialstiGen in XII BIO po izkusnjah sedanje voine
mOgOcnO pomnozen.
DIR. Goritar pravi Ma nikogar ne.
Cemu sc torei pc Goricerjevem mneniu vodi
'vRsTE s~oCIALIZMA.'
VrniIno Sc nekoliko nazaj, da spoznamo, ka-
ko l~uknjasto je znanje in kako plitva lie VISA
sodba drja GOricarja o sOcializmu sploh. $ DO.
nosno gestO histOrienega raziskovalca nastopa,
razkriva pa Ignorance ~kaksnega vsakdanjega du-
~najskegs krscanskega socialca, XII We O socializmu
pribhzno tOiiko, da "hocejo rdeckarji vse deliti."
DIR. Goricar filozofira o "treh vrstah soci.
alizma, XII so Sc pc njegovem pripovedovaniu
"tekom dobe, Xxi ie bila pred francosko-p ruskn
voJno,' borile "a "nadvlado."
To Je vse zelO tocnc pOvedano! "N dobi, XII
Je bila pred francoskO- prusko vojno' HIM,
" kdaj sc je zaccla ia doba? Ali .misli dr.. Gori-
car ma dobo, XII ie sledila ustanovitvi prve Inter.
macdonald. ali IA dobo ~priprav. ali ma Sc pref
srJo, ali ma vse skupai7
C"Jmo, MAJ hdm We mas ucell1 aNtOr pOvpda-
Ii o TEN.
'Tedal SO sc borile tako nam pripoveduie
v Evropi "a nadvlado tri vrste socializma.
Prva vista je bill francoski kolektitizem. ko-
Jega najodlitnejsi zastopnik je bill Proudhon.
Druga vista je bila nemSka socialna demo.
KraclJa, katero je vstanovil Marx in. tretja je bill
ruskl kOmunizem, anarhizem in nihilizem. Xxi "a
Je u~veiJavll Bakunin, prime Krapotkin i'm druyi.
Tekom tie dobe je nadvladovala francoska j.
deJa. NemSka je sledila in ruska je ostala dalec
zadei.
Ii napOvedjo francosko-p ruske vojne jc sto-
PHO to tekmOvanje med francoskimi in nemskimi
Socialist V svoi zadnii Stadij. FRANCESCA kolekti.
vizem bi 81 bill Ohranil nadvlado med nemskimi ,c-
oriJaml o socialnih r%eformah, ce hi ne porazila
frusiJa francOskih aImad."
ToreJ "francoski kOlek,icizem' in mega mai
odlocnejsi zastOpnik ProudhOn!
+. >. PrOudhOn je doslej vedno veIjaI IN q.
mega lzmed OcetOv anarhizma. Niegova lcta
lo4O. izdana kniiga Quest ce que la Propriet6'
'kaJ Je lastnina>, V kateri imenuie lastnino sploh
tatyinO, je sluzila anarhistom IA evangelij. 81.
stem, Xxi ga razlaga v drugi kniigi "SystGme des
contradictions Economiques" (Sistem gospodar.
skin protislovij ie anarhicen.
har Je bio propaganda na pOdlayi Proudho.
move fiiozofije. nj nikdar mic ~zalegla, zlasti pa nj
ste'a toiIko, ola hi sc Proudhonova teorija mogla
lmenovati "francoski sOcializem." &c hi ze hotel
ma vsak nacin konstatirati posebno "vrsto fran.
'oskeeo soclalizma, hi moral seGi nazaj v dobo
utoplstov Saint SimOna ali Fouriera lahko bi sc
naslanjal ma Babeuta: lahko hi govoril O Blan.
qnlJu IN blankizmu; lahkO bi nastel imena Louis