Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

porthe uelaVce, DOde V NOJnlh caSlh naJDOl)e re-
sile te probleme,
7. Da Sc Spoznajo vsi interest mezdnih de-
lavcev, maj ina organizirano delavstvo zastop-
stvo V zborih, XII doloGajo in izvrSujejo politiko
"a nacionalno obrambo.
Pod tenn pOgoji Sc 0bvezuje organiZirano de-
lavstvo brez %pridrzka, ia nastopi V vOjni in v mi
RI, V sill in viharju "a syobodo, IA ohranitev insti-
tucij in idealov naSe republike."
Pogoji COR, pogoii dol - A. +. of h.. mama
MIA svoje Sodelovanje V s~lutaju vojne. To je
prvo; pogoji so Sele drugo.
Najvetie razotaranje prineso ii sklepi goto-
va tistiul, XII so smatrali re IA nedvomno, Ola raz-
glasi a. +. of l.. ''generalni straik", ako izbruh-
ne voJna. Sc danes ne vemo, odkod jim je priSla
la ideja; ampak bilo je res takih dobrijanov, XII
So IA trdno vcrjeli V razglaSitev takega general
mega Strajka
s tenn torej nj mic. Steer Sc pa ysem sklcpCm
conference nj poSebno tudi;i. &c ne bi bil0 crno
ma belem, hi bilo pat telko vorjeti, Ola ponuja A.
r. of l.. svojc Sluzbe V Slucaju vSake vojnc. Da
Jih ma odreka IA slutaj vSake vojne, mas ne prese-
neGa. Tako ravnajo lie Tolstojanci. Kajti povrSna,
~piSkava, zlagana je fraza, da je "vOjna enaka
v%oini.' Med vOjno in vojno je lahko velika raz-
ika. Cd vojne in njenega izida je delavstvo lah-
kO tako prizadeto, da hi ravnalo samo proti svo-
JIM lntereSOm, Gee hi OStalO paSivno. &c bi n. Or.
blla neVarnoSt, da hl SO res mogla miciti republi-
ka ' Ameriki, ia hi sc tukaj vpeljale kajzerske,
carSke ali japonske inStitucije, Ge hi moglo de-
lavstvo izgubiti volilno pravico, tiskovno, zboro-
valno in zdruzevalno svobodo, tedaj bi mogel lie
nOrec ali pa Slepar reel, da je to "a d~elavstvo
vSeeno. kakor je delavstvo opraviGeno osvajati
take pravice, tako je opraviGeno, da Jill brani; in
ce preti nevarnost cd zunaj, tedaj ie opraviceno,
da jh brani napram zunaj.
Ampak vojna in vojna je razlika. V TEN OH
ru greSe vsi, Xxi metejo ve vojne V EN- kos: tisti,
kl so pripravljeni iii V vsako vojno, in tisti, XII
tuliJo, da nikdar ne puSke V roko.
pelavStvo mora reklamirati pravico, da samo
pre>odl, kal pomeni zanj in "a njegove interese
vOjna, ne "voina sploh", ampak tista vojna, "a
katero gre takrat, kadar ina odlocati.
Seveda j. vedno veliko vpraSanje, koliko DO
delavStvo 4 reklamiranjem tie pravice doseglo.
Dokler ina kapitalisticni razred %politiGno moe v
svojih rokah, je po navadni logiki precej verjet-
no, ola Sc DO vrsilo tisto, kar ho6e kapitalistieni
razred. Zlasti pa v dezeli z demokraticnim insti-
%tucijami. kajti tukaj je deiavski razred sam iz-
rocll p%oltlcno moe kapitalisticnemu, i'm V TEN lie
re skoraj VISA garaneije, da Sc tudi podvrze temu,
kar sklene vladajoci razred. &c pa ne hi incl We
like wolfe, da Sc podvrze, porabi vladajoci razred
tista prisilna sredstva, XII mu jih je tudi delavski
razred izrocil. In v%e6alimani ostanejo protest.
tedaj teorija.
Delavski razred hi lahko ne lie razpravljal.
ampak tudi odloGal o vojni in miru, &c bi incl $
pollllcHO mOcJo tudl ROntr0lO mad OOOrOZenO SllO;
ia bi bila V TAKEN s%luGaju cello ~vaznejSa cd sede-
zev V %parlamentu.
Toda ce re delavstvo razpravlja o svojem sta.
llScu, tedaJ je to kapitulacija pred vladajocim
rzaredom, ce dale svoj0 moe vladi "a vsak slucai
ma razpOlago.
konferenca je ustanOvila pogoje "a to. We
cinoma so cisto cedni kar bi jim bilo prigovoriti,
Je to, ia so deloma premalo jasni, V splosnem pa
premalo obsezni in premalo radikalni. Ampak
tega Sc Je konferenca menda tudi zavedala, da
sklepa nekaj, ker morda obvelja, morda pa tudi
ne, ker bo to, ce pride res do vojne, odvisno mai
wee cd Wade. %kOngresa in vojne uprave. A ce
smlatra organizacija "a umestno, da izreka svoje
pogoJe, cetudi Ostanejo lahko lie teorija, bi bilo
pray tako umestno, Ola hi pridrzala delavstvu sod
bo tndi a vOjni sami, cetudi nj de~lavstvo tisti fax
tor, XII napOveduje vojnO.
Vlada DO z uspehom conference menda zado-
volJna. In ma znanje vzeti jh je treba vsekakor
IN racl1atl Z mimi. GotOvO ne BIO ve 6lanstyo or
ganlzaclJ ~soglasalo Z mimi. Ampak &c Sc ho6emo
obvarovatl samOprevare, mOramO smatrati "a ver-
Jetno, ola Jill vecina Glanstva odobri.
Vladi pa TO popolnOma zadostuje. Sklicuie
Sc sedaj pri svojem nadaljnem postopanju lahko
ma soglaSanje organiziranega delavstva, in v TEN
INA moralno oporo. Ia prakticnO stran bo pa re
skrbela nJena eksekutivna sila.