davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

RIBBON SALE-Large1 lot of rib
bons at and below cost this week at
IOflin's.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

TO LOAN = Trust money at 6 per
cent On farm or city property. Citi-
Zens Real Estate and Insurance Co
High Point, N G. Phone 384. d14
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

We know how to execute any and
all kinds of printing in shortest time
possible. A trial will convince you.
STANLEY PRINTING HOUSE. Phone
275.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

TOYS for the little folks from Sc up
at Brewers.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20
Nation Drug Co. High Point, N. C

WANTED-A Jews mall farms. See
us. Citizens Real Estate and In
surance Co., High Point, NC. Phone
1874. d14
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

WANTED-Students to learn
Bookkeeping, Shorthand, 6 lessons
6 rules), Civil Service. Position.
Guaranteed $50 to- $75 per month
Scholarship sold on credit. Lessons
heard any hour. Phone 4132. Ed
wards Business College. If
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

FOR SALE-Good pear-old horse.
Can be bought right See The Re-
view.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

MILLINERY SALE-All trimmed
velvet and velour hats at and be-
low cost at Lofin s this week.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

FOR SALE-Two incubators, one
large bone grinder, pen of Black
Minorca hens. Apply Review of
fee. n22-tf
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

DOLLS-The unbreakable wooden
dolls, best made, at Brewers.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

WALTON Shoes for children, wear
like iron, at Brewers.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

PISTOLS that need no caps, at
| Brewers.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

WANTED Your suits to press
and clean regularly at Thacker's.
First-ctass work at reasonable prices.
The review. [volume] (High Point, N.C.) 1908-19??, 1917-12-20

EAT at Wagners Cafe and be happy
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
STEW. (No.) SIS.
AVstrijski parliament OdqOd en-.

70 kratkem zasedanju, XII nj pokazalo ME
druzega, kakor da vlada Avstriji enaka neslo-
ga kakor pred vojno, lie Sc do najviSje stopnje
poOstrena, je avstrijsk parliament odgodil ma
nedolocen cas-. TakO pravi vsaj poroGilo Boil
pravilno b bio reel, da je bill odgoden, ker nj
mogla vlada MIN izhajati.
Pred 10 Odgoditvjo je dial sc ministrski
predsedmk Won Seydler govoranco cd sebe, li
vnovic potrjuje, da je oficielna Avstrija popol-
noma nespOsobna, da bi kaj nautila Seydler-
jev govor je bill talk, kakor da vlada moz V
Sehmerlingovi, Taaffeievi ali pa Wmdischgraetz-
owl dCbi, ne pa leta 1917.
Najprej je Seydler govoril o ''nerazrusnem
edinstvu med Avstrjo in njenimi zaveznicami
Da je TEN razveselil avStriske narode tega nj
kakor ne verjamemo, ker ne pomenijo tie besede
ME druZega, kakOr da oStane AvStrija voini
dokler bo tako hOtela NemGija. IL stevilnih izjav
parlamentarnih strank, izvzemSi nemSke nacona-
liste, je ho pa jasnO spoznati, da so vse do grla
site voine Nemcjo
Potem je Won Seydler nastopil posebno i
menitno hnavS6no. Dejal je namreG: ''Parla-
ment della IA dosego eliza. katerega Sc bojuje
Avstrija, neprodajno, posve6eno pravico av-
strijskih narodov, da dolotaio sami Ease svojo
nOtranjO usodo.'
= temi beSedami je Seydler dokazal, da bi
kar Sc tiee hinavScine, lahko konkuriral s samim
Stuerghkom. Ma vsak nacn ie to popOlnoma no.
vo razlaganJe avSrijskega vojSkovanja.
Zanimiva drzava, Xxi spozna Sele po treh letih
vojne, zakaj sc pravzaprav vojskuje
Dunajski minister je izbral za-svoj govor tax
cas-, ko mu nj mogel nhce wee odgovarjati Steer
bi Sc mu bilo lahko postreglo nekaterimi pray
zanmivi i'm: ypraSanji.
Ma primer: Zakaj avstrjske Wade yes cas-
rdile, da ie bila vOjna nezogibna zaradi saraiev-
skega atentata?
&c sc bojuje Avsrija "a pravco svojh naro-
dov, da sami odlocuieio svoji usodi, zakaj je
teaaj ala vojno' TIE pravice nj iema avstrij-
skim narodom nihee cd zunaj ;pai pa jim jo je
jemaa - Avstrija sama.
Toda mi ne bi Seydleria tako vprasevali We.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
JUGosLov. socIALIsTIcNE zvEzE.
CHICAGO, ILL.,, DNE "a. JULIA, (JULY) 1917.

besed, ki iih vsakdO lahko razagal pO svoje -
ce hoce, Ia Obljubo, ce hoce, vabo, ce hoce, pa
tudi IA hcemerstvo. Dejal je, da bill vs pref
snji poizkusi "a dosego enakih pravih vseh naro.
dov brezispesn iii da je to vzrOk nOtranjih tc
zav, XII povzroeajo na videz, kakor da je AvStrija
bOna.
TEN hi poponoma soglasali Seydlerjem
Vsi poizkusi bill brezuspesni, ampak Seydler
Je pozabil povedati, da so bile te brezuspesnosti
naJvec krive Wade. Notranje tezave povzroGajo
mnenJe, ola Je Avstrija bOlna Zopet je pa poZabil
povedat da je to mnenje trdno utemejeDo.
Ampak nadaljeval je
Problem je ia, da izvedeio reforme, Xxi
omogocijo da bodo narodnost harmonGno
skupaJ zivele. Treba je podati dokaz, da nj Av-
striJi zatiranih narodov in da ie vSakemu narodu
zagotGrlJena pravica samOvlade. Tedaj tudi ne
bodo imee sovrazne dezee wee pyetveze, da Sc
wesavalo avStrijske zadeve.'
Poznamo optimisticna ljudi, XII Sc bodo ma
slaJali oh teh besedah. Smatra jim bodo "a pr-
znanJe, ola je Avsriia naposled spoznala svoie
stare napake in da jih ho6e sedaj popraviti ma
rOdno avtonomijo
MI sc ne pristevamo tako ahkovernim ljudcGl.
OdpuStili bi Sc Seyderju, te govori o dokazh da
Avstrii nj zatiranih narodov To hi namrec 4
dobro .ojo lahko razlagali tako, da bo ia dokaz
podan, kad,r bodo narodi avtonOmn
Toda kako vienna to ;Seydler govori o re-
formah, XII bi sc lahko smatrae "a avtonomjo
0benem pa - posja parliament dor,iov. Kdo mai
r1de!a reforme' kd| mai sk!epa njihf Kdo mai
JIM da roStavno moc9
Seveda ie res, da he hi imee ,uje dezee pre-
tveLe IA vtikanjc a,strijske razmere Ge hi ma
roi Avstrji uzivali pravice. III Jim greCo To
smo starr domovini tisockrat prav Nihce 81
ne bi zeel IL Avstrije ce hi njej bolje zive ka-
kor sOsedi. Pa vendar so bill vsi avstrijski naro
di, ne nvzemsi Nemcev, iredentsticni
Narodno vprasanje je bilo specifcno avstrij
sko vprasanje. prvi vrsti bi bila morala TO re-
sIti zmislu praviGnosti Potem pa hi bila morala
napeti vse strune da hi bila postala bolj demo-
kraticna in bolj socalna cd vseh svojh sosedov
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

Nellko vec ladiJskega prostora je b..O uniccnega,
nego Je bilo po naSi cenitvi potrebro.
'GOspodarsko zivjenje Anglije, kakor tud
memo vOjskOvanje prhaja vsled nasih submarin',
cd meseca do meseca vecjo nevarrOSt, tako da
bo Anglia kmalu prisiljena skeniti mir. Brez
sakega strahu smo opazova Optimsticno raz-
polozenje dezelan entente, ko je Amerika vso
pa vOjnO. Treba je lie navadne raGunske me-
tOde, da spOZnamo, koliko ladjncga prostora b
bilo Zedinjenim drzavam treba, da bi mogle vreti
svOjo armada il Amerike Evropo in koliko la
,ijske tonaze je treba, da b Sc TAXA armada pre-
lvea in da bi bila opremljena vsen kar Lotre-
buJe. Francija in Anglia morea le komaj pre-
AvlJat svoji lastn armadi, ce noce:a svOje gOSpo-
darsko zivljenje ugrozati Sc boJ kakor d:slej.
''Mi bono svojimi Subma rinkami Sc nadal;e
obvladali polozaj. To je nase Gvrsto prepricanje
in to trdnO zagothovilo lahko dame. Mi in naSi "a
vezniki torej lahko gledamO mirno in cuom po-
polne varnost bOdocnOst.
NajkoGljivejse vprasarie, XII nam tezi srca
Je; kako dolgo bo sc trai iala vojLa To vrraSanje
Je danes gavna tocka nasih posvetovanj, Mem
eliza III hotela voj jne, nj sopila vanjo zaradi pod
jarmi!enja in zato ie "a podiarnlienic ne bo vo-
dla en- dan, kadar bo mogla sillenltl casten
mir.
''Nemci so pripravlieni kot zaagovalci skle-
ntl mir, kOt zmagovalci, XII dOseg svoi cilj in
d"k2zali, da so nepremagllvi.
Eden nasih mirovnih pogoiev je nedotak
lJivost nemSkega ozemlja. Pogaianie o mru sc
ne more pricet nasmi sovrazniki dokler vztra-
jajo ma odstOpaniu nemskega ozemlia.
Mir mora dajati podago "a trajno pomir
jenje narodov. Kakor je Vasi resoluciji IRE
teno mora zabranti narodom, da bi bill 60
Spodarskim blokadami vrzeni novo sovraSlvo
in dajati mora garancijo, da Sc vojna zveza nasih
sovraznikov ne izpremeni gospodarsko napada.
10 zvezO 2Oper mas.
'''Ti ciji Sc ahko dosezejo mejah Vase re-
solucije, kakor jo razumem JAZZ Miru pa ne mo-
reno mi wee ponudti. Enkrat sno loialno ponu
dill svojo roko, pa nismo dobili odgovora Toda
ker sogasa YES nemski narod, VISA armada in ME
nj voditelj to zjavo misli vlada, da bono la
hko casino in mimo posluSali, kaj imaio
nasi sovrazniki reel, ako odreko svoicmu osvo-
Jevalnemu in podjarml ievalnemu pozeIeniu. Do
tega casa pa moramo mrno in potrpezjivo vztra-
jati''
Ma nekaterh meStih so kancearieve besede
izzvale burne "Hoch '-kce
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
LETo (voL.) XII.

To hi bHa vez, XII bi ba drzala vse njene narode
skupaj in Xxi ne bi dala pretrgati. Obenem pa
bi bia Avstrja TEN postale gonilna sila "a vso
Evropo in mogocen faktor svetovnega napredka
Ali prav tega Avstrija nj notea in cato so
prsli narodi naposled do usOdepOlnega vpraSa-
MIA Ali narodi zaradi draw ma svetu, ali drza-
We zaradi narodov? In odgovorili so, da Sc morajo
oblike, XII ne ustrezaJo pOtrebam, ampak jih owl
rajo, rabbit.
kad Sc tice vtikanj "sovraznih" dezel av-
srijske razmere, je Seydler rabil pray neprevid-
no besedo. NihGe namrec nj tolko vtika v av-
strijske razmere, kokOr Nem.Ia. i'm prav ia je
- zaveznica In zvezo MO hOce Seydler vzdr-
zati "a vsako ceno. TIA zveza pa nj mic druzega,
kakor nemSka komanda, in dokler Ia obstaja lie
iiuzomo govoriti narOdn avtOnomii Avstriji.
Nj Sc pa cudti, da govor Seydler TAKEN
tonu, ko sc povzpenja Sc mnogo visje visave.
Sal govori miru XII ga hoce zvoievati Avstrija
IN XII maj odpravi vse vzroke vOjn sveta
Ne vemo, ce ina Seyder mnogo pojma
vzrokih vojne. Vemo pa, da ne bo vojna nevar-
most odstranjena, dokler obstoii konkurenGni in
dustrijski in trgOvski sistem.
Ali sc bojuje Avstrija to, da ga odpravi?
To bi pomeno, da sc bojuje "a socializem A 6e
hi TO bilo res, bi bilo neodpustno, da ne pove mi
nHtrski predsednik tega kar naravnost. Sal bi BIZ
la To skoraj tako veka rec kakor ruska revolu-
ella. Tist hip hi mela Avstriia prijateljstvo Ru-
size in do miru ne hi bilo wee sto korakov
III ne. Seyder mi postal socialist Seydler
hoce, da vztraia Avstriia do konca ma strani
Nemcije, kjer je pravkar zmagala reakciia Sey.
der govori o trajnem miru in zvezi narodov,
ker je TO pOstalO moderno, odkar je Wilson IRE
kel te besede &c hi ga kdO vprasa kako Sc mo-
re hapravitl podlaga "a zvezo narOdov, b ObStal
odprtmi ustmi in ne hi znal kaj povedati
Da ie Seydler govoril tudi ljubezni do di-
nastiie Xxi baje veze avstriiske narode, je od-
wee omenjati To je navadni zakljucek vsakega
avstrijskega ministrskega predsednika A po tenn
ocvirku Sc lahko presod koliko so vredni njego.
vi 5ganci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

mo namrec, da njegove mis drugaGne kakor
zvene njegove besede Ma naivnega cloveka ma.
pravilo vtisk, kakor da gre res "a to- da more
vsak avstrijsk narod odocati o svoj usodi
Tega pa Seydler he misli. Njegove besede pome-
nijo lie, da hoce Avstrija samo komandirat Sc
boz. Tako je blo od nekdai, da je avstrijska VIA
da sebe zamenjavala narodi. A Ge sc vzame
stvar tako, tedaj je jasno, da ne przna narodom
pravlce samoodlotevanja ampak narobe: Narod
naJ pleseJo, kakor zviZga avstrijSka vlada.
Tako je vednO bilo In Ge misli Seydler da
hote Avstrija vojno utrditi la polozaj mu rad
verjamemo.
Potem je ministrski govornik nadaljeval:
ia nalOga bo nov kOrak smeri castnega
miru, ki ga hotemo zgradit ma temelju prav6no
Stl, ZmernOStl in Sprave trdna ZdruZitev vseh
civiliziranih narodov in min soglasen odok ,da
sc odpravijo tiste razmere sveta, XII povzroeajo
voJne Vsi hrepenimO po mru. Dotlej smo pa
Odlocni, da vZtrajamo trdnem Sodelovanju med
frOntO in domOvino."
Glej, glej! Avstrja hote zvezo vseh civilizi-
ranih narodov To hi bila pray lepa rec, ako ne
hi vsa zgOdovna Avstrije in Sc zadnje zasedanje
njenega parlamenta nasprotovalo tel trditvi.
Da, Avstrija je imea krasno priliko, da bi
bia svetu podala siko sloznega skupnega zivlje-
MIA razlicnih narodov. Clovek bi bill skoraj mi
sill, da 10 je usoda naaSc postavila sredo Evro-
pc, kakor kvas, in jo ustavila il narodov skorai
vse Europe. Ali kdor govori taken polozaju
Zvez vSeh civiliziranh narodov ia mora Eajprej
pokazati, da zna IL III lastnih na-odov napra-
viii tako zvezo.
Avstrja nj tega storila pred voino, in ne
kaze nlt sedaj take wolfe Vsak poizkus, da hi sc
notranja vpraSanja reSia zmislu avtonomije
narodov, je brutalno poteptana. Taxi resni po-
izkus so bill storjeni cd socialnih demokratov,
vedno Jim je vlada metala polena pod noge.
V sedanjem zasedanju so Ceh Poliak Ru-
SIR .1nO dali l,a,
: kOlikor ie bo,v vladajoeih razmeran mogote
povedati = niti drobtinica Sc nj izvrsila zmi-
slu avtonomije
Edino "a slovo ie dial Seydler poslancem par
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
KRoNPRINC IN JUNKERsTvo.

Toda ce je viljem danes skromnejsi, nego je
bill vcasi, ne velja to "a kronprinca XII je danes
tak kakrsen ie bill njegov oce Sc pred dvajsetimi
lett. Element, katerega kronprinc opira so
pruski junkerji in njegovo mis jenje ie neomajno
avtokraticno. Kajzer morda nj wee tako trdno
preprican neunSki zmag; "a krOnprnca je tax
dvom kratkOmalo nemogOc
Ako vzamemo Sc poStev, da sta bila pri re-
sevanju krize posebno odloclna Hindenburg in
LudendOrff, tedaj ie polozaj TEN dovolj Ozna-
cen. Hindenburg je vOjak, XII sc noee dati pri-
praviti OBJ slavo image; Ludendorff je vodi ia vse-
nemcev, XII sanjajo nemski svetovni vladi
Moz, XII je prisel po wolff teh ljudi ma krmilo
nemske drzavne barke, ne more prihajati oliki-
no vejico. tenn sc tud vienna njegov nastopni
govor.
Po doslih porocilih je dr.. Michaels zopet ka-
kOr pred MIN Bethmann Hollweg trd da je
Nemtija nedolzna ma vojni, XII il ie bila vsiljena
Mobzacja ruske armade pravi - je prisa
Nemcijo da je pograbila meG. NemGija ne hi
niti "a en- dan podaljsala vojne te hi mogla ske.
nist 6asten mir.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
KANCELARJEv GoVoR.

''Kar velja vojno pravi MichaeIis
veja tudi "a naSe orozje zlast "a submarinsko
vOjskovanje, katero nam je Anglia vsilila svojo
nezakonitO blOkado NaSe slabo upanje, da ma
pravi Amerika celu nevralnih draw konec
angleski krsitvi mednarodnega prava, Sc nj izpol-
milo, in mas zadnj poizkus, da hi ponudbo casino
zamisl lienega miru napravili konec vojn in ma
pravil porabo najostrejsega orozja nepotrebne,
nj uspel Nemcija je torej spoznala, da je prsi-
ljcna posluziti tega orozja "a svojo obrambo in
to, da poplaca sOvraznikom Voditi moramo
brezobzirno vojskovanje submarinkami dale,
da splOh skrajSamo vojno
''S submarinszo kampanjo smo doscg vse
in wee kot smo pricakova Iziavliam TEN, ia
ie imela submarinska kampanja sijajen uspeh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
UPI PLAvAJO PO VODI.

NOvi nemSki kancelar dr. Michaelis Sc je
oglasil rajhstagu Porecia o njegovem govOru
so sicer kratka, ali toliko re lahko spozna IL
njih, da izprememba pri nemski vladi nj preobrat
ma bolje, temvec pref sabse. To bo sicer pre-
senetio lie tiste nepobojsljive optimistic, XII re tri
leta vsakih stirinajst dni ma nOvo prerokujejo,
da bo najkrajsem easu sklenjen mir in Sc IL vseh
nestetih razo6aranj Sc MISC naucili da Sc dogodki
ne ravnajo po nasih zeljah, ampak po trdih raz-
merah. Kdor je opazoval, ma kaksen nacin Sc je
resevala kriza Nemciji, nj mogel od njene re-
sltve prcakovati ME dobrega ne "a mir, ne "a
demokracijo.
Ko je kajzer poklical kronprinca, da izrete
svoje mnenje krizi, je morale biti jasnO, koliko
je ura bila.
Danasnji Vjem gotovo nj wee tisti VIjem,
ki Je nekdaj grmel, da bo prejanal sociaste, da
Ih bo pomandral in poteptal, tist Viljem, XII je
socialiste menoval brezdomovince in sramOtne
Judi.
Vojna ina svoj vpliv, to da zanikati.
Tudi ma Viliema ga ina. Njegova sodba socia-
listih je moraa izpremeniti, ko je spoznal,
kaksno ogromnO stevilo brezdomovincev' je
zakopih in koliko velkh sitnosti bi mu bill rdeG-
karji donna lahko naredili, ce hi bill cd zacetka
VIC he druga6e nastopali, kakor so.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
NOVega kancelarja deViSki qOVOr.

Viljem je tekom vojne gotovo postal krot-
kejSi. In zopet je ma to nedvomno precej vplivala
ruska revolucja in padajoce upanie, da Sc vrne
Rusijo carizem. Da je osebno prpravljen ma ne
katere koneesije, je pokazal svojim pismom
volilni pravci Pruskem
Use to sc he SINE precenjevati. Kajzer zarad
tega nj postal demOkrat in svoie koncesije Sc
je odloci lie IL stranu, ne pa IL demokraticnega
preprieanja ali nagnenja. Ohrantev svojega
trOna in svOje dnastije je danes Viljemova glav-
ma skrb.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
voJNI GovoR.

En- sam odstavek Mcnaeisove govorance hi
zadostoval "a dokaz, da nov kancelar nj govoril
"a mir, ampak vojno. Kdor razglaSa, da so
Nemci "kot zmagovalci" pripravljeni skleniti
mir, ia govori podaljSanje vojne, pa nai so 81;
Ger nJegove besede kakrSne kOli.
Michaelis sc pozva mirovno ponudbo, XII
Jo Je Nenr:ija pOdala pred bozitem Yes svet We,
da Je ostala ia ponudba najvec cato brez uspe.a.
ker je Nemcija tudi takrat nastopaa zmsgo-
valski pozi in groznjami.
Sedaj sc ponavlja Ia hinavSka igra Mchaelis
Je seveda novinec ma svojem mestu. Toda kdor
Je menovan Ia kancelarja in sprejme to imeno-
vanje, mora imeti toliko glavi, da hi znal pre-
tehtati ,kaksen vtisk morejo in morajo napraviti
njegove besede
"Pripravlieni smo kot zmagovalci skleniti
mir Sc prayi; Pripravljeni smo skeniti mir, ee
sc nasi nasprotniki podvzejo.
kdo pa more po takOhi besedah priGakoyati.
da bodo nasprotnk ponudili mir, ko je iasno
da bi Sc TAXA ponudba seveda smatrala "a pros.
MO in "a priznanje, ola so porazeni.
kajti to razume vsak otrok: &c pravi Micb,
ellis, ola so Nemci zmagovalci, tedai hi Anglia.
ce bl ma to ponudia mir, priZnala zmago Mem.
eye in tenn svoj pOraz &c pa MISC zavezniki pred
Dozlcem hofeh sklepati miru ma tel podlaRi ic
logcno ola bodO hOteli sedaj Se mani tenn mani.
ker Sc Je od tistega casa tudi boini polozai pre-
cej izpremenil
NaglasanJe image ina vecji pOmen, kakOr o.
sabnost in bahanje besedam Kdor priznaya
zmago nasprotnika pred vstopom mirovno poga.
JanJe, nlu priznava tenn tud gotove predprayi
ee. In Mlchaelis gotOvO nj tax otrok, da ne ti
vedel, kaJ pomenijo besede zmagi. namenjene
ma adresO nasprOtnikov
interesu miru je to naglasanie image mai
nesrecneJsa tocka Michaelisovem govoru.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
KAJZER IN soCIALIZEM.

Nlislimo sicer da ne INA Wljem razmerja
med 'sabo in socialno demokracijo niti danes prav
prespjati. Cetudi piseio nekateri nemsk socia-
seni list zelo Gudno, kakor primer Ham
burger Echo, XII pravi, da sta Sc cesar in narod
ala, da sc razumeta, kakor nikdar pref in da
nihce mogel razdreti tega spOrazuma, ven
- pc verjamemo da je vecina nemskih sociai
taakega mnenja. Kajt to bi pomeno, ola so
srekli koncnemu cilju in da vsled tega sploh
Oh wee socialist.
nj Socializem in cesarstvo sc nikdar ne moreta
Kans yiti pod emo sreho, ker ne more bii to, kar
ferep nes vlada sOcalisticn druzbi mic druzega,
popola uprava. To pa samo po sebi izkljucuje vsa-
Kans snarhijo. Zato tudi more biti sporazuma
sodu. nonarhijo in sOcalizmOm.
lezi r. hzmerje med kajzerjem in pravimi social
goto DE moglo izpremenit lie ma ia nacn, da je
+ aJzer pod pritiskom potrebe izpremenil svoJe
se astopanje prot socialistom in da smejO vsed
tudi socialist napram MENU uporabljati
gadnO taktikO. NikakOr Sc pa ne morejO po-
iiti ma staisGe, da oStane Nemtija lahko
arhija, zakaj tenn bi Sc postavili zoper sam
alizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
NEPoSTENE ZvIJAcg.

Ne bono Sc veG bavi.i kancelarjevo trdit.
viJo' da Nemcila nj hotela yoine, ampak da il ie
oi'a vsii1ena. Ce sc Michaeis sklicuje ma rusko
"oo''izaclJo, ne bl smel pozabiti. da ie Avstrija
pred to mobilzacijo napadla Srhiio. in da 10 hy.
strijo has Nemcija nasGuvaa. Bio hi nam raz,n,.
1.-Two, ce hi nemski drzavnik dejal da nj Nemci;,
edna kriva vojne; ampak to naglasanje nemske
nedolznosti je brez meje nesramno.
Toda Michaes ponavlja tudi drugo brezob.
raznost, ola le bila Nemciii submarnska kampania
vsiljena. Clovek hi res misi da je novi kance.
lar maven otrok, ee prav da je Nemeija upal,.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

s.sst n koristi dslav-
skeoa ltudssva. Dslav-
si % opravi6sni do
vseea kar pr0duciraio.
rhis paper 10 devoted
70 the intsrssts OF the
working clA -. Work
ere are entitled to ell
what they produce.
Connecticut western news., 1917-11-15
CHAPTER III. Spotted" by a Bluejacket.

NF course we ran at night with all ' our pUrtholes masked, and no
 smoking was permitted either on deck or below after dark. If the guard caught soldier sneaking a flag" he tagged him and forced him to do guard duty until he ill turn caught another. at it. The system worked pretty we'll The boys could smoke all they wanted to on deck in the daytime. After the lights were out our sleeping quarters were absolutely dark, and there was a severe penalty for lighting even Il match. The portholes were open to keep the men from sulfocating.
 Before dark I carefully located m~ husbands bunk since l knew I would have to travel by dead reckoning, and couldn't afford to stumble over some thing, because that would get Smitkc"s and my husband in bad and lead to my discovery. Before going to bed took of my heavy shoes and carefully hid them. I was going to make the trip in my stocking feet.
 Shortly after lights out I felt gen. tie push on my arm, and Smithers whispered
Connecticut western news., 1917-11-15

they don't drow'n me, and l don't care if they do.'
 The alarm was only intended as a night drill, and We were soon ordered back to quarters. l trailed along with the rest. almost boldly. because there was little danger of detection in that inlSy darkness. I rolled into my bunk and was soon as sound asleep as any body. As dozed off knew was not afraid of submarines, for the alarm had not scared me at all and thought we had sighted sure enough U boat.
 After that We had many of these drills at all hours. Most of the men soon became calloused to the danger of submarines. and some of them got so they would sleep through the alarm that is, they would sleep until the ser geant, whose duty it was to see that every one was out. came along and stirred them none too gently from slumber. A few began to think they would miss one of the sights of the trip if they didn't meet a Dutchman and looked forward hopefully to the prosnAet
 To be continued