Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-02
Me.Ai XVI

ku kraStu laivu vaidai Suvienytu
Valstijq su Vokietija dar nepasi-
baige ir Wis dar nezinia, kas gall
is to iSeiti. DipliomatiSki rysiai
su Austria dar Xxi Siol nepertrauk-
ii, bet kaip mano, be pertraukimo
rysiu neapsieis ir jie greitai lures
but pertraukti, mes Austria darys
Ia patti, ka daro Vokietija If jos
neapleis. Nepertraukti rySiai taip-
g. SIT Turkija ir Bulgaria., bet 81
tie kraStai Sioje kareje menka To-
Sia role, todel maziau jau rupina-
masi, ka jie veiks If kaip uzsilai-
kys toliau; ypac jie menkQ loSia
role yaiduose Vokietijos su Ame-
rika, net jeigu tarp ju kitty til.ra
kare, mes jie mazai galetq savo
draugams pa<leti, dar maziau ju
priesui uzkenkti. Amerika juk ne
Balkanuose yra, o Turltija ir Bull
garija tik ten gall svarbesne role
suloSti, bet ten Amerikai nera nei
reikalo savo kariumene pasiqsti.
bet kad Vokietija nesiliauja
skandinimo pirklybiniq laivq, gall
paskandyti If amerikoniSkus, arba
i! kitty kraStq, o su jais gall zuti
ir amerikonai, tai If prize didziausi0
Amerikos taikos troskimo, il gall
but karen itraukta. Kiekvieno
krasto yaldzios pareiga yra ginti
savo piliecius, jq gyvasti ir nuo-
savybe, tai pats Amerikos pilieciai
gall priversti savo valdziq, nors il
ir .;aszln kaip noretq kares is
vengti, pareigas pildyti, nes kitaip
visur Amerikos itekme turetu NIT
pulti If su ia mazai kas skaitytusi.
Todel Amerika, nors aiSku, kad il
kares negeidzia, turf rengti savo
kairSkas pajiegas ir jas, kick gail,
didn't. Bet ir tame Xxi Siol Wis
kaS eina zelves zingsniu. Suma-
nymq yra daug, bet ir tu summary
mu iSpildoma mazai. Svarbiausia
padauginimo kariumenes kliutis
yra tame, kad norma kariSkas
pajieg.s padidinti liuosnoriais, O
tu neatsiSaukia tick, kad butu ga
lima zymiau jas sudrutinti. Tx
ram ju sudrutinimui reikia ir
Ameril<oj ivesti priverstina tarna-
vima kariumenej visq pilieciu, kaip
tai jau seniai padaryta Europoj
arba ir Japonijoj. Ir Europoj
prize to privede ne vald5 os uzsi-
manymas, bet tikras reikalas. Kaip
dabar tarp civilizuotu tautu yra,
jos reikalavimu klauso tik tvirtu,
bet su turinciais silpnas kariSkas
pajiegas mazai skaitosi. Preziden-
tas Wilson siuntinejo Vokietijai
diktai dipliomatiSku notu su rel
kalavimais ir perspejimais, bet
Vokietija jq visai neklause. Kitaip
Vokietija butq besielgusi, jeigu
Amerika turetu atsakancia savo
gyventojq skaitliui kariumene, vi
suomet galincia paremti valdzios
reikalavimus. Ir dabar milzinisku
zmoniq skerdyniu nebutu Europoj,
jeigu Vokietija ir Russia nebutu
manlusios, kad jos, jeigu ne geriau,
tai lygiai gerai yra karen pasi-
rengusios Jau senoves rymionai
name, kad is taikos galima pride
ranciai naudotiesi turint tvirtas
kariskas pajiegas. Tas geriausiai
rodo Ju patarle: 81 Wis pacem, para
bellum (jeigu nori taikos, rengk
kare). Tautu sutarimai yra geri.
kol ju lauzyti nieks nenori. Jr
Jagaila prizes muSi prize Gruenwal-
do kryzioku pasiuntiniams atka-
kusiems su dokumentais lux atsa-
ke: III prize manes su raStais. as
pas tave su kardu. Nieks gal kitas
tick sutarimu nelauze, kick iu lau-
re vokiskas kryziokp ordenas, XII
ris su silpnesniais niekada suta-
rimp If dokumentu, moralisku
principu neprisilaike; tvirtus gi nuo
uzpuolimo visuomet saugoio ju
tvirtamas be sutarimq ir doku-
mentu.
Tuom tarpu America nuo smar-