Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

Zmagali
TaugOvOr prot najvecjcmu gi-
banju sodanjosti je zelo neumen,
kcr tudi kulture ne more biti brez
materialne podlage. Ali ker Sc "a
gOvorniki sedanje druzbe tako sill
no bojc zanjo, je vendar yredno
malo pogledati tisto veliko kultu-
TO, Xxi jo hOGe prokleti socializem
uniciti.
Kulturo je clovestvo gradilo,
odkar zivi. V teh dolgih tisoc-
letjih je ze morale nekaj n%astati.
Ali clovcStvo nj lie gradilo, tenn
wee jc tudi ruSilo, nj lie dclalo,
ampak tUdi oviralo, in cato nj kul-
tura nit oddalcG tato velika ka.
kor hi lahko bila, &c. hi zivela v
clove>ku res tista boIanSka iSkra,
hi jo je baje stvarnik sam ydihnil
Adamu.
kuliuro nam predstavljajo clo-
yeSka della. Nprico njih hi bilo
nezmiSclno, &c hi jo tajili ali pa
lie omalovazcvali ClovcStvo ic ime-
10 zc vclikc duhovc in dajali 81 mu
najbolie, kar so imcli, po gostoma
ne lc brez hvaleInoSti. temvcc so
dobivali st cello nuke in Sramoto
"a p~ovraGilo. Yeast so Jim potem
pozni rodovi postavljali spomeni-
Ike, vzidayali pio&te Y njih rojstne
ali smtrne domovc in - bogatcli
od njihoy.h del. Dokler so ziveli.
- Jill puStili Stradati, so Jill zmer-
jail, vta>i 80 Jill cello trpinGili, "a
pirali in sezigali.
kar sc tee sadov, sc ne more
mic reel. Mnogo Jill jc bilo. in tu-
di dokaj lcpih in llahtnih. Bio hi
Jill pa lahko vea in Sc lcpSih, &c hi
bile m gladile kulturi pot,
namcSto da 50 io poSipavalc Z zebl-
il in t%rcpinjami ter il nastavljale
zankc in paSti.
Toda kulture ne i%zpritajavo le
della poNamezuih vclikih duhov:
.ona nj donna lc Y knjiznicah. mu-
zcjih. galerijah, zcmialnih STAY
bah. Glavna prita kulturc je zivl-
jcnjc.
No - jc Ii k%ultura ziyljcnja V
nGSih dnrh res tako vi>oka. veil
ka in dragoeena, la io jc trcba Z
najbeSncjSimi pSovkami, : policiio
jcco, yi>licami in Stroinimi puSka-
mi braniti pr.ti barbarskim So
cialiStom?
III, &c hi kultura mogla. hi mai
hrzc $ korobaGi pognala svojc
bramhoycc do vsch yragov. Kajti
oni. Iii So p~c>tavljajo "a kapitali-
Stitno druabo. 90 vcdoma ali ne
vcdcma majvccji >ovraIniki prave
kUlturc.
Pravzaprav ne hi bilo trcba mic
drUzcga kakor pogledati naSo
ljuho Evropo. kdor more vprico
ondotncga bcStialncga d%ivjania
sc oAozcvati praktitno kulturo
kapitalizma, jc paG ncozdravl.jivo
Slcp ali pa ina kaos V Svoji CLAW.
Toda pustimo cvropsko vojno
ker hi So lahko rcklo. da je Ia
argument re prcvec obrabljen. Ia
to STEER nj izgubil svoje dokazilnc
mocc; ampak treba ga nj, dokler
je ma kupe drugih.
Sijaino literature ima.jo vsi ma
rodi, pr! katcrih sc .ic vdomacila
umetnoSt piSanja. To ne velia lie
Romano, Germanc, Slovane, Helc-
ne III Britancc: vzhodni narodi.
Ind, Pcrzijci, Kita.jci i. t. d. ina
10 prckrasna knjizcvna della, lie da
le p%rcyzctnoSt Evropo-AmeriGa-
nov polcg materialnih razlogov
- naivcc zakrivila. da SO ostala
ncznana izven Svo.jih narodov.
Ali dCbi ,ko imajo velike kniiz
nice polnc rcsnicno dragoccnih
del. imamo srcdi Europe in Ameri-
Ike, najponoSneiSih, na.jkultur-
ncjSih dezclah Sc liudi, Xxi - ne
znajo podpisati svojega imcna in
prcGitati formularja volilnc gla-
Sovnicc.
NaSe obcudovanjc sodobne kul-
ture Sc znatno kr'ci vprico tie res
nice. Toda ostanimo pri l.judch,
Xxi so hodili V solo. V~praSajte knji-
g%otrzcc: kakSnc knjige Sc mai