Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

milo po vojni - ali obljube III dobo po vojni so
zapisane v vodo. NemSka vlada je pozivala POLKA
Ike ma upor prOti Rusiii, ali njen ,tedanjl namen je
bill o~svojitey Pdliske.
Ne glede ma to, kakSni so bill nameni te ali
one Wade, je pa spravila voina poljsKo vprasa-
ME ma povaSje IN sedani nj veG moci pogrczni-
ii ma dino. PoljskO vpraSanje spada go;ovo med
najvazneJse %probleme V Evropi. Dokler nj bilo
voine, je povzrocalo trajno polititno mrzlico. Sc
daj, ko mu je vojna pove6a1a pomen, je narasla
tndi ~niegova vaznost "a Evropo. In &c Sc 10 vpra-
sanje he -: ralaY0iiiy,, no ~vznemirjaio Evro-
po veiiko bolJ, kakor pred vojno.
Velik pomen mu je dala vojna. Sc ~povecala
ga je ruska revOlucija. Vsi ii ~problemi sedaj "a
htevaio in Algajo; zahtevajo resitev, in zugajo q
upori, z nacionalnimi boji, sploh $ tralnim VINE
mirjanjem, Ge sc ne resijo.
Tudi polisko v~prasanje nj edino V Evropi ee-
10 RADIO Jill vidimo ma HSeh koncih in Srajih. In
nikakor drugaGe Jill nj mogoce odpraviti, kakor
2 njih ~resitvijo.
Ma raznih socialistitnih konferencah, V So
cialistiGnih izjavah in resolucijah ie bia med
mirovnimi pogoji izreGena zahteva po enakih pra-
vicah "a vse narode. Taxi glaSovi 80 prihajali IL
Lond0na, Skandinavije, ~ltalije, Rustic, tudi od So
gladstone ~manjsine V Nemciji; in tudi IL Ameri-
Ike. Kdor smatra to "a nacionalizem, 1e kratko-
widen. V interesu socialisth,ne Intemacionale je
tax mir. XII odpravi vsaj one vzroke voJne, katere
je V sedanji dr1Izbi mogoce Odpraviti: 10 je V prvi
yrSti nacionalnO zatiranje narodov. Da Sc podeli
narodom nacionalno neodviSnost, je zanteva pra-
%vi6nosti, slovemo priznana cd Intenacionale a
zahtevaio jo obenem interest socialisticne Inter
macdonald same, Xxi p%Otrebuie prostejsO pot "a raz-
redni boi.
A &c hoce socializem to dOScIi, tcdaj je mad
vse vazno, da 81 pribori glas pri mirovnen poga-
janju. To je velika nalOga, V mnogih pogledih tez-
ka naloga, ali cd ME ie odvisen velik del bodoS-
noSti narodov i'm bOdocnOSti socialisticnepa OIL
banja.
CasOpis "Politiken" V Stockholm je cbiavil
pisnO znanega nemSkega socialist Franz Mehrin-
ga V Berlinu, XII ga je postal predsedniku rus
kega sveta delavcev in vojakov sodrugu Ceidzu.
Mehring pravi, da odklanja skupina nemSkih
mednarodnih sOcialistov to je manjSina ude-
le6bo ma vsaki konferenci. ma kateri no z%aStopana
veGina nemSke socialno denokrati6ne stranke.
Mehring poziva ruske socialiSte, maj odklonijo po-
slanca Suedekuma, clana omenj ene vecine, in ME
COVE tovariSe. Mehring zagotavlja. da govori tn
di V imenu Liebknechta in Roze Luksenburgove.
Xxi sta V ZapOru.
Tia iZjava sc nanasa V prvi vrsti ma namera-
vano konferenco V Stockhomu in po niei Sc mo-
ia soditi, da smatra nemSka manjsina vecino "a
izvrSevalkO vladimir nacrtov. Same zaradi tega,
ker ina Seheidemannova frakcija V tem ali onem
vprasanju drugatno nmenje. ne hi Liebknechiova
skupina Ala tako dale6, da hi odklonila cello ude-
lezbo ma skupni konferenci IN priporo6ela Rustm
mai zavrnejO Suedekuma in njegove tovariSc.
IL tega hi Sc lahko kai nau6ili ti~ti Sodrugi
V Amerfki, XII mislijo, da je radikalno zagovar-
iati separator mir med \emGiio in Rustic. Ter
imenuiejO "zdajalce sOciali1ma' tistc. Xxi So bo-
jujejO proti takemu mir1.
Suedekumova misija ina namen, da pridohi
ruske sOcia1iste IA separator mir. A radika!ni
Liebkncchtovci klicejo Rusom Pokazite jim VIA
ia!
S~cheidemamova skupina Sc hoGe udcleziti
conference V StockhOfntu, kakor je 70 pref iSka-
la stike 2 ruskimi socialist, cato, da zagovarja
separation AMIR.
A Liebknechtovc pravijo: Ne gremo tin, kjer
bodo Sc~heidemamovci
LO2icen shlep IL tega kaze, ola nj Liebkncch-
tova skupina nikskOr "a separator mir. In tisti,
Xxi so vedno slikali LiebknechtOve pristase "a edine
prave socialiste, bi moral Ostati dosledni. Vidi-
mo pa, da soglassmo V tenn velevaznem vprasaniu
mi z Liebknechtovci, ne pa naSi "radikalci."
Nemska man iSina INA gotovo dobre razloge
"a svoje stalnsce. Separatni mir ie nedvomno ne
warren ruski revoluciji. Sal nj treba nisliti. Ola
so vsi caristi ma Ruskem umrli. Oni le fak io ia
ugodno priiko, da hi dvignili glave; to priliko hi
Jim podal separatni mir. Mednarodni socialist v
Nem6iji pa vedO. da ne hi bila zmaga reakciie ma
Ruskem ne Ii silen udarec va svObodo v Rusiji am
pax tudi "a demOkracijo V drugih dexelah.
Separatni mir bi okrep6al nemsko Waldo.
Moo, XII hi 10 s tenn pridobaa, hi sc pa neizogibno
obrnila roper socialnem i'm STEER v prvi vrsti 10
per tisto strujo, XII ie ostala mednarodna.