Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
Puritanska nedelia.

stovske ccrkve poslale drzavne-
mu poslancu Will Bartlu protest
roper zakon, XII dovoljujc kincma-
tografskim gledaliScem nedeljskc
predstave.
Da MISC protcStantOvSke ccrkve
mic mani mrikerSke Od katollSkc,
.je re znana rec. Zlasti pa postaja-
10 V Ameriki cd dine do dine boil
predrzne in ne Zahtevajo nc
mani, kakor da maj sc drzava po-
stavi popolnoma V njihovo siuz-
DO. To jc pravi pomen klerikaliz-
ma. Mice NJ hi ccrkvam Zameril,
ce hi hotele lc ~razSirjati svoje ma
uke med svojimi pristasi in med
tistimi, XII hi Jill hoteli ~poslusati.
: pojmom SvobOdc ST Strinja pro-
paganda ia vero V Boga, IA vero
V bogovc. Ia vero V Satana, IA IA
teizem, IA p%anteizcm, "a monizem,
IA materijalizem in "a vsako stru-
10. Ampak cerkve Sc nocejo "a
dovoljiti : pravico propaganda,
tcmvec hocejo vladati. To pa nj
svoboda, ampak tiranstvo.
Nedeljski zakoni V Ameriki l.
majo vecinoma svoje wire V taken
cerkvcnem tiranStvu. lntolerant-
nj mukerii hi radi pc vscj dezcli
vpeljali nekakSno p%uritanSko ne
delio. ko ne hi bilo ME druzega
odprto. kakor n.iihove ccrkve.
Naloga drzave pa nj, da hi stu
lila katerikoli cerkvi. &c hi sluzi-
la eni, hi morala sluziti vsem. Te-
daj bi Iidjc lahko zahtevali ena-
ko poSveGcvanjc sobote, Turk po-
s~veGevanje petka, in nihGe mi ne
hi mogel braniti, ia hi ustanovil
novo cerkcv, XII hi imcla diva praz-
nika ma teden, pa hi morala drza-
va tudi 10 respektirati. Da hi ne
dobil clovek IA svoio cerkev do
wolf pristaSev, Sc itak hi treba
bait, zlasti V Ameriki ne.
Nedclja ina IA drzavo pomen,
ampak ne takega, kakor ii domiS-
ljajo farji. Ne cato, ker koncen-
trira cerkcv gotove interese ia
nedeljo. anpak cato, ker mora dr.
Java skrbeti Ia intercsc ljudstva
- vsaj njena nalOga hi bila to
- SO nora pobrigati tudi IA to,
da imajo ljudje. Iii morajo delati,
gotov pocitek.
Ampak tudi V TEN oziru je po-
men nedclje danes zclo rclativen,
nikakor pa ne abSoluten. \acin
naScga gospodarskega zivljenja,
stopnia tchnikc, pogoji indnstrijc
III potrebe prometa nikakor ne
dovoljujcjo, da hi Sc gotov dan '
tednu, pa najSi jc nedelja, abso,
lutno %praZnoval. Sal .je Sc abso.
luten nocni pocitck nemogoc, ker
Sc gotova podjetja kratkomalo he
morejo vsakih - ur zapreti. Via.
Xxi Sc ne morcjo ustayiti ma progi,
kadar Zaidc %Solnce. Da dobe lin.
die ziutrai mlcko svoje hiSe, sc
mora ponoGi razvazati, i'll farmar,
Xxi hoce imcti dopoldnc svojc pro
dukte ma trgu, Jill mora ponoci
pclJatl V meSto.
Brez %jutranjih casopisov 81 ne
moreno misliti m%odcrnega livlie-
MIA. cato morajo ponoci dclati H.
rcdniStva. upravuiiiva, odpravni-
stva, poSta, brzojav, tclefOn, H.
skarnc it'd. Idravnik he more
bolniku reel, da maj odlozi svo.jO
bolezcn do ~solncncga vZhoda, in
&c nastanc ponoCi pozar. ne mo-
rejo gasilci do ULTRA cakati ; svo-
jim dclom.
Sc mani kakor noe Sc more ne
della absolutno omciiti T. dvema
pOlnOcnima mrama.
V ~interesu l.iudStva ina drzava
nal0go skrbeti IA ncdeljski poci-
tex, kjer ga dopuSGajo razmere.
kjer bi bila la zahteva nelogicna,
mora pa nastopiti nadomesten po-
citek. kaj pocno ljudje $ svo.io
nedeljo ali : svojim odmorom
sploh, pa nj stvar drzave. Ce no.
cejo itf V eerkev, jim tega nihce
ne brani zee nocejo, nina drzava
nalogc, da hi Jill gonila notcr.
PRAY I ORION ma odmor je pa
puritamska nedclia naiYcGii ne.