Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
Me$canSka dOba.

kraticno gibanje. Ma NemSkem, V Avstriji in ma
Franciscan zacno preganjati delavske voditeljc 2
veleizdajalskimi process, prOti delavstvu Sc skle-
pajo izjemne postavc. V duSevnem oziru je opaziti
protirevolucijo V okrepitvi klerikalizma, V yospo-
darskem oziru pa V carinski politiki 0S79). Do
maci toVarnarji in producenti Sploh dose2ejo
vsled ~svojega politicncga vpliva pri vladi in "a
~konodaji avoje gospodarske koristi $ TEN, da Sc ma
tuje izdelke naval viSoka carina, takO da morejo
svoje izdelke ~poljubno visoko prodajati, ne ola hi
seveda delavske mezdc "a to razmerno poviSali.
Narastc d~raginia, Xxi tlaci poSebno delavstvo in
malomeSGanske Stanoye.
Prvi, Iii so sc V TEN GaSu dvignili c~nergicno
proti zSesavajocemu kapitalizmu, so bill malo-
~meScanie in he delavstvo. Povod "a to ie dala We
lika gospodarska kriza IL leta 1873, XII je zadela
V prvi vrsti malomeStanstvo. Brezvestni Spekulan-
II 80 Sprawl ma tiSoGc III tiS0ce malOmcSGanskih
druzin Y mizerijo. TO ne2adovojnost malomeSGan-
silva so porabili fevdalci in duhovSGina, XII je "a
celia organizirati malomeSGanStv prot nekrSGan-
Skemu internacionalnemu kapitalizmu pod zasta-
vo tZV. "krSranSkega' SocialiZma. Druga Skupina
malomcStanstva sc ie druzila proti kapitalizmu
pod firmo narodnosti. Mi moramo braniti nem-
Skega tloveka pred kapitalom'' so klicali tu
Srhoenererjanci tam so Luegrovci ped zastavo
krStanstva in a~ntiSemitizma Sli V boj roper kapi-
talizem. kakor emo, tako ie tudi drugo geslo stu
lilo lie dema gogiji vOditeljev, vSled cesar nj mOglo
V goSpodarskem oziru doseGi zazelj enih u~spehov,
Y pOlititnem oziru pa sta vendar oni dive gesli pri-
spell k demokratizaciii Europe.
Takoj IN malomeSCanStvom Sc ie dvignilo de
lavStvo. DelGvski proletariiat Y Nemciii je vzbu-
dill lntermacionalo zopet k zivlienju, po spretnem
vodstvu Svojih izbornih duSevnih voditeliev BE
bel, Liebknecht IN drugi) SO je notrauje organi-
ziral in okrepil. NapredujoG od image do image
ma volilnih boiiStih jc prisilil Waldo, da ie odpra-
Ill, i.,.n,,,- .A.,,, ,,,,; l,l,,-,, tISln\ . Y
tom caSu ic padel tudi Bismarck. ~najhujSi sovraz-
mix delavStva sploh in soc. demokraciie poscbei.
NcmSii proIctariat jc postal prvoboritcli in
spodbuditcli vcsolincga prolctariata. Ia vpliv sc
ie poscbno pokazal ma Ftancosko, kicr vidimo
vstaiati drugo lutcrnacionalo " Parizu !. 1889. 4,
Xxi ic dclavstNu doioCila /. majnik kot de!avSki
prank.
Sc boil blagodejno jc vplivalo yibanjc nem-
Skega prolc;arijata ma AvSirijsko, kjer ie DIR. Nik-
tor Adler stopil ma cello soc. demokraticncya de-
lavStva.
To trcti c obdobie ls9O-l905) jc karakte-
ri2irano pc dyeh prikaznih. Pc eni strani vidimo
n~araScati moe s0cialne demokracije Y vseh zapa-
doevropSkih drzavah III ustvarjati potion polite
no-voiiinih hoiev income politicnc stranke, ma dru-
ii sikh pa Nidimo kapitalizcm ne lie napredovati
do %onoticnc viSinc, ampak tudi Stopati istoGasno
potom kartelov in trusiov V obrambno pozicijo
nasproti konsunentom odnoSno manjsim kapita-
listOm. kartelna veleprodukcija pozira male pod
jetnikc in dust konSumente, XII morajo plaGevati
Gene, kakrSnc jim kartelisti diktiraio. Carinska
poihka, hi stoji pod vplivom kapitalistov, brani
tuiim cenim izdelkom 2 visokimi carinami Gez me-
jo pod hinavSko pretvczo, da je treba ''varovati
nacionalnO delo", i'll tako pride ljudstvo V Az.
striii do iaznih absudnosti, Ola mora n. pr av-
~StrijsNo zelezo Y AyS.riji draze placati nego pla-
"uje isto zcezo i~nozemec, XII mu nj treba plaGevati
visoke uvoMc carinc.
To obdobie koncuje skratka z vrenjem pc
vsei Evropi.