davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-08-30
Kayser's Silk Gloves

Our stock is now COM
plete in these we'll known
gloves; white, black and col
OrS. al
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-08-30

Edwards commander of the department of the
a y c.
studying Cuousy peaceful
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

IL Petrograda p%orofajo, da so dobili porotc-
valci Associated Press" dovolienje "a ogled ba-
stile Trubeckoj Y trdnjavi Petropavlovski Tia ba-
stila je sedaj bivaliSce notoriGnih privrzencev
prejsnjega ruskega carja. Med jetniki Sc nahaia
general Rennenkampf, Xxi je leta 1906 $ krvavo
strogostjo nastopil prot revolucionarjem V Sibi-
riji in XII je dozivel wee obcutnih porazov V pri-
Getku sedanje %svetovne vojne V lztocni Prusiji.
Nadalje ie tam Birlicki, ~prejsnji policijski ravna-
tell V Petrogradu; p~rejsnji reakcionarni minister
"a notranje zadeve Makarov, Xxi je p~reskrbel ne
kemu vlomilcu sedez V dunn. da ga porabi kot
SpiiOna ~preiSnii justicni minister ZglovitOv, ka-
terega je oznacil grof Witte "a najbOlj spretnega
in pokvarjenega GIoveka vse Europe knee Alex
sander Dolgoruki, XII je appleton V Kornilovo "a
roto: general Voiejkov, palatni povelinik carja,
ter konGno %prejSnii minister "a notranje zadeve
PrOtOpOpov.
Bastila lei oh bregu reke Neve ter obstaja IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
kakO Sc ubija sOcialiZem.
NEKoL1Ko oDaovoRA DIR. JosIPu GoRIcARJu. -Etbin Kristan.

Jill je treba. TakO pridejo ma slOvcnSka tia men,
Ski, pOljski, GeSki zeleZnicarji, ali pa narobe. We
Gina hi Jill rajSa sluzila donna tCda tam jh ne
potrebujejo. ker pa morajo 5 svojimi druzinami
ziveti V tujem kraju, cigar jezika ne razumeio,
imajo pravico zahtevati IA svoje otroke Sole v
svojem jeziku.
Yeast Sc ugodi TAXI zahtevi, vGasi ne. To ie
odvisnO cd raznih faktorjev, cd obtine, od drza-
We, Cd splosne nacionalne politike.
IL Gisto gospodarskih razlogov povzroGena
delavska selitev vpliva preko gospodarskih mcja
ma narodne, ma p~oliticnc razmere.
Ko Sc je Dunaj vsled mo6nega naraScania
industrije in z MIN spojene trgovine razvil, ka-
kOr sc r~azvijajo TAXA mesta V kapitalistiGni dobi
splOh, ko je potreboval vSe wee in wee delavcev
in so Sc naseljevali delavci raznih narodnosti V
vedno veciem Stevilu, Sc je tam pomnozil zlasti
teSki proletariat. In ko ga je bio toliko, da jc
incl Ceh tudi V TEN mcstu Stike S Cehom, ko je
spoznaval svoje Stevilo, je raSla njegova narodna
zavest nastaJale so ceSke organizacije, Xxi so bra
nile, da hi bill Sc nadalje propadal V nemSkem
morju. Dunaj ie dobil ceSko vpraSamje.
Nacionalna burzvazija skuSa V neizogibni
process dclavskega preseljevanja posegati V inte-
resu svojih aSpiracij, in kjer ina moe "a to, poSpe-
suje res tudi te svoje interese, kolikor lie dopu-
Scajo razmere. &c je N. pr. V Avstriji prevladujoG
vpliv nemSke burzvazije, je popolnoma ~logiGno, da
hoce ~razSiriti in utrditi nemSki nacionalizem. Ia
10 pr1tiska ma drzavno upravO, da naSeljuje elm
wee Nemcev V slovanskih kraiih nemSki kapital
pa della to po moznosti sam.
Seveda ina tudi to svoje meje. V zelezniSki
upravi je TAXA politika precej neovirana. Sluzbe-
nj pogoJi so IA vSe nastavljene moGi enaki; raz-
~hkuJeJo sc pc opravilu, po stopnji, ne pa po ma
rodnosti. Drugace je V privatni industriii, kjer ne
v~eljajo uradne norme, ampak sc je treba 2 de-
lavci pogajati zaradi place, delovnega casa in Ia
kin reel Tukaj Sc lahko zgodi, da odpusti men,
ski p~odjetnik nemske delavce, pa naStavi sloven-
ske ali italijanskc, &c so pripravljeni, da mu de-
lajo ceneje. Interest denarme moSnje mu gredo
pred narodnimi interest.
kjer Sc more process selitve izrabiti "a nacio-
nalisticno politiko, mast jajo novi nacionaini kom-
flikti. &c sega TAXA politika Gez drzavno mejo, Sc
lahko zgodi, da postane nevarna nternacionalne
mu miru; nOtranji mir u~grozava vedno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
DELAVSKE SELITVE.

he ma tel stopnji je pa Industrial vendar wee
ali mani odvisna od gotove mnoaine izuGenih de
lavcev, katerih he more dobiti na kmetih. Take
moci je treba vzeti tam, kjer sc dobe; vecinoma
je to V tujih krajih, dokler Sc ne razvije indu-
Strija donna do take Stopnje, da Sc tudi strokov-
nj delavci pomnoze.
Docim lima industrija V svojem zatetnem sta
diiu premalo delavcev in Jill mo.a iskati in po-
gostoma Sele ustvarjati, Sc TO i%zpreminia, cimbolj
Sc raZvija. Tovarna poStane vabljiva IA ljudi, XII
20 ma de1eli zapOsleni lie V gotovi dobi in vajeni
naturalne odSkodnine, doGim vidijo, Ola dobivajo
NTH tovariSi Y industriji mezde V denarju, navi-
demo cello viSoke me2de, vsaj V primeri $ TEN,
kar je bio obiGajno na kmetih. 2preminjajoce Sc
razmere ma de&eli i'll upanje, da bo V mestu bolje,
goni vse wee in wee Judi V podrocje tovarn, rud-
nikov in drugih podjetij.
Ali tudi tukaj sc izpreminiajo razmere. t
vajajo sc novi stroll, XII nadomeScajo roke. Npe-
liujejo Sc novi sistemi della, Xxi ~iztlaGiio IL mani
sega stevila ljudi wee produktov. V tenn ali onem
kraju postaneio pogoii IA industrijo neugodni.
Gospodarske- krize prihajajo, kaierim Sc kapita-
lZcm he more iZogniti.
Neike mnozice delavstva postajajo nepotreb-
ne. ReZervna armada industriie nastaja in raSte.
Nekateri deli proletariata propadajo V TEN pro-.
cesu. To Sc godi ma raZne nacine. Beda poSpe-
Suje jetiko in dIuge u%niGujoce bolezni; drugi osta-
nejo telesno aivi, pa propadaio moralno, V zlo-
emu, V nizavah capinskega proletariata, V cctah
PROFESSIONALISM Stavkokazov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

dvonadstropne cetverokotnc hise, sredi katere je
dvoriSce.
VISA okna so mOGno Zamrezena.
SpodnJe nadstropje je zdaj prazno, doGim so
v gorenJem nadstropju lezeGe celice deloma pol
ne. Ten celic Je 80 ter sc n~ahajajo vse oh dolgem
hodmku. Prostorne so, pobeljene in opremljene z
elektricno lucjo; tudi glede sanitetnih razmer je
vse najbOlje preskrbljeno. Okna so STEER maihna
in vsled tega primanjkuje naravne luGi. Pohistvo
vsake celice obstaja IL dobre postelje ter mize, XII
je p%ritrjena ma aid. Zidovi med posameznimi cell
cami so debeli pet Gevljev.
Nseh osem navedenih jetnikov nosi svoio last
no civilno obleko ter 81 lahko kupujejo posebno
hrano, te MISC zadOvoljni $ hrano, XII jo Jim daje
vlada. Vsi jetniki, 2 edino izjemo Protopopova,
sc posluzujejo tega privilegiia. Jetniki smejo ka-
dit, a ne smejo z~avzivati nikakih opoinih pijaG.
Dvakrat ma teden smejo spreiemati obiske prija-
teljev in znancev, katerim ie dovoljeno prinesti s
SebOj zivila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

Cradnik, XII je s~prem!.;al Gasnikarskc porocc-
valce, le izjavil:
"Skoraj vsi ietniki citajo YES dan, vendar
nimajo ma razpolago nikakrSnih casopisov. Mnogo
ne vedo o tenn, kar Sc jc dogodilo preteklih Sest
mesecev V Rusiji. Trikrat ma teden smeio pisati
in sprejemati pisma, Xxi Sc pa seveda pref cenzu-
nralo. Dvakrat ma dan Sc smejo izprehajati ma
dvoriscu jetniSnice, vendar pa Sc ma teh izpreho-
din noben jetnik ne sestanc z drugim.
. Nsak dan Jill obiSGe zdravnik in V sluGaiu bo-
lezni Jill premeste V neko bolniSnico izven jetni-
snice. To sc je zgCdilo V zadniem ~sluGaju $ prejS-
MIN ministrskim predsednikom Stuermeriem.
Jetniki sc vedejo zelo mirno in edna pros
MIA, XII so jo zadnji cas- izrckli, ie bila zclja ge-
nerala Rennenkampffa, mai ga ne prevedeio V
kaksno drugO jetniSnico, ker Sc baie boil lin.
canJa cd strani razjarjenega naroda.
JecO Strazita diva oddelka vojakov in ma beg
splOh nj mogoGe misliti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

V ~kniiznici i~etnisnice so knjige V vseh kul-
turnih iezikih.
Ma dvoriStu je veliko g~rmicevia in drcvia in
pod velikim drevesom sredi dvorisfa so zsIadili
prOvizoricno ~kopeli."
V seznamu jetnikov je naSel eden tasnikar-
skin porotevalcev tudi naSlcdnjo opazko:
"12. januarja 1905. Aleksij Maksimovic Pile
Skov." (To je pravo ime Maksima Gorkega, XII je
bill zaprt V tel jeG).
Ma nekem drugem mcstu seznama je citati:
"Gilikisje, indentiteta neznana, najbrze s
%priimkOm Mazancev, XII je bill Z. februaria 1908
iZrOcen oblastim "a usmrGenje."
Eden izmed porocevalcev Sc jc V uradu ietni-
Snice pogovarial 2 bivSim ministrom Protopopo-
vom, Xxi Sc je delal izredno dostojanStvenega, bill
dobro oblecen, daSiravno nj incl ovratnika. Sprva
je hotel govoriti angleSko, vendar pa ga je urad-
mix prosil, mai govori rusko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

Delavcem, Xxi Sc hoGeio ubraniti takega po-
gina. ne kaze mic druzega, kakor ola zapuSGajo kra-
Je, kjer SO nepotrebni, pa iSGejo drugod boljSo
sreGo.
Gotov odStotek modernega delavstva je ma ia
hacln neprenehoma V gibanju. Yeast lie Ia odsto-
tex manjSi, vcasi vetji - kakor Sc izpreminja
polozaj ma delovnem trgu.
Selltev delavstVa Sc ne more ustavljati oh
dezelmih ali drzavnih mejah. Delavec more live
II lc tam, kjer je della zani; de ga nj donna, mo-
ia otrestl prah s svojih ~cevljev in ga iskati V tu-
inn rad ali nerad, To Sc ne vpraSa.
Sloverfskim rudarjem je ma primer znana pot,
kl Je poStala re tipiGna. V ZagOrju oh Saw ali V
Trbovljah Sc pricne; eventualno Sc obredejo ne
kateri premOgovniki pc Spodnjem StajerSkem.
Odtod drzi pot ma Gornje Staiersko, V Ljubno,
Judendorf it'd. V tenn nemSkem kraju dezele so
vedno znatne koloniie slovenSkih premogarjev;
Stevilo nJih tlanov ostaja priblizno enako, ali ella
III sami Sc venomer ~menjajo. Malo Jill gre nazaj
naJvec Sc Jill obraca odtod V Nemcijo, ma Vest
ialsko. I'm "a vetino so ondotni rudniki zopet lie
zadnJe postaje pred odhodom V Ameriko.
Nekateri io ubero naravnost IL domovine cez
veliko luzo; drugi izpuste NemGijo, pa pridejo
z Hornjcga Stajerskega sem ma vsak nacin je pa
selitev "a velik del Slovenskih rudariev takore-
koc neizogiben zakon. In kadar so V Zedinjenih
drzavah, Sc nadaljuie Selitev tukaj.
Goriski zidarii so razkropljeni pc vsem sve-
IN. kako maj hi bilo drugaGc? V RenCah i'm V Co
rici Sc ne zda toliko, da hi mogli bti vsi zaposle-
nj, torej more veljati lie zakon 'S trebuhom "a
kruhOm.'
&c so take razmere pri malem Slovenskem
narodu. ne more biti Gudno, da vidimo tako sell.
tev tudi med delavstvom drugih narodov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

Stavec pri kitaiskem casopisu je skoro pray
tako wanna ose5a kakor urednik sam. Niegovo
znanje jezika mora biti pray takO ve!iko. Ameri-
Ski stavec mora poznati 20 Grk, deset stevilk ter
Far drugih znamenj, docim mora poznati kitajski
stavec skOro IL GOO razliGnih znakOv tega stare
davnega jezika. GOtovi zlogi predstavljajo yea
sih wee besed, Xxi so najrazlicnejSegs pomona in Xxi
so umevni lie potion gotovih diakriticnih znakov,
XII 1preminjajo tie zloge. Najti pa je ma tisoce la
kin graviranih simbolov in dCbro urejen casopis
p~otrebuje najmanj II 900 takih znakov. NADIA
lie je zapaziti V kitaiski tiskarni posGbno grupi-
ranie ali klasifikacijo sinlbolOv,s elmer sc hoce
~olaiSati duSevno delo stavcev. V neposredni bill
Ani znak "a ribo je najti make "a tehtnico, mre-
20, trnek in takO dale. To zclo olajsa delo, ki JIG
nrednO naporno. Jasno JIG, da hi moral biti sta
vec pri kitajskem Gasopisu ~najbolje platana ose-
ba. Stavec pri k~itajskem listu je zelo ugledna
oseba in ko tako koraka cd znaka do znaka ter
Jih izbira, hi Sc ameriski stavec gotovo cudil, kdaJ
DO gotov 2 delom. Da Sc sestavi omejeno stevilo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
NASELJENISKI KONFLIKTI.

Tupatam Sc zgodi, da Sc posamezne skupine
takih narodov kje stalno naselijo. Novo podjetje
Je potrebovalo gotOvo mnozino izucenih DELAY
cev in Jh je morale dobaviti IL tujine. Podjetje
prosperira III Sc p~ovecava. Dobre roke, XII Jill ina,
p%otrebuje tudi nadalje; neizuGene delavce je loze
menlati, kakor profesionclne. Prvi priseljenci to-
rel Ostanejo; V nekaterih sluGajih Sc aSimilirajo
novim razmeram, V drugih ohraniio svoie poseb-
nosti. Prvi ceSki delavci, XII so ~prihajali ma Dunaj,
so sc tam ponemcili V nemSkem moriu razkrop-
ljeni, brez vzajemnih Stikov, brez svoiih Sol MISC
mogli uiti usodi, da so utonili V nemStvu. V Ljub-
ljani so jeni Nemci ostali Nemci, ker so $
svojim jezikom lahko izhaiali, ker so nasli V me-
stu 4 nemske sole, ker je bila veGina uGiliSc, ura-
dov it'd. itak boil nemSka, kakor slovenska.
Zgradi Sc nova zeleznica. Ia sluzbo ma njej je
neizogibno treba izuGenih ljudi. r. obratom Sc ne
more takati. doklcr ne dobe domaGi novinci do
wolf vaje i'll znanja; ko jc dograjena, Sc mora
priceti promct. Trcba ic torei welt vlakovodje,
kurjate, strojevodje, sprcvodnike. skladiS5ne
mojstre, telegrafiste it'd, kjer Jill ic dobiti. Mnogo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
DOMACA KOLoNIZACIJA.

Ce sc V nasem Gasu govori o koloniiah. Sc
navadno misli ma Afriko ali pa ma kaksne odda-
lJene otoke. Ali to nj popolnoma natanGno Mnogo
tistih lJudi, ki Jill silijo gospodarske razmere. da
z~apustaJo svojo domovino, ne gleda tako dale6.
Phi moderni selitvi narodov SO udelezeni raz-
nj sloJi. ' giavnem lahko ~opazamo tri vrste. De-
lavee, pojedelce in male podjetnike, rokodelce,
trgovcice, gostilniGarje it'd.
Delavstvo je V sedanji druzbi odvisno od de-
lovne prilike. VA to nina samo nobenega vpliva.
lndustriJa ne nastaja in Sc ne r~azvija, kjer hi 10
delavstvo zelelo, ampak kjer ina kapital najugod-
nejSe pogoje zanjo. &c Sc V kaksmem kraju usta-
now velika tovarna, je naravna posledica, da Sc
obrne tok delavstva tia. Y zacetnih stadijah in
dustrijalizma, ko Sc nj dovolj pravih delavcev ma
razpolago. Jemljejo podietia svoje tete, zlasti "a
delo, XII ne zahteva re izucenih ljudi, z dezele.
Nekdaj je bilo povsod tako; V industrijalno "a
OStahh kraJih Sc godi to Sc dandaneS.
Porajanje novih in nastajanje velikih NEST V
naSi dobi nj prazen slucaj, temveG lie posledica raz-
~vijajote sc induStrije, Xxi p~otrebuje ogromne tru.
me proletariata. $ tenn nabiranjem ljudskih mno-
lie pc mestih in njih okolicah, XII Sc navadno V
kratkem tasu zdruzujeio 2 mesti, jc nujno spo-
Jeno razljrdenje po dezeli, Xxi povzroGa tndi ma
kmetih raZnovrStne iZpremembe i'm kriZe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
kI.

znakov, katere Sc potrebujc "a dnevnik ma sti-
rh straneh, je treba stalnega della osmih ali de-
vetih i%zurjenih kitajskih stavcev, Xxi dclajo po
dvanajst ali trinajst ur ma dan.
Carigrad JIG najdragocenejSi biscr turSkcga
cesarstva. Zelene kleti KonStantina, XII Sc nahaia-
jo pod starim serajlom, ~cbsegajo wee zlata kot ka-
terokoli drugo poslopje V me'tu. Hans Anderson
i~zjavlja, da je dill Carigrad ~najlepSe prcstolno me-
so v Evropi. Cd casa sultana Selma /. naprcj pa
jc trpelo mesto vsled velikih pozarov, katerih
zadnji Sc JIG dOgodil leta 1868. Med poslcpii. ka-
terra je unicil pozar, je bila palaGa Serial, kjer so
sc vrsila vladna posvctovanja ter so sprejemali
poslanlke. Unicena so bila tudi glavna vrata k
tel palaci, katerih MISC nikdar wee restavrirali.
Pred vojno sc je smatral start, leseni most, XII sc
bCci preko Iatega roga med Stambulom ter PerO,
kot eden ~najlepsih prizorov ma svetu. Vsako leto
dvakrat je bill Ia most prica velikc procesije ro-
marley IL azijskih provinc V Meko, in razliJne So
elaine %znatilne poteze teh p~otnikov skupno z ra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
AGRARNO NASELJEVANJE.

kapitalisticni sistem vpliva tudi ma razmere
po dezeli V raznih smereh. Mnenje, Xxi Sc pogosto-
ma ponavlia, da so delavski in kmeGki interest
V sedanji druzbi enaki, Steer mi resniGno. Res je
lie to, ola je padec kapitalistiGnega sistema IA o.
gromno vetino poljedelcev pray tako koristen, ka-
kor "a delavstvo. Res je, da je mali kmet izkori-
Sean V kapitalisticni druzbi, toda ma drug naGin,
kakor delavec. Ali prezreii Sc ne SINE predvsem to,
da Ie V kmetovem interesu, dc dobi IA Svoje pro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

dukte elm veGjo ceno, medtem ko je V interesu
delavca, da kupuje elm ceneie.
TO so nasprotja, Xxi sc ne dajo izravnati V ka-
pitalisticni druzbi. V mnogih sluGajih ie mali
klnet proletaroc; zemlJa, XII io Obdeluje, in kcGa,
v kateri zivi, nj ~njegova last, ker ic obremeniena
z doigovi. Ali interest tega proletarca SO vendar
KrizaJo z interest drugega proletarca. To je emo
najvetjih prokletstev kapitalistiGnega sistema
kazmere, XII pritiskajo ma malega kmeta, pa
vphvaJo tudi ma nasel jevalni problem. Mnogo
KinetoV prlhaJa V danasnji druzbi ma kant mno-
go Jh po dolgih, bridkih i~zkuSnjah spoznava. da
dclajo brez uSpeha. Marsikdo izmcd Nth zapus,i
SvoJ poklic, pa vstopi V armada industriiskcga
proletariata. Drugi skuSaio ostati zvesti plugu i'm
brani.
v domacem kraju so sc trudili zaman. ?zro-
Ike prlpisujejo sosedni tovarni, davkom in ekseku-
torlem, "pretiranim" zahtevam dninarjev it'd:
o SvoJi sposobnosti ne dvomijo. V drugem kraju,
kler morda nj takih davkov, kier so delavci ce-
neJs, kJer Je nemara zemlja boljSa, hi gotovo do
bro ~lzhaJal. Pa prodajo, kar imajo in gredo dru-
gam poizkuSat svojo sreto.
Yeast sc preselitev obnese, vGasi ne. Kmetie
~ naprednih deael pridejo ma primer V zaos,ale
kraJe. Il ~boljSimi metodami obdelovania. = upora-
DO modernih poliedelskih %strojev, = znaniem O
gnojilih, o zivinoreii it'd. dosezejo bolise uspehe
kakor domatini. konkurenca, XII nastaja IL tega,
havadno ne poSpeSuje prijateljStva. Porajajo Sc
konflikti.
Tudi V TO naselievanje prihaia vGasi sistem:
V %posameznih kraiih nastaiaio cele koloniic IN
Jill kmetov.
Yeast vzamc drzavna uprava ia process V svo-
Je roke III ga reeuIira pc sVOje. Yeast Sc ustanovc
prlvatne druzbe IA la nanem. Ncasi Sc kombinira
oboje. Y vsakem slucaiu gre zopet IA pospeseva-
ME gotovih interesov.
' Slovenskih krajih Sc jc organizirala tako-
zvana Suedmark. Med svoie naloge je Stella TO-,
da je paula, idaj je prislo kje kakSno slovcnsko
poSeStvo ma bobcn ali pa jc bilo IL prostc roke
p%onujeno ma prodaj. Tedaj ie omenjena organi-
zaclJa Skrbela, da jc priSla poseSi V nemSke roke.
Ccle trumc Bavarccv in drugih Nemcev so Sc
ma ia nacln naSeIili V slovenske kraje. Namen ie
bll seveda Ia, Ga hi Sc dezeli dial nemSki INA
caJ, Ga hi Sc pri volitvah pomnozii nemS!i gla-
SOW, Sploh da hi Sc izpodrinilo slovenstvo.
Ma Nemskem je takozvani hakatizem dose
gel, da so Sc poljske posesti lahko po sill pro-
dajale, te so Jill hoteli Nemci kupovati.
To so posameZni zgledi sistematicnega kolo-
niziranja V blizini. Svoje prve wire imaio V razme-
rah, ki Jill ustvaria kapitalizem. Tupatam je do
mace koloniziranje koristno, &c Sc n. pr. z drzav-
no pomotjo naseljujejo ljudie IL sterilnih krajev
ma rcdovitno, pa premalo obdelano zemljo. V dru-
9Th ~slucajih, katcrih je veliko wee, poraia kmeGko
naseljevanie pref ali slei konfliktc, vGasi cisto
gospodarskega vGasi vcrskega, nacionalncga. DO.
hticnega %znataja. (Dalje prihOdniic)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

znolikimi nCSami V vseh mOgocih barvah so delalc
poeled ma tax sprevod izredno zanimiv. Pocasi pa
Sc Je tudi Turek privadil evropskim Segam in
stare tuISke hiSe Sc umikaio modernim villain.
Vojni urad V Washington je sledil zgledu
drugih zavezniSkih vlad ter prepovedal Gastni-
kom, Xxi so ma 'front.', nositi Sable. V bodoGc bodo
TAXI tastniki armada Zdruzenih drzav, kakor Sc
daJ vsi zavezniSki castniki, nosili lie samokrese.
Iudi NTH obleka je spremenjena tako, da Sc lie
teZko razlocujejo cd navadnih vojakov. To So
je storilo radi tega, ker so bill castniki pcprej
vedno najbolj izpostavlieni bombam IL zrako-
plovov, ker Jill JIG bilo najloze spoznati IL viSave
po nJd'ovih svetlih naSivih ali po >ablji.
Slavna francoska jcca IL casa francoskih kra-
llev, znana pod imenom Bastila, ie bila pref pari-
SKI grad, katerega so zgradili ma povelje Karola
V. med !. 1870 in 1883 kot trdnjavo proti Angle
zem. no pa so priceli rabbit Ia grad kot ,drzavno
Jeio, so ga Cpremili 2 iarki in nasipi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

Bastila ic imela stiri stolpe, katerih vsak ie
incl po pet nadstrcpii; delOma V teh stolpih in
deOma V podzemlju SO sc nahajale celice, V ka-
tere so sprawl jctnike. V Bastili ie lahko naSlo
ProStora cd 700 do 800 oSeb, kar Sc je veGkrat do
seglo tekom Wade Ludovika XIV. in Ludovika
XIV. in te osebc so ~pripadale poveGini n~aivisjim
sloiem.
Bastila ie bila razdejana dine 10. julia lcta
11&S in pri tenn ie naSel smrt povclinik jetc ter
wee njcgovih pomagatcv. Ma mcstu, kjer je Stala
BaStila, stoji sedaj JulijSki spomenik, zgrajen
SDomirH vstaScv IL let l79S in 1880.
IL Washingtona p~oroGajo: Neka razsodba, Ola
ie PEEK izdelovalec, dajc V roke zivilskega admi-
nistratorja Hooverja moe, da zniza ceno kruhu.
Nova klasifikaciia privedc peke ped licencno po-
stavO i'm V par dnevih DO izdana proklamacija, 3
katero Sc BIO u7azalo, ola Sc tudi peki licen2irajo.
Gene bodo potem regularne potion sodisca.
Doslei Sc je kontrolirala cena kruha samo z regu-
lacijo cen "a pSenico in mOko.
The Sun. [volume] (Price, Utah) 1915-1932, 1917-11-16
DAY OF GRACE PASSED
ORDERS Coming Soon For OFFICERS TO
Round Up Shakers.

This week the work Of the district
tsription was finished and the Of
icr In the federal building at Salt
lake city II closed until the second
araft Is placed In operation. which II
4 thought will be early In the new
year or ~ soon az congress makes an
appropriation for the calling Of the
second increment Of the new national
army The board has sent out notices
10 all Of the local draft boards OF the
s,air TO make their final reports with
cot DELAY, and Co be sure. In making
hem. that every requirement of the
scicctivc service law pertaining tn the
ocai draft boards has been observed.
me local draft boards have also been
ADVISED that all alackerr must be
rounded up and complete lists Of those
IN the pink" classification must be-
forwarded 60 the adjutant general. By
whom they will be reported TO the
adiutnnt general az Washington. D.
c.
Quite a number of those accused OF
having failed Co report FOR physical
examination. IN response to tn. first
notices mailed Co them. have reported
10 the district board and nearly all
have thus Tar given satisfactory cN-
PLANTATION for their apparent dclin-
auency. In some instances the names
we're spelled wrongly and In others
were improperly addressed. thus ac-
counting FOR the failure OF the draft
ID men 20 receive their notices. With
In the next few days II u probable that
tho United States marshal will rccclv"
Instructions Co search for those who
have failed Co report for military
duty. after having been notified that
their names were drawn, and tn" fed
srai machinery will be set In motion
20 Hpprrhend them, In this work the
United States marrhai viii have the
cooperation OF the police departments
and Of the Hhoriffs' offices through.
out the state. II h also probable that
sp"clai agents viii also De employed
a. ferret out the hiding places oi
those who are seeking 10 rvadc the
law.
Al of the delinquent ones az" nov
,lassrd ~ dcHcrters. IN" time FOR Vol'
untnry reporting Tor duty having "N'
pir-d last Saturday. There are nrarl,
four hundred In this class In Utah
nearly iva hundred and fifty of them
being In the jurisdiction OF Salt lnk'
County District No. 1. located at Gar
ficid
The Sun. [volume] (Price, Utah) 1915-1932, 1917-11-16


al u
=
milling then f with the
the h to
should annhi VIII to hc m
of
ossible and ever