Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
i'm memo delO.

predsedniku popolno pooblastilo, da lahko izdaja
po SvoJem mnenju in po Sv0ji wolff odredbc in IT,
krepe, : katerimi naposlcd lahko ~kratknnalo ve
prepove. = tenn Se ustanavlja diktatura, ki M lc
nepOtrebna, ampak hi lahko postala poguba. de hi
jo pred'ednik zlOrablja ali pa sc hi Sc trajno IL
Stanovlla. PRAY iako nevarna le prepOved vojaSke
kritl;e; z MO hi Sc utrdila moe militariZma kakor
Y najboli militariStiJnih dezelah. To hi bill neod-
pusten udarec demokraciii vojaki hi izgutili VISA
ko zaSlombo V iavuO>ti, tudi sc hi Sc Jim godi!e
~faJhuJSe krlvlce in armada hi hiia = tenn pUpolnO-
ma I,tena cd l%JudStva, kar je eden majpoglavitnej-
Sin znakov militarizma.
Niti absoutna ~prepoved vojne kritikc All o.
praviGona da, niti ' sam,m interesu vojskovanja
Gotovo Sc DO naslo dovoli strategov, Xxi zna-
10 ve bolje cd Napoleona. Nikdar Se nj manjkalo
takIh voJlih zenijev, Xxi so dobivaii bitke in cele
voJne ma papirju, = svojo laStno taktiko in strate-
giJo, In pogostCma 5 popolnim neznanjem vojne.
Toda kohko papirja Sc sploh pocrG:a z nepotreb-
mimi modrovanJi o vSeh mOgOcih in nemOgOcih
receh Take celce pa delaJo lie veSelJe Svojemu
nvtOrju, Scer pa nikomur ne koriStij 10 in nikomur
ne skodujejo. BrezpomembnoSt Sc Jim navaduo cd
dalet pOzna in xiv krSt Sc ne ozira mamie.
Ma drugi strani pa So tudi general in admi-
rail- lie ljudje; tudi oni Sc lahko MOTTO, lahko cello
~strelJaJo velike kozle, Xxi ~utegnejo sila S~kodliivo
' Ma NoJ>hbN ullJt SdlnD, pc 1tDDtreDnpIl
p~odaljSati vojno in zahtevati s1raSne cloveSke zr-
I've. Ma e~vropskih bojiSrhl in V evropskih vojnih
svetih IN mini>trstvih Sc ie zgodlo dC;ti tako Ia
lostnega. I'm ma:Sikatero katast"ofo hi bila syo-
bodnejSa kritika morda lahko prepretila.
Cemu io branitii Casopisje itak NINA "odlo-
rllnega glasu', anpak lie takor,kot ''posvetova-
len glaS. In &c ie Y >vetu kaj doorega cemu ga
ZaduSiti?
NaJbolj ~kotljivo je pa 10, da ie pri takih "a
branbah silnO tezko dolociti, kako dalet da sega
10. Sam ne YES, kdaj in kako sc je zgodilo, pa il
re ve prepovedano. &c Sc re ma primer chikas ska
Tribune kateri Sc gotovo ne more ccitati, da
Je premalo v~ojaSia, upira TAXI cenzuri, tedaj 81 je
lahko misliti, kakSen nagobtnik hi sc : tenn nata-
knil vsemu neodviSneinu G~asopisju.
kJer sc priteniaio prepovedi, tam je IN 90
love faktorje zelO mikavno, da Jill pretirajo in
zlorabljajo.
Ne glede ma obasti in uradne faktorie pa radi
pograblJo "a vse podObne omejitve tiSti, Xxi ih me-
vodIlo obziri ma drzavo, ampak njih laStni intere-
81. To so %predvsem kapitalisticni krogi. Tudi tam.
kJer sc ie tek0m vojne razglaSala "sveta sloga
vseh %Slojev,' so kapital.sti izrabili nenormalni
polozaJ kolkor so lie mogli V svoj prid. Omeiitev
pohtrenlh pravic deIav>tva je njih pobozna leila
V miru kadar le vOIna, so pa vsi sreGni, da SO i'm
lzpolnJuje hrepenenje.
Namen pOliticnega davlienja demokraciie
Jim Je pa gospodarski. Politicmo uklenjenemu
lIudstvu sc ie veliko teze bojcvati "a svoie ekono.
mitne interese.
Ali pray V vojni dobi so gospodarska vpra-
Sahla "a delavstvo ogromne vaznoSti. Vsakovrstne
tezave primasa vojna sauna $ sabo; "a delavske
"afozlce le potrebno, da Sc jim cmogoGi ~prenaSa-
me In premaganje takih tezav. Ian Zopet 10 TO tudi
V m'eresu Splosnosti in V interesu vojne same.
TOlikokrat jc Dido re povedano. Ola 10 voino
Katas'rofa, da postaja ponavIianje re banalno. Sa-
ma ma Scbi je katastrofa. A Ge pride povodeni. XII
neizogibno prinaSa skodo. je vendar treba skrbeti.
da Sc skoda cimbolj omeji. &c re imamo vojno. me-
sneJo odgovorni faktorji pomOliti vseh stirih cd
seoe' kaKor da hi moral zdaj ia "bic bozji" udri-
haiti, kamorkOli zadene.
Lepo hi bilo, ce hi tisti, Xxi so DO volilnib ola.
Sovih lJudstva poklicani, Ola skrbe zani in "a ME.
govo MaglnJo, sami V popolni meri izpofnjevali 60
do'znost. Ali kdo Sc upa ustaviti, da 10 bodo. Soci.
aiNicNa stranka, pCznavajoca razredne interese
III MN nasprotJa, ne more met tal-ega zauponia
|a"asatl Sc mora nase. Voditi mora boj "a politi-