Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14
LETo (VoL.) XII.
ZiVilSki ZakOn.

Hoover naglasa potrebO, da skrbe Zedinjene
drzave "a ziviske pOtrebsGlne zaveznikOv. Goto-
vo he ugOvarjamo temu ali gOtovO je vendar da
Je prva III najblnja zaveznica Amerika sama A
merika IN da je vSed tega predvsem treba skrbe-
ii "a ME prehranitev. Ia to pa nj dovolj da osta-
ne Zedinjenih drzavah tOiko zivil, kOlikor jh
porebuje njih ljudstvo, ampak te niso prebval-
stvu dostOpna, tedaj TO mic ne pomaga Do
stopna mu pa re tedaj morejO bit Ge so pre-
draga
HoOverJeva naoga nikakOr ne more biti IL
polnjena 5 tem da preracunajo njegovi uradniki
koliko krOmpirja, moke, slanine, mleka zelja mo-
ra priti New York, Chicago Pittsburgh it'd
TO je seveda absOlutno potrebno Kakor ia zivez
velJa to tudi "a premog drva, platno it'd Ali ena-
ko vazne so Gene. Nekaj sc re doseze, ako dolo-
eiJo maksimalne cene ampak te morajO biti Sc
Veda lJud>ke Ce pa To ne pomaga, teda mora
priti enerzija do veljave in brezobzirno Sc mora
vzeti kapitalistom kontrola IL rok
Hoover polaga ocividno veliko vaznost ma
varcnost. gotovi smeri ina pray Nedvomno lie
pOpolnoma nepotrebnO Servirati "a kosilo pet
raZllclh vrst mesa, dvoJe rib, par mOcnatih jedi
in tOliko prikuh in solat, koikor je ma miz pro-
stora Res je, da e tudi nekaterih nemiljonar-
skin hisah pO Amerik potrata - ne has tenn
oziru, da sc prevet je, ampak da gre veliko pre-
wee pomJe III ola Sc pri snazenju, kuhanju it'd
zapravlja. APPEL in pouk TEN Oziru ie dober
ben, zakaj takih kuhinjah skrbe zc razmere. da
sc porabi vsaka lupina, ce ie sploh porabna Kjer
je itak premalo, tam najlepSimi apeli nic ne
opravi.
Pri vsem tenn hi pa zeleli, da sc he bi delav-
stvO dao kaksni nevarn zmOti Imenovan je IL
viski administrator, in nevarnost je, da bodo
mase missile: TIA DO zdaj re opravil" Tako mis-
ljenje ie Ameriki zelo navadno.
Toda Hoover bo prav malo opravil, ce bo
ijudstvo drzalo krizem roke in cakalo ma njegovc
tudeze. Morda ina Hoover najboljSe namene.
Ampak ee bo ma vsaki strani nalete ma kapitali-
stieno opOzicijo ljudstvo pa ne bo stalo IA MIN
in ga potiskao naprej, tedaj bo cisto razumI iva
pOslediea, da bo vecja moe kapitalizma rcdila
svOje sadOve.
Deavstvo Ameriki ie re veliko zamudilo.
ALI sc je cas-, da sc pOstavi te svoje vi,alne
nterese ma noge in zvede boj ma poliu ma kate
rem so upehi mogoGi. Ma vsak naGin bi Sc mora
la SocialistNna stranka resno lotiti te naloge
RaZnl nJeni deli ZaClnje case pOrabili veliko
zeo veikO enerziie reel, ki jih idealisti lahko
smatrajO "a lcpe, Xxi pa MISC prinesle nobenega IL
speha in ga MISC mOgle prinesti. Liudje nastopa-
jo XII mslijO, da je vsakdo Lebknecht kdor Sc
da zapreti, pa ne uvazujejo da ina 'mqceni-
stvo' lie tedaj pomen ce rodi sadove in da ina
gbanje proketO malO korist Od tega ako gredo
najbOljse moci "a mreze
StraTka ina cello vrSto realnih praktiSnih
nalog v mteresu delavstva. Ena izvrSena nalo-
ga, ena stvarna pridobitev je vec vredna, kakor
sto papirnath prOtestov. In zdaj je cas- "a tako
deo. =
Odmerti svojo moe in spoznat moznost IL
Spehov je naloga politike Socialisti6ma stranka
je politicna to pomeni, da ie stranka prakticne-
ga della. Ce to zanemari, zatajuie sama scbe i'm
svoj pravi pomen.
Sc je cas-, da Sc lott tega della. Ma kupe Ga
Je IN prav nit prevet nj rok, da ga opravijo A
ce sc e>bO kmalu in resno zacelo Opravljati ma
>tane nevarnost, da izglbe Sc tiste role, Xxi do
slej lahko kaj store in XII imajo voljo "a to-
Nikdar nj ljudstvo Ameriki tako notrebo
valo socialisti6ne stranke, kakor scdaj In ce mai
de pravo pot Xxi jo zahteva cas-, katere pa doslei
Sc nj nasla, tedaj 81 ravno sedaj lahko ,rstvari
moe "a svoio konSno zmago.