davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-01-16
suicide Theory vanishcs.

All suggestion of a suicide thcory
vanished when an examination OF Ar
mours tattcrcd clothes was made. re-
vealing shot holes through the back
OF his brown flannel shirt and a
streak of blood down his vest and
coat.
An examination Of the vest of Ar
mCur disclosed an Ingersol watch
which had stopped at IS minutes past
.. The crystal ~ the watch was brok-
On and the pieces OF glass stopped the
HANDY, no doubt n is thought that
when Armour's body fell 60 the
ground. the watch crystal was broken
ana "A record thus left of the hour the
very minute. Of the commission of the
awful crime.
The Identification OF the skeleton
as that uf clyde u. Armour was made
complete by the marks IN the clothes
and "a paper found In the watch pocket
uf the outing shirt. The tai,ur's
marks In the coat and vest. which
were OF "A gray check, showed that
the clothes had been made 10y IA,
Royal Tuilors. of Chicago. for &C. -.
Armour. l-l2-15." The numbers were
6IiSNJ and 1886 TN both vest and coat.
4 receipt for work done on his Odds
mobile found In the shirt pocket was
regarded even az a better mark uf
Identification. II was from Fred
Grnwcook. Automobile Rcpairug
Gasoline and Tires at Clarks. Nc1
II was dated september 20. 1916. and
read as follows.
Mr.. G.. n. Armour
sHEt.tx tsttt Tspfu
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-01-16
FINDING SKELETON
OF CLYDE D. ARMOUR
ENDS LONG HUNT OF
CAPITAL CITIZENS
Solving of Murder mystery by
Discovery Of Remains of Young
Railroad Man Brings to Close
Search of Two Months.
CHARGE OF SHOT FIRED
INTO THE BACK OF NECK

Examination Made by County
Physician Ward Shows Conclus.
lively the Manner in Which Life
of Traveller Was Snuffed Out.
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-01-16

To go with htm. Accompanying Mf.
Dunlavy and Mr Rising was u. c. @.
Harrison.
other cars quickly followed taking
Assistant District Attorney r. y.
Davies. representing the common
wealth; Sheriff Celso Lopez, repre-
senting the county OF Santa Fe. and
Or. H.. l.. Ward. county physician.
Beverly bauer and Ellis Bauer. who
have worked indefatigably on the
case. because they had known Blan-
cett, were preparing to drain the Ar
royo Hondo dam this morning. They
quickly changed their plans and mo-
tOred to Glorieta. Others who ac-
companied the officials were Tom
Closson. Mr.. Dclavnn. state senator
L. e. Mersfelder. a. a. SENEGAL, Frank
Andrews. Edward Andrews. ] A.
Davis. Manuel y. Manzanarcs. r. n.
Lee. and a representative Of the New
Mexican.
Arrived AZ Sandovhls house above
Glorieta. the party was met by Carlos
Crcamer and several people from Glo-
rieta.
Sandoval stated that he had the
foot of the murdered man ir his house
but that he was instructed 60 hold II
for the authorities. He took II along
with him as he led the way 20 the
scene OF the murder. followed by Mr.,
Davics sheriff Lopez. DR.. Ward aud
others
Gruesomc Discovery.
Arrived al the arroyo. 500 yards
from the road the party OF Santa
Foans stood aghast at the gruesome
discovery. Lying on the snow-cOvcr-
ed earth was the dlsmemhorc skelc
ton OF n man Of rather large physique.
His arms had been torn off by wild
animals and his legs severed at the
knee. There was one means of iden-
tification not destroyed hy the ele-
ments or by the animals II was Ar
mour's set Of fine teeth. with IA gold
crown In the lower Jaw at the left and
two at the right.
Mi. Davies asked Pedro C. Ruiz
justice uf the peace of Glorieta, who
accompanied the party 10 hold an in
quest. The COroners jury was made
up 81 spectators aud sworn In. The
jury viewed the skeleton before At
was removed from the arroyo and
brought in a verde, that Armour had
come 90 his death by some means not
known To- the jury. II was decided
that further investigation would bC
necessary before determining Just
" hat had Killed Armour
Coming out Of the arroyo. the party
then viewed the shot gun witch lay
on the ground where Armour's hods
probably fell when full load of shot
severed the arties of his neck. Thi,
shotgun was Of Hopkins and Aller
make was "a single barrel and takinr
"a size - she'll An empty shell WI,
still IN the gun.
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-01-16

CONTINUED on Page Ti,ree)
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1917-01-16

over and over again to give him
names and that / had failed.
lie wanted Cosgrave and Ridge
way to hear his story, he said. be-
cause they were men OF long expert
ence In handling investigations and
he desired to know whether thought
he should drop the entire affair or "
he owed Il TO the public 10 20 fur
thers''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

VOLTA v restavracijo Srbije in Crne Gore, &c bi
konfcrenca tako sklenila. Ampak zopet je ma
obeh straneh vprasanje: Kaksna mai BIO Srbija
in Crna Cora ~
Sc pred kratkim je bilo titati v londonskih
Iistfh, da DO Anglia zahtevala Bosno in Herce-
govino IA Srbijo. Torej bi morala Avstrija me-
kaj dati Srbiji. NemSke vesti pa pravijo, da bi
morala Srbija nekaj dati Avstriji, nekaj pa Boil
garski. PRAY tako je gotovo, da bo Avstriia cd
Crne Gore z~ahtevala vsaj Loveen, XII igra ze dav-
no V fantazijah avstrijskih strategov velikan-
sko vlogo. i ~ t
Tudi tukaj torej slisimo enake besede, pa vi.
dino. da ie Nth pomen zelo %razlicen.
Seveda to ne kaze, Ola hi bila zaradi tega mi.
rovna konferenca nemogoca. Ako so lie besede e.
make, imajo re diplomatic lepo priliko, Ola Sc sni-
dejO. 0 pomenu Sc bodo re ma conference prepi-
rail-. Tam BIO, elm sc lie pogajanie priGne. baran-
TAME "a tiso6 podrobnosti, in &c je o tel konfe-
renci sploh mogoce kaj prerokovati, je to, ola DO
dolgOtrajna kakor menda Sc noben diplomatiGni
kongres ne.
Pc omenjenih pogojih hi bilo spoznati, V Gem
zavezniki nainenoma pretiravajo, cato da bodo
mogli odnehavati. ZaEteva sc ma primer konec
turskega gospodstva V Evropi. C~arigrad maj dobi
Russia. To je V sedanjih razmerah ocividno ne
mogoca zahtevd. Turcija je V zvezi s centralnimi
silami, XII imajo ma vsak naein doslei wee militia
risticnih u~spehov, kakor zavezniki. Cetudi je go.
tovO, da bodo ma konferenci kadar pride do
ME giavni barantaci Anglezi in Nemci. bodo
vendar centralne sile prav tako kakor zavezniki
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
P ROLETARE &c

tedaj ne ostane v njih mic takega, ola ne bi Mcneil
ia mogla sprejeti, &c je bio v njenih dosedanjih
besedah o miru kaj resnice.
Seveda so navedeni pogoji povrsni in vpraSa
Sc, kakSne so zahteve V posameznostih. Zavezni-
Xxi ma primer zahievajo samostojno Poljsko. To
zahtevata tudi Nemeija in Avstrija. Navidezno SC
torej zavezniki i'm centralne sile v tenn vprasaniu
popolnoma s~trinjajo. V resnici Sc prav mic ne stri.
njajo. Kajti med Poljsko, XII jo zahteva NemGijs
in Poljsko, Xxi jo zahteva Russia, je velikanska
razlika.
Nemcija hoce tisto Poljsko, XII je bila 'usta.
novljena' Z znano Viljemovo in Frame Jozefo-
vo proklamacijo, torej dosedanjo rusko Poljsko.
Ia kralja il priproeajo avstrijskega nadvojvodo
Karla Stefana. GOspodarsko jo hocejo imeti cd
visno cd Nem6ije, VAvstriji mai dobi Galicija
"a odSkodnino nekakSno SirSo dezelno avtonomi-
jo, o kateri Sc nihce ne We, kaksna da bo. Ma
Pruskem maj ostane vse pri starem, to Sc pravi.
ondotni Poljaki maj bodo pruski drzavljami in mic
druzega o kakSnem ~poljskem ozemlju ma Pru-
skem sc sploh ne govori, Sc mani pa o odstopu
~poljskih krajev.
Ma drugi strani hoGe Russia tisto Poljsko, o
kateri je govoril Trepov V dunn, sestavljeno liz
ruskih, pruskih in avstrijskih poljskih delov, av-
tonomno. ampak stOjeco pod rusko suvereniteto.
Razdalja med emo in drugo zahtevo je torei
velikanska, dasi je V nemSkih kakor V zavezniskih
pogojih zapisano: 'Poljska samostalnost."
Podobno je ma Balkanu. Zavezniki zahteva-
jo obnovitev srbske i'll crnogorske samostojnosti :
berlinski glasovi so &c pravili, Ia bi Ncmcija pri-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

ali ste ga vi res videli." JIG vprasal never
nj mladenic.
. 'OJ videl, ce Ii pravim, videl! Da hi ga ne
bl, lJuba dusa! Cd vaSega kozolca Sc je pripeljal,
lomastil mimo Sinolcta in dirjihal je dale DO Sir
mem svetu. Oh, kako je hruli Ne VEN, ali je stall
ma vOzu. ali Je sedel, to sem pa natanko razlOcil,
Ola Jc bill vragu pOdoben. I'll ne verjames, prija-
tclJ? Skoprnel bl bill, to recem, ola 81 ma laStnO oko
vldel posast. TIL ne pOmaga nobena ucenost." Te-
sar je krepko plumb, ker gfoboko mu je zamr-
zcla prikazen, XII Sc ne klania nObeni ucenosti.
II dajte, pOvcjte, kaksna pa jc bila tista DO.
sast, da jo bonn tudi Jazz poznal, &c Sc kako natak-
mem n~anjo."
"kaksna? TakSna, oh Kusmata cd
vrha do tai, repata in rogata. Ma sredipostno ne
deljo sem sliSal v pridigi govOriti o takSni mr.
cini. Oci zerjavica, ia rokah kremplji in liz COB
ca Je molel jerk, zakrivljen kakor srp. Tega pa
lie VEN, odkod je prihajalo tisto Skripanje: ali
Je satan tako skrtal z zObmi, ali je voz skfipal
tako. Cesar "a gOtOvO ne VEN, tega ne trdim. A
ne zeli 81 srecati noeoi tiste poSasti!'
Tone Sc je prilicno zacudil svoji fotografiji.
"kako pa sic mogli tako natanko razloGiti, kak-
sen Jc bill tisti satan, kO je bio ponoci in je tako
nitro lOmastil mimo vas?"
"Ljuba dusa, sal sem peklensko prikazen ma
10 poprej videl pri luci pod Smoletovo mizo i'm
ona ma vozu nj bila mic druga6na YES tisti pas.
j gobec. Posasti so 81 vse podobne kakor pisarii
V nekaterih pisarnah. Bog mas Jill varuj zdai in
ma zadnjo urO!" Tesar je sklenil roki in iznoya
pokleknil k skladanici.
Tone je pustil Krultevega Petra pri deskah
ter Sc vrnil v vas.
Kan maj bi Sci zdaj pref, ali pobirat t~olarje,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

~nastOpali kot cnote. I'm ia hi mogle prve soglasa-
ii $ TEN, ola sc ravna S Turcijo, njh zaveznico, ka-
kor z odloeno premagano dezelo, je popolnoma
izkljuGenO.
Drugo je to: &c zahtevajo zavezniki Carl
grad IN Rustic, kaj maj Sc zgodi z ostalO evropsko
Turcijo9 Maj bi Ii tudi to dobila Russia?
Taxa zahteva, Ge. bi bila resna, bi pomenila
nadaljevanje vojne. Ali SO mar zavezn;ki tako
velikOdusni, da hi hoteli DAFT Traciio do Catald2e
svoji sovraznici Bolgarski Ali hi Ia kos radi po-
rabbi "a precinct kupcevanja nemara v Macedo-
niji?
Tobi bilo vse ~pretezko, ker sta Bolgarska i'm
Turcija zaveznici. V Londonu to re razumejo, i'm
ce zahtevajo res Carigrad "a Rusijo, je jasno, ola
prihaJaJo S tenn pogojem lie cato, da bodo v dru-
9Th tockah lahko trdovratnejsi S svojimi zahteva.
mi. Naposled sc lahko tudi Russia zadovolji 2 Cd
prto potjo skozi Dardanele, kateri Sc tudi Mem
ella ne DO upirala.
AHnpak V vseh ten pogojih nam je ena stvar
sumlJiva. Zavezniki zahtevajo vsakovrstne re-
cl, katerih nimajo. V navedenih ~tiriatvah pa nj
besedice o ltaliji, XII je vendar zasedla Furlaniio.
Gorico in par hribov ma Tirolskem. Da ne hi TIA
liza sedaJ imela zahtev ,je izkljueeno. In ker nj
V teiegrafiranih pogojih nobene besede O italian
SIKH zahtevah, je zeo dvomljivo, ce ina brzojav
kaJ opraviti z avtentienimi pogoji zaveznikov.
o tenn bo mogoGe lie ugibati, dokler Sc ma mirovni
konferenci ne p~obOtajo vsaj "a prvo silo. Kajti
dotlcj paG ne ola nobena vlada svojih pogoiev av-
toritativno V javnost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
Ingerson:
III l..
Ill.
Neka moe mas vlcce k resnici.

Neka moe mas vlece k resnici.
VeGina ljudi JIG nagnjena do nadnaravnih
stvari. AkO Sc odrecejo enemu Bogu. 81 ~poiSGeio
takoj novega. 10 so odrasli BOgu Jehova. govore
q moci, Hi mas vabi k resnici. KakSna je ia moe?
Clovek napreduje $ pomocjo svojih izkuSenj.
Clovek, ki zeli priti do gotovega ella, pride ma
k~rizpotje. On gre ma levo in hodi V mnenju, da
gre pc pravi poti, dokler ne spozna, Ola je izbral
napacno pot. Vrne sc in nastopi pravo pot in dol
de do zazel;enega mesta. Ko pride drugiG ma kriz-
potje, ne gre wee ma lcvo roko. Izvolil 81 io je &c
pref enkrat in je videl, da nj prava. Izvoli 81 cesto
ma desnO in bogoslovci pravijo takOj: Ncka sila
obstoja, Xxi vlece cloveka k resnici.
Dete, Xxi ga zvabi krasota plamena, posezc
vanj S svojo rocico. Opecc 81 roko in SC zanaprej
varuje ognja. Tia moe, Xxi je poucila detc, mas Vie
&c k resnici.
Zdruzena skusenost vsega sveta je sila in
moe, in Ona nam kaze pravo cesto.4Ta moe je svo-
bodna i mi odvisna cd intelligence. 0na nj podvr-
zena wolff in tudi ne ciliem. Ona je posledica.
Tako Sc Jill je trudilO ma tisoee, da bi doka-
zali Boga S tenn. da imamo tako imenovani uravni
cut ali vest. I'll bogoslovci in mnogi takozvani fl
lOzofi trdijo, Ola je ia cut uravnosti, dolznosti, OBJ
veznosti impoftiran in da je vest eks,icna stvar:
l~zhajajoc s s~talisca, da nj bill ustvarjen tukaj, da
hi bill us~tvarjen cd cloveka, 81 izmisljujejo Boga.
cd katerega pohaja.
ClOvek je druzabno bite. Skupaj zivimo V
rodbinah, rodOvih in narOdih. CLAM rodbine. ro-
da, naroda, XII povccujejo blagor rodbinc, rodu
ali narOda, Sc smatrajO "a dobre clane. Hvalimo
Jfh, ObcuduJemO in castimO. Oni Sc smatrajo "a
dObre ali nravne
CLAM, XII pove6ujejo bedo rodbine, rodu ali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Drugi kamen je: Sila he more biti unicena.
sc ne more izgubiti.
Tretji kamen j: Snov i'm sila moreta obsta-
jati samo zdruzeni; snovi nj brez sie i'm sile nj
brez snovi.
Cetrti kamen ie: Kar Sc he Ola uniGiti. mi mo-
go biti ustvarjeno.
Ako so ii temeljni kamni pravi, lie nepobit-
no, ola sta snow in sila cd vecnosti do veenosti, i'm
da sc ne dasta nj zmanjsati nj povecati. IL tega
sledi. da nj moglo biti in Sc lie da ustvariti mic, da
hi bio stvarnika nikoli i'm ga ne BIO.
To dokazuje, da nj mic nadnaravnega in Ola
ga tudi bti he more. &c so ii ''temeljni kamni"
pravi, nina narava gospoda. Ako sta snow in sila
cd vecnosti do vecnosti, ne more biti nobenega
Boga, noben Bog nj ustvaril syeta, noben Bog ga
suje motive, pomaga podjarmljenim, XII Sc usmi-
II po nedolznem trpecim, skrbi "a otroke. "a ORC
pane matere, osvobojuje mucenike in Jill resuje
liz plamena. +.
Ako je ~obstojala snow in sna cd vecnosti do
vecnosti, dokazuje to, da je bio mogoce, kar Sc
je zgodilo. da sc dogaja, kar ie mogocc in sc DO
godilo, kar je mogoce.
V vsemirju nj ~slucaja. Vsak dogodek ina
svoJe vzroke' kar Sc zgodilO. Sc nj moglo zgoditi.
SedtnJost je nujna pOsledica preteklosti i'm nujni
vzrok bodoGnosti.
V neskoncni verigi nj in ne more biti nobene-
ga zlomlJenega ali manjka jocega elena. Velikost
in gibanJe sleherne zvezde, podnebie vsakega sve-
ia, vsi stvori rastlinskega in zivalskega zivljenja.
vsak nagon, raZum in Zavest. ve trditve i'm VISA
zanikanJa, vsi zlocini in cednOsti, ve misli i'm sa-
ME. ve made in bOjazni, to ve SO nujnosti. No
bena izmed nestevilnih stvari nj mogla biti dru-
gacna. (Konec prihodn ;iS(
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
pogOjf.

LIZ Londona prihaja p%orocilo, Xxi ga ~belezimo,
a ga nikakor ne mislimo prodajati IA avtcnticno.
Bavi Sc MANFRED z miroynimi pogoji, XII Jill zavez-
niki baje naznanjajo predsedniku Wilson,. Ia
kin vesti o pogojih je bio We zelo mnogo. Narav-
no pa Je ,da Sc Jim he SINE pripisovati mnogo vaz-
nostl, kajh IL uradnega vira ne prihaja najbrze
nobena. Veeinoma so to lie kombinacije casnikar-
jew; nekatere so morda sestavljene pc opazova-
nJu. V uradnih krogih, najveG Jill je pc sploh brez
zanesljive podlage. Odkod je posneta zadnja, ne
vemo; z ozirom ma to, da je spojena z vestjo o cd
p~osilJatvi zavezniSke note, je videti, kakor da hi
imela resnejse oZadje. Porocilo pravi, da so po-
goji milejsi, negO Sc ie zacetkoma naznanjalo.
Glavni pogOji so baje sledeGi: l.. Izpraznitev
Belgije in popolno n~adomestilo "a sko6o, s%torjono
V dezeli. ?. Izpraznitev zasedenega della Francije
IN odskodnina. B. SamOstalnost Poljske, Srbije in
Crne Gore. 4. OsvOboditev Armencev izpod tur-
ske nadvladc. >. Ustanovitev protektorata "a
Armenia, XII maj DO v rOkah Rustic ali pa zavez-
niske lige. 6. konec turSkega gospodstva v Ev-
ropi in odstopitev Carigrada Rusiji. MED dru-
gimi pogoji je tudi konec pruskega militarizma.
Zedinjene drzave maj pri sklepanju miru razso-
jajo.
Pcnayljamo, da jc popolnoma nemogoce reel,
ali JIG vest o teh pogojih kaj utemeljena ali ne,
Ampak marsikaj je V njh takega, ola bi bilo re
pripisati zavezrfSkim vladam. In ce so to res
njh pogoji, tedaj so prilike "a s~klcpanje miru
pravzaprav zOpet ugodne. Kajti ce zavezniki cd
teh zahtev lie nckoli1o odnehajo vsako pogaja-
ME je MANFRED spojcno tudi z odnehavanjem -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
POVEST.
Spisal P~odlimbarski.
"Take sile hi lie bilo, STRIFE

"Take sile hi lie bilo, STRIFE
ooh, ii 81 Sc mlad, pa SC ne YES, kako je ia
svetu, Lei ga, capri oknO, mraz gre noter! Zc ia
ko mi ie cello noe, kakOr bi me tresla mfzlica,
zdaj 81 pa Sc odprl okno. Kako, ola sem ga tako
slab0 zataknili"
"Potres vas stresa, stric, in ne mrzlica," jc
dali votlo bobnenje, kakor bi sc podirale Kamnis-
prigodil zopet mOcan sunek, ne vemo kateri, kcr
tezko Jih Jc bio steti ono noe. Slisati je bio v
dejal Tone i'll priprl okno. V TEN trenotku Sc ic
Ike planine. Tone je plaho skocil cd koce. Dasr SO
zajkripali tramovi, sc mu je vendar zdelo, da V
lescni koci "a cToveka nj toliko nevarnosti kakor
v zidani. cato strica wee nj hotel spravljati pod
milo nebO.
10 sc je Obrnil, je stal KrulGev Peter pred
MIN. In tako ga je OgOvOril tesar: 'Tone, ii 81
mnOgO studiral i'm do move mase hi bill lahk0 pri-
cijaz'l, da 81 hotel. Pa ii re yes, zakaj 81 Sc 4 ODE
ma komolcema branil belega kruha in kateri stan
ie cate najboljsi. Ali povej mi, kaj ii pravis, kaj
10 pomeni, ali BIO sveta kOnec, ali nam Sc priza-
nose ~vsegamOgo6ni Bog?"
"Kdai DO sveta konec, tega mi nihcc nj vc-
del povedati v solah; ali to je pa gotovo, da vsc,
kar zdaj zivi, pref pogine, predno Sc pogrezne
svet."
Petra je zadovoljila tolika modrost pritrk-
nil je 2 glavo in nekako boiece je rekel: "Bog
Sc mas usmili! JAZZ tako pravim, da pri tenn delu
ina tudi vrag svoio roko vines, ali kaj bi rekel.
Ali 81 videl nocoi kCsmatina?
Tone Sc JIG glasno %posmejal.
"To nj "a smeh, prijatelj!' je dejal uzalie-
nj tesar. "Lahko sc pac smejaS, &c ga nisi videl;
komur je pa dirjal tako blizu pod nosom kakor
mem, ia Sc ne BIO smejal izlepa."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

nalbrz kaksen tat, XII ga je prinesel sem v tenmi
noel. In zivali so ga naSle in Sc lotile tepa. kar
Jim je disalo. lie prepovrSno sem pogledal opol-
dine V kozolcu "a kriz. Tu mas zdaj lie pa no
tres YES ia zaklad prerahljal in stresel ma tia
In meni je, pc pravici receno, naprayil skrbi,
mucne skrbl i'll nemara mi DO treba Sc k sodiScu
lti zaradi NIGGA. Kan Z MIN, da mi ga kdo ne IL
krade? Pa da sc V Gabrovcu Made v tch sla-
bib cash kar na kupu toliko novcev, to jc ime.
nitno. Ampak ma tax kraj skrivati tako stvar, to
ne kaze posebne iznadljivosti. JAZZ ga hocem bolje
sprawl"
I'm Intel jc pObrati in spravljati v meh. V
cienklh mu Ic pOkalO in vse ga JIG re bolelo. tako
sc Je trapil pc tleh. Ko sc mu jc zdclo, da jc vse
pobral, jc vsul V meh tolarje, Xxi jim jc nabral V
kiobuk. Potem JIG vstal, stisnil plcn pod pazduho
III korakal prekO trate 2 obrazom clovcka, XII mu
sc le vazno delo ohneslo, pa sc nj zvalila SC vsa
skrb 2 MEGA. Donna je zlezel ma osek in tam ic
S povreslom prevezal in OWL zaklad. "Semkai sem
nosil V otroskih letih skrivaj, ola ne bi videl hla-
pee ali kaksen drug lakomnik trdo in nezrelo
sadie v mladivO; tu notri maj Gaka maGji inch
sv0Jega gospodarja!" In porinil ie mch IA desce.
no ograjo V slamo. Sko6il je ma tia. Tezko breme
Je pablo z MEGA, ko je odlozil tuji dehar. ZaSu.
dill sc JIG, kako da je mogel toliko misliti o de-
narju nocoj, ko hi moral pravzaprav rasdeliti svo.
jo dusc ia dive plsti: ena hi moraih plakati 2 ma
rodom zaradi neskmcno nesreGe, druga bi Sc mo.
rala tajno veseliti luei prve liubezni. Niegove
misli so zavile zdajci V tisti tir, kjer ih je no.
tel imeti. Predno Sc je napotil K Smoletovim, ie
obvestil domace Judi, ola Sc stricu Andreju nj
prigodilo mic zalega.
(Dalie prihOdnjic).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
kAJ JE VERA?

naroda, ST smatrajo Ia slabe elaine. Toiimo jim,
Sovraiimo. Oni Sc Smatrajo "a nenravne.
Rodbina, rod. narod postavi merilo nravnosti,
oni d~olocajo, kako Sc moramo vesti. V tenn nj niG
nadnaravnega.
Najvecji clovck je pravil: ''vest Sc poraja il
ljubezni. Cut dolznosti in obveznosti je nastal
Ia naraven nacin.
Clovek je varal samega sebe. Narava je zr-
calo, V katerem vidi clovek svoj lastni obraz in
vse nadnaravnc we're Sc tcmelje ma mnenju, da je
bila podoba, XII stoji nayidezno "a zrcalom.
Fecimo, da je Bog - kaj moreno storiti IA
mega On, Xxi je ncsKoncen in nepogojen, ne more
sprejeti ne dobrega ne fla. Ne more imeti nobene
potrebe- In vendar Jill ina.
Predocitc 81 sebicnost cloveka, XII misli, da
p%otrebuje ncskoncno bite njegovo pohvalo.
Kaj je napravila nasa vera 2 Kristjani uce;,
da SO vse druge we're napacne, i'll cato Sc ozrimo
lie mamie.
Ali Sc je krscanstvo obneslot Ali je napravilo
ljudi plemenitejse. dobrosrcnejse. pOstenejse?
Ali so postal ljudje, ko je imela cerkev nadvlado,
boljsi in sre6nejsi:
KakSen je bill ucinek krscanstva v Italiji, "
Spaniji. ma Portugalskem, ma Irskem! Kaj je ma
pravila vera IA Ogrsko ali Avstrijo? In kako je
bio povsod drugod? Bodimo pravicni! Ali hi mo-
gle biti tie dezele brez we're ma slabsem! Ali hi
morale biti ma slabSem, cebi Uncle drugo vero ne
go krScansko? 49,.
Ali hi bill To%rquemada groznejSi, ce bi bill du-
hovnik Iaratustrov! Ali hi bill Kalvin krvoloenej-
81 ,ako hi bill vernik juznomorskih otokov' Ali hi
bill Hoandci neumnejSi, ce bi bill zavrgli Oceta in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Sina in Svetega Duha in castili trojico klobase.
piva in zeljaY
Kaj so napravili nasi bojeviti nasledniki Kri,
sta kaj SO napravili il we're ljubezni in zivljenja;
Sovrazili so veselje in delo. Ma vrata ~zivlienja so
obesili znak smrti.
II vero so ~poskusili povsod, ali ona Sc nj OBJ.
nesla v nobeni dezeli in V nobenem casu.
Vera nj napravila 6loveka nikdar milosrcne-
ga. Spomnimo Sc sam inkvizicije.
Vera nj prinesla cloveku nikoli svobodc. nray-
nosti, pridnosti in postenosti.
. So Ii ~kristjani boil poSteni, zmcrnejsi in nrav-
neiSi kakor diviaki:
I'll, XII veruiejo V enotnost narave, ne morejo
sprejeti nadnaravne we're.
Ali morete vplivati z ~molitvijo ma prirodo in
niche lastnOsti' Ali moreno odvrniti poyodenj,
ako Sc klanjamo? Ali moreno z zrtvijo spreme.
nitii siharje! Ali obogatimo S kleeanjemf Ali mo-
reno ozdraviti bolezen S prosnjamif Ali postane-
mo z obredi bolj pametni9 In ako dajemo vbogai-
me, smo Ii radi tega re tudi ~posteni?
Vera sloni ia misli, da ina narava gospoda
in da ia gospod %uslisuje motive, kaznuje in pla-
cuje. da ljubi pohvalo in prilizovanje in da sovrazi
income in sobodne ljudi.
Jc-li dosla re komu pomoc liz nebes?
Ako imamo teorijo, mOramO imcti tudi del
silva ma razpolago. Mi moramo imeti temeljni ka-
men. Ne smemo zidati ma ugankah. izmisljotinah
in analogijah.
Mi imamo teorijo in zanio Stiri temeljne
kamne.
Prvi kamen je: Snov he more biti unicena,
ona sc ne spremeni V mic.