Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31

haJooiJ strasia. uni, XXI so delal nase p0Stave,
so gotovo mislili, da je mi hujSe kazni, kot odvesti
cloveka IL ~rojstnega kraja tier ga prisiliti ma delo.
HuJsa IN strasnejsa je lie smrtna kazen.
Gotovi kazenski zakOniki so cello prepovedo-
van 10 obliko kazni. Med tenn Sc nahaja tudi bel
glJski kriminalni zakonik, XII prepoveduje depor-
tactic.
V sedanjem s~lueaju deportacij in prisilnega
della pa gre IA ljudi, Xxi MISC zakrivili niGesar in XII
nlso incl nObenega zloGna ma vesti. Deportacij-
ska kazen sc jim je nalozila brez usakega procesa
IN postavnega postopanja. Zrtve teh deportacii so
najbolj svobodoljubni ljudje ma svetu. Okruto
deJanJe pa je storila vlada dezele, XII Sc usti, da
INA najpoEolneiiSi pravni sistem, kar Jill ohstaja
ma svetu.
III pogoni Judi so seveda dali povod "a mai
strasneSe przore. Druzinam deportiranih Sc lie
prepovedal dostop do zelezniskih postal. Ma 60
tovih mestill g 81 deportirami uprli. Nekateri so
bill zaradi tega ubiti, mnogo jih je bilo ~ranjenih.
' sedanJem casu je seveda tezko doloGiti Ste
WHO mozkrh, Xxi so bill deprotirani V NemGijo. L.
vedelo Sc je lie toliko, da Sc je v tekn devetih dni
odvedlo $4,000 MOI, in sicer ma prisilen nacin.
Malo pozneje ugotovil je neki holandski ca
sopls, XXI Je dobival informacije liz dobrega vira,
ola Sc deportiralo edinole IL mesta Antwerpena
2l,OOO B~elgijcev. Ia odredba pa Sc je izvedla ne
lie z ozirom ma vojasko ozemlje, temve6 ma vso
dezelo. Nastane vprasanje, ma kaksen naGin Sc
DO nadalJevalo S to pOlitikO.
Hah uaJ0JO bSoNO ia ID Il Teu-
iagaJo namret, maj sc d~eportira IL Belgije do $50
tlsoc MOI, Xxi maj bi Sc upOrabili v nemSki indu-
StrlJl, kar pomeni toliko, kakor vSakega Getrtega
lzmed moskih prebivalcev Belgije. Vsled tega je
Jasno, da so tie deportacije najvetji zloGin, kar so
Jh vprizorili Nemci in "a katerega 81 upaio pre-
vzetl odgovornost pred svetom in zgodovino.
Nemci so seveda skusali ublaziti svoje posto-
panic ter ga staviti V boljso luc. Nemski listi so
prinasali Glanke, v katerih Sc je skusalo opraviGiti
TO DOStODan1e GOVpruner RiSSinu ca 10 ;,ro
zl napram nekemu ameriskemu poroeevaicu, da
Je gIavni v7rok deportacij postopanje in brezdel-
most belgijskih delavcev, Xxi so vsled tega postal
breme JAYNE dobrodelnosti. V TEN zmislu je tudi
pisala "Koelnische Zeitung".
To ve pa je zelo slab argument "a opraviGe-
ME postopanja.
Res je, da je bio dosti nezaposlenih v Bel
gil, a vpraSati je treba, KIDD je zakrivil tof
To nezaposlenOSt so zakrivili Nemci sami,
XII so sistematieno oropali trgovine in delavnice
ter well tvornicam vse surovine, XII so Jill potre-
bovale "a nadajevanje obrata. Zaplenilo Sc lie
ve ter izvOzilO v N~enrcijo, in sicer ma tako teme-
ljt naein, da je bila Anglia sauna prisiljena pre-
povedati vsakO nadaljno i~zvazanje v Belgijo, ker
hi doti6ni uvozni predmeti sluzili lie industrijskim
svrham sOvraznika.
Nemci so oropali ~belgijske tvomice Nth stro-
Jew, orodJa in posebnO ameriSkih jermenov, ka-
term nj mogote v s~edanjem casu nadomestiti. To
pa so storih z namenOm, da ma eni strani uniGiio
belgiJsko lndustrijo, ma drugi pa cato, da pre-
Skrbe tvornicam V NemGiji potrebno blago ter po-
vecajo S TEN produkcijo Da navedemo lie en- pri-
mer, Sc je vzelo tekom par mesecev lie IL okraja
Llege 5000 strojev ter jh poslalo v Nemeijo.
Vzrok brezposelnosti so Nemci, XII so zaprli
nizozemski trg, XII je bill edini ma razpolago bel
gijski trgovini.
Nemci so o~dtegnili nadalje industriji yes ka-
pital ter ponudili belgijskim delavcem lie delo, Xxi
Je sluzilo v vojne svrhe Nemcije. Delavci so TAXA
della odklonili. Imeli so popolnoma prav ter je
bila cello Nth dolznost storiti tako. Nikogar nj do.
voljeno siliti, da hi vodil stroj vlaka, XII vozi cetc,
namenjene "a boz proti ~vojakom lastne dezele. Nj
hce ne more prisiliti jeklarskega delavca, da Ii
koval oklOpe, namenjene "a voiake, Xxi Sc bore
proti domOvini delavca samega. Clove$ka moral
most in zakoni humanitete prepovedujejo TAXA
della. Nemci pa so kljub tenn zakonom hoteli pri-
siliti ~belgijske delavce ma tako delo.
Vsled vsega tega Sc je zgodilo. da ie bila vc-
hka vecina delavskega naroda in tretina vsega
prebivalstva nezaposlena, odrezana cd vseh Vi
row dohodka.
Dolznost nemSke Wade je bila torej, da hrani
to prebivalstvo. Bila je lie krivda NemGije, da ie
bilo toliko Judi nezaposlenih in da so bill nave.
zani ma javno dobrodelnost.
Kljub temu pa nj Nemcija izdala niti nov