Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28
Prank della

posled kongres V Washingtonu leta 1894. raxgla-
sill Labor Day IA nacionalen prank. Bill Je torej
dovoljen, delavcem darovan dan, in o demonstra-
cJi "a kaksne delavske Zahteve i'm pravice nj BIZ
10 wee govora. Steer je bilo to izreGeno tudi v kon-
gresovem sklepu XII je dejal, da mai Sc tega dine
podjetniki in delavci zdruzijo ter posvetujejo O
svojih skupnih interesih.
Il vzakonitvijo Delavskega dneva so mislii
kaci izruvati strupeni zob. Parada, Xxi je postav-
no dovoljena, je lie Sc parada, demonstrativn Una.
cj je pa izgubila. Kar je dovoljeno, nj pObena
zahteva wee; in prank, posveGen solidarnosti de.
la S kapitalom, ne. more biti wee dan delavskega
boja proti k~apitalu.
Nasprotje med delOm in kapitalim, ~nasprotje
med interest razredov je hotel ia sklep izbrisati,
pa ma ~njegovo mesto postaviti solidarnOst izko.
ristevalcev in izkorisGanih.
&c razume delavec, da je TAXA solidarnost nc.
mOgoca, mora tudi raZumeti, da je bill Labor Day
licemersko darilo, namenieno, da zatre revolucio-
narnega duha med ameriSkim delavstvom. SvOj
namen so pa kapitalisti dosegli vsaj "a nekaj ca.
sa z zakonitim praznikom so razdrli demonstrates
jo, pa jo i%zpremenii V parade. Sedaj sc tudi
najvsakdanjejsi filister lahko postavi ma stopnice
pred lepo javno ~knjiznico ma petit aveniji in gle
da zadovoljno, kako korakajo delavci, lepo pl
poklicih razdelieni, pa poslusa godbe, XII kora-
kajo ma celu posameznih skupin; nj Sc mu treba
bait, da ga spravijo IL ravnotezja, kajti veGinoma
igraJo nevtralne in patriotiGne koracnice; lie to
patam Sc vrine vines kakSna socialistiGne unija,
kateri igra godba "marzeljezo" ali 'internacio-
nalo," katere pa filister navadno ne pozna. Tudi
okraSeni vozovi in automobile Z alegoriGnimi slu-
pinami, Xxi simbolzirajo posamezne industrije ali
rokodelstvd, SCI pojavljajo v paradi in oci imaio
prijetno paSo. Ker d~ajejo TAXA vozila navadno
podjetniki ma razpolago, Sc nj cuditi, da Sc vidijp
imena tvrdke Z ogromnimi Grkami ma zastavah in
velikanskih S6itih; tako prihai sjo kapitalisti pri
delavski paradi do cenenc reklame.
Ali marsikie SO Sc delavci &c navelicali tega
praznega paradiranja. Tupatam SO re popolno-
ma odpadaii obhodi, drigOd Sc vrse IL navajo, IL
tradiciJe, ali pa cato, ker ga rabijo nekateri ma
zadnjaski voditelji unij "a demonstracijo ne
proti kapitalizmu, tened prcti socializmu.
Medtem pa dobiva prsvi delavski prank,
prvi majnik, tudi V Ameriki vse vecji pomen.
Cimbolj Sc krepda razredna zavest med ameriskim
delavstvom, tembOlj tudi spoznava, kakO velikan-
ska je razlika med tema dvema praznikoma. Enc
"a so dovolili mogotoi, drugega. 81 je delavstvo
vzelo. Emo je prank sprave z izkoriscevalci, dru-
go je prank boja.
Labor Day ie simboliziral dosedaj mislje-
ME ameriSkega delavstva. ProDadaioee zanima-
ME "a ia prank in odvraeanje cd praznih parad
kaze, da sc vrSi p%reobrat med TEN delavstvom in
sc njegova pohlevnost razpuhteva.
Ia mas je Labor Day lie zaradi tega vazen,
ker nam omogoca, da prihajamo V dotiko z boil
zaostalimi delavci, da jih dramimo in vodimo do
socialistiGnega spoznanja. Mnogo prOletarcev, XII
Sc vse leto lie spomniio, da so delavci in da i.
majo kot delavci posebnc ~interese in potrebe, Sc
zbe7e ia dan cctudi lie ma piknik. Soc;.listicen
govornik dobi tako priliko, da stopi mednje, jim
pokaze njih pravi polozai, potrka ma njihova "a
vest in ~pripravi preobrat V ~njihovih glavah.
Gin hitreie in energicncje Sc izvrSi ia proc
brat, TEN boljc BIO "a delavstvo te dezelc. Pref
alislej sc mora zgoditi, kajti tudi najponiznejsi
proletarec mora naposcd spoznati, ola Sc kapita-
listi radi dali delavcem Ell dan V letu, ola Jim pa
noceJo DAFT postenih plac, r%azumnega delovnega
casa in pravicnih delavskih zakonov. Spoznati
mora. da nj tisto, kar dajejo kapitalisti svoje-
vOlino, mic vredno, tistO, kar hi bio kaj vredno,
Sc pa he dobi brez boja.
Cimbolj Sc razsiri to spoznanje, tembolj uve-
ne tudi slava "Delavskega dncva' in TEN vec po-
mena dobi tudi pc Ameriki prvi majnik he cato,
ker Sc ia dan lahko pociva. Ampak pred
vsem zaradi njegovega rcvolucionarnega z~naGaia.
Delavci sc tcdai ne bodo navduSevali "a prank,
XII jim je bill "darovan," ampak bodo V vsakem
oziru postavljali svojo delavsko voljo mad darila.
Pocasi Sc vrsi ia razvoi V Ameriki; toda vrsi
Sc. Pocasnost je imeTa svojc vzroke, ali tudi raz.
VOL lima svoje razloge, i'll kakor postajajo moaneJ.
81, tako mora tudi razvoj posta jati hitrejsi. Letos.
ME lcto nam pokaze, V kakSni meri sc pospeSuje.
Jesenske volitve bodo "a delavsko gibante V tel
dezeli p%omembnejSe kakor vsc parade ma Labor
Day.
P