Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

Ro toxic V davcni predlogi, XII jo je Sprejela zbor.
niea, Pustil je nedotaknjen lie kolek, XII so ga V
predlogo vsilili v zbornici conservatives Dohod.
nimski davek, Xxi bi zadel lie bogatine, ie odsek IL.
datno ~znizal..
kako misli senatni odsek obdavGiti siromas-
ne sloJe, maj pOkazejo sledeci zgledi:
kava &c cd funta ne glede ma ceno. Delavec,
III kupuJe kavo pc 20 in 25c funt, plaza &c davka
kot bogatin, XII kupuje kavo pc dolarju fmt.
Cal , centa cd funta ne glede ma ceno: siro-
va kokao Be cd funta, ~iz6iScena kokoa 5 centov.
Sladkor pol centa cd funta. Cd sto smodk po
DC ie placati vet Zoe, cd smodk po Zoe pa 40 cen
tov cd sto.
Cd desetih cigaret, Xxi Jill pusijo navadni lju-
die. bo placati 2 centa mesto lac.
Cd bancnih cekOv mad pet dolarjev bo treba
placati diva centa. &c DO Rockefeller napravil eek
IA $4,000, DO ravno tako placal kolek "a diva
eenta, kot mayhem groeerist, Xxi PLAGUE biago 5
ceki in BIO napravil Ia $40 ali S15.
Davek ie nalozen ma sladtice, sodavico in
druge neopojne place.
lie NICER nj opaziti, da hi Sc deiavstvo zge-
milo IA obrambo proti takim napadom.
Predsednik provizoricne grSke Wade Veni-
zeloS, Xxi Sc ne sme zamenjati Z Waldo kralja A
leRsandra V Atenah, je izjavil, da mu je spodeni
kralj kOnStantin lani odgovoril ma vpraSanje,
zakaJ ola ne vpoSteva wolfe ljudstva in pogodbe
$ Srbijo: Meme mic ne briga VOLTA ljudstva; JAZZ
sem odgovoren samo Bogu, ne pa ljndstvu.'
Venizelos je dejal, da je zadovoljen, zee Grki
Sc enkrat ~pOskusijo $ konstitucionalno monarhi-
10, toda ustava Sc mora ~iZpremeniti.
Da SO "Bogu odgovorni', znajo pripovedo-
vati vsi kralji in cesarji, kar je dokaz, da ne We
ruJeIo V Boga, ali pa da ga smatraio IA duSevne-
ga revcka, Xxi ga bodo ma sodni dan lahko kakOr-
koli naplahtali. Kajzer Viljem je tudi Bogu cd
govoren; da je on $ svojo Waldo in vojno stranko
naJbolJ zakrivil vOjnO, mora gospod kajzer We
detl; vendar neprenehoma trdi, da je nedolzen
Ill ola mu je bila vojna ~vsiljena. To misli najbrze
tudi Bogu povedati. In misli. da mu BIO Bog ver-
jel. &c hi tudi liubi podaniki kaj mislili, hi mo-
rail- spOznati, da ie to ve6no pozivanje ma Boga
n~ajvecji svindl.
Kralj KOnstantin je dejal Venizelosu, da je
tudi on lie BOgu odgOvoren. = TEN Sc je nekoli-
ko izrekel; misll 81 je MANFRED, da Je odgovoren
svojemu svaku, kajzerju Vijemu, XII mu sedaj
ohlJubuje, kako ga DO maSceval.
Steer bi nam bio vseeno, kaj mislijo monar-
hi in monarhicki o svoji odgovornosti. Toda ka-
kOr vidimo, je imelo Komsfantinovo ~miSljenje ze-
10 p~rakticne posledice. Kljub ustavi je vendar
kralieva VOLTA veljala absolutno. cato ie podlo
sleparstvo, ce Sc govori, da nj ma TEN ME lezece,
ali Je kakSna drzava r%epublika ali pa mOnarhija.
Neliki ru'ki carizeln in malo grSko kraljestvo
enako dokazujeta, da to nj vseeno. Kadar sc 60
sori 70 svobodi, se ne more govoriti o monarhiji.
Baron Sonnino, italijanski minister yuma
njih zadev, je zadnji teden V italijanskem parla-
mentu naznanil slede6e mirovne pogoje Italije:
Belgija, Srbija in Crna CORA morajo biti ne
OdviSne kakOr pref.
ltalijanske meje morajo biti popolnoma Ia
varOvane prot napadOm.
POljska mora biti neodvisna.
Vsi voini cilji, XII Jill ie ententa pref objavi-
la, Sc mOrajO uresniciti.
kOntnO je Sonnino priporocal neOdvisn0st
Atlantic ma podlagi narodnostnega principa, XII
ga je podal predsednik Wilson.
KdOr hi mislil, da so ii pogoji jasni in cd
kritOsrcni, hi Sc zelO motil. Baron Sonnino Sc
OcividnO ne upa pokazati prave barve, ker Sc je
YES polOzaj med zavezniki liza ruiske revOlucije
ZelO izpremenil. Odkar je Russia ma zahtevo So
cialistOv nastOpila z izjavO prot aneksijam in je
Wilson z drugimi besedami izrekel enak pOgoi,
odkar je Anglia povedala, da je ma zeljo Rustic
prfpravljena revIdirati stare mirovne pogOje, je
tezkO javnO nastopiti S programom, Xxi zahteva
vsO GOriskO, pol kranjske, vso lstro, skoraj vso
Dahmacijo in vse jadranske otoke. Svoiemu par
lamentu pOvedati, da IL te moke ne DO pogace, je
pa tudi tezkO. cato Sc SOnnino skriva "a frazo,
Ola morajO biti italijanske meie zavarovane 10
per vsak napad. s takim naGelom hi Italia lah-
kO zahtevala yes svet.
Precej snesno je, ce Sc Italia postavlja kt
protektorica Belgije, Srbije in Crne Gore. Stori-
la hi IA te dezele %nicesar, paC pa je $ svoiO ego
iSticnO pOlitiko pOmagala, da je bila Srbija po-
gazena.
V fasu, kO izjavljas Russia, da mora biti vsa-
kemu. narodu prepusceno odlocanje o %niegovi
usOdi, so besede ltalije o Srbiji i'm Crni Gori zelo
kOmicne. Tam OkrOg so tudi narodi. XII jh 10