davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Deo "a pridobitev bogastva nj prvotno, tenn
wee je sele posledca Ce delaio danes liud-
jc da hi obogateli, Sc godi tako, ker vidijo, dd
daje bogaStvo kos vSemogotnost docim je po-
man jkanju bogastva trajua nevarnoSt bede i'm
pogina.
TOda to ie poSledca SedaEjega goSpoda rs<e-
"a reda pa cloveske marave NajbOjSi dolaz
je pac ia, da naSaneio najveCia bogastya brez
della, VSai brez della onih, Iii obogate docim le
vehka izjema, Ge pride kdo laSnim delom do
yeIikega premolenja I'm tudi tedaj navadno nj
njegovo delo uStvariio njegovega bogastva,
temvet so "a nakupjilc druge lastnoSti Speku-
lativnoSt, prcdrznosi It'd
kakor zapcluje kapalistGni goSpodarsii
red Judi, da iSJejo $ hudodelStvom tatvino,
goliufiio. razboiniStv vom odcruStvom nepoScnc
Spekulacijo. izrabljaniem politiCne moci it'd do
Nego k9pitaia, tako hi nekacri rad priSli dcou
do prcmozenia. Odtod tista brezprimcrna konllu-
renca, tiSo akraino napenjanie moti, k sIabi ziv-
ccih rodoy in degenerra GloveStvo
sedanii druzbi preScga organsko in zivlicn-
sko potrcbo iiudstva, ker Sluzi samo kopiGenju
kapitala, brez ozirG, ali jc TAXA mnozna kap,a-
la. ali nagrwadeni produkti "a zivljenje Glo-
veStva potrebni, ali ne; tudi brez ozira, &c uni
clie ako dclo tisoc duhov in teeS
kapializem je tenn ozru reSniGno nevaren.
kar pa tGe SociaStiGne druzbe, ie Samo
dvoje mogoce: Ali ho tedai narava kar sama da-
iala liudem vSega, kar potrebuieio - tedai sploh
hi nevarnosti, ce sc ne hi delalo Ali pa bo delo
Sc zanaprej potreba GloveStva, tedai bodo ljudie
dela tudi he miSleGi na bogastvo, na medalie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

DelO in SOcialiZe EN-.

Nemogoee je, kar hocejO socialist. kajti So
eialistieni druzb ne DO nihGe hotel delati Glove
ka ne vodi veselje do della, temvee dobi-
di della ne boz
To je navidezno zelo dober ugovor XII ga je
pogostoma slisati od nasprotnikov socalizma u
vendar je ubozno povrSen in puhe
Idravemu cloveku je prirojena potreba po
dclu, tako kakor ptcu etanie I'm ribi plavanje -
Zdfavi udle Sc morajo gibati, zdravi mozgani mo-
rajo msliti i'll oba efekta morata zdruzti pre-
judje XII MISC sposobni "a delO, MIN da te
prlmanJkujoce sposoSnosti nobena vaba dobiGka
IN bogastva Hromec he bo mogel prenasati bre-
men, slepec lie slikati, idiot he bo razumel socia-
Ezma, pa te bi Sc ponuja jail miljoni. tud nor
malen, zdrav Glovek Sc he bo pripravil do tega,
da bi ezal po "A ur ma dan na postelji in spal
z odprtmi oGmi. Umetnik bo slikal ali klesa
&c lie pride do patna in barv ali do lila in
moria, pa &c ne hi nikdar upal, da proda svojo
sliko ali svoj kip bogatemu meccnu. In pravi
pesnik bo pisal svoie verzc duhu, &c nina papir-
ia in crnila
Takih prmerov imamo pac danes predOlgo
vrsto, da hi jih mog zanikati. Pomen della nj
tax kakor ga ie naredil kapitalizem, XII "a je po-
niza kakor Sc marsikaj druzega. Denar, ki mu
kapitalizem neprenehoma poic slavo, degradra
vse, kar ie po narav epo in viSoko, potem pa trti
da ie vse samoodsebe hlapcevS<o i'll nzkotno.
Delo JIG pOsedica dvoinega vzroka CoveSke
gibenosti in cloveskih potreb. kamen lezi eta i'll
lcta ma hribu, he ia hi vsaj IA naSe spo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
LETO (VoL.) XII.

IN ordnc, kcr bodd ljubili syoic zvljcnje kakor
"a Jubmo mi iii Sc boil - kaji zivljcnic Jim
bo wee dajalo kakor sedai. Sal so delali tudi no
made in troglCditi, tcravno Sc vede MISC kaj da
Je 'kapital' i'll ''hOgastvo."
Ioda bOgaStyo OStane tudi socalistiGni
druzbi privlacna moe "a delo, ker bogastvo ne IL
glne, temvcc poveGa. lie ola he bo tiGalo bo-
gaStvo poSamcznih rokah in lie bo sluzilo po-
Sameznlm sretnikOm, ampak bo SploSno in bo lo-
l1Stiio vScn IaveSt, da jc od della vseh odvisno
clm pmJetncjSc zvljenjc vsakega, je paG motor,
katercmu Sc lahko prisodi oko moci da bo pri-
eanjal Ma delo
&c je pa res kontrola ncizogibna "a prcprc-
ccnJc lenobe, tedaj tudi tc kontrole ne bo mani
kalo. Pred vsem bo SploSna &c ne hi bilo mix jer
ladHoIlika lii pnganJaGa, Jc vendar gotOvo, ola
Sodelavci nc bodo trpeli hudobne lenobe Cleno-
ha Je namrej lahko tudi bolezen) in bodC skrbeli
to- da bodo vSed lenuharcnja cncga ali
vet toyariSev Sam prkra jSani Kontrola bo tudi
PR odda janiu produktov in &c bi SC re izkaza-
IN potreba dircktnega nadzorovanja Sc vprasa
zakaj ne hi mogIa druzba nastaviti organov XII
IN imeli 10 na!ogo EtGno opraviceno hi bo mad
zorovanjc tcdaj pac bolj, kakor sedai: kaiti "a
Mcvalo Sc ne DO, da maj della poSamcZnk kakor
,ienj IN drUgega, amrak deIal bo Ease Danes Sc
Skodijiv lcnuh ne more izkliuciti od uziva-
MIA kajii niegovih rokah je moe, da lahko od-
rodi od skiede one, ki so jo napolnii social
>ticni diuzbi pa ahko izpolni nauk krsGanstva
ki ne velja "a sedanje krist jane Kdor ne della,
maj tudi ne ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

znanje - koliGkaj giba Ce ga kdo sune T. nogo,
sc zatrklja, ko poneha zunanj ia moe, ki ga je
spravia V glbanje, obeM zopet in ne zganc,
re ostati nespremenjena, kakor jo je coyek
sadil, temvec mora hranit IL zemlie in iz IRA
ka, mora rasti, razvijati iSte, in roditi sad,
Tudi clovek je organzem gibanjc in vsak
organ ina svojO posebno nalogo, ki io mora IL
vrsevati pod kaznijo oSablienja in smrti Pora-
ba organOv je priienost, askeza nepriietnoSt. In
dijsi fakir, k postavi ma emo nogo, ali pa
leta, msli, da 81 5 tenn trpinGcnjem zasluz nekaj
viSlega NaraVno delo smatra po pravici
prijetnejSe; zrvuje pa naravno porabo orga-
ma, msleG, da sluzi TEN vSlim ciljem, torej
doe, da 81 je naloMl neugOdnost. Neraba vSakcga
organa maSGuje. Ce paSc roka ziStematcno
lenobo pOstanc neSposObna Svoje naravnc
namene; pray tako noga, pliuca, mozgani.
Delo TO Sc pravi raba cloveSKih organov, iC
torej naraVna organska potreba.
Delo je pa tudi pod druge potrebc lli ic
enako naravna Samo deom 81 pridobi covek
sredstva Ia svoje zyjenje naiSirSem zmiSlu
besede
Ko prvi ljudje zaceli delat. jim Sc mi
sci nj prislo, da hi tenn pridobili denarja III
Yeti so hoteli. Iato morali porabi svoie moci,
ic denar edini kliut do vSeh uzitiov, cd mai jni2-
iih do najviSjih A tudi danes ogromna mnozina
Glovestva ne della "a pridobtev bogastva. temveG
ohrani,ev Syoiega zvijenja in zivljenja svojih
druzin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Gale polne orentalskih produktov, pouaiveG lu-
ksurioznih izdelkoy. Od Benetk sc je trgovina 81
rila Grez Alpe Nemcijo. Il. stoletiu je Ia
trgovski tok zajezil prihodom Turkov Evropo.
Ia to ie bila treovina prisil jena posksti si deg
gih potov, in res. naSla je pot lndIo oll0li
Afrike in odkiil se je nov Svct Amerika. L.
jadranskega in sredozemSkega morja ie glavni
toll trgovine preseil atlantiSki ocean, meSto
Benetk je StOpia l.izbona
Steer pa ie treba ia lakoj prpomnit, da to,
kar 81 delali BeneGani, Genovezan in IA mimi
Spanci, Portugalci i'll drugi. nj bia nobena trgo-
vina, marvec rop in goliufia Portugalci so n pr.
''tvgova'' vckanSimi profit, do 2000% tdva
tiSoc od Sto). kako ropaIi in moril Spanc
Ameriki, tenn nam prpOveduie zgodovina Sra-
Sne zgodbc. Grozovita pohlepnost po dcnarju in
zatu je prcVZea Evropo. ko ic II. pr. Franc Piz-
zarro djarmil drIavo Peru, ie odncse YES zlali
preston kline vredno>ti kakih 100 mil iljonov
lron. TO zao sc je ma Spanskcm prelilo V ccki-
ne. In znana angleSka kraiica Ezabcta je ma
stavljala roparSke ladjc, da prezale ma trgov-
ske lad ic vraGaoce Sc IL Indie in Amerike Span
ci so pogubili Amerii cele rodove. Pref prosti
in svobodni so ii rodovi moral delati Spanccm
kot sunni kot crna aivina Navaieni necIovcSkc-
mu dclu ii ljudic poginiali ma StotisoGe Brihmi
dominikanski mcnih Las CasaS je temu zlu odpo-
mogel in ga nadomestil T. drugim: pripelial ic
krepke crnc suznje iz Afrike, da delali anne
rikanSkih rudnikih in ma plantazah nameSto Sib-
kejSih lndi dijancev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

teremu nacelujc Joseph |. Cotton. Pod Cottonovim
nadzorStvom bodo vsi mesari - veliki in majhni
molSirl. Profit meSn mduStrii ne smc DrcSc-
gait 2.3%o od prodaic. l.eni profit pcih veleme-
SarSkih tvrdk jc podvrzcn Sc nck omciitvi. Pro
hi ne SINE prcScgat deSct odSotkov cd vozcnc-
Cd kapitala meSni mduSrij
poutenih krogih pravijo, da ia odredba
prcpreci Spelula,ivne pridobive in krivicen pro
ht III da zniZa meSne Gene. Izdali bodo Sc poseb-
ne odredbe, katerim prepreciio skrivanje pro
hia IN da so knjigc mcSarjev vedno odprte kSn-
troll poScbnimi dolocbami bcdo varovali male
mcSalskc mojstrc. Uravnavanjc cen ma racun 60
vedine in bravine ali narobc nj dovoicno.
Dolocbe profit so vc'iavnc od l. novembra
Med vclike mesarske tvrdke, za katerc veliaio
poscbnc omciitvcnc dolocbe so Armour Co.. Gu
daily Co., Morris & Co. Swift 4 Co. in Wilson
& Co.
Tc tvrdkc so minolcm letu napravilc IRE
den profit PoSebno tvrdka Armour Co je razd6-
lila tako pogaCo med denicarie, da dividcnde
obudilc obcno poZomoSt in oStro Rritiko
Nicso Sc ie podrazilo in vecmcsarii so dolzili
zeeznice, farmarjc in druge, da so zakrivili dra-
ginjo mesa. Pogreli tud pravjico ponudbi
III povpraSevaniu ma trgu, Xxi Suai vscm Spckulan-
tom in priviligiranim intercSom IA SGii kadar zc-
ncjo Gene navzgor Ali milioni, XII so iih velcme-
Sarl razdcili med seboi kot profit, glaSno
htcvaF, dn pride meSua industrial pod kontroo,
ce ne Sc lahlo dogodi, da izgne mcSo popomoma
delavCevc mize.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Danasnji kapitalisicni gospodarski red je
razmeroma Sc jake mlad. predmareni dobi l. ].
pred ]. lS4S. nj Sc dovoj razvit. Ma dezeli smo
imeli eni strani kmeta-tacana, ma drugi stra
e nj gospodarja- plemica. mestih je obrti pre-
vladovalo rokodestvo. Podjetnikov nasem mo-
dernem smislu ie bilo prav malo. Se-le V zadnjih
dcsetletiih ie nastal oni velikanski razko ki je
razdelil coveStvo diva tabora, posedujoce in
cpOsedujoGe.
Zasledujoc zgodovino eospodarskega razvoja
predmarcni dobi mOramo ustaviti pri onem
sodovnskem meiniku ki je provzrocil eel pre-
Jbrat tedaniem gospodarstvu. Ia mejh:k Je po-
staviti dobo14-16 stoletja. Pred tenn taSom smo
imeli ia dezeli to-le siko: kmet je garal in ia
canil "a graStaka a nj mu bilo Sc tako hudo ker
jc njegovo izkoriScanje melo svojo nero
zclodcu grascakovem To sc pravi, graStak je IL
zcl iz kmcta paG lie toko zta, sadja, vina III sploh
pr;dclkov, kolikor iih je mogel svoio druzino
povziti. Kar je bilO wee, je oStalo kmetu.
V mcstih pa je bilo posebno zivljenje. Prevla-
davalo je rokodelsivo, XII ie bilo vse organizlrano
cehih. Tt cehi so doo6a nero izvaianja posa-
meznih izdelkov in njih prodajo: izkllucevala Sc
je ia nacin nadprodukcija in konkurenca. "
nasem modernem smslr.) Uradi so te cche seveda
vsem podpirali Zivila 81 prvOtno meScan sa-
mi nabavi jail, ker bill isocasno tudi sami kmet
je in imeli mesth svoja polja pozneje so
dobivali zivila IL najblizje okolice.
Nsed Omenjenega gOspodarSkega preobrata,
XII ga jc povzro6il razvOj trgovine, sc Je pa "
premenilo to raZmerje meScana do kmeta MeSta
naraS6ala in meScani mOrall zivila iSkatl PR
kmetu Prvi denar, XII ga je kmet prejel. je bill
zanj poguba. Kajti grascak, ki pref nj vcdel, kaJ
pOceti twill, je sedaj, kO so la dObila dena-
no vrcdnOst znal vse drugace okoristiti $ svojlm
gospodovalnim staliscem mad kmetom Predvsem
e zaccl povdarjati in veliavljati svoJo lastnln-
skO pravico do zemlje. kmetom, Sc Je trdlo,
gre lie uzitek oil gosposke zemlje, i'll Sc la uzitek
81 morajo odkupiti davscinami prideklh IN
osebnih sluzbah tlakO. Grascak je pustil kme-
tu seveda lie najslabso zemlio. podporo svoje
"pravice" sc je grascak skliceval tud ma rmsko
pravo, XII sc ia taGas zaGelo uveljavliati po ma
Sih in neniskih dezelah To ''pravO' Je kaJpada
dalO prav grascaku in ne kmetu. Drzavna oblast
sc ie kOncno obrnila tudi proti kmetu, III tako
ie ostal sam svojem obupnem boju proti gra-
SGaku; kmetske revoluciie ali kmetski punt iz
te dobe so koncali porazOm kmeta in zmago gra-
sGaka. I'm tenn kmeGkem tlacanu, XII mu Je gos-
poska roka uropala zemljO, imetJe In oSebno svo-
bodo, MEM mamo prvi zarodek modernega pro-
letariata
Ako hoGemo druge strani zasediti prve ka-
pitaliste, jih ne najdemo med rokodeci, kl so
81 lastnim trudom nekoko opomogli. all kl so
tudi obogatei marveG iih dObimo med bogaimi
trgovci kOncem sredniega IN zacetkom hoVeg"
veka. kako je do tega prislo?
krizarsl<imi vojnam od H. ali u. stoletJa
dale se ie Zapadu odprl Orient vsemi svojimi
zakladnicami kulture in narave Benecanske iad-
Je, ki prcvszale krizarie Palestine, so sc vra
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

polno pravico pravi tOrei Marx, da sc je
prvi kapita rodil IL bata in kIvi; slepo in brcz-
obzirno izkoriSGanje, gojufija, ropanic. suzeni-
Stvo, TO so bill CnteIi, ki 50 stall oh zibeki ka-
llitaIa. Toda Prvi kapita4 ri takoi zkopiSiil,
kakor Sc H. pr izloriS1a dandanaSnii Liudie nj
so vedeii pravzaprav kai MIN poGct MISC "a
Sc mali, niti "a Sc MISC mogli produktivno nalo-
ziti t. j. tako, da hi kapital rodil zope drugi ka-
pia Iato pa vidimo. kako Sc po cudni ironiji
usode IL omega llrvio in bIatom oSkroplie ieneoa
kapitala ozivlia hrepcnenje po heensko-rim>ki le-
poti, Vidimo. kako Se tenn kaptalom uStvariaio
carokraSne tyorbe reneSancnc umetnosti, vdmo,
kako Sc has tel dobi slikajo najkraSneSc sli-
Ike, uStvarjajo umetnSki kipi in postavlia inc
niin Spomenihi. kako Sc grade bajne palace in
cerkvc tU. kar nam - danes prCa ne
kdanji Slavi in moi uerc>anGnc dobc
kaptal Sc ie produkivno, indusi rialuo IL
korstil Scle todai, ko Sc ie prelom starr cehcvni
red. Ntoria ic to drzlva oziroma posamczni ;nc-
ri in Vadarii, k potrebova denaria cd boga-
tih meScanovk kapastov Ii so dali denar. zanj
so dobiii razne SvoboScnc in predpra vice ki SO
Iih ma Skodo cchom uvcljavili V trgoyimi in ohrti
tako uspeSno, da oni denar. ki so ga dali kne-
III. dobili nazaj L obreStmi vred ri b0gati ne
ScanJe so bill emo bcSedo reSniGn gospodarii
polititne situacije, Cetudi ic ma zunai mastopalo
plemstvo knez ma Gelu kot predstavi,elj poll
ticne moGi.
Ianimiv dogodck nam TEN pogcdu pripo-
NcduJe zgodOvina. Karl Y. ne hi bill nikdar Ease
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Sc nkdar nj priSa blizno Lawtona, Ohio,
stvar, XII hi tako prestraSia i'll napOlnila grozo
Romance in ApGc, kot je bill aeropan. Pred
ka casa je priSIa skupna ch Indijancev
koplovno postajo Camp Doniphan ter priccla
zret skozi vrata zrakoplovnc lope Notri je ne
kai pocilo Cmf! - ic wkkn ncki starr indi-
janec zavi, zecno in rumeno odeio. doGim so
mu padali na hrbe lasje dveh kitah. s TEN
vzklikom jc Skoci ma stran nervoZne, stare lndi-
jankc, Xxi Sc jc tudi tcSneje Zavila svoi plaSC.
- Umf. - je vzklilnila tudi ona. Nao pa sta
Sc oba imaknia nckoiiko ozadic.
Med TEN casom pa zc prvlekli IL opc
XII aeroplan. mdijanka XII ie tehtaa morda 300
funtov je priracala blize. Nsem ie zdelo cudno,
da 81 upa tako bzu Nato pa je prifela hoditi pray
okrog aeropana ter Sc obrnila smeje svojim
ljudem kadar Sc dvigne kak aeropan V zrak,
uprizore ndijanci svoj narodni pies. Nelli start
Indianec temnega obraza in sivih kit, ie priGel
teci IA aeropanom, ko je slednji dvignil
zrak Nic veG ga nj bal. OdSel jc in Indijanec
jc bill zadovolien ko pa ie pricel aeroplan ropo-
tati zraku, med zemljo in solncem, 81 Indi-
janet zakrili oci ter Strmeli viSino
Stvar, da Sc dvigne clovek mrtvem telesu
prot nebu, ie priSla Indiiance prehitro
kljub temu ie cello Indijanec zc privadil
planu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

ucl J. 1917 nchiSkeSa ceSdrSkeSa pfeStOla, Qa mu
III bill poSodil bogati trgovec Jakob Fugger liz
Avgsburga, tzv RotSchid XVI stoletia, 100000
ce!Sinov, katerimi dali podkupiti ,voni
linsZi- ,--...-... ---.ass-.e-s.
Obrt Sc jc bila ze davno otresa starih ozEih
mel, ko sc je donna izdeovalo i'll tud donna pora-
bo; narediia ie tUdi re davno korak naprcj k
rokodelcu ki lc izdeIova IA trg i'll pristOpala sc
k dalJsl, popoineiS obliki izdelovanja k manu-
Ia';tun. Pod TO 0bliko Sc razume ona obrt, kjer
zaposluic en- podlctnik veGie Stevilo deavcev, ro-
kodelcev, ki izdeujejo sicer donna t. j. izven pod
jctukovega bivaiSGa ali delavnice, Ease,
pax na pod jctnikov raCun. I'll delavc zdeujejo
IL Svoiih surovin i'll Svojm orodjem, ali pa
podjetniokvim orodjem in surovinami. in odda.
iaio ze gotov izdelek podieniku tako, da jc Ia lc
treovec, ali pa oddajao Sc he poponoma izgotov-
icnc ixdel<c podjetniku, XII jih lasnih delavni-
cab Spopon in nato, ko trgovec i'll obrtnik eni
osebi, nroCi daljnemu prometu. Pri tel manufak-
turni oblki obrti je bogati podjetnik izkOristal
do lrvi poSebno limeCke dcavce, Xxi SO mu vsled
svojc goSpodarSkc in duSevne zaostalos, dcali
pac vsako cenO
Toda Sc nismo doSpcli Ii moderncmu kapita-
zmu q tenn moreno govoriti Sele tcdaj, ko 81 jc
podjetnik zgradil svoio tvornico, ko jc torcj
astncm obrtovaliScu zaposlil veCie Stevilo dclav-
ccv, ki pod njcgovim neposrednim vodstvom in
nadzorSt vom p0tOm delitVe in specaizacje della
zaCeli htrejc in racionalncie uStvarjati move IL
delke in ko ic slednjG podjetnik uvcdcl tvor-
nico prvi stroll katerim ie Scle mogc proizva-
jati posameznc izdelkc vcikih mnozinah. Tvor-
niCno dco pomoGjo Stroia jc torcj zrcvolucioni-
ralo obrt in MO goSpodarSko ko-socianO Nv-
licnjc clovcka. Stroi jc uvcliavil ne lie tvor-
nci, ampak tudi promctu Noznik Sc ie umaknil
zcczn ccSti jadnica parniku, trgovina po sIhcm
i'm po moriu ic nacn<rat razmahnila mogoGna kri-
la po vScm Svctu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Prvi koraki podvzcti uravnavanie me
sne ndustriic. VISA mcsna industriia pride pod
nadzorstvo mesnega odseka zivilski uprav ka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

del !. 1919. ncmskega cesarskega prestola, da mu
nj bill poSodil bogati trgovec Jakob Fugger IL
AvSsburga, t2v. Rotschid XVI. stoletia, 100000
celnov, katermi dali podkupiti ,volilni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11


PAZJTE
m iteviiko v oklepaju. XII
So naha;a pc!cs vaiega
ns,lova, prileplje-
ncga spodaj ali ma
ov.tku. Al:o JIG fSc6\
s..villsa
tedsj vam s prihodnjo Ste
viiko naiega Iists poteGe
naroenina. Prosimo, po-
novite jo takoj.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Mr.. and Mrs. H. J. Merdink and
Mr.. and Mrs. H. J. Fatland enter
tanned party of friends Saturday
evening with Auction at the Mer-
dink home. Mrs. B. o. Strachan
and Jas. I. Laing were awarded
the honors. The hostesses assisted
by Misses Olson and Schallern
served very fine lunch. The
tables were decorated Easter with
effects.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Mrs. Clyde Mcdonald, who died
suddenly at Embarras Sunday was
brought to this city Monday. The
remains were taken to the Laing
undertaking parlors from where
the funeral was held Wednesday
afternoon services being conducted
at the Finnish Lutheran church
Mrs. Mcdonald was former resi-
dent of this city. She leaves a
husband and daughter, parents and
sister in this city.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Pearl Hagen was most
pleasantly surprised by her Sunday
School class Wednesday evening at
the home of Mrs. Axel Anderson
at Winton. A most delicious din
ner was served. The forepart of
the evening games were played,
prizes being awarded to Miss Lila
Anderson and Miss Olga Lindroos.
The latter part of the evening
ended with theatre party.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

cold. Officers came to their assist
ance and Zaverl was locked up.
The next morning he was given a
straight sentence of 80 days at the
work farm by Judge Schaefer. Ac-
companied by an officer he left for
Duluth on the noon train.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

David Blackmore left Sunday for
Coleraine where he will be en-
ployed on the Itasca News. Dave
will make valuable man for the
News and his many friends in this
city wish him success.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

The U. S. Navy needs men,"
There is Recruiting Station at
No. 3O4 Marquette Ave, Mime
apolis and branch in the post
Office building Duluth.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Thomas Sloggett we'll known on
this and the Mesaba ranges where
he has resided for many years,
died at the Nopeming Sanitarium
Monday. He was brother of
Mrs. w. P. Chinn of Gilbert.
The body was taken to Tower for
burial the funeral being held We'd
nesday.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

The Ely City Band will give ore
of its delightful open air concerts
on the streets of the city Sunday
The Ely City Band is recognized
as one of the best organizations of
its kind on the ranges.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Esther Sletten was in the
city from Tower Saturday for a
visit with her mother, Mrs. P.
Sletten, and other relatives.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

At the last meeting of the Cole
raine Knights of Pythias it was
decided to attend the convention
in this city on April FL, in a body.
The Coleraine members will at.
tempt to secure the midsummer
meeting of the Knights for Their
city.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Jos. Longfeld, more Familiarity
known as Scoop arrived in the
city Saturday from Evansville, Ind.
for visit with friends. Mr.. Long
field was formerly a teacher in the
Ely schools.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Sanford Sutherland died Sunday
at the St. Clair Hospital at Section
80 of pneumonia after a short ILL
ness. The remains were taken to
Duluth Monday morning accom-.
panied by a brother. The funeral
took place Wednesday from the
home of the parents in Duluth.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Monday evening the newly elect
ed officers of the Moose lodge were
installed by D. S. D., E. E. Ed
wards. Two hundred members en-
Joyed turkey banquet after the
installation.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Norine Simpson is at the
home of her parents, Mr.. and Mrs.
Jas. Simpson, at Winton for an
Easter visit. Miss Norrine is
teaching in Duluth.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Hazel Nicholas is home
from from Aitkin where she is en-
ployed as teacher for a visit with
her parents, Mr.. and Mrs. Jas.
Nicholas.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Capt. and Mrs. Frank Kent were
called to redwood, Mich. early in
the week by the announcement of
the death of Mr.. Kent's brother,
Simon Kent, which occurred in
that city Saturday. He was known
by many of our residents having
visited here on several occasions.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

The city council met Tuesday
evening and wrestled with the
propositions brought before them.
An adjournment was taken to
Thursday evening.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Phil Maurice of the Forest Ser.
vice left yesterday for Denver,
Colorado, for short time having
been transferred to the Denve,
station to fill temporary vacancy.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Anne Rissatti arrived from
Du luth Saturday evening for a
wee ks visit with friends. She is a
que st at the Richard Trezona home.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

] Mr.. and Mrs. L. J. White went
to Duluth yesterday for visit and
to attend the Maundy Thursday
banquet at the Masonic Temple.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Jernej Zazerl fortified himself
with bun" Sunday night and
went home where he cleaned
house. He chased his wife and
three small children out into the
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Gladys Anderson of Mar
inette, Wis. is in the city for visit
with her sister, Mrs. Lois Ander-
son of the Ely schools.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1917-04-06

Miss Vida Williams is home
from her school duties at Coleraine
for visit with her parents, Mr..
;aad Mrs. 7. H. Williams.