Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
Zemljiska ~spekulacija.

ogromni. Ford pripoveduje, kako je z~emljiska
spekulacija posegla tudi v njegov yep. Sc preden
je vpeljal scdanjo plaeilno ~lestvico, je prodal ne
ko zemljSee blizu svoje tovarne; ko sc je obrat
povecai, je pa sam potreboval tisto stavbisGe "a
razsirJenJe tOvarne in ga je moral kupiti cd teda-
njih nOvih posestnikov, XII so pri tel kupGiji
zasluzili Getrt miliona dolarjev brez della in brez
truda.
To Je ceden profit. V MEM je pa tudi INA
menje, da je VISA spekulacija zasnovana ma siroki
podlagi, in glavnim igralcem gotovo ne DO mic le-
zece ma tenn, 6e oskubejo nekoliko manjsih soSpe-
kulantov Ia vse, kar imajo. Vest ne igra pri TEN
nobene vloge. Druzba, s katero nina Ford, kakor
sam trdi, prav mic opraviti, sc imenuje Fordova
zemlJiSka druzba. To je ocitno reklamno sred-
stvo; da hi bio posteno, sc pa gotovo ne more
trditi.
Omenjeni mescani 81 belijo glavo, kako bi
ustaviii to spekulaclJo. Ne bono prisegali, da
Jh navajo ma to ~ljubezen do delavstva, XII je Sc
veda najbolj prizadeto cd zalostnih stanovanj-
SIKH razmer. Najbrze zadene resnico najbolje
tisti, Xxi is6e Nth brigo v strahu, da utegne zmanj-
kati delavcev. Detroit ne lei ma kraju sveta, da
bl estate razmere, Xxi vladajo V MEM, neznane pc
Amer1kl. Ce pa iZostanejo delavci, Sc ustavi raz-
vol industriJe in z MIN razvoj prOfitov. Briga
industrijalcev je torej tudi brez Glovekoljubnosti
%razumljiva.
&c bo to, kar nameravajo, dosti zaleglo, je
drugo vprasanJe. Govori Sc o zakonu, s katerim
MAJ bi Sc znnali davki ma hiSe in industrijske
naprave, zvisali pa ma z~emljista, XII so bila ma
kupljena lie "a spekulacijo.
To je %zahteva, XII Sc vienna tudi $ socialistiG-
MIN minimalnim programom. Ali uspesna more
bltl TAXA dav6na reforma lie tedaj. Ge je dovoli
radlkalna. Par procentov nj dovolj, Ola hi Sc pri-
so oderuhom do zivega. kjer gre "a miljone, Sc
spekulanti ne ustaviio zaradi par stotakov; &c
Je tax davek majhen, ina enako posledico kakor
vsi mdirektni davki: Prevail Sc ma konsumente,
tukaj torej ma tiste, Xxi zidajo in pc Nth ma sta
novalce. Da hi incl tax davek nameravani re-
z%ultat, hi moral biti tako velik, da vzame Speku-
lantom yes prot, Xxi presega normalni "'zaslu-
EEK V %zemljiski kupcili, tako da ne bi mogli zem-
lJlski volkodlaki imeti nobenega interesa ma Spe-
kulaciji.
Nikakor pa ne verjamemo, da bodo V De-
troitu tako radikalni; zakaj industrijski kapita-
listi sc mOrajo bait, da bi Sc jim vrnilo, kar store
zemlJiskim kapitalistom. Detroit nj socialisticno
mesto in Michigan nj socialisticna drzava. So
cialisticnih reform tam nj priGakovati.
&c bi pa socialist imeli upravo v mestu in
v DRAW, tedaJ mislimO, da bi naSli sredstvo, XII
bi veliko temeljiteje udarilo zloGinsko spekula-
CLIO, kakor sama davena politika. Stanovanjsko
vprasanje hi bilo, kolikor je to V kapitalistiGni
druzbi sploh mogoce, ~najbOlje reSeno, Ge bi OBJ
Gina sama nakupila dovolj zemljiSc "a pametno
ceno, kar bi sc omogo6ilO S primernim zakonom,
In bi ma Nth zgradila hiSe, ustrezajoGe modernim
kulturnim in zdravstvenim zahtevam, pa bi odda-
Jala stanovanja "a najemnino, S katero bi pokri-
vala svoje lastne stroSke.
To ne bi bilo dobro lie V Detroitu. Bio hi
koristnO ne lie Zaradi ~znizanja najemnin, ampak
tudi cato, da bi izginila stanovanja, XII MISC mic
druzega kakor gnezda jetike in drugih boleznih.
In koristno hi bilo naposled tudi cato, ker bi do
bile obcine svoj razvoj in sploSno ureditev NEST
bolj pod svojo kontrolo.
Ampak to so socialisticne, torej pregresne
ideje. In mic Sc nj treba bait, da bi Sc uresniGile,
dokler je amerisko ljudstvo Sc tako ljubeznivo,
ola raji polni vse kapitalisti6ne zepe ma svojo
skodo, kakor da hi Sc ~postavilo ma svoje noge.