davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Irish standard., 1917-09-22
He 10 a Trustee Of the Catholic Uni
versity and Connected With Many
Other Catholic Institutions.
"A Generous Benefactor to Church and
Charity.

Catholics throughout the country
will be interested in the election of
Walter George Smith of Philadelphia
rs president of the American Bar as
ISOLATION, an office considered to be
one of the highest honors that can
come to an American. Mr.. Smith was
elected at the convention which closed
last week at Saratoga Springs, N. Y.
Mr.. Smith is one of the most prOmin
ent Catholics in the country, being a
trustee of the Catholic University of
America and a former president of
the Pennsylvania Federation of Cath
Ollie Societies.
Mr.. Smith visited in Salt Lake City
in 1915, when the convention of the
American Bar association was held
here, and for the three or four weeks
that he was in the city attended Mass
at the Cathedral He was here for
some time during that summer, at
tending the session of the Commits
sion on Uniform State Laws, of which
he is leading member. Dean Will
liam H. Leary of the University of
Utah law school is the Utah mem
Der of the commission and attended
it's session recently in New York state,
where he met and talked with Mr.
Smith.
Mr.. Smiths wife, who died many
years ago, was one of the noted Catho
! lie Drexel family of Philadelphia. He
has been generous benefactor to the
Catholic church and Catholic chart
ties and has been prominent figure
in working for more stringent divorce
laws.
History Of Life.
Walter George Smith was born in
Logan county, Ohio, on November "a,
1854, the son of Gen. Thomas Kilby
Smith and Elizabeth Mccullough
Smith. He received, successfully, the
degree of bachelor of arts, master of
arts and bachelor Of laws from the
University of Pennsylvania, and on
January z, 1890, he was married to
Elizabeth l.. Drexel of Philadelphia,
who died in the same year.
Mr.. Smith was at one time manager
of the Drexel institute, and was for a
time president of the Federation of
Catholic societies of Pennsylvania He
is a prominent figure in the Commits
sion on Uniform State Laws, trustee
of the Catholic University of America,
and former Eustee of the University
of Pennsylvania. His home is at Tor
resdale, Pa, suburb of Philadelphia.
The Irish standard., 1917-09-22
oeLATE FATHERS
GO AS cHAPLAlNs
Will BE In Charge Of Naval Hospital,
Marine Barracks and Training
Q Station.

The Oblates of Mary Immaculate
have been appointed Chaplains of the
Naval Hospital, the Marine Barracks
and the Training Station at Ports
mouth, Va. Rev. Patrick ]. Hammers
ley, o. M. l., and Rev. Charles w.
Webb, o. M. l., are in charge. A gen.
erous Catholic of Portsmouth, Miss
Bridget Clancy, has given her home,
furnished trent free) for the use of
the Chaplains. The Knights of Co.
lumbus Army and Navy Chaplain Bur
eau supplies the salaries of the Chap.
lains.
Rev. Patrick ]. Hammersley, O.. NJ.
l., is from Lowell in the rich diocese
of Boston, Mass. He attended the
Immaculate Conception School in Low
ell; Holy Angels College, Buffalo, N.
Y, and Ottawa University, Canada.
He entered the Oblate Order of
Tewksbury, Mass, in 1899, and was
ordained in 1905. He was professor
of Greek and Physics for fourteen
years at Ottawa University. For the
past two years he has been engaged
in missionary work in the States of
Washington and Nebraska.
Rev. Charles w. Webb, o. M. l., is
from the city of Buffalo, N. Y, and
attended Holy Angels College of that
city. He entered the Oblate Order of
Tewksbury, Mass, in 1907, and there
pursued his philosophical and thee.
logical studies, being ordained in 1905.
He was engaged in parish work at
Holy Angels, Buffalo, N. Y, for the
past three years.
The Irish standard., 1917-09-22
EXPLORER A CONVERT.

In Rome, Major Orde Lees, a mem
Der of the Shackleton Antarctic expe.
dition, was lately received into the
Church. The Holy Father received
him in audience and was much inter
ested in his narrative Of the Antarc
tic.
The Irish standard., 1917-09-22

Walter George Smith Of Philadelphia
Signally Honored.
The Irish standard., 1917-09-22

PRESIDENT OF
AMERICAN BAR ASSOCIATION
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

A~bsolutizem Sc nj padel. doklc
z~lvlJenskih reteh brez pravice i'm ,
vladarji, maj Sc re imenujejo kraI
k~akorkoli, nezasliSane privilegije. k
lJenje in smrt miljonov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
vPLIv DELovNEGA sREDsTvA.

Tia razvoj zasleduje socializem cd prvega ka-
NINA, HI ga je divjak pobral, da razbijc prctrdo
lupino ali pa da ubije EVER, do d%anaSnjih Gudezev
tchnike, in preiskuje, kaj je vsako delovno sred-
stvo pomenilo "a svOjo dobo in kako je vplivalo
ma druzbo i'll memo ~zivljenje.
PR tenn Sc razodeva, da je poleg kakovosti
~najvetje vaznOsti last delovnih sredstev. Emo ic
L drugim Y zTezi. V dobi najprimitivncjSega o.
rodJa, XII sc jc takorekoc pc tleh pobiralo, je bill
prlmitivni komunizem najlogicnejSi naGin zivlie-
MA. Tolpa Je najbole uspevala, Ge je goiila elm
vecJo Solidarnost. Danes je incl eden wee srccc
ma lovu, jutri drugi, ampak "a vse ie bilo naibo,
lie, &c SO skupno pouzili, kar so 5 skupnim napo-'
rom dosegli.
Delovno srsdstvo Sc JIG morale toliko razviti,
da Je postala gotova delitev della mogoca in DO
trebna, da Sc je mogla razviti privatna lastnina.
lndl tedaJ Sc to nj zgodilo nacnkrat. Dolgo ic
prevladovala komunisticna lastnina, preden so
nekateri predmeti postal privatna last, XII je po-
tenn segala dale in dale. Ostanki komunizma
so Sc pa ohranili pray do nash dni, ne lie med
dlvJaki. ampak Sc V kapitalistiGno kulturni Evro-
pi. kutna zadruga pri Hrvatih, mir" ma Ru-
skem i. t. d. so live price.
Prvatna lastnina, XII Sc ie mogla ustanoviti
lie pod vpivom izpopolnjenega in diferencira-
mega delovnega sredstva, jc bila neizogibcn 20
gJ IA ustanovitev sistema podrejcnosti i'm pred
poStavllanja, "a druzabno obliko, IL katcre Sc 10
razvila drzava, in "a postanek razrcdov.
Nzporedno Z r~azvojem dclovnega SredStva
koraka druzabni razvoj.
Igodovina ne v~praSujc, Ge nam jc tako ySe.
all ne. Tako je, Tukaj jc kliuG in rabbit GA mo.
ramo, te hocemo odpirati zakleniena yrata.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

krutnega gospodarja je bill boil trpicen, kakor
ce je bill njegov lastnik mehkejsega srca brez
Gutenberga hi Sc bio tiskarstvo V Evropi pozne-
je vdomaGilo. Toda to he doseze jedra druzab-
mega zakona. Ia JozefOv prosvetljeni absolute
zem so morali biti pogoji in "a suzenjstvo 50 mo-
rail- biti.
Treba je torej poseci bolj globoko.
Kaj je najvaznejsi element druzabnega xiv
ljenja?
Delo!
Spoznanje della, ~njegovih sredstev, ~njegove-
ga ~razvoja, ~njegovih vplivOv - to je kljuc do
spoznanja druzbe in njenega razvoja.
Brez della je druzba nemogoGa. Mogoca JIG
brez drzave, brez korne, brez denarja, brez bor-
re - lie brez della nj mogoGa.
&c je to dognano, je treba vedeti, kako vpli-
va delo ma druzbo, kako je vplivalo v pretekloSti
in kako vpliva V Sedanjosti. V ia namen jc tire
ba dobiti zgodovino della. Kadar sc zacne preu-
cavati ia, Sc spOzna, da je cudovito pestra, da pa
vlada tudi V njej zakon razvoja.
DelO sc ne more loGiti cd delovncga Srcd-
silva. Il zgodovino della vred Sc mora spoznati
zgodovina delovnega sredstva.
kakovost delovnega sredstva, njcgova po-
rabnost in ucinkovitost je vplivala ma oblikova-
ME tloNeSke druzbe in ia izprcmcmbe njenih OBJ
lik, ) TEN pa tudi ma YES naGin zivijenja boil ka-
kOr ve druge. Odkritje ognja oziroma nacina,
ola Sc umetno prOizvaja Ogenj IA cloveSko pora-
bo, je bio Y davnimi ncizmernO vecjega pomona,
kakOr V novem veku kronanje Napolcoua "a
francoskega ceSarja. Poraba zeleza "a orodie
je revolucionirala vso drufbo svojcga casa.
Nprega parne sile je mnogo mnOgO mogocncjc
vplivala, kakor vse krSGanstvO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
DRUZABNE

Raziskavajoc druzabne razmere spoznavamo
V glavnem dvoje:
Scdania druzba nj ME vecnega. Druzba Sc IL
preminja. To seveda nj prcsenctljivo odkritje.
Use Sc izpreminja, solnce, XII sc zdi ljudem Simbol
stalnosti, in zvezde, o katcrih POLO peSniki, da so
vecne; izpreminjajo sc clement, XII Sestavljajo
druzbo, in element, XII vplivajo ma druzbo. Ma
ravnO, da Sc mora tudi druzba sauna izpremi-
njati.
Toda kako?
Pogledati je treba IL sedanjosti V preteklost,
da Sc dobi slika GloveSke druzbe V nairazliGnej-
sih cash, kolikor je lie mogoGe poseci daleG nazaj.
Torej: Zgodovine GloveSke druzbe jc treba. Ne
tiSte zgodovine, Xxi govori o knezih, krajih in
cesarjih, o posameznih velikih mozeh, XII so baie
: svojo individualno moGjo dolocali vsak svojo
dCbo. Kakor razodeva geologija izpremembe
zemlje, velike in male njene revolucije in sestav-
lja IL njih popolno evOlucijo ter nam kaze, kako
Je IL prvotne zemlje Pc ten in onih ~stopnjah ma.
staia sedanJa zemlja, takO potrebuje socialism
obJektivno zgodovino cloveSke druzbe cd nienih
primitivnih zaGetkoy do danaSnjega dne. In ka-
kor iste g~eolOgija vzroke izprememb V svoH pa
nogi, tako Jill isce socializem ma druzabnem po-
lju.
Darwin, ko Sc je popolnoma ~preprical o IL
premembah zivih .oblik ma zemlji, Sc je trudil, da
Made zakon zpreminjanja Znan0Sti ne Zado-
stuJe, ce dozene, da nekdaj nj bilo seSalcev in
pticev, da so ziveh ma zemlji mamuti in medvedi
b%rlogarji, ihtiosauruSi in arheopteriksi, pa da so
lzumrli; tudi kadar spozna, da so Sc viSje oblike
razvile IL nizjih in da je Glovek dosedanji vrhu-
nee tega razvoja, ne more biti zadovoljna. Mort
jo vpraSanje: Zakaj?
In te najde tukaj vzrok in tamkaj vzrok.
hoce vedeti, ali je med tenn vzroki, &c Jill je wee,
zveza ali SO navidezno razlicni vzroki faktiGno
ell sam vzrok ali je med razlitnimi vzroki eden
temelJni, bivStveni vzrok ali razodeva la vzrok
zakon izpreminjanja, zakon "razvoja.
To mora tudi socializem dognati 2 ozirom ma
cloveSko druzbo in njene izpremembe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
= Etbin Kristan.

"socialzem', XII pravi: '~Izpremenimo Judi!
Kadar bodo vsi ljudje dobri, DO paradiz ma zem-
lii" PRAY takO hi lahko rekli: "Pojdimo volko-
vom pridigat krScanstvoi'
Zakon vzroGnosti velja cd solnGnega sistema
do 'bacila, "a gibanja V Rimski cesti in "a Glove
Sko druzbo.
Naloga je torej, spoznati, zakaj jc druzba ia
ka in ne drugaGna; zakaj poraja Ia druzba to in
ono zlo, XII nj nujno utemeljeno V naravi sami,
ampak je pac nujna posledica druzabnega Siste-
ma.
Zakaj!
&c najdemo odgovor ma vpraSanje, 10 Sc pra-
vi, &c spoznamo prave vzroke druzabnega gorja,
moreno Sc lie razmotrivati, ali je mogoce odpra-
viii tie vZroke ali ne.
Taxa je metoda socializma, in lie TAXA meto-
da more biti uSpeSna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
ZACETEK JE ~VPRASANJE.

Kaj je pravzaprav jedrO socializma? Kaksno
je njegovo izhodiSGe3
DIR. Goritar spada oGividno med tiste ljudi,
Xxi misliJo, da ~zaGenja Socializem z zahtevo. TAX
lie svet hoGemo imetii Halo! Ma noge, socialist!
Postavino sc ma mesto Boga oceta in ustvarimo
81 svet pc Svoii %volji!"
&c bi bill socialism res tax, hi imeli Goricar
in vsi njegovi somiSljeniki pray, da hi Sc nam
smejali. Tudi mi bi Sc smejali Gloveku, XII bi usta-
novil stranko z namenom, da izsili tropicno vege-
TACTIC pc vsej zemlji in "priGara ljudem zivljenje
brez della.
Ma sreco pa socialism ne pricenja z nobeno
utopijo in Sploh Z nobeno zahtevo. Preden pride
tako dale6, da formulira zahteve, ina mnogo
mnogo drugih opravkov.
Zacetek socializma je vpraSanie.
kakSna je Sedanja cloveSka druzba?
Kadar je socialist sprozil to vprasanje, Sc ne
zadovoljujc $ p%ovrsnim odgovorom. Da je druzba
razdeljena V narodc in drzavc, da Sc locijo ljudje
pc polti, spolu, veri, jeziku, temperamentu, it'd.
da imajo razne drzave razne uredbe, da so ma
svetu ~bogatini in revezi, da je kulturna stopnja
neenaka ne lie V raznih dezelah, ampak tudi V VISA
Xxi dezeli poscbej med r~azliGnimi ljudmi: da so
nekateri ljudje SreGni, drugi n~e>retni, nakateri
zdravi, drugi bolni, 10 so polcg mnogih drugih
d~ejstva, ki pa vendar ne reSuiejo druzabnega
vpraSanja, oziroma ne dajejo zadoStnega odgovo-
IA mani.
Da je mogote pravilno poStaviti druzabno
rpraSanje, Sc mora vSe, kar je utemeljeno V ma
turf sami, lotiti cd omega, kar jc cloveSka ured-
ba. Socialism Sc ne more ukvarjati 5 profile
nom, kako hi crnci dobii belo polt in kako bi Sc
Siciliancu vcepil skandinavSko MADAM tempcra-
ment. Prirodo moramo wet tako, kakrSna je, in
Z MO vred tTdi scdanjega Gloveka, Xxi je del tie
prirodc.
Ma Ia nacin dObimo druzbo, Xxi 10 moreno
preutiti Z ozirom ma njene dobrc in slabc strani
Tedaj spoznavamo, da ina ia druzba marsh
kaj dobrega. Socialism nj tega nikdar tail.
kdor niece kratkomalo vSe, kar je ma svetu, brez-
obzirno ma %gnOJiScc, ne ravna SocialiSticno. Toda
poleg vSega dobrega jc mnogo Slabega, zelo sla-
bega i'll zlo prevladuje dobro. Tudi odkritosrG-
nj sociology, Xxi MISC socialist, priznavajo to DEF
StVO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
SYMPTOM.

o takih receh je treba vendar nekoliko boil
natancno govoriti. Ako eta Glovek Ia clanek. hi
moral misliti, da Sc je Sociali>ticna Internaciona-
la ustanovila kot nekakSna kosmopoliticna paci-
fisticna stranka. "Njena donmevana misija' -
to sc glasi tako, kakOr da je trajni mir prvi in
poglavtni namen socializma, medtem ko jc
njegovo ostalO delo lie pripomoGek "a doscgo tega
namena.
&c je mnenje drja G~oricarja tako - in DO
nJegovi pisavi bi bilo ma vsak nacin tako soditi-
tedal je to njegova kardinalna zmota.
&c je DIR. GoriGar spoznal, da ne bo trajnega
miru, dokler bOdo tarifni zidovi. nina to njego-
vo zelo pozno Spoznanje mic opraviti Z r~azocara-
MEM zaradi Socialisticnih naukov. Ako hi socia-
llzem tako pOznal, kakOr ga mora poznati clovek.
Xxi ga namerava u%niciti, bi vedel, da je socialism
to III Sc nekaj wee uGil cd zacetka, vsaj cd tedai,
odkar Sc Je postavil ma strogo znanStvcnO podla-
go. IA kar gre - tudi &c je Goricarju neljubo -
has Marxu n~ajvecja zasluga. Ne pravimo, da e.
dina, kajti tudi drugi so delali ma znanstveni ute
m~elJitvi socializnla, pac pa najveGja.
Tarifni zidOvi MISC vse. V procesu gospodar-
skin %nasprotij igrajo svojo vlogo; toda carine nj
so tcmeIjno zlo, temvec lie posledice kapitalhtic-
mega sistema, XII je oznacen 5 privatno lastnino
prOduktivnih sredstcv.
Zdi sc, da je privatna lastnina driu. Goricar-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

praviti kapitalisticni sistcm. Rcsniccn lex proti
tel strasni sibi je edino socializem.
Pravili so man,, da JIG zaradi zivil prevcc ljudi
ma svetu. Toliko Jill JIG, ola prevcc pojedo. &c hi
jim bio mamie, bi bilo "a estate vSega wee, pa hi
dobro Aveli in mizerijc nc hi bilo wee.
SedaJ sc jim je zaSvteilo, ola ljudjc, XII jedo,
tudi producirajo, in sicer produciraio mnoro
mnogo wee, ncgo pojedo. Cd njihovc produkciie
bogat6 kapitalisti in dobivajo vlada loci svoio
moe.
Clovek posamcznik he Una biti objcktiven, ka-
dar gre IA njegovc subjcktivne zadeve: kier SO
hJegovl interest vines, ne more biti nepristranski.
More Ii biti obiektiven razred napram razrc-
du! kapitalizem napram proletariiatu?
" razredu so do skrajnosti osredotoGcni ma
~teriJalni interest, najmoCnejsi cd vsch V sedanii
drnzbi. In &c trtijo ma kateremkoli poliu gospo-
darski Interest oh gospodarskc interese. ne una
gaJo tIsti, Xxi so praviGnejSi, ampak tisti, XII imaio
moe ma svoji strani.
'Iastopniki starih strank bodo kmalu prisi-
lJeni, da bodo sklepali socialne zakond. ker so So
claltstl zbudil JavnO mnenje in bodo biGali repu-
DilcanSke IN demokraticne zakonodajce, da bodo
~SpreJemali zakone ne lie V prid otrokom. ampak
tndi "a moske in zenske delavce. Meyer Lon.
don V k~ongresu.
Naenkrat sc nH ola premagati kapitalizcm.
Thdi ce volm JAZZ socialiSticno, je Sc proved "a
spanih i'll nezavednih delavcev. da hi mogli doscGi
uspeh -. TakO misli mnOgo delaycev, pa ostane
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

ma dan volitvc donna. IIrast ne padc, kadar udar;s
prvit $ sekiro. Ali potrcbujeS ga. Torci moras ~.
cen Sckatl, zakaj brez prvega brczuspe&nepa H.
darca he prldeS do z~adnjega, XII ga porusi.
Dalet jc cd zemlje do nebes. VISA ncskon6.
most Je vines in nikdar ne doseze tvoia molitcy
"S"s Neznanega. Oni, XII jc tolazijo z niegovo no.
nocJo, Sc sami nc ~zanaSajo nanjo. Use. kar Dotrc.
buJeJo. iScejo rajsi ma zemlji an 81 urciaio raznc-
re v tel "solzni dolini' pc GlovcSkih mocoh
MO Je krlv, &c poplavijo cd raztajanega snepa ali
Cd SINH nalivov narasle rekc polja i'm travnikee
fovodenJ Jc prisla, ker je morala priti DO naray.
MN zaKonll. Ali veleposestniki sc vcndar ne zado.
NoIJuJeJo 2 vzdihom "Gospod je dial, gospod 10
V"cl' temvec z~ahtevajo pomoci cd splosnosti. od
drzavc, cd druzbe.
Iemlja Sc mora ~zanasati ma zemlio Slovos,ro
ma clovestvo; tudi delavski razred Sc mora zana.
Sati ma samega sebe.
Absolutizem Sc nj padel, dokler so narodi v
ZlVlJensk1h receh brez pravice i'm doklcr uaivoio
'iauarJi nag Sc re menujejo kralji, cesarii ali
kakorkoli, nezasliSane privilegije, kier gre "a xiv.
lJenJe in Smrt miljonov.
NIkdar Sc ne bodo vladarji prostovolino od-
rcKl taklh privilegij, XII utrjujejo Min absoIut;-
Stlcno moe kljub vsem konstituciiam Pravioo So
ne prinasaJo lJudstvu ma MILO, ampak prihor;t;
81 i'm mora. In "a TO p0trtbujc ~politicno moe
Ako je p%otrebno, da odlocuje ljudstvo samo
' no'rahJl piitlkl, nj mic mani potrebno, da dobi
Use pravice tudi v zunanji politiki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
DELoVNO

Tudi crta druzabnih izprememb kaze pot
cd nizJesa do viSjega, cd primitivneiSega do
komplIclraneJscga, cd kaoticnega do boliinbolj
SiStematIcnega. Tudi druzba ina svoj razvoj.
TOda kaj ga doloGae
' posameznostih gotovo vplivaio razlicni
vzroki. Mice ne BIO tajil, ola hi bilo ~svoiGas V
AvstrlJi marsikaj d~rugaGe, ako hi bill ma mestu
Jozefa ii. sedel kdo drugi ma prcstolu: suzcni o.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
(Nadaljevanje.)

Da gre drju. Goricarju V resnici "a yse kai
druzega, kakor "a dokaz, XII bi ga bilo pricakoyati
po naslovu, dokazujc veGji del njegove nadalj-
ME razprave. Pod napaGno pretvezo hi rad poru-
sl socializem, domiSljajoc 81, da izvrsi nalogo, XII
so 81 jo izbrali re mOcnejsi pred MIN, ne da hi
bill dosegli namen.
Da Je GOri6arJev smOter res tax, nam kaze
Ma primer Sledeci stavek njegovega spisa:
"Vsi l~jubitelji miru ter ob6udovalci medina
rOdnega Socilallzma morale Obcutiti danes moe
no razotaranje, ko spoznavaio, da ne more soci-
jalna demOkracija nikdar izvesti svoje domneva-
ne missile, Ola prinese svetu trajen mir, dokler bo-
do obstajali tarifni zidovi, katere je treba brani-
ii V Interest," industrij, "a zavarovanje katerih so
bill ii tarifni zidovi z~grajeni.
Socijalni demokrati vseh vojskujo6ih Sc ma
rodov, posebno pa sedaj in V tako industriializi-
ranih dezelah kot je Nem6ija, so pokazali, da mo-
rajo staff ma strani svojih vlad kot vsi drugi
drzavlani, Xxi odobravajo militarizem in panger-
manizem, nadalje imperijalizem ter vse drugc
kodlJlve %teorije, HI SO povzroGile to vojno ter bo-
do povzrotile vse BODICE vojne.
NcmSki socialist so sami dokazali. da so lie
sinovi Svojih pradedov. XII so bill cd prvega pri-
cetka zgodovine ~najveGji obozevalci princev. kra-
ljev in ~cesarjev, ter vse glorije, pompa in slave,
XII gre roka V roki Z vojaSko avtokracijo."
Zdi Sc nam, da dr.. GoriGar pravzaprav ne
more biti zelo razocaran. Kajti med obJudovalce
mednarodnega Socializma Sc menda ne Steje. Da
hi ga bill Y p~rejSnjih tasih kaj posebno obcudo-
val, Sc nam pa tudi ne zdi ~verjetno, ne lie cato ne,
ker ceS. kr. konzuli navadno MISC socialist, am
pax tudi zategadelj ne, kcr hi bill TAX preobrat y
misljenju in sodbi Demogot nenadoma IA resnega
moza.
Obtudovati pa tudi nj mogel mednarodnega
socializma, ker dokazuie L vSako vrStico. da ga
he pozna in ne razume.
Pravi, da ne more socialna demokracija IL
vesti svoje "domnevane missile" da prinese sve-
tn trajcn mir, dokler bodo tarifni zidovi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
kakO Sc ubija sOcialiZem.


ju zelO pi srcu; to kaze ma nekem poznejSem me-
stu IN kasneje Sc zmenimo tudi o TEN. Ampak "a
sedaj povdarjamo, da ne iSce socializem posamez-
nHh simptomov druzabne bolezni, ampak kal in
vzrOk bolezni same.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

Vecina ljudstva je slcpa in Sc ne zavcda svoje
vrednosti i'll ~veljave. Tirani smcio vse, dokler so
narodi prostovoljni sunni. VISA pravica ic njiho-
va, dokler jim dajejo hlapci moe, da Sc opirajo "a
MO. Palico jim ~izrocajo ponizne ~nnozicc, in s
TEN jim dajejo pravico, da Jill tepo - do krvi in
tudi do smrti. Mixer nj zakona, da mora biti Ia
ko. Zakon, XII ga pOzna priroda, je pravica moe
MESA. Nolk SINE ~raztrgati ovco, ker ne more ovca
mega. Medved mora plcsati, kakor hoGe cigan,
ker ina V nosu obroc, cigan pa vertigo V roki
kdaj presine liudi, XII vzdrzujejo svet Z delom
svojega razuma in svojih rok, zavest, da MISC ma
ME vredni cd zatiralcev? Kdai jim zavre V srcih
sram, ola igrajo zalostnejSo vlogo, kakor plesoci
medved?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23
III.

see, da politika hi njegov poklic in da ga mic ne
briga. Zakaj dokler DO drugim prepuScal, da de-
lajo politiko pc svOji CLAW, DO suzenj drugih. De
lavska politika more biti lie tista, katero vodiio
delavci.
V vsakem oziru stremi clovek "a naiviSjim.
In to Sc vienna Z naravnim zakonom, kajti prvi
zivi kali je bila v~cepljcna tendenca razvoja in ma
predka. V veGnim materijalnim povzdigovaniem
pa je spojen tudi eticni razvoj, Xxi $elc bivstveno
dviga cloveka mad rival. TisoG in tisoG zmot V ne
stctih vcrah, XII so iZSle IL cloveSkega una, ne uni
ci resnice, da so vsi verski nauki odscvali kultur-
no stopnjo svoje dobe in izrazali Sc neizpolnieno
hrepenenje rodov.
V verskih teOrijah praksa Jill seveda niko-
Ii nj dosegla opaZujemo lahko postopna ubla-
zevanJe tloveSkega ~znaCaja in s tenn stalno napre-
dujoce ocenjevanje cloveSkega z~ivljenia. Cello Bo-
ga samega civilizira< in kultivira Glovek : svoiim
laStnint razvojem. Ma mesto starotest amentarnc
novejSi G'ovck p~ostavil nebeSkega 0Geta, XII pravi:
MaSGevanje je mole.
Politika nj zadeva dobrih MOI. temvec vpra.
SAME interesOv. Ker pa so glavni Interest V soda
Mi kapitalistiGni druzbi razdeljeni med kapitaIi-
stiGnim in delavSkim razredom, jc politika Y prvi
vrSti ra2rcdno vpra&anje.
IaneSljivega zdravila prot brezposelnosti nj
V kapitalisticni druzbi. PaG ic mogoca ncka ONE.
jena pomoG, Xxi pa ne iztrebi zlega $ korenino in
kateri sc tudi kapitalisti ma vse kriplje upiraio.
&c Sc pa hoee odpraviti brezpOsenost, sc mora Cd
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

kako nezmiselna je beseda o preobilnem Ste
vhu Judi! Ozrite Sc pc Ameriki. V Zedinjenih
drzavah, V kanadi so preogromna zemljisca, XII bi
lahko bogato rodila, neObdelana, ker nj dovolj
rok. V juzni Ameriki so %neizmerni kraji $e popol-
mona nepreiskani. Pc ~evropski Rusiji Sc sirijo ne
pregledne stepe, a bile hi lahko plodna polja.
Slbirija taka ma milione rok, da obledajo memo
p%ovrsie; V sami Afrilli hi lahko vse cloveStvo, ne
kollkokrat pomnozeno, naSlo dovolj tai.
Prevec Judi?
Premalo Jill jc Ola hi izpremcniIi vse, kar ie
danes brez potrebc ~puScava, V zelen in cvetoG raj.
rremalo Jill je cello. da hi izdelavali kapitalizmu
ve profile, XII Jill p~ritakuje cd Min.
Delavec, XII SpoStujc samega Sebe in XII mn
Je kaJ do ~boljSega zivljenja ter do sre6e ~njegovih
otrok, sc ne SINE in ne more pomesati med indife-
rente. NE SINE Sc postaviti ma tisto omejeno stall
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

AKo !e p%oirebno, ola odlocuje ljudstvo samo
' no'ran!' piltlki' nj mic mani potrebno, da dobi
vse pravice tudi v zunanji politiki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

pravitl kaptalisticni sistem. RcSniccn lex proti
tel strasni Sibi je edino socializem.