Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

JugoslOvanskega deavstva sedanj polozaj in
Za nevarnost, XII preti delavskemu razredu.
Shod je otvorl
sodrug zikc,
kl Je pozdravil navzoce in Sc Jim zahvalil da so
svojo udelezbo pokazali svojo resno pozornost
IA velike probleme, XII stole pred mani. Naglasil
Je nevarnOst da Sc pahnejo tudi Zedinjene drzave
krvavi pekel in omenl, da je naloga shoda IL
raziti mnenje jugoslovanskega delavstva vprG0
grozete krize. SocalSticka Stranka ie takoi ko
Sc Je pokazala nevarnos stopla nOge in pri-
celia akcijo, da ohrani mir. Del te akciie je
tudi mas danaSnji shod.
POtem je dial besedo govorniku, XII ie hi do
iocen, da poroGa srbsko-hrvaskem jeziku To
je bill
sodrug Etbin Kristan
Porocevalec je omenil znane dogodke zadnje-
ga casa, zlasti prekinjenje diplomatGnih stikov
Nemcijo, XII so napravili nevarnost voine med
obema dezelama vidno. Ampak Ia nevarnost nj
nastala sele tedaj, ko sta zapustila posanil<a A
merlke IN NemciJe svOje mesta, temveG je obsto-
Jala od zaeetka vOjne GospodarSke razmere naSe
dObe prepletaJo svet 5 svojimi interest tako
da Sc he more noDen del wee ograditi ktajskm
zidom IA katerm bi Sc mogel Gutiti tako varne-
ga, da ga ne hi mogh zadeti zunanj viharj Vol
ma takega obsega, kakrSna je sedanja postaja
nelzoglbno nevarna vsemu svetu krS interese
heVtranlh dezel IN nanasa neprenehOma snovi "a
konflikte ma kup. kakor je Amerka dobia spor
NemtijO, ga je imela tudi Anglijo in vsak
dan ga ahkO dobi katerokoli vojskujoco Sc de-
zeo
Neyarnost vojne tOrej nj nova. Prekinjeni
-dipfomatani stiki Nemeijo so 10 le naprav;li
bolj ocitnc in il dali gotovo smer
TOda Ge gremo stvari do dna iahko iziayimo.
da M voJna nevarnost sama oh sebi tako akutna
kakor bi 6lOvek sodil po gotovih vsiliivih poja-
vlh. dobrmi razlogi mislimO, da predsednik
wilson has ne hrepeni po vojni. Kongres Sc je
TEN vprasanju doslej Sc precej prendarno OBJ
nasal, in tudi Nemcija ravna praksi kljub svo.
jimi izjavam nepopustljivosti nekam prevdno.
Vellko vetja je nevarnost vojnega hujska-
MA, ki Je pOstalo cd izbruha krize naravnost
vrtogavo in Sc trud da b ustvarilo razpoloze-
ME, ki b prignalo Ameriko takorekoc avtoma-
titno vojno. To hujskanje prihaja cd tistih ka-
pltaisticnh krogov, ki pricakujejo od vojne
ogromne profile Ease, Xxi pa MISC sovrazniki nem-
SIKH kapitalistov, temveG 2 mimi egoizmu in
V brezvestnem HkorisGanju poponoma solidarni
nJihovi sluzbi opravlia hujskarijo znano kapi-
talisticno casopisje
kot socialist naGelni nasprotniki vojne.
Il vstopOm to vojno ne more delavstvo niGesar
prdobiti, paG pa mu zugajo slime izgube v vsakem
oZiru.
Ampak ne lie naSega naGelnega i'm razredne-
ga stallsca, temvec stasca vsake vlade XII ho6e
Zastopat nterese Amerike, je vojno hujskanje
absurdno.
Govornik navajo statistiko evropskih izgub
zivlJenlu in zdravju ter nagasa, da bi bilo tako
puscanJe krvi ne glede ma brutalnost in neclovec-
most "a Ameriko, XII ie slabo obljudena in potre-
DuJe "a svoJ razvoJ mnogo wee rok in glav negO
jih ina, Sc bolj kriticno kakor "a Evropo
Potem pretresa statistiko narasih drzavnih
dolgov, XII groz Evropi Sc naknadno katastrofo,
In b enakO grozila tudi Ameriki
lluzionisti pravijo, da hi Amerika posluzila
cloyestvu, ce bi Sc vmeSala vojno, ker bi 10
skrajsala. Prorokovanje je nehvalezen posel; to-