Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

foleg perloulcnlh krlZ, .poleg casovne mad
produkeije, katere posledica je casovno ~uniGenje
vrednosti in zapravljanje moci, sc razyija V ka-
pitalistitni dru2bi vedno silneje trajna nadpro-
dukrija in trajno zapravljanje moci.
Nideli smo, da neprenehoma napreduje teh-
nitni prevrat; vedno je obseznejSi, kajti vsako
leto osvoii kapitalistiGna veleprcdukcija move
induStrlJske panoge, move pokrajine productive
teta della raSte cato nepreStano, in steer vse hi
treJe III hitrejc. Obenem napreduje tudi kopi-
Genie novega k~apitala. Cimbolj raste izkoriSGanje
posameznega delavca in Sievilo izkoriSGevanih de
lavcev me lie V eni dezeli, ampak V vseh kapita-
liSticno izkoriStanih de2elah), temboli tudi raSte
mnoStvo nadvrednosti, TEN veGje DO tudi mno-
Stvo %bOgastva, Xxi ga more dati ma stran vsako le-
to kapitaliStiGni razred in ga izpremeniti V ka-
pital.
kapitaliSticna produkcija ne more obNtati pri
dOlotenem obSegu; memo neprestano ra2Sirjanje
in neprcstana r~azSiritev njenega trga je zivljen-
sko ypraSanie "a MO; prcnehliaj je njena smrt.
Med tenn, ko Sc je V rokodelStvu in ma kmetiji
leto "a letom enako veliko izdelalo in pridelalo
in je produkcija praviloma rasa le Y raZnerju 5
prebivalStvom V predkapitaliStiGni dobi, ina ka-
pitaliStiCni proiZvajalni nacin re V naprej po-
goj, da mora produkcija neprestano raSti; vsako
zadrzanje pomenja hiranje "a druzbo. Xxi ie tenn
bolestneiSe in neznosnejSe, elm dale traia. Po-
leg tasovnih vspodbud, da Sc razSiri produkcija,
katere provzrocaio Gasovne r~azSiritve trga, maj
demo trajen pritisk "a razSirjanje produkciie, ki
pa prihaja IL proizvajalnih razmer samih, in Xxi,
ne da hi ga provzrocila r~azSiritev trga, provzro-
ca sam neprcStano NIGGA r~azSiritev.
Ia r~azSiritev pa Y zadnjih dcsctletij noce mic
pray napredovati.
Res je pole, Gez katero more kapitalistiGma
produkcija svoj trg r~azSiriti, velikansko; ne po-
INA lOkalnih in nacionalnih plotov, SINE 81 iii vSc-
ga sveta napraviti svoj trg. Ia kapitalistiGno pro-
dukcijo pa je re YES svet majhen. Sc pred Sto lett
so tvorile poleg zapadnih dclov Europe lc raznc
primOrSke dezele in otoki V drugih delhi Sveta
trg "a kapitaliSticno industriio, Xxi jc bila V glav-
mem ma AngleSkem donna. Ali kako mo6na jc BIZ
la trdna VOLTA i'll lakomnoSt kapitalistov, nih
predbojevnikov i'll pomagacev, in kako ogromna
so bia sredstva, Iii so Jill imeli pri rokah, kaze to,
da so I'd tedai vse dezele vsega sveta napoInjc-
ne T. blagom kapitalistiGnc. ne wee samo angle
Ske, ampak sploSno evropskc in severoameriSkc
imdustrije tako, da so razen Kitajskc Ma razpo-
Iago lie TAXI trgi, ma katerih sc he dobi mic wee dru-
gega nego mrzlica in pa batine.
Obcudovanja vreden raZvoj prevaZevalnih
sredStev omogoca pat cd leta do leta vedno boljSe
izkoriScanle vsakega trga, ali pray pri onih ma
rodih. XII MISC cisto divji, XII SO razvili neko 90
tovo kulturo, neke gotove kulturne pogoje, dobiva
trg vedno boli drugo lice. Blago kapitalisticne
veleinduStrije unici povSod, ne lie V Evropi, do
mara nnaia podJetJa III i%zpremeni rokOdelce in
kmete V proletarce. To provzroci ma vsakem pro-
dajalnem trgu kapitalisti6ne industriie dive vaz-
nj i2premembi. ZmanjSa nakupovalno moe prebi.
valstva III vpliya tako proti razSiritvi prodaje ma
dotiGnih trgih. Napravi pa 81 tudi tam kar ie
Sc vaznejSc $ TEN, da ie uStvarilo proletariat,
podiago IN uvedbo kapitalisticnega proizvaialnc
ga naGina.
E%yropska veleindustriia 81 koplje $ TEN svoi
laStml grob. Ia MO pomeni Cd gotove tocke razvo-
ia 2apocenSi vSaka daljSa razSiritev trga novega
konkurenta. NeleinduStriia Zdruzenih drzav, XII
nj mnogo Starejsa kot popreGna cloveSka staroSt,
M !e od evropslIe popolnOma neodvisna, ampak
cello stremi "a tenn, da 81 Ease prisvoii vso Ame-
rlko: Sc mlajSa je ruska Industrial, Xxi zatenia
vsc velikanske kraje, Xxi Jill Russia poseduje V
EvrOpi in Aziii, sauna preSkrbovati Z industri-
jalnim blagOm: Nzhodna India, KitajSka, ia
ponska, Australia Sc razviiaio V industrijalne dr.
zave, XII bodo pref ali slej proizvajale re dovolj
"a svOjo porabo. Kratko receno, 2di Sc, da Sc
bhza trenotek, ko ne DO mogocc evropskega trga
lie lie wee r~azSiriti, ampak, ko Sc DO zaGel mani
Sati, zozevati. TIC seveda ne bo nj: druzcga, kot
bankerot vSe kapitalistiGne druzbc.
Cd nekaj casa sem pa medtem napreduje raz-
&ilitev trga prepoGasi "a potrebe kapitalisticne