davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1917-09-19
Sunday School Notes.

One of the greatest leaks in the
school is the loss of pupils from the
intermediate grades who stop coming,
often from fanciful reason. Such
must be looked up and the proper in
ducements made to win them back to
interest in the school.
The children can do great work for
temperance just now. Fathers and
brothers will hate to vote against what
the boys and girls in the home>think
is right Let teachers and officers
use the influence of the children in
the amendment campaign.
The Sunday school forces are not
satisfied with the Red Cross, or any
other organization, receiving Sunday
school money, using it for tobacco for
the soldiers. AS Sabbath school
workers there is a protest at the at
tempt to overthrow so much that has
been taught in the day schools as well
as the Sunday schools.
Sept. 90 Daniel in the Lions Den.
Daniel G.
We have again presented to us the
character of Daniel. 1t was Daniel
who "purposed in his heart" that he
"OuIu UC u uc " luc VI HIS
fathers and not conform to the ways
Of the heather to whom he had been
taken. Knowing what he did as boy,
in standing up for his principles there
will be no surprise to find he is do
ing the same when man. Here is
point for the need of getting the boys
and girls set in right way, and then
it will be easier for them to do the
same when the great temptations Of
life come upon them.
In the days we are now studying
about. Daniel was great man in the
kingdom of Darius the Persian. Dan
lei had made the famous reading of
the Handwriting on the wall" after
all the heather wise men had failed.
He was big man in the government
and thus there was jealousy Of him. A
plot was made to cause his overthrow
and we shall soon see what it was,
and how it came out.
His enemies saw that nothing could
be done to injure him, from wrong
doing in Office and business. There
was but one way to reach Daniel and
that by prejudice against his religion.
Advantage was taken of the egotism
and vanity of the king. The sovereign
was induced to make a decree that
within certain period no one should
pray to or make petition to anyone
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1917-09-19

Marriage licenses Mave been issued
to the following parties during the
past week: Sept. T., Ralph Hammer
christensen and Martha Koch; Will
lie 'Ieneyerh and Gladys Shafer; Sept.
T.. Geo. ". lloldSwovth and Marie
" eh$tnr; NJ. j. O'Reiily and Jose
phine A&nCa Roche; Sept. IS, l.. H.
NuUrpliUu:r and Julie Marie Buller.ia
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1917-09-19

Mrs. Mirsc and Mrs. VIM. Seemann,
OF DOW city, were Denison shoppers
" nlnesday.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
K~OLONIJALNI PROBLEM

Kolonijalno vprasanje paG nj tako enostav-
no, da bi sc moglo 5 par stavki povedati vse q
MEM. Tudi nj snovanje kolonij sele iznajdba ka.
pitalizmu. Use do zaGetka staroga veka lahko "a
s~lednjemo take ustanovitve in yemo, da so ko-
Ionic re tedaj dajale povod "a krute voine. Toda
kako igra ma primer denar V kapitaliStiGni druz-
hi drugacno vlogo kakor V start; kakor Sc je dr.
Java prilagodila potrebam kapitalisticnega siste-
ma kakor Sc mora vse takoreko6 aklimatizirati V
druzbi syoje dobe: tako imajo tudi koloniie V Sc
danjosti %pretezno znaGaj vladajocega sistema.
Precinct kapitalSticnega izkoriSGamia so.
To Sc ne pomeni, da nj "a snovanje kolonii
absolutno pobenega drugega povoda. Moderni
sOciallzam Je prost vSakega fanatizma, ker hi bilo
ye nJegovo delo ~obsoJeno ma neuspeSnost, ako
ne bi "a vsak pojav iskal vzrokov. Objektivno
raziskavanje vSeh razmed izhaja IL njegovega
n~ajvecja znanstvenega ~znacaja, XII je njegova mai
vecja vrednost. To velja "a VISA druzabna vpraSa-
Ia, "a Use soclalne pojave torej tudi "a koloniial-
ii problem.
v vseh taSih Sc je d~ogajalo, da Sc je prebi.
valstvo V tenn ali onem kraju mocno mnolilo. Tu-
iii ce clovek ne priSega ma Malthusovo teorijo,
mora priti do spoznania, da poStane z~ivljenje V
TAKEN kralu lahko kriticno.
NaSa zemlja ncdvomno lahko prehrani neSte.
tOkrat wee Judi, nego Jill jc ma svetu scdai. Fra
"a, ola so volne cd casa do casa pOtrebne, GeS da je
mas planet prevet obijudcn, kar Sc pogostoma sill
81, spada gotovo med najbolj neumne. Toda res
most niti cIanom lastnega rodu. Tako so ma pri-
dobiti cd prirode toliko, kolikor bi bilo mogoce.
LakOta, prava, mnozicc moreca lakota, ja wee ka-
kor enkrat r~aZsajala med clovcSkim plemenom, Xxi
je nj znalo premagati.
" preteklosti so bila tloveSka sredstva neza.
dostna in V barbarSkih cash so 81 Jude V taken
slu6aju ~pOnagali ma barbaricen nacin. Okrutnost
napram tujcem ie ~laStnost ncciviliziranih pie
men; ali Y cash bede nj prizanaSala neuSmilje-
most nit tlanom lastnega rodu. Tako os ma pri-
mer start Germani toda ne lie oni - V sluca.
ia pomanjkanja ''poNvetili bGgovom'' ve nepo-
trebne jedcc, starce i'll otrokc: pognali SO jill
namrec V pnStavo, da so Sc Jill iznebili. Ma Islam
diJi Sc je zgodilO To Sc leta 90 po KriStusu. to-
rel V dobi, XII Sc je re davno davno oznaGevala "a
kulturno. Prepuscali skrb "a zrtve druzbe je to-
rel stara navada in kapitalizem Sc lahko izgovar-
ia, ola jo je kljUh krstanstvu lie podedoval,
ne pa iznasel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

zeinlJc pcdvrzeno gibanjem, XII trajaio nekako n
'et III katera sc vsled tega imenuieio sekulorno
gibanja. nM1.s
~ gibanJ termina vinske letine, Xxi so SO 70 -
prauaVhll caSov namOv ter IL nonovpooo
"":'oPa oS'rlh I'm, katere sc da zasledovati na-
~aJ 90 leta 1000 pc kristu, Sc lie dokazaIa y RI
S''icalih ia 35-letna izprememba podnebia Ma.
lrnko"'ho H%premembo temperature "a stopin;e
'eINJa ID smatral clovek "a deistvo. XII nj n;t;
=" !Pos'eVahla. DeJstva pa mas uGe drugaGe.
,eoe"iki Hlsoklh Tavrov Sc zmanjSajo v subj do
y" ~ "ehaNo 10 odStotkov i'm VISA masa ledenikoy
sc zmahJsa "a % kubiGnih kilometrov. Potion in.
ko maio zmanjSane Temperature 70 sto,; lodo,,.
kocka treh kilometrov debelosti in dol5;no Do
vrslna kaspiskega morja je padla v subj dobi IN
'l metre III nJegova povrSina Sc je zmaniSala
VS'ed tega "a $4,000 kvadratnih kilometrov. ,Jeze-
ro george V Novem Juznem Walesu V Avstraliii
III Je V dezevni period dolgo 20 do 30 kilometrov
siroko I'D kilometrov ter globoko S do 8 metrov
Sc izs''si v subj dobi ma enak naGin izeineio od.
toki stevilnih jezer v Afriki.
brez vsakega dvoma je vpliv ~izpremembe
podnebJa naJvecjega pomona "a poljedelstyo V
srednJl i'll zapadni Evropi odpada II odstotkov
VSeh bogatlh in Obilnih letin ma suho dobo in II
ods'otkov slabih letin ma mrzlo i'm dezevno dobo
' sunni kraJlh Je stvar seveda obratna.
her Je %izprememba podnebja v zvezi s pada.
"J'" !" uVigahJem vode, XII sc nahaja pod povrSi.
10 "emi'Je' SO tudi i%zpremembe podnebja najveGie.
<" po"e"a "a zdravstveno stanje ljudi, aivecih ma
do'ichem ozemlju. Ia legar ali titus Sc ie ma pri.
MGR ma podlagi statistik upotovilo ia 10 umri;
Vosl V cash s poiemajocO tcmljeno vodo veliko
vega, kt pa V casih, kO Ia voda naraSca. IN
druge ~epidemitne bolezni manjkajo doslei no.
'FeDni podatki, vendar pa sc misli, da lie izpre-
memba podnebia velikega pomona "a razsirien; 10
kolere i'm influence.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
IZPrenembe DOdnebia.

Kadar ne vedo liudje o Gem govoriti, pa ven.
dar he morejo molCati, tcdai zacno o vremenu. To
le TAXA splOSna navada, da sluzi humOristicnim Ii.
stom "a zabavo. Res Sc zdi cloveku vcasi smcsno,
vcasi pa ma smrt dolgoGasno, zlasti ce mora V c.
mem dnevu desetkrat slisati enako opazko.
Nendar je pa nadvsen aravno, da govore ljud-
le ravno o vremenu %najvet, kajti vreme vpliva
ma naSe raZpOlOZenje, ma dobro ali slabo voljo, ma
mas posel, ma naSe zabave, ma nase zdravje. Kaj
pomeni II. pr. deZ ali suSa "a kmeta, nadalie pa
tudi "a vsc ljudi, XII potrebujcio "a ~zivlicnje krom-
pirja, pSenice in drugih bozjih blagoslovov? &c
vlada vsled tega veliko zanimanje IA vremenskc
prikazni re V navadnih cash, mora postati Sc pray
vehkO V casih, kO Sc navidez vreme pOpolnoma
~razlikuje cd obicajnega.
TAX cas- smO imeii par lett. Mokri in mrzli
Spomladi JIG sledilo polctjc, Xxi sploh nj z~asluzilo
iega imena, kajti vsak dan je dezevalo in tudi III
ma sc je pokazala 8 svojc najslabsc strani. Doll
kot kdaj pref sc je povprasevalo pc vzrokih te
nenavadne prikazni. Nekatcri so trdili. da so We
Xxi nalivi Z nato slcdecimi pOplavami posledica
heumestnega izsekavanja gozdov, Xxi Sc je V zad-
mem casu vrsilO V Stevilnih deAelah, kar da je
melO tudi vpliv ma pOdnebie. Drugi pa zagOvarja-
10 teorijo, da Sc je naSe podnebje popolnoma IL
premenilo in da Sc bliza nasa matt zemlia, mrzlei-
81 mokri dobi, kajti V zadniem casu sc je precej
ohladila in postarala.
~ u ndJpTNo NphNd So|ud IA pun
nebje, Sc ne more zanikati, da ie gozd velikanske.
"a pomona "a preskrbo vode V tel ali oni dczeli.
vsled tega, da sprciemajo gozdna tia skoro We
emo padavine, Xxi pronica lie polagoma V nizje le-
zece plasti, nakar Sc dovaja voda vrelcem in re-
KAN, sc prepreCi ali zmanjSa pi velikih nalivih
miro narasGanje vrelcev in rex. Pri ~tajanju she;
"a v pomladi prepreci gorski gozd nenadno odte-
kanJe stajanega snega, doGim sc taja ma golih
gorovjih sneg zelo nitro ter OdteGe vOda V obliki
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

dega lJudstva posloviti cd svOiega plemena. Kdo
zapusti rodna o~gnjiSca, je odlocil zreb.
IA boz Je blla VISA Sposobna mladina izurje-
ma. kadar je priScl ca; odhoda. so vse dobro obo-
rozili in skrb vsega plemena je bila. da je vsak
dobil Svoj "stipendium" to Sc pravi potrebno
hrano "a pot.
Najprej so sc ma grobovih prednikov dopri-
nasale zrtve - parentalia. Potem Sc je ~obhajalo
dvoJe Slovesnosti IA slovo, caristia "a slovo cd So
rodnikov, terminalia "a slovo cd sosedov. Bio
Je resnieno slovo, kajti upanja ma kaksno svide-
ME nj bio skoraj nobenega.
ZadnJih pet dni Sc je porabilo IA odhodne
%priprave, Xxi so bile spojena 5 postom ,~ociseeva-
MEM i. t. d. Pri Rimljanih, zivecih V juznem
podnebJu, kjer je pomlad zgodnja, Sc ie to ma
vadno vrsilo meSeca februarja in cato so sveGan
imenovali oeiScevalni mesec.
Prvi marec je bill dan, ko Sc je izselievanie
navadno pricelo. Ia mesec je bill posveGen vojne-
mu bogu Martu memsiS martils. ~lzvoljen je
bill vojskOvodja imperator cigar oblast mad
zlvfjenjem in smrtjo so oznacevali 'fasces" -
zvezane palice, med katere Sc je pozneje vtekni-
Ia tudi sekira. To znamenje so nosili pred Min i'm
vsl clam eete so mu bill dOlzni brezpogoino po-
k%orstino, "a katero so Sc moral zaobljubiti.
Ma dan Odhoda je ugaSnil ogcnj ma domacih
o~gnJistih. Potovamje je bilo kajpada V tistih cash
nekollko mani udobno kakOr dandasnji. Medtem
ko nj bilo treba plaGevati zelezniSkim kraljem
oueruske Vozhlhe, u bio treba prenasati raZne
drnge neprijetnoSti. Ceta je korakala in lie mai
potrebnejsa prtljaga Sc ie vozila ma surovo tesa-
NH vozovih; pi tenn ie bilo treba patti ma zivi-
no, ma zakonske in nezakonske otroke, in ma even
tualne Sovraznikc. Prenocevalo sc je V sotorih.
poSebna, V Ia namen dolocena dekleta so pa mo-
raIa vSak vecer pripraviti ogenj. To je bilo V ca
Slh, ko MISC poznali vZigalic in tudi MISC znali IL
kresati iskre IL kamna, zelo wanna naloga, tako da
so morala dekleta - vestalke ~obljubiti, da Sc
zognejo V dobi pOtovanja poroki in matcrinstvu;
NTH devistvo je imelo torej zelo materijalem
vzrok, materinstvo hi Jill bilo namrec lahko owl
ralo pri izpolnjevaniu njih dolznosti.
Do l. jdnija je lahko trajalo tako potovanje.
Tedaj so sc napravile surove koGe IL vol in liza in
sezidala o~gnjis6a. Zivina Sc je pognala ma paso,
p"seJalo Sc Je Tito in ceta Sc je vdOma6ila, kakor
Je n%aJbolJe mogla. Ce nj bill kraj ugoden, Sc je
potovanje prihodnje pomlad nadaljevalo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
STARE KOLONIJE.

Ko Sc je ralyila primitivna drzava in njena
oblast, Sc je V TEN marsikaj izpremenilo. Izselje-
vanje Sc tudi tedaj nj moglo opuStiti, kajti pro-
hlem prezivljanja Sc tudi pozncje nj mogel reese
Janju. kdor hoce o~svajati, pa ne mara izgubiti,
Svojega ljudStva. Drzava je organizacija moci.
Primitivna druzba Sc je hotcla lie ohraniti in
ma ponnozitvi j nj bilo mnogo lezece. Ako je spo-
znala, da u~grozava pomnozitev memo existence
in blagostanje, katerega je bila ~vajena, tedaj je
nj mic bolelo, &c je odrezala nekoliko udov. Drza-
va ie hotela vladati in razSirjati Svojo vlado. Emo
Je bilo spOjeno Z drugim. GoSpodStvo jo bilo TEN
varnejse, elm obSirnejSa ie bila ~njegova oblast.
Veliki DRAW Sc je bilo mani bait pogina, kakor
majhni. IL tega je izviralo Stremljcnje po osva-
janju. Wdor hOGc oSvajati, pa ne mara izgubiti,
kar je nlegOvega.
Tudi V DRAW ie poStajalo izseljevanje cd ca
Sa do casa potrebno, da Sc ~prepreGi pomanikanjc
ziyil. Toda la organizacija nj wee trpela .da hi Sc
~prekinili stiki med izseljenci in matico. PoSiljala
jim je V svet kot pionirje svoie oblasti. To je po-
stale mogoGe, ko so Sc z~bolisala prometna sred-
silva ma Suhem in ma vodi. Zveza Z matico nj BIZ
la wee nemoguGa rec in drzava io je porabila IA
svoje povecanie. Move naSelbine njenega ljud-
silva so bile zdai njena last in priznavala jim je lie
toliko samostojnoSti, kolikor je morala.
NaseliSGa so bila zdai kolonije. IL prvotne
meStne drzave jc postala dezelna drzava in sea
soma je dUbivala p0sest tudi V oddaljenih krajih,
cello onstran morja, kakor ma primer Grska V Ma
Ii Aziii.
= %politicno mocjo drzave Sc je ma Ia naGin
p%ovetala tudi gospodarska sila matice. V kolo-
niJah so Sc dObivale surovinc, XII Jill nj imela do
nacila. Zunanjc Masculine so pogostoma dajale
mattel pridelke, brez katerih hi bila Sama kljub
izseljevanju lahko prihaiala V bedo: kaiti tudi
Aseljevanjc nj mogIo biti vet neomeieno, odkar
Je potrcbovala drzava vojaSko silo.
kolonije so p~oStajale vaznc trgovinske po-
LioIanke in so Omogocale razSirjanje kupcevanje
tndi Z dalnjo tujino. Obenem so pa postajale tu-
Ill voJaske po>tojankc, enako vazne "a obrambo
obstojetc cblaSti, kakor "a osvajanje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

Profesorju Bruecknerju V Bernu, Svica, gre
zasluga, ola je razkril in utemcliil menjavo pod
nebla. Ucenjak je bill predvsem opozorjen ma del
stvo, ola je so Z odhajanjem ledenikov roko V ro-
kl gibanJe glede p%ovrsine iezer, poscbno onih brez
odtoka. To gibanjc jczcrskih povrSin brez odto-
ka Jc morale imeti svoj vzrok V veGji ali manjSi
padavini, kajti viSina dezja jc odvisna cd zaGa-
snega %zracnega p%ritiska ter cd temperature. Vsled
tega so Sc pc vrsti p~reiskale vse te ~prikazni. Pri
ten Sc je pojavil preSenetlji v rczultat, da Sc nam
rec priblizno V dobi 35 let redno ponavljaio gi-
banja ledenikov in iezcr ter nadalie mnozinc pa
davine obseg zracnega pritiska in drugih vplivov.
) tenn pa Sc JIG tudi ugotovilo, da ic podnebic vse
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
zIvI SPoMINI.

Ali 10 nj bio koloniziranje. Ceta, XII je zapu-
stila svoj rod, je ~prekinila ve stike 2 Min. Or
ganizirala Sc je Ease, zivela je Svoje lastno zivlje-
ME, ohranila stare Sege, Gc so bile "a move razme
re ugodne, Sc p~rivadila novim, in &c ie nastala
hevarnost, Ola bi sc prebivalstvo prevec pomnozi-
10, so morali zopet posamezni oddelki romati V tu-
Je kraJe, vedoti, ola sredo Y novo ~zivljenje in po-
Stanejo nov rod.
Tudi ko je prislo tako potovanje IL mode, ker
Sc Je obdelovanje zemlje izpopolnilo in zboljsalo.
da le moglo pole prehraniti mnogo wee Judi, ka-
kor pref, Je oStal spOmin ma to Sego. Tako ma pri-
mer so incl Rimijani, ko so re ziveli V starih
nasefbmah, prvega marca sol campus martins.
VoJno zborovanje, katerega nj n~alagala praktic-
na potreba. Pcdobne slovesnOsti so sc ohranile tu-
Oh pI drugih plemenih in Sc danes so V raznib
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
(KOnec I'D ;. strani.)

Seasonal pridruzile ne francoski strani skorai vse
takratne e~vrOpske drzave: Pruska. Russia, Dam
ska, Spanska, Avstrija in Italia. Danska in Ru-
sija sta ma severn, estate drzave so pa ma imgu
ovirale vsak prOmet 2 angleskim blagom.
Toda pred so lett tehnika Sc nj poznala ia
kin bOjnih sredstev, kot Jill imamo danes. Ful-
ton je ravno nekako V tistih cash iznasel pod
morski coin in stavil svojo iznajdbo Franciji in
pozneje Angliji ma ponudbo; vendar brcz uspc-
ha sele ka%sneje Sc ie America lotila ~njegove H.
najdbe
Nastal je Seasonal prot tel blokadi splosen
odpor in blokada je ostala brez pravega rspeha.
Trgovina JIG nasla vkljub splosni .zaprtiji pota,
da Sc ie dale r~azviiala. Cvetelo je posebno tho
tapstvO. llasti Grki in Amerikanei so vzdrze-
vail obOjestranski promct kljub blokiranju pri.
stanis6.
Napram temu sc je Napoleon boril ma "a ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
YER sACRUM.

NekOliko bolt Humanitarian nacin "a varstvo
pred lakoto so imela aziiska plemena V casu svo-
jega prehoda IL primitivnega barbarstva v prvo
civilizacijo. ~lZkusnja Jill je n%aucila, da ina vsak
kraj omejeno plodovitoSt in da je lakota neiz-
cgibna, ako sc dOvoli pomnozitev prebivalstva
mad gotovo nero.
Da Sc temu ~izognejo, so vpeljali redno Use
ljevanie gotovega della s~voiega ljudstva. Naiboli
znana je ia Sega pri starih Rimljanih, kier ozna-
cuje izraz "ver sacrum' Sveta pomlad - spo-
min manic.
iPubes - mladi - V nasprotju 5 "senes"-
starimi IL katerih je bill sestavljen senat, so
bill pri R~imljanih "populus" liudstvo. Kadar
Sc je pOslovila lima, Sc je moral tudi del tega mia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
Etbin Kristan.

dezelah "Martova POLKA, Campo Mario, ko re
davno nina mesec marec svojega nekdanjega po-
mena i'll je Mars davno Odstavljen od svojega bo-
Zanstva.
Cuvajke ognja so V zgodovinskem Rimu po-
stale vestalke, sluzabnice bOginje Neste, in so "a
obljubovale devistvo, ko nj bilo nobene praktic-
ne potrebe wee ia to. Dnc |. marca ie ugasnil o.
gcnj v Vestinem hramu in sc je nanovo vzgal ,da
je potem gorel vse leto predkrSGanska veGna
luG.
Ma ia nacin Sc je arijsko pleme r~azsirilO po
Evropi in zapadni Aziji in prodrlo Sc gl0boko Y
srednjo Azijo, Sc diferenciralo in razvilo V raznc,
med sabo boljinbolj tuje narodc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

hudournikov. Ia vpliv gozda pa sc omejuje sevc-
da lie ma gotove pokraiine in obstoj ali pomanika-
me gozda nj Sc vzrOk velikih klimatiGnih izprc-
memb, ki sc raztezajo preko razsezenega ozemlja.
Dokier so sc prepirali o vzrOkih izpremembe
podnebJa, Sc nj prislo do pravega spoznanja tch
lzprememb samih. Da sc je podnebie izpreminja-
10, je bilo dOkazano z d~ejstvom, da so postal
ledeniki v g%orovjih V gotovih cash vecii, torcj
%prodirali so proti doinam, doGim so v drugih ca
sh zopet izginili ali Sc skrcili glede ma obscg.
To narastanje in pojemanje velikih ledenih mas
pa nj mogla biti posledica tcmperaturnih razlik
enega ali par let. temvec sc je morale trajno
izpremeniti podnebje dotiGnega ozemlia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

' druzbi, kakrsna je sedaj, Sc lahko vpelju-
JeJo naJraznovrstnejSe reforme. Gotovo lie med
nJimi tudi mnOgo takih, Xxi hi koristile in zbolisale
razmere. Sociaisticna stranKa sauna zahteva mno-
go reform. Ali razlika med MO in drugimi stran-
Kaml Je ta,da sc tudi najpostenej$e izmed zadniih
"aooVo'JuJeJo 2 reformami in nocejo wee in sc cello
ma vso moe upiraio, da hi Sc So preko meta nil
hovlli reform. SOcialistiGna stranka pa ic rcvolu-
cionarna in smatra reformc lie za malo ola isanie
%sedanjih tezav in "a %pripravo yevoluciie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
k pred stO lett.

elm, ia je proglasil vse kolonialno blago "a an.
gleSko in GA obdavcil $ 50-odstotnim takozvanim
kontinentalnim davkom. Kasneie je odredil cello
s@lganje in %unicenie angleSkega blaga.
Nendar nj vSe to imelo pravega uspcha. IT,
govina Sc Je kljub temu r~azvijala naprej in hodi-
la svoJa pota, doklcr Sc nj list zgodovine zasukal.
ia Je pos'al Napoleon zopet o~samljen, ponizan
Ill %potlacen in je proStost mcdnarodnc trgovinc
zopet vzcvctela.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
MODERNA KOLoNIZACIJA.

NaraStanje prcbivalstva je tudi V moderni
druzLl kotljiv problem. In kompliciran ie Ia pro-
blem sedaj veliko bolt kakor nekdaj.
V imdustrijskih drzavair rastejo otlomna
mesta IL tai, sirijo Sc kakor ~povodenj ~Spomladi,
r~aztegajo roke kakor polipi po okolici, izpremi-
nJaJo kmecke krajc V tovarniSka predmestja, a
The Weston leader. [volume] (Weston, Umatilla County, Or.) 189?-1946, 1917-05-04
RAID ON STOCK
MARKET PLANNED

New York. Intention 70 destroy ..
r. Morgans office. tap telegraph
trunk lines between Chicago. Wash
ington and New York. send out false
reports OF President Wilson's assas-
sination and U-boat raids on the At
lantic coast. and then disrupt wires
to prevent denial. all to affect the
stock market for speculative benefit,
was the ambitious plot confessed. the
police declare. by Wolf Hirsch and
George Meyringer. two Germans ar
rested and charged with having pic
ric acid bomb in their possession. The
men were employed at Roosevelt hos
pital.
Hirsch. the police assert. besides be-
ing chemist. is q former German
secret service officer and reserve
petty officer in the submarine division
OF the German navy. while Meyringer,
who was kitchen man In the hos
pital. is an expert telegrapher and .
student OF finance.
The Weston leader. [volume] (Weston, Umatilla County, Or.) 189?-1946, 1917-05-04

city council Of an ordinance providing
a fine and imprisonment for any per
son refusing 20 admit health In
spector into a warehouse where food Ia
stored. Mayor Albee Instructed health
officials 10 start an Investigation Of
storage food. with tho idea OF forcine
the releasing OF large quantities Of
stored food.
Mark Woodruff. director Of the
Northwest Tourist association. has
been advised by the atiorney.generars
office that the bill OF the last legisia.
sure appropriasing $4,000 for the pro.
motion OF tourist publicity through
out the northwest, In conjunction with
washington aud British Columbia, is
valid in i,s terms and that the appro-
prlation may be used.
Secretary Daniels has assured Mayor
Harley. OF Astoria. that he will strong.
iy .nderne the forthcoming report OF
the Helm board recommending the es-
tahlishment OF a submarine and naval
base near the mouth OF the Columbia
and In sending tina, report TO congress
will ask that ss0o.o0O be appropriated
to acquire the site and prepare II for
governmental use,
The Weston leader. [volume] (Weston, Umatilla County, Or.) 189?-1946, 1917-05-04
HOME RULE FOR
IRELAND IS AIDED

Washington. n.--The Irish home rule
question has been discussed at the
conferences between members OF the
British commission and American gov
ernment officials. The subject is a
most delicate one and the United
States has no intention Of seeking to
suggest even informally an opinion
on the conduct OF Great Britain's af-
fairs. However. the subject has arisen
and American officials have frankly
told members OF the British commits
sion that strong element in the
United States believes that real friend
ship between the two nations would
be greatly strengthened by satis-
factory settlement of the Irish prob
lem.
It is generally accepted that the
present offers a favorable opportunity
for settling the question, The inter
est in it here is great, not only be-
cause OF the large number Of citizens
OF Irish birth or descent. but because
OF the strong feeling that no nation
with which the United States Is join.
ing forces should have unsettled
question involving the right of self.
government