Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-24

ia OrgdnlZaclJb- mar Je lakO Oclt-
no, da Sc ne more skriti nObenemu
kolickaj normalnemu ocesu, Sc je
dalo zataievati nckaj casa, he pa
"a veGnost: Med zivljenjem pose
dujocih in neposedujocih raZre-
dow je kriGeca razlika. Yeast nj
bilo treba govoriti o TEN, ker so
lelavci sami kolikor mogoce skri-
vail svojo bedo. Bio Jill je a
lakote, raztrganosti, smradnega
stanovanja in nesnage. &c nj bio
drugaGe so vtopili svoje gorje V
zganju, ne misleci in he vedoci,
la ga 5 tenn lie poveGavaio. Da hi
bila roper njih trpljenje mogoca
kakSna pomOG, jim nj bilo INA.
no. Kajti vidcli so razmcre, ka-
krSnc sc bile, pa Sc Jim je zdelo,
la mora biti tako in da ne more
hiti drugace. IL tcga sc .ic poro-
dilo nckaj, kar jc bilo podobno
ladOvoljnosti; resnicna zadovolj-
most pa to nj bila in nj mogla biti.
Topa vdanost V navidezno nciz-
premcnljivo usodo, izvirajoca IL
ncpOznavanja razmcr in neza-
upanja V svojo moe ic vklepala
p%rolctariat mocneje kakor zelcz-
ne verge. Gospodujoci sloji pa
so bill $ ten popolnoma zadovolj-
nj.
To SO ie izprcmenilo, ko je So
cializcm zdramil dclavstvo in mu
pokazal, da MISC razmere, V kate
rih zivi, predpisane cd nObcnega
b~ozanstva, ampak da ina clovek
moe do niih in da Jill lahko nado-
mcSti Z drugimi. To delO prcbu.
jenia sc nj dalo izvrSiti igraje:
ia chi strani ic bila otopelost
liudstva prevelika, Ma drugi pa je
bill eli, XII JIG kazal novi nauk,
prcsijajen, prcblcSGec. Vladajoci
sloji SO %pogrcznili mnozicc V tako
ncvednost, da so So zdele njih a
nemarjenemu razumu najeno-'
stavnejSe resnice prctezke. Ali
~socialna dcmokracija je prcma-
gala trdi tc ovire, in polagoma
so zaceli moderni sunni spozna-
vati, da imajo pravice do zivlje-
MIA, katerih pa ne morejo prica-
kovati cd nobene milosti in no.
bene dobrote. Iaceli so Sc orga-
nizirati, da sci ustvarijo moe in
sposobnost "a boz.
Odgovor vladajocih JIG bilo
krutO p~reganjanje. Delavsko gil
banje So jc smatralo IA puntar-
sko. Kakor ma vojni Sc je zdclo
mogotcem vsako nasilstvo dovo-
ljeno. Vsaka >tavka ie veljala
IA rebelstvo. Delavci so postal
"notranji sovraznik". VISA sred-
silva, : katerimi razpolaga kapi-
talisticna drzava, so morala po-
magati IA Zatirajnc '~'druzabne
nevarnosti >. In ko nj mogla mai
kruteiSa uporaba zakona ngono-
biti naraScaiocega gibanja, so po-
stavili socialistc izven zakona. V
Nemciji so naprayili posebno po-
stavo prot socialistom, V Avstri-
il so razglasili izjemnO stanje.
Ali tudi to nj dovolj zalcglo.
Skoraj hi Sc lchko trdilo, Ola jc
preganjanjc socialni demokraciji
tenn wee koristilo, elm okrutncjsc
ie bilo. In ko .ie fiasko vsega uni
cevanje pokazal brezuspeSnost ST.
lie, so vladajoci sloji oznanili no.
vo vero: Dclavci imajo pravico,
da iScejo pomoci, imajo prav, ce
Sc Organizirajo, ali SvOje organi-
zacijc morajo poStaviti ma podla-
90 obstojece druzbc in ne smejo
pridigati razredncga bOja. Kajti
da Sc delavcem V primcri Z dru-
gimi sloji slabo godi, je resnica:
cato SC Jim ne smc prepovcdati
sircmljenie po z~boliSanju.
Tcdaj je bio trcba lie Sc enega
koraka: Da uStanove gOspodujoci
>amI o~rganizaciie "a delavcc. Tu-
di Ia korak Sc JIG storil Nastalc so
'delavskc' organizaciic ma YER
ski in narodni podlagi.
Ali vera in "narodnost" sta
%pogostoma lie pretvezi "a nckaj
druzcga, kar SC ne IN glasno po-
vcdati; braniti in odvracati de-
lavstvo cd razrednega boia, brcz
katcrega jc vsaka rcsnicna resi-