Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14
Il "

0pojne pijaec SO lahko bi Sc reklo
- tako stare, kakor eloveska e~iviliza-
CHA, $ elmer seveda nj receno, da je
pitje ali pija6evanjc kaksno merilo Ell
vilizacijc. Dejstvo ie lie to, da ie incl
elovek &c V davnimi nagnenje &c opoine
uzitke in da opazujemo nekaj takega
nagnenja cello V iivalskem svetu.
Pivo, XII je danes razsirjeno pc vsej
zemlji, je prvotno nedvomno germanska
pijaea. Ali starr Germani ga Sc MISC
poznali. Nth ps a je bila medica, Xxi
je sla baje tudi starogermanskim bogo-
vom v slast. Ma nizjih kulturnih stop
njah velja krepko p~ijaeevanie vedno "a
nekaj slavnega in tastnega; kdor ga ne
INA temeljito potegniti, steie "a slabiea
in JIG izpostavljen zasmehovanju. Proste
sege so V takih slucajih narodne sege in
v narodni poeziji zavzema pivska pesem
odlicno mesto. Ia globoko vkoreninjeni
MAJOR o pijaeah je tudi kriv, da je BOZ
roper pijaneevanje izredno teak.
&c sc o pivu lahko rcGe, da .je stara
pijasa, Sc pa to vendar ne more reel o
industriji piva. Kakor vsaka druga pi-
jaea, sc je V zaeetku tudi pivo izdelo-
valo donna. Razume Sc, da .e bio vsled
tega tudi precej drugaGno cd ~sedanjega.
Spomin ma tiste case je pa ostal prak-
tieno xiv Sc do danasnjega dine; ma
Ncmskem in ma Ceskem so Sc scdaj hise,
XII imajo pravico pivovarstva.
Dokler sc je pivo splosno varilo do.
ma, Sc nj moglo razviti V obrt. To je
t~rajalo wee s~toletij. IL tega vzroka tudi
nj najti V srednjeR veku med rokodel-
skimi cehi rokodelcev nikakrsnih pivo.
varjev ter je nastalo Sc p~ozneje v Ste
vilnih krajih pravno vprasanje, &c je
smatrati pfvovarje a trgovce ali roko-
delce. Ko pa Sc je ~pivovarska obrt ma
posled boljinbolj sirila, je bilo Sc vedno
najti hise, v katerih sc ie samostojn6
varilo pivo ali pa dobavljale ~pivovarju
surovine "a varjenje, kakor Sc dale tito
v Min.
Obstoj samostojnega pivovarja Sc
omenia V letu 1920 V Konstanci ter lcta
1880 v Frankfurt. 90 tega casa Sc je
pricelo v povisani meri zavzivati pivo
pOlcg vina in kmalu nato Sc omcnja kot
nekaj samo pc sebi ~umevnega veliko
StevilO gostiln, v katerih Sc je toeilo
pivo. kmalu pa Sc ljudje MISC wee "a
dovoljili z domacimi pivi ter Sc je pri-
cello uvazati tudi tuje pive. Doeim Sc je
varilo v priGetku pivo il psenice in ovsa,
sc je sredi ii. s~toletja priGel splosno
uporabljati hmelj in jecmen.
Leta 1875 je bilo v Frankfurt re
sedem %pivovaren. Scstdcsct let pozneje
Jill JIG bio &c oscmnajst in te pivovarne
so tudi obenem ma drobno totiie pivo.
Nckateri tch pivovarjev pa sc MISC Pc
cali lie $ proizvajanjem in toeenjem pi-
va, temvee so izvrsevali poleg tega Sc
druga rOkodelstva. IL tega sc da sklc-
patti, da nj bio v~arjenjc piva toliko do
b~iekanosno, da bi bilo rcdilo doticncga
moza.
Ma sejmih v Frankfurt je igrala
trgovina $ pivom veliko vlogo. Inozem.
ski trgovci so prodaiali tuja piva in cd
n do casa je dObil kaksen tudji trgo.
wee cello dovoljenje, da SINE tociti svoie
pivo cd selma do selma. Tako dovoljc-
ME je pomenjalo veliko prednost, kaiti
t~oecnje piva Sc je dovolievalo lie takim
p~rebivalceIn, XII so bill re mad leto dni
v doticnem mestu. Duhovnistvo, XII ie
vedno zeio nitro vedelO, kaj nese denar
ter tudi samo kaj RADIO pilo, sc je z We
like vnemo posvetilo pivovarstvu, in
kmalu so nastale %pivovarnc V domini.
kanskih in karmelitshih samostanih v
Frankfurtu.
Pivo sc jc razsirilo tudi po krajih,
kjer Sc je pridelovalo veliko dobrega
vina, kar je razvidno il steviInih pc
pisov pojedin, pri katerih SO ic poleg
vina vedno tudi tocilo pivo. Tuje pivo,
XII sc je uvazalo V Frankfurt ma ladjah,
je bilo nekoliko drazie cd domacega, a
kiln btemu Sc vedno "a polovico concise
cd vina.
V~arjenje piva je bilo podvrzeno 10
zgodaj kontroli oblasti. Ko so priceli
dajati %pivovarji v pivo med, so bill
vprasani z%dravniki, &c je to skodljivo
.zdravju, a uGenci Eskulapa so to zani-
kali in obi6aj sc je ohranil.