Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13
Nepravi delavSki boil.

Vetina ameriskih delavcev je o svojih lastnih
interesih Sc zelo nejasna. To Sc izraza najbolj V
delavski politiki tie dezele. Amerskemu delav-
stvu manjka vpogled v druzabne razmere in INA
nJe druzabnih zakonov; cato ne pridejo do spoz-
mania, ola je proletariatu VISA sedanja druzabna
organizacija nasprotna in ola nj zanj resitve v
druzbi, kakrsna je sedaj.
Ameriski delavci so nasprotniki kapitalizma.
TOda tn beseda ina zanie ONE len in popolno-
ma nedoloten pomen. Da je kapitalizem druza-
ben sistem, Xxi ne more biti V svojem bivstvu dru-
gasen, nego je Ida je V kapitalizmu izkorisGanje
nujno; da so gOspodarske in p~olitiGne razmere
lie diva poJdva enc in iste reel to so veGini tn
kaJsnJega delavstva naznana dejstva, 5 kateri-
mi Sc III bavilo. ker je snatralo strokovno organi-
zacijo "a popolnoma zadostno orozje delavstva in
s~trGkovne boje "a edine proletarske boje.
Do tistega spoznanja, XII ga daje socializem,
sc je %priborila dosej lie majhna ceta ameriskega
d~elavstva, majhna namrec, Ge j~emljemo ogromno
maso proletariata V Iedinjenih drzavah V postev.
Ia nesrecna enOStranOst, Xxi je kriva, da lie
t~ukaJsnJe delavstvO V mnogih reGeh daleG zaosta-
10 "a evropskim, ~ucinkuje Sc sedaj in plodi sado-
We, Xxi so obzalovanja vredni. Delavci posnema-
10 V svoji pOlitiki ciSto Slepo ostale interese i'm Sc
posluzuJeJo sredstev, Xxi Jim ne morejo prinesti
nCboncga rcsnicnega uspeha, anpak jih zadrzu-
JeJo ma poti do osvoboditve in Jill obenem poni-
zEjejo.
Ncka poScDnoSt amerlske polltlke 1e takO-
zvana lobby Kak<na ~skupina, Xxi bi rada kaj
doScgla, 81 napravi takorekoG V vezi parlamen-
la SvoJ stan in skusa vplivati ma acknowledge V
intereSu svojih celia. Prvi pogoj take ''lobby''
Je, da poiSGe Stike : elm vetjim Stevilom poSlancev
IN da Stusa trajno MAMIE vplivati; pravi ideal je,
da jim ina ta'lorekot privezane.
Pc domace hi to mic druzega kakor nadlego-
vanje poslancey. Tcmeljna misel je Ia: Toliko
casa Ii ne dam miru, da mi uStrezeS, ker moras
spOZnatl, da 81 me ma drug naGin ne iznebiS. V
tenn zmiSlu je vsako srcdStvo pritiska dobro.
V~elenlojStri te taktike so prohibicionisti.
Nobcna legislature, nOIcn mestni Svet, niti kon-
gres V WaShingtonu nj warren pred mimi. u av-
dIcncanl, $ SvOjo presto navZrocnostjo, z vsako-
vrstno, veciaoma malCvredno literature skusajo
vpivati ma pos!ancc in znajo biti tako nadlezni,
da Jill najdrzncjsi lavarovalni agent ne prekosi.
Da bi izpodkopali njihov vpliv, Sc posluzuje-
10 mCkri cnakih metoG. Kakor ii meni, tako jaz
tebi - ie parola ma obch straneh. in neizogibno
Jc, da igra med sredStvi vpliva tudi laz, obreko-
vanJe i'll podobne cednosti veliko vlogo.
Vsakovrstni kapitalisticni interest Sc dajo. ma
eaak naein z~astopati. V parlamentarnih predso-
bah. Nth delo je Sc ~najlazje, ker kapitalisticni
"~lJudski' zastopniki vecinoma vedo, komu so Cd
gCvorni.
Potem p~rihajajo militaristi, pa %pacifisti, pa
razni kupcevalci, pa ''ugledna'' druStva. in vsi
ST ustanavljajo svOje lobby" "a svoie interese.
Ia nacin je sam pc sebi obsodbe vreden.
Parliament nimajo sluziti posameznim skupinam,
an,pak lJudstvu sploh. Tako vplivanje enostran-
SIKH mteresov pa mora 2 malenkostnimi oziri owl
ratl veliko del0; in kcr poslanci tudi MISC sami
ve!eumm, Jim vecno predstavljanje malih silk o.
meJuje obzorje in Jill pripravlja do tega, da po-