Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
v PoTU svoJEGA oBRAZA.

potu sVoJega obraZa hos je-
del kruh', je dejal Bog po pripo-
vedovanju starega zakona Glove
ku, ko ga je izgnal IL raja. Sv. pi-
smo je krasna knjiga, polna poe
zije, V kateri je posebno bujno
razvit simbolizem. Filozofija sta
rim zidov je naSla V njej prelepo
obliko in kdor eta biblijo brez
%nrutnega ~predsedka, da posluSa
besedo nedoseznega viSjega bit
ia, temvec iste V njej duha njenih
avtorjev in ~tedanjega casa, najde
v tenn berilu bogat uzitek.
Clovek je greSil in Bog ga
Je cato kaznoval. Obsodil GA ie ma
vecno delo, pravi stara knjiga. In
$ TEN izreka priznanje, da .ic de-
10 cloveku neprijetno, kajti kar
ma je ugodno, nj kazem. Tako We.
lik kriz so videli peSniki sv. pi-
sma v delu, da so pripisali svoie-
nu praocetu greh, XII je bill pc nil
hovem mnenju vrhunec hudobi-
je, 5 svojimi posledicami obre-
menlujoG ne lie njegovega facet
nrka, ampak tudi vSe njegove po-
tomce. Use Sc neporojeno Glove
stvo Sc je V Adamovi osebi uprlo
Bogu in cato je zadela kazen ce-
10 pleme. IL raja je bilo pognano
ma delo.
Tako so sodili o delu starr ii.
dovski knjizevniki, XII MISC po>
znali moderne industrije z memo
nervoznO roboto, p~oniza.joco Glo-
veka-delavca ma nivo tovorne
zivali ali avtOmata. KakSen greh
bi moral zapisati ma rovaS pradc-
du literat, XII hi hotel pisati mi
tologijo, utemeljeno ma sedaniih
razmerah? - "N potu svoiega
obraza, V n~evarnosti Ia svojc
zdravje in "a z~ivljenje, morec svo-
Jega duha in uniGujoG svoje telo
imaS trpeti pomanjkanje in zane
marjati druzino,' zapoveduie ka-
pitalistitni zakon delavcu dvajse-
tega s~tolct.ja.
kriz ma Golgoti je bill zname-
ME reSitve, a sveto pismo ie mo-
raio %ustvariti svet onkraj groba,
da postanc odkupljenje ; krvio
nazarenskega mucenika vSak
transcendentalno v~erjetno; kajti
ma TEN svetu Sc reSitev vSled Pi-
latove obsodbe nj izpolnila. Dru-
go sredstyo JIG pomagalo ljudem.
da so sc osvobodili mucnih posle-
die podcdovanega greha Z denar-
lem Sc lahko odkupijo della in je-
do bell kruh in peGenke in ostrige.
pa pijejo rensko vino in Sampanj-
ca, ne da hi sc jim lice potilo cd
telesnega in dusevnega napora.
V potu svojega obraza 81 hos
zasluzil vsakdanji kruh.
A mnogo je takih dni, ko clo-
vek, XII je delal V potu svo.icga
obraza, nina kruha. Dosti pa ie
ljudi, XII nikdar nimajo skrbi IA
vsakdanji kruh, ker imaio vsega
dovolj i'll pre,ec "a vse z~ivl.je-
ME. !.
Clovek je cudno bite. Vsak
dan lahko opaza, kaksne ogromne
razlike so med ljudmi. Tu miliar-
derji, tam nemaniGi; tn lcnuhi. XII
lie zapovedo, pa imajo, kar hoGetio,
tam cd prekomernega della upeha
nj ljudje, Xxi ne dosezejo niti po-
trebnega. Vsak dan opaDuje clo-
vek to n~asprotje, komaj mu pri-
de ma misel, da tn nekaj nj pray.
a kolikO je takih, XII hi vpraSali.
zakaj je tako?
Nevada lei cloveStvu ma pleGih
kakor podedovani greh. Cd mava-
de spe njegOve misli in Sc ne zga-
nejo. ker gleda krivico cd svo-
jega rojstva, jo s~preiema kakor
nekaj neodvratnega it Sc komaj
zmenijo zanjo. In ker sc .ie ma mi
lone Judi navadilo delati, in
ter trpeti, sc Jill je neko-
like tisoc navadilo, izkorisGati ma
vado prvih in 81 cd tie navade pol
niti zepe.
Odkar ma svetu nj raia, je dclo
res potreba ~clovestva. Priroda ic
cudna matt. Postavila .ie cloveka
IA svet, dala mu je zivljenje; ka-
kO 81 GA Ohrani. ie pa nieUova