davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Democratic advocate. [volume] (Westminster, Md.) 1865-1972, 1917-02-02

~ --
This is to give notice that the subscriber has
obtained from the Orphans Court of Carroll
county, in Maryland. letters Testamentary on tha
Personal Estate OF
MARY nj. KRIDELER
late OF Carroll county, deceased All persons
having claims against the deceased are hereby.
warned to exhibit the same, with the vouchers
thereof legally authenticated to Thu subscribers
before the 18th day Of August, 1917; they may
otherwise by law be excluded from all benefit
of said estate
Given under my hand this 22nd day of january
1917.
EDWARD M. KRIDELER,
1an Est Executor
The Democratic advocate. [volume] (Westminster, Md.) 1865-1972, 1917-02-02
TO CREDITORS.

7 TUE OOPyl est
WILLIAM ARTHUR.
jan26-3t Register of Wills for Carroll County.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

soc najbogatejsih posestnikov cd onih, XII live
gosposko.
Tia nesreea bi Francoze prav gotovo uzalo-
stila, ker SO dobrosrGni in ne hi prenasali z raw
nodusnostio nnadne izgube velikega stevila svo-
Jill rojakov. Ali izguba teh tridesettisoc indivi-
dijev, katcre smatrajo IA najvaznejse V DRAW,
hi ne povzrotala zalosIi IL Hobenega drugega raz-
loga kakor liz sentimentalnosti, ker Ia izguba ne
bi lnla politicna nesreca "a drzavo.
Pred vsem cato, ker bi bio kaj lahko nado-
mestiti izpraznjena mesta. Veliko je stevilo onih
Francozov, XII hi bill zmozni izpolnjevati funk
ciJe kraljcvega brata tako, kakor Jill izvrSuje vi
sokorodni gospod sam Mnogo ie onih, XII hi bill
zmozni izpOlniti mesta princev 4 istim dostojan-
stvom. kakor jh izponjujejo preblagorodni GO
spodje Augouleme. Berry, Orleans in Bourbon.
Mnogo Francozinj bi bio pray tako izvrstnih
princezinj, kakor SO vojvodinje Augouleme, Ber-
ny, Orleans in BOurbons in gospodiGna Condeje-
va.
Predsobe dvora SO polne dvorjanov, Xxi hi bi-
Ii takoj pripravljeni, da Zavzemo mesta visokih
oficirjev krone; armada ina vse polno vojakov,
XII bi bill enako dobri vojskovodje, kakor so nasi
sedanji marSali. Koliko koncipistov je enako
vrednih Z nasimi minstri! Koliko upravnih IL.
radnikov je boll zmoznih, da bi vodili okraje,
kakOr SO sedaj nastavljeni prefekti in podpre-
fekti! Koliko advokatov je bolisih pravnikov
od nash sodnikov. koliko zupnikov je prav ia
ko sposObnih, kakor so naSi kardinali, knezosko-
fl, vikarji in kanoniki! Kar Sc pa tice onih de-
s%ettrsoc bogatih, gosposkih posestnikov, presta-
Ii ne DO treba njihovim dedicem pray nobene nc
he dobe, da bi znali sprejemati goste V salonu.
Napredek Francije Sc pospeSuje edinole z
razvojem znanosti. lepih umetnosti in obrta.
Princi, visoki tastniki, skofie, marSali, prefekti
in brezdelni posestniki pa ne delajo "a razvoi
znanosti, lepih umetnosti in obrti prav mic. Da.
lee so cd tega, da bi koristili temu razvoju. ma
sprotno D.. skodujejo, ker ST. trudijo, ia obdrze
premoc, ki lo poyzrocajo negotove teoriie do da,
~nasnJega dine mad pozitivnim znanjem. Skoduje-
10 narodovemu napredku, ker spodrivaio ueenja-
Ike, umetnike in rokodelce Z uajvisjega mesta IL
gleda, Hi Jim gre po vsei pravici. Skoduiejo, ker
uporabljaio denar ma tax naGin, XII direk;no ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

Pri kapclici ~. Jcronima pred zupniiskim
vrtom j. naletcl ma druhal Judi. l5aS 50 eden IA
druglm klckali ma vlaIno zemlji. Iaceli so moliti
l%itanijc. "Kriste, u>liSi mas, Kristc, usmili sc
mas Taxi kliki so doncli Tonctu ma uho V mai
razliGncj& glasovih in vsi ii GLASGOW so bill raZ-
%cyiljcni. Sncl je klobuk in Sc pridruzil verni CRU
ci. Dolgo 80 moliii glasno in gorecc, ko sc JIG pa
prig0dil nov sunck. jc biIo spoznati, kako So tenn
bornim ljudcm trga in mesa njih molitcv: eden jc
ma zacctku Iitanij, drugi ma koncH, trctji bruha liz
Scbc ~poboznc vzkiikc, XII SO ne nahajajo V nobc-
nth litanijah, Il Cctrti brczSlovno giblie ustna i'm
piaho glcda ma mcbo. Marsikatcri misli. da zdaj
zdaJ trcba Storiti oni straSni skok IL casnosti V
vccnOSt. In ko pOneha valovanje zemeljske skor-
j., vSc zOpct udari V rcdno. druZno priproSnjo. Ko
50 odmolilj. So jc Tone tho odtrgal cd gruce, ma
del klobuk in sci dale pc vasi. Povsod je videl
Judi ma tratinah al ma njivah kraj his. Nckateri
80 bill V zimskil oblckah, drugi lc p0vrSno oblc.
ccni, kcr 81 MISC upaIi iii pazaj V hiso po obleko.
Matcrc so zibale, tcSilc in doiilc otroke. XII Sc MISC
dali lzlahka upokojiti V taken nenavadnem polo
zaJu, moIJc so ma vozovih pripravliali leziSca "a
deco, mladina je nosiIa skupaj drva in kurila
0gnje. Poleg cloveka je taborila plaSna zivina.
ker mnogi gospodarji je MISC pustili V hIevu. Vsak
Jc izkGSal tako prilagoditi in izkoristiti okolnosti,
da 81 Sprito kljubujoce prirode ohrani z~ivlienie.
Milo Sc je Storlo Tonctu,' ko ic vidcl toliko ne
sretnih Judi. Obrnil JIG svoj poglcd k nebu. Mir
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
Saint Simon:

Opomba. Veliki francoski utopist Saint
Simon je naslednji esej priob6il leta 1922. V ca
sopisu "Organisateur". Desct Lei po Saint-Si-
monovi smrti ga je tidal njegov u6enec Olinde
Rodrigues pod naslovom "Parabola Saint-Simo-
ma. Wo JIG izsel esej, je prisel Saint Simon pred
porotnike. Da bi ovrgel obtoznico, je pisateli
pisal porotnikom stiri pisma. V prvem pismu
pravi: "Ako sem razzalil koga, tcdaj pray 60
tovo princev kraljeve hise ne, temve6 YES danas-
Mi politiini sistem. Ako sem storil pregreSek,
tedaJ lie tega, da sem dokazal, da je naGin uprave
Javnih zadev zelo zaostal napram danaSnjemu
stanJu prosvete i'll pokazal sem smer, pc kateri
hi zgradili boljsi socialen red V Getrtem
pismu pise: "Kraljevstvo mora prelomiti Z ODE
ma aristokracijama S katerima Sc je tako slepot-
no zvezalo. Zdruziti Sc mora z obGinami. ola ra-
dikalno UniGi politicni vpliv kast, postaviti Sc
mora Ma cello vsega civilizacijskega gibanja -.
Svoje misli sem izrazil svobodno in trdno. kakor
gre svobodnemu mozu in cisti vesti. Ali je res
pisatelj teh pisem in "Organisateurja" sovraznik
dezele i'll Bourbonov? To je vpraSanje, ma katero
boste moral odgoToriti."
Porotniki so odgovorii z me" in Saint-Si-
mon je bill o~prosGen.
Zanimivo je TO, da je bill Saint-Simon (Clau-
de-ilenry de Rouvroy, grof Saint.Simon) poto-
NEE najstarejSega francoskega plemstva. Me
gova druzlna je segala V case Karla Velikega.
Esei ie sedaj priob6il francoski sodrug DIR.
Oh. Rappoport V $40 strani obsegajoGi kniigi
"Nekoliko zgodovine'. Knjiga je izSla kOt prvi
week siroko zasnovane "Encyclopedie Social
ste, XII 10 ureja sodrug Compere-Morel V Parizu.
Prieujoci Saint-Simonov esei kaze Strastno lju-
bezen pisateljevo do svojcga ideala, socialne pra-
vienosti in ~svojega utemejenja socialne reformc
glede ma preduktivno delovanje mnozice.
~Vzemimo, da hi izgubila Francija nenadoma
%petdeset svojih prvih fizikov, petdeset prvih ke-
mikov, petdeset prvih matematikov, petdeset pr
viii pesnikov, petdcset prvih slikariev. petdeset
prvih kiparjev, petdeset prvih glaSbenikov in
petdeset prvih pisateljev.
Dale: petdeset prvih mehanikov. civilnih
IN voJaskih inzenirjev, artileristov, arhfcktoy.
zdravnikov, kirurgov, lekarjev, mornariev in IL
rarjev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
kAJ JE VERA?

viii ccrkvc in iccc, molili in prcklinjali, muGili in
zapirali. trgali Twin kozo : tclcsa i'll Jill zgali, da
hi postalo ~ljuIstvo poStcno, pridno i'll nravno:
Toda zakaj Sc jim, to nj posrecilos
Ncvednost, uboStvo in zlocinstvo napolnjuje
svet. Nzgoja ne pride IL ~mocvirja. Ljudie, Xxi
Sc ne morejo prcziviti, napolnjujejo bedne. ozke
sobc 2 otroci. Oni SO odviSni od Soga. srcCe in mi
lodaroy. Nimajo dosti razuma, da hi premiSljevali
o b0doGnosti ali da hi 81 Zavedali svojih dC!znoSti.
Ne Icle 81 otrok, kaiti dete jim je zakfeta nepri-
ietnost. Dete nj dobrodoSlo, kajti ono je breme.
II nezli@licni otroci napolnjuieio jece III temni-
Gee. z%avct5Ca, bolniSnice in veSala. Nekcliko Jill
ohrani Slucaj ali dohrodclnost, ali velika vecina
Jill propade. Postancio zlocinci. live cd ~golJufije
in nasilja IN uce Svoje otroke zloGinstvo.
Proti tcmu zloGinskcmu potopu so reformne
,iic brcz mo5i in dobrodelnost sama postanc po-
mocnica zlocina.
Izgieda, kakor da jc neuspeh trgovska znam-
la prir0dc. Xakaj. Priroda nina nobenega nacr-
IN. nobcnc intelligence. Priroda ustvarja brez do
loccnega ella, zadrzujc brez posebncga vzroka IN
%uniGuje hrcz pomisIcka. Clovck ina nekaj imteli-
gcncc in hi jo moral porabiti.
Pravo vpraSanie jc, ali moreno zabraniti, da
napolnjujeio ncvednczi. ubozci. z%lotinci svct s
svojimi otroci?
Ali mora ostati s~,t vedno zrtev slepe strasti?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
NarODe SVet.

Dale: petdcset prvih bankirjev, trgovcev,
poljedclcev, plavzarskih ~mojstrov, strojariev.
barvarjev, rudarjev, suknarjev, izielovalcev
bombazevine, svilenine, platna, plocevinastih IL
delkoy, ~fajanie in porcelana, k~ristalnih in sick
larskih i4delkov, petdeset prvih graditeljev ladij,
Spediterjev, tiSkarjev, graverjev, z~latarjev in de-
lavcev drugih kovin.
~ Dale petdeset prvih zidarjev, tesarjev, mi
zariev, kovacev, kljuGavnidarjev, nozarjev, urar-
jew in ma stotine drugih oseb najrazliGnejsh tn
kai nenavedenih stanov, Iii so V znanosti. lepih
umetnostih in umetnih obrtih najsposobnejsi:
Skupaj tri tisoG prvih ucenjakov, umetnikov in
rokodelcev ma Francoskem.
N imenom rokodelec oznatujem navadno lie
navadne delavce. Zaradi krajSe oznatbe zdruzu-
iem 5 tenn imenom vSe one, XII Sc peGajo 4 materi-
clnimi %produkti, torcj: poljedelce, tovarnarje, tr-
govcc, %bankirie ter vSe. delavcc in nastavljence,
Xxi so pri teh usluzbeni.)
Ker so ii mozie oni Francozi, XII so V n~ajviSji
meri produktivni, Xxi izdelujejo najvaznejse IL
delke, Xxi vodijo vSemu narodu najkoriStnejsa de-
la in XII delaio narod V znanOstih, lepih umetno-
stih in obrtih produktiven, cato 81 V resnici cvet
francoske druzbe. izmed vseh Francozov so ii de-
zeli najkoriStnejSi Ii prinaSajo dezeli najvecjo
slave, ii najbolj pospeSujejo njenO civilizacijo
in MEN napredek. Narod hi postal telo brez du-
Sc in Y tenn trenotkt, V katerem hi Jill izgubil,
postal bi manj vreden naSproti n%arodom, katerih
tekmec je danes in hi toliko casa zaoStal "a Mi
mi. dokler ne hi bila izguba poravnana - doklcr
hi mu bila zraSla glava. Francija hi potrebovala
cello gencracijo, prelcn hi poravnala to neSreGo,
zakaj mozjc. Xxi Sc odIikujeio 2 delom ~pozitivne
koriStiti, So pravc izieme, in narava nj razk oSna z
iziemami, Sc cello he Z izjcmami take vrste.
Pa vzemimo drug Slucal! Francija hi obdr-
zala ysc zcnialne moe znanoSti. lcpih umetnoSti
in obrta, a hi imela nesreGo, da BIZ izgubila en- in
isti dan sledcte osebnosti: kraljevega brata. voj-
vodo augoulemSkega, vojvodo bourbonskega,
vojvodo Berry, gCspodijno CondGcievo.
In da hi obenem izgubila vse velike kralje-
Ne oficirlc, Use drzavne miniStre, : portfcljem
in brez %portfelja, vSe drzavne Svetnike, vsc refe-
rcntc. marSale, kardinale. n~adSkofe. skofe, vikar-
j. in kanonikc, prcfcktc in podprefekte, uradri-
Ike Y miniStrStvih. sodnike in vrhtcga Sc desetti-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

Ali Sc da svet ~vzgojiti do take stopnjc, da hi Sc
ozirali vsi ma poSledicct
Zakaj hi morali imeti mozjc in zcne otrokc.
"a katere ne morejo skrbeti, ker so otroci breme
in kletev? cato, ker imajo wee strasti kakor raz.
una. wee strasti kakor vesti, wee strasti kakor in
teligence. Takega ljudstva ne morete reformira.
Ii : clanki i'll govori. Takega ljudstva he more tu-
di poboljsati pridiga in vera. Strast je in ie bila
vedno gluha.
Ono reformO orozje Ie V bivstvu brez Gene.
Zlocinci. beraci in neSposobnezi Sc mnoze cd dine
do dine. Jece, temnice, sirotsnice in ~zavetiSca so
prenapolnjena. Vera je brez moci in ,pliva. Zakon
more kaznOvati, ali Zlocinca ne more poboljsati in
ne more zabraniti zlocinov.
OstaJa samo Sc emo upanje. Nevednost. sire
mastvo in zlocin ne smejo napolnjevati sveta. Te-
ga ne dosezemo Z nravnim prepricevanjem. Tega
ne doseZe ne govor, ne zgled. lie vera. ne zakon.
ne duhoven, he rabelj. Tega ne zmore nobeno ma
silje.
n temu vodi samo ena pot. Veda mora vrniti
lenl SamostojnOst. Neda, edna reSitcljica ljud-
silva, mora DAFT zeni moe. ola sc odloci sama. hoCe
Ii postati matt ali ne.
) tenn je v~praSanje reseno. 5 TEN postane re
ma svobodna. Otroci pa, XII Sc bodo rodili. bodo
pozdravlJcni. Srecne rocicc Sc privijejo k blazenim
prsiIn.
VIdlm prihajati dobO, ko ne bodo mozje in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
FOTRESNA POVEST.
Spisal ~Podlimbarski.

Smoletovi so bill zbrani Ma vrtu pri iarko pla-
polajoce mognju. Tone ie postal "a vrtnim plo-
tom ma poti. Mega nj mogel nihGe videti. a ON
Je dobro razlocil, kdo je pri ognjn. Spoznal ie.
ola stoJi pri Smoletovih gospod zupnik, cato nj
hotel stopiti k druzbi: nj zupniku in ne Smolc-
TOWN hi hotel izdati svoje skrivnosti Sci ie dalic
po Gabrovcu. Vsak korak mu ie kazal nesreco.
III j. zadela domaco vas. Tel tihi yasi, katcro
Je tako rad zahajal ma poGitnice, XII je do konca
~zivljenja he pOzabi, Xxi sc mu zdi vedno priiazna
III mikavra, kJer pOzna vsc prcbivalcc, kjer Zivc
nJcgovI starSi, sor0dniki in znanci. kjcr So mn
zdi zemlja lepsa in nebo sij~ajnejSe ncgo drugod.
tel dragi domaci vasi preti poguba In ne Same
vasl' morda vscj pokrajini, cell dezelil Kak DO
nos ga je navdajal, ko SC je $ solskimi tovariSi
pogovarjal o napredku naroda, o razvitku pre-
stolncga mcsta, o lepsi bOdocnosti, in glej ena
sama noe prcti uniGiti vsc made, vc kratkocasnc
sanJc, prignati temnih oblakov rOj ma ja,no OBJ
zorJc! Oh, ola ina Atlantova ramona. odncsti hi
hotel Ia toliko ljublieni narod IL krajcv, kier Sc
jc tako krutO cglasil podzemski orjak! A ne sa-
mo naroda, YES ia predel zemljc hi moral odneSii
odtod, ker brez tega z~emskega raja 81 ne more
misliti svojih rojakov. Bog We, kaj jc res Z Liub-
ljano, ma katero ga veze toliko spominov in We
ri, kjer prebiva MEN oce. Ali sc tudi tam trese?
Ali ~rrestane prestolnica ia straSni pojav prirode !
Ali Sc &c pOmiri zemlja, ali Sc kdai ziasno vrc-
mena temu toliko teptanemu norodu?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

koristi znanosti. lepim umetnostim in obrtu.
Skodujejo, ker dobivajo leto IN letom cd davkov,
Xxi Jill placuje narod, tri stiristo miljonov kOt
place, pokojnine, gratifikacije, indemnitete it'd.
"a della, XII narodu mic ne koristijo.
Use to ~poStavlja najvaznejse dejstvo danas-
ME politike V pravo luc: tie jo postavlja, kjer 10
IA prvi pogled razkrijemo V vsem obsegu: jas
no dokazujc, Geprav p~osredno, ola je socialna or
ganizacija nepopolna; da je vlada mad ljudmi
~Zvijacna i'll naSilna in da tici clovcska druzba
(politieno) globoko V nemoralnosti.
ker so uGenjaki, umetniki in rokodelcf, torej
edini ljudjc, katerih delo je druzbi p~ozitivnO ko-
ristno in katerih delo druzbo mic ne velja, podre-
ieni knezom in drugim vladajo6im, Xxi MISC dru-
zega mic kot bolj ali mani nesposobni %rutinjeji.
Ker 81 oni, Xxi upravljajo JAYNE zadeve, vsako
ostalih narodnih odlik svoje prvenstvo lie Cd slu-
GAIA rojstva, prilizovanja in spletk in slcnih,
malovrednih dejanj.
Ker 81 oni, Xxi pravliajo JAYNE zadeve, vsakO
lcto razdele med seboi polovico davkov in ker
od d~enarja, Xxi 81 ga ne prilaste IA lastno osebo, ne
porabijo niti t%retjine "a korst onih, katere Via
dajo.
Use to kaze, Ola ie danasnja druzba res naro-
be svet:
Ker je narod povzdignil IA osnovno naGelo,
ola mai bodo ubozci velikoduSni napram bogati-
nom. in cato Sc morajo dan "a dnem oropati oni,
Xxi imajo najmanj, enega della svojih potrebsGin.
da pomnozujejo izobiljc velikih posestnikov.
ker imajo glavni krivci, tatovi sploSnosti,
oni, Xxi prikrajSujcjo vse drzavljane IN jim odvze-
majo vsako leto tri do Stiristo miljonov, pravico,
da kaznujejo majhne p~regreske roper druzbo.
ker je nevednoSt, vrazarstvo, lenoba in vese-
lie mad razkoSnimi veSelicami dota najviSjih V
druzbi, med TEN ko so zmozni, varGni in delavni
ljudje podrejeni i'll Jill uporabljajo lie kot orod-
jc.
Skratka, ker dobivajo V najrazliGnejsih o.
pravilih nesposobni ljudje oblasti, da vodijo spo-
sobnc.
ker so poklicani Y moralicnem oziru maize
urarnejsi ljudje, ola v~zgajajo drzavljane k cedno-
sti in z ozirom ma i~zrekanje pravice, so postavlje-
nj veiki krivci, da ka.nujejo krehc ncznatnih
greSnikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

no sc razprostira nebosklon mad MIN nastlan ie
talnintam Z rahlimi oblaki, XII Sc mestoma kopiGiio
re V tezke svinGene sruce; neobjetno lei mad
tel borni zemeljski kept nj las ne krivil boziim
bitJem. Strasna, ncpozabna noe. Razburilni stu
hi letc po vasi, pri vsaki trumi ljudi Sc ~povecaio.
&c Sc ustavi "a gruco vascanov. XII MISC V molitvi.
II sliSi bcsedc: sOdnii dan, koncc sveta i'm izraze.
HI sc nanasajo ma %pogibelj zcmljc in c~loveStva. IL
neke hise je sliSal uro biti dive. bog, kdaj DO ko.
nee te dodge noel? Ali 81 je nadcl cas- s~vinccnc be.
rotiF jc dejal sam V sebi in re Sc mu je priiavil
nov PRIOR.
Ma gorenji strani komarjcvc hise. XII stoii
srcdi vasi, tam. kjer SO slamnata streha skorai
dotika zemljc. ie zapazil nckai Judi. III Iiudje SO
vpili, mahali Z rokami, ncmirno Sc krctali. tako
da Jc bio cd dalet vidno, ko da plese V nocni tent
zbor carovnikov,' Xxi Sc prepirajo . Tonetu ie pre-
eel SinilO V glavo, da Sc je Komarjcvim prigodila
nemara kaksna Dosebna nesrcca. cato je Dodyoiil
korake. 10 jc priSel bIizc, jc videl, ola obupno
krdelce lie vpije in krici V streho, h katcri ie pri.
s%lonjena lcstva. V trch skokih je bill IN hiso. Spo-
znal je oba stara komaria, NIGGA in MO. XII sta
stala zdolaj pi lestvi, in diva mozaka liz ~sosescinc.
XII sta Sc bila bas spravila pc lcstvi ma strcho. In
slisal je starega komarja klicati V strehO in stare
komarko javkati. Typo dstrehc pa je donel votel
odeovor mladega komarjas in pronikav otroski
jok je bill slisen cd tam in knrje kokodakanie.
Tone je slisal, ola 81 Je tudi tukaj kakor mi Smo.
letovih porusilo zidovje in zaprlo izhod prebival-
Gem. Mozaka ma strehi sta ga pozvala, mai pride
pomagat. V hipu je bill pc lestvi pri niih Vsi
triJe so Jeli trgati strcho. Pc kratkcm naporu so
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

lene vsled znanja posledic ,nravnosti in intcli-
genee wee hotei pOmnozevati bolezni in nuke.
In potem mora priti doba, ko bodo jece zapu-
scene, temnIce prazne in strohnc zadnja yesala.
Siromastvo i'll zlocin Sc ne bosta pomnozevala. L.
susene roke bede sc ne bodo wee dvigale "a Milo
dare.
Vera he more p~oboljSati ljudstva nikdar. kaj-
ii vera je sizenjstvo.
Mnogo bolje je. biti prost. zapustiti barikade
strahu, sc povzpeti in gledati bodocnosti zavestno
V oGi.
Mnogo lepse je. vdati ST. vcasi neskrbnosti.
piavati $ tokom, $ slepo silo sveta, misliti in sa-
nJatl, poZabiti ia verge in obzirnosti sveta. poza-
bltl ma ceSte i'll ellie. uziti poljubne minulosti, VII
vet Sc znova V jutro ~zivljenja, videti zopet podo-
be IN obraze pokojnih. slikati 81 krasne podobe
bodocih let, pozabiti na vse bogove. Min obi iubc
IN grozitve III cutiti V svojih zilah radostni tok
ziylienja.
In potem sc mOramo zopet dvigniti. Ola izvr-
SuJemo potrebno delo, da St priblizamo $ svoiim
trudom in $ svojo mislijo idealu, da zrasteio mi
slim krlla III najdejo nektar umetnosti V pusti
vsakdanJostl, da spopOlnimo svoje znanie i'm Cd
krlJemo move tajne vezi med pojavi. da zmanjsa-
mo nasa bremena in pripomoremo resnici in pra-
Wei do image.
To Je prava vera.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
Ingerson:

VII.
Ako sta snow in sila Od vecnOsti do vccnoSii.
lahko pravimo, da clovek nj bill ustvarjen pose
bel.
Jehova, ia nebeski loncar, nj zmesal in silva
rl nobene CLINE, nj zme6kal liz ME podobe moza
i'll zene in Jill navdihnil.
Nasi prvi roditelji MISC bill tujci. Omi so Sc
rOdili ma tej-zemlji in nj Sc jim bilo zahvaljevati
"a z~lviJenJe dihu nekega Boga. Oni so izSli il pri-
rode in del prirode smO mi, njih potomci.
Mi imamo vse clene verge, Sestindvajset Gle
nov cd pratvora do cloveka.
Tega znanja nismo dobili il cd Boga razode-
tin knjig. Okamenela dejstva in 1.-Two s|tvarstvo
imamo.
Cd najenostavnejsega stvarstva, od slepega
cuta, cd organizma, cd nedolocene potrebe k edini
klici z zarodkOm, ~krOgljci, napolnjeni $ tekoCino.
X zrnu 2 dvema stenama, k ~ubogemu crvu. k ne
cemu, kar zaGcnja dihati, k organizmu. Xxi ina
re pluca, i'll odtod pc mnogih ~stopnjah k ogromnim
sesaicem. glodalcem, drevesnim prebivalcem, k o.
picam, k polcloveku in naposled k cloveku.
Poznamo cesto, pc katcri je potovalo zivlje-
ME. Poznamo stopnje napredka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

zagledall skozi odprtino brleco svetiliko ma dilah
III druzlno 'mladega kOmarja. Mladi gospodar ie
stal ncpremicno, st0lpu podoben, drzec SO poprec-
mega trama. Nlegove velike in svetle oci. mace
&c groZo Ill strah, so sc ujclc 5 Tonetovimi. Polep
mega Je stala desetletna Micka. hcerka DO niepo.
VI PR zeni, V bclem krilcu, razkuStrana in ohio.
kama. Vldel Je Tone, da Sc je obok mad stopnica.
mi scsul. pogrcznil in zaprl kot V vezo onim. XII so
spali pod streho, vidcl ic V kotu jako kokosi. XII
so hemlrno dvlgale copastc glave in po strani gle
dale ma to, ka re godi V Nth sicer tako mirnein
nivallscu, in kar ga je globoko presunilo, zapazil
Jc ma tleh podstreSja mlado Komarko oh tramu =
detctom v naroGju; lie procclie njcnega obraza ie
Dlio vldctl lzpod gostih las. XII so Sc usipali V ma
rocJe IN pokrivali malaga dojcncka. cigar V pleni-
ce zavite notice SO molclc izpod take gorkc ode
Je In dian materinc dcsnicc jc pokrivala. koli-
kor Je presegla. in grcla prctanki povoj. Kakor
ID hotei grew ncdostatno obleceno telo. XII i'm ic
dalo ~zvljenJe, in da bi sami sprejeli od mega gor-
kote, tiscalo So j. troje otrok svojc matere: mai
starcJsi Je stall "a materjo ,oklcpal 2 emo roko MEN
vrat, 2 drngo 81 Jc trl in mel oci, plaSno zroc pre-
ko materine rame ma glavi V strcSni odprtini: Sc
EN- fantek IN deklica, oba v Samih sra icicah. STA
Sc drzala vSak ma eni strani matere. rila CLAW V
memo obleko in iokala. Materina levica ie brez.
silno ovijala deklico. Podobne slike usmilienia
IN lJubezni Tone Sc nj videl nikdar (Dalie nrih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

V premogorovih TuSun V Mandzuriji je blo
dne 10. lanuarja vsled eksplozije zasutih 900 XII
taJSkih premogariev. lie 100 so Jill resili; boic Sc,
da 1e v"eh ostalih 40 izgubljenih. Prcmogar
in voiak - riziko je enak.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
VII.

Tisocletia so Sc trudili mozje in zcnc. ola zbolj-
saJo svet. Cstvarili SO Bogovc in hudicc, nebo in
pekio, pisali so svete knjige, delali Gudeze, sta