Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

v~siljuje misel, da gre vendar "a zascito kapitali-
sticnih interesOv, zlasti "a to, da Sc Oderuhi elm
dalje obvarujejo udarcev zivilske p~redloge.
Pri zakonih, kakrsen je zivilski, ne gre lie IA
to ,da Sc sklenejo ,ampak tudi "a to,da sc sklenejO
pravocasno. &c stopi postava pc vojni v ~veljavo,
tcdaj nina sploh nObenega pomona wee. In vsak
Gan zavlacenja pomeni podaljsanje odiranja. Cas-
zetve sc priblizuje. &c ne BIO zakon dOtlej ucinko-
val, tedaj DO SPECIALIZATION, XII medtem pOkupijo
lctino, desetkrat teze priti do zivega. Tudi ce po-
da postava sredstva, da Sc nastopi prot njim, DO
dclo bolt komplicirano i'm vsled tega drazje. A
StrCske bo zopet morale %placevati ljudstvo, ne gle
dc ma to, da mora medtem pla6evati spekulantom
odcruske Gene in gospodarsko pesati.
&c je to postopanje brezobrizno napram
ljudstvu, "a katero hi Vlorali njegovi zastopniki
V prvi vrsti skrbeti, je pa tudi $ cistO vladnega
stalisca ve graje vredno in kongres, Xxi kOntroli-
ra Waldo, hi ga re zaradi tega moral prepreciti.
V mnogih slucajih ,ko so stopili delavci v
stavko,da 81 vprico nezaslisane draginje zagotove
dohodke "a vsakdanji kruh, smo slisali ~ogoreene
proteste in plamtece apele ma patriotizem delav-
silva. &c ne izdelujejo reel, Xxi so v %sedanjem casu
nujno potrebni, pOmagajo $ tenn sovraznikom A
mer.ke Sc je reklo.
To je bio izkrivljeno, zakai ce je to pomoG
sovraznikom, so jo zakrivili kapitalisti, XII ovirajo
delo $ svojo trmo.
Ali koliko ve6ja pomoc sovraznikom je V tenn,
ce sc YES narod sistematicnO odira in Slal:, CO Sc
z dOmacim izkoriscanjem ustvarjajo razmere, XII
bi jh mogla povzrociti lie tuja uspesna blokada?
.Zatiranje zivega cloveskega materijala je mai
hujsi greh V mirnem in v vOjnem casu. A V vojni
dobi stoji to ma enaki stopinji kakor i~zdaistvo. O.
deruhi ameriSkega ljudstva so v dejanju kajzer-
jew zavezniki.
Ako dclavstvo vse to predari, tedaj mora
spoznati, da je pri jesenskih volitvah greSilo in
da sc sedaj hudo pokori "a svoj greh. Res ds po
svojih organizacijah nj bilo tako mocno, da bi BIZ
10 moglo o~svojiti veGino k~ongresa. Takega skoka
nisno pricakovali, Toda ce bi bilo izvolilo lie pet
deSet k0ngresiikov in recimo trideset senatorjev,
ne bi bill to nikakrsen cudez, a stvari bi Sc sedaj
vse drugace sukale. To Stevilo delavskih ~Zastopni-
.kov ne hi bio moglo IL Zedinjenih drza lsr-a-
viii socialisticne republike. Ali njih glas hi bill
tako m%ogocen, da bi vplival ma YES kongres in
preprecil tako Obotavljanje, kakrsno opazujemo
has pi zivilski predlogi.
IL napak preteklosti sc je treba uciti "a bodo-
cnost. Vseh dni nj konec kljub sedanjemu kOn-
gresu in kljub vojni. Zopet bodo prisle volitve,
in tedaj je treba popraviti nekdanje napake.
V ia namen Sc pa morajo poiaGati in pomnoJ
ziti nase organizacije in IL novih clanov Sc mora
IA napraviti pravi, zavedni socialist.
PosrednO pomaga to tudi re pred volitvami.
Ako spoznajo gospodje v Washingtonu, ola Jill
zavedne trume, DO to mamie vplivalo kakor resno
svarilo; &c lie IL liubezni do ~ljudstva, bodo il stra-
hu "a mandate izpremenili svojo taktiko.
Klic V organizacijo je bill vedno vazcn v Sc
danii dobi Sc je njegova vaznost Sc podeseteri-
la. Pomen socializma Sc je pomnozil, kakor Sc
nikdar ne, in nalOga vsega zavednega delavstva
Je, da pospesi razvoj, XII je jason pred naSimi o.
emf.