Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-02

Judi ma zemlji; pred vojno je bilo zivil IA vse
prebivalstvO ma zemlji devolj. - . - ,- 'f
VeBdar Sc pa ne more prezreti ena resnica.
Nekatere- deSele 80 glede ma zivila splOh ma slab
sem cd drugih. Zemljepisna lega, podnebje, kva-
liteta zemije yOda in druge razmere vplivajo ma
vetjo ali manjso rO1ovitnost. vpliva pa ma pro-
dukcijo ziveza tudi razvoj industrije. V dezelah,
XII so p%otegnile veliko vecino prebivalstva v indu-
strijo in nabrale ogromne mn0lice po velikih me-
stih in industrijalnih s~redisSih, ne more majhna
poljedelska m~anjsina producirati dovolj za vse.
Taxa dezela je glede ma zivez odvisna od tujine.
DOvaEati ga mora.
Sedanja kapitalisticna drzava resuje Ia pro-
hlem takO, da skuSa obrniti razmerje da ne bi BIZ
la odvisna cd tujih pOljedelskih krajev, ih gle
ola napraviti odvisne cd sebe. Kolonijalno politi-
ko vodi. POsleiice te politike vidimo sedaj V Ev.
ropi.
Problem, XII gu hoee kapitalisticna drzava re-
Sti Sc ma njen nacin ne reSuje, ampak lie "a
~vozljava. Treba je lie premisliti, da je kapitalisti6-
min draw wee kakor ena, ggrarnih dezel pa tudi.
pa spoznamo, da je stvar nujno komplicirana in
da mora izzivati konflikte.
Temeliita resitev je lie tedaj mogoGa, ce Sc
odpravijo komplikacije, da nc sega emo gospodar.
stvo V interese drugega gospodarstva. To Sc pa
ne more dose6i drugate, kakor da Sc postavi M
me,;o dosedanjih stevilnih drzavnih gospodar-
stew emo. svetovno gospodarstvo, Xxi ne more samo
; Seboi p~riaajati navskriz.
Taxa resitev gospodarskega vprasanja je v
interesu vseh. Kajti ce p~otrebuje ena dezela tn-
Jega zlta, potrebuje druga tujega premoga, tretja
tuJega zeleza, cetrta> tujih fabrikatov. Odvisnost
Je v%zaJemna. Napredeh pOmnozujel potrebe. Ma
svetu pa nj nobene dezele, XII hi imela sama pray
Use, kar imajo ve druge dezele skupaj. Ma Sc
danji stOpnji civilizaciie Sc pa ne more reel: mi
hocemo biti sami svoji. Cesar nimamo donna, tega
splCh ne maramo." V Chicago zahtevajo poma-
rannn ~ a,Nn L..
America anilinskih barv, jh naro6a il Nem6ije.
Use, kar producira yes moderni svet. zahteva YES
mOderni svet.
IL nevarnosti, XII n~astaja vsled tega, je IA lie
en- iAhOd: Emo gOspodarstvo "a yes svet.
To, kar Sc danes imenuje %svetovno gospodar.
stvo, Je napacno krSeeno. Imenuje Sc tako, V res.
nici je pa lie gospodarstvo kapitalistiGnih drzav,
stremece po razsirjenju izkOriseanja. Namen ina,
da pOstane svetovnO gospodarstvo; sredstvo. ka.
term hOce To doseci, je osvajanje. Enkrat lie O.
~svajanje trgovsko, drugic misjonsko, tretjiG voja-
sko. Her izhaJa namen IL raznih srediSc, ker hoce
vsaka kapitalisticna drzava osvajati, mora priti
prejalislei druga z drugo V konflikt. Tesa more
biti konec lie tedsj, ce osvoji vse tlovestvo YES
svet Ia vse skupaj. "a.
Tedaj postane tudi pomanikanje ziveza sme-
sno. Kajti pogojev a pridobivanje hrane je ma
zemlJi dovolj, tudi Ge Sc pomnoii prebivalstvo
dvakrat in trikrat in desetkrat. &c Sc uredi pri-
tlelavanje ma svetovni podlagi, sc v enem dobrem
letu lahko toliko pridela, da lahko sledi deset sla-
bib let, pa nj treba egiptovskega Jozefa, da hi raz-
lagal SAME O kravah.
Ampak svetovno gospodarstv0 "a potrebe
vsega Sveta je socialism. In kriz je, da je socia-
lzem naSprOten interesom Oderuhov. Ma zemlji
prebiva okrog enc miljarde in sedemsto miljonov
Judi. TEN hi sOeialxem prinesel najvecio ko-
rist. Ampak ma jhna peStica ina profit cd kapi-
talizma in Od tie peScicc Sc da svet vodti za nos.