Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18
Osnova ruske demokraciie.

IL vsega, kar smo navedli, je jasno razvidno,
da smeio vse driavne funkcije, XII Sc tiGejo vaz-
nth ~ijudskih interesor, izhajati lie IL zakonodajne
skupSfine; zgorai imenovane pre9prayice pred
scdnika kakSne republike: .yrhovno nadzorstvo
voiaSke sile, sklepanje. pogodb, imenosanje mi
nistrov DO pripadalo 4zakonodaini skupsGihi.
lie ma ia natin bos mogoce zavarova,i narod
pred raznimi preseneGenii Y ~notranji in zunanji
politiki. lie ma tn ha6in ostane elm '~najvetja me-
ra drzavne oblasti y rokah naroda in ma Ia na6in
bn tudis ruska repuhlika y. fesnici pailhmenta,na
republika, TO je zakonodajna skupSGina, ki BIO j.
grala Y delefi V pohtienenl smisiu glavno vlogo.
u ozirom ma te razmere bi ostah "a predsed.
nika repnhlike lie Sc bauketi, drlav1e ~ceremoni-
je, parade, ki PA hi. klinb. tehiu pozrle velikanskc
svote. : =.
Jasno jss -da lie potrebuie republika nikakrs-
mega predsednika. Kako pa maj obstain republi-
ka brez predsednika: To yprasanje je sliSno one
mu vprasaniu, ki Jill s~tavliajo V daljnih ruskih
yasicah stare mamice: Kako maj obstane Russia
brez carja3
Kakor vidimo sedaj, ie mogoee ziveti brez
caria, ne slabSe, paI pa veliko bolje. kakor $ ear
icm. o TEN so Sc preprieali tudi najboli rcakci-
onarni soji Rustic.
Ako Sc preneso najbOij vazne oblasti pred.
Scdnika V roke zakonOdajne skups6ine, to je V
roke parlamenta, kakSne pravice ostanejo tedaj
* I'll pISuScNtiiihd :. -NIhdhISnt! htr pa Je trent
in je pac tudi mogoce prenesti vse vaznejSc in od-
~li6neise pravicc, XII Jill ina zdaj predsednik kak-
she noderne republike, v roke zakonodaine skup-
Seine, ie tudi igraGa naprtiti dolznosti takega
pred .ednika tel zakonodaini skupSGini sami ali
kakSnemu drugemu organu drzavne Wade.
Lahko pa tudi navedemo sluTaje republik
brez predsednikOy. Republika take vrste je ma
la Svica, kjer je predsednik eden izmed mini
stror zveznega sveta, XII dobiva "a svoie dosto-
%janstvo M leto place 500 rubliev. Tia predsednik
nina nikakrsnih ~posebnih pravic ter je lie prvi
med sebi enakimi. Drugi sluGaj pa je ,se veliko
bolj jason. To je sedanja rnska republika. Ona
obstaja brez vsakega predsednika in to v casu,
ko Sc nahaia republika v skraino tezavnem po-
lozaju.
v volilnem boju "a ustavodajna skupseino
bo dolznOst demokracije, da p%oiasni ljudskim
masan, kako predstavlia predsednistvo V rcpu-
bliki nepotrebno drago in nevarno n&.itucijo.
GotOvo bodo V u>tayOdaini Skup2cini O TEN
vpraSanju ~razliena mnenia. &c ne vse. bodo vsai
nekatere mestanAe stranke zahteyale nredsedni.
ka, ur lie cato, ker mislijo $ TEN bolje zavaroyati
Svoie razredne mterese, ampak tudi cato. ker 10
njh duh premalo eibcen, da bi SC mosel nitro wi.
Yeti V move razn,ere. Ma drngi str4mi jc mogoac.
da pride v ustavodajao skupscino tudi par anar.
histoy, Xxi bodo tnkoi zahtevali odStranitev VISA
kega parlamenta in vsake Wade.
Dosedamji razvoi V Rusiji pa kaze, ola Sc no
do raamere najbrze uredile tako, kakor Jill ute.
meliuje delavski in vojaSki svet. Ruska repnbli
ka tcdaj pat ne bo takoj prvi dan socialistiSna
kar ie re cato nemogoce, ker doseianii pospodar-
ski razvoi sc nj ustvafil po9ojev "a popono nres.
nicenje soeializma; pae pa bo imela do socializ.
MIA naiboli odprto pot in no lahko sInzila dclay.
stvu vseh dezel "a zsled.