Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

Ill hoolllc III pfeDlVatl V NOtlih
deblih, Jim tudi nc bo branil.
Ampak njihovi potomci najbrzc
nc bodo podcdovali takih blaze
Nth lastnoSti V devctcm kolenu;
te bodo vidcli, kako bogat in lcp
je Ia svet, bodo najbrze rajsi po-
segli pc svojem delezu.
Nekateri preroki skromnosti
prihajajo do svojega nauka IL ma
pacnega opazovanja i'll ma MEM
utcmeljenega napacnega missile
MIA. Yes svet je poln bojev. To
vidijo. Najhujsi boji imajo ma
teriialno podlago. To tudi Sc vi
dijo. Tukaj sc pa ustavi njih o.
pazovanjc, i'll ma mesto mega pri-
haja Spekulacija. "Ce bi ljudje
opustili pozeljivost", 81 mislijo,
pa hi izginili boji. Ljudje maj
ne z~ahtevajo wee, kakor imajo, pa
DO mir ma zemlji in boziGnemu
angclju ne DO trcba vsako leto
brez uspeha trobiti svojc peSmf."
Navadno so taxi ljudje pravo-
vcrni in cato hi jim bio treba pri-
porociti, da maj sc %pomcnijo 5
svojim Bogom. Iakaj pa nj uStva-
ril clovcka : puScavniSkimi nago-
nj: Zakaj mu nj vsadil Skrom-
nosti V srcc? Iakaj mu j. dial
sposobnosti, da ncprenehoma pre-
~ustvarja njegovo zemljo in izslc-
duje cd dine do dine nova bogat-
silva III odkriva vsak cas- move ST.
le. Neskromnost in pozeljenje a.
znacuje vendar vso Zgodovino clo-
veStva cd tiste davnc dobc, ko Sc
ic loGilo od opi6jcga rodu in ma
stopilo svojo Samostojno pot nc
~zadrzncga %napredka.
Neskromnost j. nelocljivo Spo-
jena z razvojnim zakonom samim.
Skoraj hi Sc morale reel. da jc ne
skromnost njegova vScbina. IL
skromnosti ~iZvira, da mai hi div
jak ne zelel ME druzcga, kakor
ia ostane divjak. Zadovoljen maj
bo s TEN, da JIG divjak, da nina
drugegu orodia, kakor kamen, XII
Ga kjc pobcrc, da hodi nag pc
svetu. da ic poln golazni, blata,
parasitov, da jc ncvedcn in praz-
noveren i'll ia .ie vse njcgOvo xiv
ljenje. brcz v%arnosti. brcz zmisla
in brcz ella, igraca njcmu ne
znanih in od MEGA neobvladanih
sill, igraGa slucajev.
Logicna posledica nauka o
skromnosti hi bila Ia. ia Sc vrni-
mo V divjaStvo. In tisti narobe
,:matorji, XII so zahtcvali. da
maj ljudje zapuste mesta in vasi
in grcdo zopct V gozdove, 80 boil
vsaj doslcdni.
Ampak tudi do>ledno>t hi nic
vrcdha, je cc MEN prvi vir ne
zmiselnost. Strcmljenje pc bolj-
Sem i'll leDSem JIG gonilna sila
%napredka in TAXA sila jc naravna.
kakor tea sc tudi ona ne more IL
niciti. I'm kakOr st morajo po "a
konu teze suka,i svctovi. tako
mora c~lovestvo pc zakonu pozclc-
MIA napredovati.
Socialism je macilno poglavjc
tega %napredka in cato nina mic
Opraviti $ skromnostjo. Xahtcva
pc boljSem mu dajc moe in ell,
XII je lcpsi in boliSi od s~cdanjosti.
mu daje pomen. Socialist nismO
cato, da bi svet postal ogromcn
kloster, ampak Ola Sc napravi IL te
zcmljc rajkrasnejSi vrt, XII ga mo-
rcjo narediti zdruzcne silc clo-
vcstva "a uzitck i'll Ia radost vsc-
ga cloveStva.
kadar bOdo cl"veSkc silc zdru-
zcne V socializmu, sc DO Selc pray
~pokazalo, kaksna vclikanska
stvarjaioca moe tici V GlovcSkcm
stremljenju, kako bozanska .je
nJcgOva sposobnOst proizvajanju
in uzivanja.
Blazena bodi meskromnost, XII
Jc privedla clovcka IL tcmc do ju-
ira in ga povcdc nadaljc do po-
polncga, ~solncncga dncval
V ST. LOuisu sc ic ~izvrsil atcn-
tat ia ondotnO rimsko katoliSko