Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20

ne oblike mora neizogl6no priti do zakiju6ka, da
je deavstvo tisti faktor, XII je po razmerah poki-
can, da nadcmesti sedanj red socialistiGmim.
To nj mic grozncga, kaiti kapitali,titni red
je tako straSan, da 81 ic komaj mogoGe izmisliti
sistem, Xxi bi bill Sc huiS Niti anarhija ne more
eloveka rcSnitno plaSti vpriGo dejstev sedanje IL
reditve, ki je sama polna anarhije. Socalzem pa
je, kar 81 dajo njegovi nasprotniki posobuo tczko
dopOvedati, red, i'll sicer najpopolnejSi rel Iii 81
ga moreno misliti OBJ scdanjih sredstvih H. pripo-
mockih GloveStva. Kadar bo nekoliko generacii
iveo sociaizmu, bodo tedanji ljudle goto-
vo cudill kako da so Sc mOAli sedanji rodovi tako
besno upirati njegovim cjem.
Tudi mic utopiGnega nj danes wee mis da
zamenja socialisti6n red sedanjega. Moderni So
eializem nj wee sanjarija dobrih duS, temveG jc
popolnoma oSnovan ma znanStvenih teneliih
Ampak ne glede ma to opaza njegov pohod lahko
vsakdo, &c lie note namenOma zatiSkati o5i vpri-
co resnitnih dejstev
Res je, da sc nj dezele ma svetu, ki bi ba
socialistcno organizrana. Toda res je tudi, da sc
mora kapitalisticna druzba sama posluzevati ne
tod XII il MISC priroienc, tenvec prihajajo " So
cialist6nega arzenaa. To sc sicer vrsi nezavecino
toda vrSi Sc In dejStvO odlotuje.
Vsaka civilizrana drzava ina veG ali mani
svojih obratov. Posebno prhajajo prometna sred-
stva drzavne roke; Zedinjene drzave imajo fe-
deralnO poSto. Trdih boiev je Clo treba preden
Je mogla prevzeti tudi razpoSijanjc pakctov all
naposled ga je prevzela in tenn napravia pre-
celSnjo luknjo V, nacelo kapitalizma. Zedinjelc
drzave imajo kos zeleznce Alask, imaio svoje
ladjedence, vseskoz reel, XII Sc ne strinjajo te-
melJno ideJo privatnega kapitalizma.
Evropi cpazujemo lahko Sc mnogo veG dr.
Zavne lastnine. Privaten brzojav in telefon e tam
skoraJ neznana rec, zeleznice so do malega po-
vsod podrzavljene; Avstriii in Italiii ie drzava
. hal in col. l.;
ka dolgo drzaven monopol
Use to nj socializem, kajpada ne Ampak =
kapitalisticnim idealom te metode ne stri-
nJaJo. Drzave so pa kjub svojemu prctezno ka-
pitalistitnemu znacaju priSiljene da Sc jih posu-
zujejo Predvsem jim seveda sluziio TAXI mono
poll kot vir dohodkov. To nj Socialistcna ideja
Zmisel druzabnega obrata in prometa je 30 Soci-
alfzmu ia, da organizira delo in gospodarstvo
"a dejansko potreba in odpravi produkcija "a
profit. Uresncenjc kakega naCela Sc ne more
pricakovati cd nobene kapiasticnc dIzave;
razln tega bi bilo MEGA dosledno uresnicenje
T'Ioh nemogoce posamozn deze dokler so
druge kapitalsticnc
.Toda zakaj ne osane kapitalistcna drzava
sama dosledna? Zakaj prepusti industrje in
prometa popolnoma privatnemu podjetniStvu?
ker enostavno ne more. Drzava vsakega ca
sa je organzacija vladajocih sill svojcga casa
Tako mora biti drzava kapitalStitni dobi orga-
nzacija kapitalistGnih sill. Vendar pa ina po-
trebe, XII cisto njene; zvrSevati mora gotove
funkcije, XII izvirajo IL organizacije, IL drzave
same. S temi potrebami spoieni izdaki. Ia
moznost izdajapja je pa treba dohodkov.
&c vladajo kapitalisicni drzavi kapitali
stIcne sile, je naravno, da skuSaio naoziti bre-
mena drugim, torej pretezno proletariatu kot
naJstevinejsemu elementu. Ali to jc naposled tu-
dl OBJ najvecji brczGbzirnosti lc do gOtove meie
mogoce. Kajti proletariat je izkoriScan &c posta-
ne davcna butara prevelika, postanc 5 TEN lahko
nezmiselna in breZuSpeSna IL praznega studenca
Sc ne more nii najvecjo silo izcrpati voda.
Drzavni monopl je TAKEN sucaju srednja
pot Namcsto da hi Sc dclavstvu drektno nalozi
novi davki, pobere drzava sama tsti profit, XII hi
ga prebivalstvo sicer morale pacevati privatnc-
mu kapitalu. Tukaj ka1or mnogih drugih su-
caJih prihajajo kapitalisticni interest sami med
seboj navskrzje in kapitalisticna drzava mora
polskat izhOd z Zagae ma TAX nacin, da prekrs
Kapltalistlcno naceo in postane Sama kapa-
acno podjetna. Nekoiko sOciaisticnega zarod-
ka pa tGi vendar re TEN, zakaj drzava je lahko
Kaplalisticna, kljub tomu je pa kos druzabne
ganIzacija in postaja ahko toliko bolj socialna,
kolikor bolj prihaja iudstvo do zavcsti in vsled
tega demokracija do vecje veljavc.
Podobno je tudi posameznih organizranih
delhi dnave, dezelah, okrajih obcinah.
Mic pa nj tako jasno pokazao notranje ne
sposobnosti kapitalistGnega nacela, kakor seda-
MA vOjna. Nikdar MISC drzave takO brezobzrno
'eptale kapitaistcnih teorij, kakOr sedaj I'm 81
Ger ne delaJo tega IL antagonizma zoper kapitali-
ZEN, temvet IL neZogbne nujnosti.
kJer MISC bile zeleznice pref drzavne, so jih
sedaJ vZee drZaye nod svOiO kOntrOlo TIA kOn-