Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18
(KoneS : 3. Strani.1

80 postave Starega reda dale vritOvno Oblast mad
ohorozenimi silami ma kopncm in. ma morju car
ju samemu ma razpolago.
Predsednik Zdruzenih drzav, Severne Ameri.
Ike ina p0 uStavi pravico sklepaii z drugimi drza-
vami poeodbe. Enako pravico JIG incl pc nasih
starih Osnovnih postavah strm0glavljeni ear.
pravica predsednika Zdruzenih drzav,. da skie-
pa IA hrbtom naroda pogodbe, N vezejo narod,
mai bodo Sc tako tczke IA narod sam, Sc obraca
predvsem prot ameriskim delavskim masam- Res
jc, da potrebujcio te pogodbe, da postanejo pra-
vomo6ne, dovolienja dveh tretjiR glaSOv sonata
Idruzenih draw. AmeriSki senat XII obstain IL
poiltlcnlh kupccvalcev, sc pa pray ME ne 'hriga
IA TO, ce iZdaja interes naroda, kadar pride;c V
pcstcv interest kapitalistov.
V Zdruzenih drzavah so DRAWN tainiki cd,
sovorni lie predsedniku. Oni MISC tam ''siuiab.
Mkt naroda', nit sluzabniki parlamenta. tcmvec
lie sluzabniki predsednika, prav tako kakor so y
Nemciji sluzabniki p~ruskega kralja, XII je obenem
nemSki cesar. Vsled tega ostane minister v IRA.
du, Ge tako ugaja predsedniku, in maj drugi &c
tako dobro spoznajo, da je delovanie tega mini
stra skOdljivO splosnOsti.
V start Rusiji so morale biti vsc po>tave po-
trjene, sankcijonirane oil carja. Car hi ne dopu-
still, da hi sc sprejela postava, XII hi mu ne bila
vSee. Enako ina predsednik Zdruzcnih draw po
ustavi pravico ustaviti ali zadrzati od kongrcsa
sprejeto postavo. TIE pravice predsednika, da "a
drzuje Spreiem poStav, Sc pOsluzujejo vladaioci
razredi, XII ~izvajajo ma predsednika pritisk.
Ruski car je razgnal Dunno, ko je ~nastopila
proti vladi, katcro je imenoval car. Franceski
predsednik ina istOtako pravico $ privoljenjem
sonata razpustiti poslansko zbornico. Franeoski
senat pa obstaja skoraj i~zkljucno IL zastopnikov
onih razredov, XII so sovrazni delavskim slojen
ter da vsled tega vselei pripolienje "a razpust
zbOrnice, Xxi obstaja pc vc6ini liz demOkratitnih
poslancev. Vsled tega nj tezkO %spoznati, da so
predsedniki burzvaznih republik .monarhi, dasi-
ravno lc IA 'eno uro". Ma ustayodainem zbo-
rOvanju Idruzcnih draw Sc nj Zastonj ventili-
ralo vpraSanje, &c bi Sc ne napravilo niesto pred
sednika trajno Ia vc zivljenje". Cd predsed.
%nistva, XII traja vsc zivljenjc, je lie en- korak do
predpravice predsednika, da zapusti svoje mesto
SIM kot dedScino skupnO S premicnim in nepre-
micnim prcmOzenjem.
Ruska demokraticna rspublika 81 seveda ne
bo vzcla "a vzorec takih inozemskih republik. Ce
ic ruski narod iztrgal drzavno oblas. IL rok carja
Ter jo wei V svOje lastne rOke, ne DO te drzavne
Oblasii niti V celoti, niti delnO in tudi ne zacasno
prepustil kaksni pOsamezni osebi.
u izdelanjem osnovnih postav. konstitucije
ru'kc republike Sc BIO recala u,tavodaina skup-
Selma. Gin dovr:i la skupSc;na dpio konstitucijc,
50 odgodi ter umakne zakonodajni korporaciji,
XII bo izvoljena potom ~sploSnih, dirckt"ih. pcpo-
Srcdnih in tajnih volitev. Cd ustavodajnc skup-
seine SO BIO razlikovala Z ozirom ma svoje naloge.
Ustav0daina skul Selma izdcla ustavo, 10 ic c'n"v-
ne zakonc, zakOnodaina sknpScina pa no vodila
tckoce poslc.
Docim no prcdstavljala uSiavOdaJna sknp-
Selma vs narOd ter bO pOslovala vsaka oblast v
dczcli V trenutku. ko SO snidc Ia sknpScma, bo '
enaki mcri ZakonOdaina skupscina rrcdstavlJala
YES narod ter V NIGGA imenu uredila use nadalJ-
ME postOpanje.