Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-03

Odkar je Amerika vstopia V vojno, je zrastlo
tukajSnjih prohibicionistom upanie tako. kakor
Sc nikoli ne. Tako mogoeno Jim je zrastlo. da so
Sc ga sami ustraSili. Mic mani ne misliio. kakor
popolnoma posusit Zedinjene dr.. cd Atlantika
do Pacifika in ko Sc Jim je zdelo. da je Ia eli
doSezen, so Sc ga zbali.
Prohibicionistiena propaganda V Zedinjenih
drzavah je zelo %mogo6na. Nobenih volitev nj, ne
lokalnih, ne drzavnih, ne nacionalnih, da sc ne
IN vodila suha ~agitacija V najveejem slogu. Pro-
hibicionisti imajo veliko propagandisticno litera-
turo. Ogromen je njih vpliv V takOzvanih ljud-
skin gledaliScih, kjer Sc kazejo premi6ne slike.
Toda "a prohibicijo ne stoji nobena stranka.
Demokrat, republkanec ali ipa socialist je IA
svojo osebo lahko nasprotnik ali pristaS prohibi-
cije noben program ga ne veze, da hi jo moral
prZnavati.
kako, da je vendar mogoGa taxa ogromna
agitacija, Xxi Zahteva pac tudi ogromna financna
sredstva?
Deloma Sc stvar paG lahko razlaga z iedaliz-
nom. Bio hi popolnoma k~rivi6no, Ge hi kdo trdil,
da nj med prohibicionisti Judi, XII so prepriGani,
da Sc pc njihovi teoriji ljudstvo res lahko resi-
more alkoholizma. Da taxi liudje tudi prispevaio
IN >tvar in p~odpirajo propaganda $ svoiimi do
neSkl, je gotovo. Ali To ne hi nikakor moglo "a
doStovati IA velikanske potrebe, Xxi so spojene $
,ako agitacijo. BroSure, ogromni plakati, letaki
V velikanskih nakladah, govorniska potovanja,
IN katera 50 pogostoma najeti ~najdrazji govor-
hlkl, NSe 10 NelJa mnOgO, pray mnOSO uenaf1a. Ne
Sc vzame Sc V poStev, da ina prohibiciia pri VISA
KEN zakonodainem zboru svoio lobby, tedaj ie
gotovo raZumljivo, da zahteva tako dclo ogromne
svOte.
Tedaj je pa tudi razumljivo, da mora priti
velik del sredstev IL virov, XII so interesirani ma
prohibiciji, in STEER IL bolj stvarnih nagibov, ka-
kOr je ideahzem. To Sc pravi: Tudi prohibicio-
nisticno propaganda ~podpirajo kapitaliSti in GO
tow kapitalistiGni krogi.
Seveda ne delajo tega pivOvarnarji in vele-
z~ganjarii. Ali poleg njih so V dezeli tudi sc drug
kapitalisti, XII pricakujejo cd prohibicije profile.
kakor Sc boje prvi, da bodo imeli izgubo od ME.
IL tega je razvidno, da Sc v~praSanje vrcd-
nOsti prohibiciie ne more reSiti cnoStavno $ sta
liSca kapitaliSticnih intereSOv. &c vpraSam, ma
kateri strani stole kapitalisti, jh MAIDEN ma obeh.
In Sc tam Sc dele V raZlicne skupine. PivOvarnarii
in vinorejci vecinoma ME ne ugovarjajo, &c SC
prepove zganie. &c bodo liudie pill mani whiskc,
81 misliio, ola bodo pill wee piva in vina.
To je treba uvazevati, ker Sc prohibicionisti-
chi agitatorii delavStvu zelo radi pribliZujejo $
frazo, da je ~njihova propaganda protikapitali-
STIGMA. KakOr je videti, je to neresnicnO; njihOva
agitacija naspfOtuje eni, pa odpira drugo kapi-
t~alisticno skupinO. Kdor ~preiskuje razmerei soda
ME druzbe koli6kaj pod %povrSino, spozna lahko.
da je 2 mnogimi reGmi tako.
Moe suhe propaganda So ie doslcj ~pokazala
V mnogih poSameznih drzavah. TOda MEN cilj ie
bill cd vSega zacctka Odstranitev alkohola IL vseh
Zedinjenih draw. cato so Sc vOdili re hudi bOji
V kongreSu, ali doslej MISC mOgli prohibicionisti
dOseci svojega namena. KO je pOsegla vojna tudi
V Ameriko, Sc Jim ie zazdclo, da je priSel Min cas-.