Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18
cLAsLo JUcosLov. soclAlIsTIcNE zvEzE.

mic it'd. ne bi smelo biti prepusseno privatni do
brodelnoSti, ampak hi morala biti naloga organi-
zirane druzbe.
To bi veljalo mnogO denarja kajpada AM
pax zdrava ljudska politika nj tenn, da sc varsi
ma vseh koncih in krajih, temvee da Sc najde; 10
viri "a tSte dohodke, XII resnicno potrebni
Mnogo javnega denarja sc potroSi "a boi 20
per kuzne zivinske bOlezni Nit sanjah nam ne
pride ma mise da bi grajali to. Kar sc mora yea
81 ostro kritizirati, je graft, XII sc pogostoma
uganja tudi pri teh reteh Ampak stvar sama ma
seb je gotovo dobra.
Toda hi Ii vendar absurdno, da izdajamo ye
like svote "a ohranitev zivire vtasi tudi "a u
hranitev zverjad, nimamo pa doyolj ienaria "a
ohranitev cloveskega zivljenjaf
Maj sc kdo postavlja na kakrsnokoli stalis6e
gede ma vojno; priznati mora. ola je njen ne
posredni cij unicevanje. In zopet prihaja vpra-
sanJe: Nil krieeea anomalija, da potroSi clo-
vestvO biljone in biljone "a unieevanje pa nina
navidezno nikdar dosti denarja IN "1"anjrvanje
graditev in ustvarjanjef
&c je kultura resnicna po.reba cloveStva -
In mi mislimO, da je, : tedaj javni zdatki "a
MO smesno ma hni. Ze "a ljudSko Solstvo je po
vecini dezel po ma6ehovslo .,cskrbljeno in dvaji
seto stoletje je osramoceno ogromnm stevilom
anaifabetov, XII hodijo Sc po SvetI. u ozirom ma
velikanski napredek znanosti je pa ljudssiosolska
izobrazba "a naso dobo popolnoma nezadostna in
dokler nj vSakemu dusevno normalnemu eloveku
omogoeen vsaj popon srednjeSol.ki pouk, doklcr
ne more vsak dovolj nadarjeni ~otrok uziti vsega
znanja, "a katero ina seb Sposobnosti ne more
imeti druzba popone koristi cd zmoznosti svojih
clanov in ne moreno govoriti o rcsnicno kulturni
dobi n
Ali samO oh sebi Sc razume, da bi bilo "a
izvrsitev takih nalog zopet treba ogromnh svot,
XII jh najdemo normanh proraGunih mo-
dernih kulturnih dezel Demagog bo tudi tukaj
krieal Vareujtet Kdor zagovarja resni6ne 1judt
ske interese, bo zahteva veG SOL vec uGiteljev<
vec knjig, vec visjih izobrazevase, wee knjiznic
muzeiev in drugih kuturnih naprav.
Sc nestete druge potrebe ina judstvo, "a ka-
tere bi morala druzba skrbeti, ako hi razumea
ola so ljudske potrebe njene potrebe Pri tenn pa
nastaja vedno vnovic vprasanje: Odkod dobiti
sredstva'
Sedaj je to vprasanje ma dnevnem redu :"
vojne potrebe. Predlozeno je bo tstemu kon-
gresu, XII ga je ljubo amerisko ljudstvo lani IL
volilo In kongres reSuje to vprasanje ma svoj
nacin, ,tako kakor je bo pricakovati cd mega z
ozirom ma njegovo sestavo Socialisticno ga nj
mogel reSit, ker sam nj s0cialisticno sestaylicn
In ce je davcni zakOn tax, da bo delavsko ljud-
stvO\ nosilo veliko vecja bremena kakor bi bilo
treba, 81 morajo "a to ljubi volilci sami potrkati
prsi.
Emo dObroto je storil zadnji senat takorekoG
ZdunJl trenOtek TEN, Ga Je OpuStll QaVek ma ka-
vO, Gaj sladkor in kakao. Preracunjeno lie bilo da
prinese ia davek so mijonov dolarjev Toda &c
so TEN indirektni davki nekoliko zmanjsani, sc
vendar he more reel, da je dObil davGn zakon
demOkraticen znaGaj.
Glavni problem predoge takorekoG MEN
preizkusni kamen je bill davek ma vojpe profile
Pri tenn sc je imelo pokazati, ce bo kapitalizmu
nalozen tisti vOjni delez, XII hi bill opravicen o.
zirom ma sploSne interese dezele in ozirom ma
koristi, XII jih ina velii kapital cd vojne Senat
Sc je pokazal napram kapitaEzmu zelo milostive.
ga in mu je olajsal butaro, kolikor je lie moge
Resnieno, ne cudimo zaradi tega. Bilo bi
nedosledno, &c bi bilo drugace. Vecini sonata nj
zaradi tega nit treba oGitati nepostenosti ali hu
dObnost. Glasovala je enOstavno tako kakor je
morala ostala je zvesta tistim interesom "a ka-
tere je bila izvoljena. Memo staliSce je kapta
steno, torej morajo biti tudi nieni sklepi kap
talisticni.
Mala opozicija senatu je sla "a tenn, da Sc
vojni profit visoko obdavcijo. To je bill hvale-
vreden napor, toda osta je brezuspesen To nj
bilo sluGajno, ampak je morale prti tako Hvale-
vredno je bilo, kajt ce b bill predlogi opoziciie
sprejet bi bila bremena sirokih ljudskih mas
vendar precej olajsana. Ampak - tudi to je trc-
ba prznati - dosledno nj bilo; taxi demokratie-
nj predlogi sc namrec ne strinjajo duhom
strank, katerim pripadajo predagatelji. In ne
dosledni so tudi tenn, da ostajajo strankah,
katerimi so oGitnem nasprotju
Ko je bill davGni zakon sprejet, je senator
Johnson, XII pripada OpOzicii obiavil iziavo 2 o.