Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

protestnem shodu prot vladi, XII je dopustila. da
nemSki diplomatic izrabljajo nevtralnost Sved-
ske. Govoril je Hjalmar Branting, socialisticni vo-
ditelj V parlamentu. Delavci so sprejeli resolucijo.
V kateri zigosajo Waldo in izjavljajo, ola pada po-
~nizanje in sramota Svedske edinole ma reakcio-
narno Waldo, Xxi Sc je dala zlorabljati cd NemGije.
IL Amsterdam ~javljajo:
Veliki bankirji in podjetniki V Nemciji ugi-
baJo 5 skrbJo, kaj DO Z mimi pc vojni. DepeSa
IL nemskega vira pravi: "Zastopniki emSkih fl
name in industrii imajo skoraj nepremehoma tame
sestanke in mnogi so re zapravili velik del svojega
premozenJa IA mirovno propaganda. NeihSki
magnatJe financ in industrii vidijo crno katastro-
TO pred sebOj, ako Nemciia ne privoli V mirovno
konferenco V prihodnjih par mesecih"
Nemska inozemska trgovina je mrtva. IL.
vzemSi z Avstrijo, Bolgarsko in Tureiio imajo
nemski podjetniki lie nekaj malega : Svico. Ho-
landsko i'll skandinavskini drzavami, XII pa ne
prinasajo mnogo dobicka. Velika skrb "a Nemcijo
Je, kJe DO dobila surovine, katerih potrebuje o.
gromno mnozino "a rekonstrukcijsko periodic Ia
koI pc vojni. Dokler nj bila Amerika V vojni, ie
imela Nemcija Sc velike made, ali zdaj SO ii uni
splavali pc vodi.
Da nemski capitalist re grdo gledajo kajzer-
ia IN njegovo Waldo. dokazuie slucaj parobrodni-
skega magnata Ballina, XII JIG bill pred vojno velik
priJate1 ~cesarja Viljema. OBJ vsakem godu mu je
kajzer postal cestitko z darilom, toda zadnji me-
see ,ko Je Balm obhajal svoj sestdesetletni roi-
stni dan, nj bilo cestitke he darila. Zakaj? BALM
Je zadr'Je case odprto napadal kajzerja in Waldo
zaradi katastrofalne vojne, XII je unicila njegovc
parnike IN p~rekomorsko pl0vbo. Zlasti odkar ie
A.merika napovedala vojno, kritizira Balm nemi.
10 kaJzerJa in Sc ocitno n%orcuje IL submarinskc
kampanje.
"Slovenec" poroca: apo casnikarskih vesteh
Sc luualSki i'm bn1iInnaSta ,,cli la,;,,l;.,; ,.:...
iJaJo, ola pokupijo VISA z~emljisGa V Opatiji, Xxi in
Lovrani i'll vse vile, XII so ma prodaj. Vecina vii ie
obremenjena $ so do 90 odstotki svoie pravc vrcd-
nosti. V sami Opatiji je 81 vii ia prodaj."
' Avstriji postaja vse teze III teze iztlaciti IL
lJudstva dovOlj denarja "a vojna posojila. Vlada,
XII ina V Avstriji vedno "zenialne" ideje, 81 je
sedaj izmislila drugo metodo, da pride do zaze-
lJenega denarja. Drja. Kramara in Rasina. dyoie
cesklh poSlancev, XII sta priSla vsled amnestije IL
Jece, tozi ia prebrisana vlada IA 6,345.O 900 kron
"odskodnine" ces da je imela drzava zaradi nil.
jill politicnih dejanj, XII Jill imenuie veleizdajni-
SKA, toliko skOde. Mi ne hi mic ugovarjali, Ge hi
slavna vlada zaplenila VISA kapitatisticna podiet-
ia, vpelJala popolno demokraciio in ma ia naGin
dala podrzavljena podjetja ljudstvu V roke. Am
pax ia metOda Ia lapolnjevanje -vojne .blagainc
Je kakor dlaka dlaki podObna ropu. Enostavna ic
s.eveda zelo. Me druzega nj trcba, kakor razglasiti
uoNoiJ iJuui "a NeielZdaJalce, pa Jim welt, kar
lmaJo. Ma ia nacin Sc vsemu ljudstvu lahko wa
me vse. Toda lie maj he pride zopet kdo izmed
naJmodrejsih in maj ne rece, da so tudi take tat
vine "socialisticne konfiskacije''.
Wee svicarskih listOv sugcrira, mai syicarska
v'ada opusti tajnO diplomacijo in posilja vsc svo.
Je depese odprte. To hi preprecilo vsak skandal.
kakrsen sc je pripctil V Buenos Airesu, V kate.
rega je %zapletena Svedska. Svicarji tudi MISC DO
zsbili, ola so sami imeli slcno neljubo afero :
%Hoffmanom, clanOm zveznega sveta, Xxi je skusaI
pOsredovati "a separator mir med Rustic i'm Mem.
clio.
lporni ruski general Kornilov pride la teder
pred vojno scdiste $ poroto. Delavski in vojaski
svet Je izposloval pi zacasni vladi, ola odlocijc
0 usOdi kOrnilOva vOjaki-porOtniki Ma 'front.'
Razprava sc DO najbrze vrsila V glavnem armad.
mem Stanu.
Fanatizem sill 4 glavo skozi steno: modrost
odmeri svojo moe in Sc ravila po tenn.
Delavci imajo pravico do uzitka vsega, kar
producirajo: ia pravica DO pa Sele takrat kaj
vredna, kadar 81 pridobe potrebno moe.
Socialism nina smOtra, da ustanovi Waldo
delavskega razreda mad kapitalisticnim, ampak
ola OdDravi IN ra6o