Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

nov0 pot.
"a vojno je treba vojakov. Ia.
kaj ne da vlada vojskovanja v ma.
iemiv dobi Condottierov in lane
knehtov je bilo tako. ri naberes
toliko in toliko vojaRov; drzava ii
plaza toliko in toliko, pa &c Vol.
skull" Danes hi paG vsakdo debe.
10 pogledal, ce hi Sc napravila IL.
vojskovanja privatna rec, dasi so
pr~ostovoljne armada Sc ostanek liz
tistih tasov.
A &c Sc smatra armada danane>
neizogibno "a dezemo instituciio.
bi bilo lie l%ogicno, da hi bila tudi
nabava vseh potrebS6in "a armada
dezelna oZirOma nacionalna.
Zakaj ne hi mogle vladne de
I lavnice izdelovati enako dobril,
!" uniform kakor p~rivatne' In Ia.
kaj Sc ne hi ljudstvu ma Ia na6in
prihranil profit, XII 81 ga baSejo
. kapitalisti V zepe,
Uniforme, ki so Sedaj narocene,
so pa6 namenjcne "a prvo potre.
BIO. Toda voiaki he bodo izhajali
z obleko, XII jo vzamejo s Sabo y
zakope, YES cas- vojne. Tudi to ie
rec, cd katere je uspeh vojne ko-
liSor toliko odvisen. Laten voia&
Sc ne more dobro bojevati. Raztr-
gan tudi ne. PoZimi ne more biti
enako oblecen kakor poleti, IN
njegova spGsobnost je zelo odvis-
ma cd tega, da ie tasu IN vremenu
primerno obleGen.
To kaze, da DO krojaSkega del.
yes cas- do miru dovolj. PRAY ia
ka je $ ce~vljarskim, sedlarskim
it'd. PotrebScine armada SD zelo
raznovrstne in zadoSGatl Sc mora
vsem. Amerika Sc bojuje - pra-
vi vlada - "a demokracijo. Ali
mai propade demokracija, &c bodO
"a limo namenjeni plasci komaj zc
tako poletie dovolj topli, kakrs,
no je letos? Ali mai gre syetovno
demokracija rakom zvizgat, &c
dobe vojaki ma 'front.' cevlie : pod.
plati IL papirja, kakor re bio Y
eivilni vojni ali kakor so iih do
bivali Y Evropo?
Vlada DO kontrolirala oddanC
blago. Toda kontrola bi bila go
tOvo boil temeljita in zanesljiva
&c hi vlada kontrolirala svoje last,
ne delavnice. Ako bo hotela ime
ii toliko kontrolnih organov, d,
bodo lahko pregledali vsaH pal
hlac, vsak par cevljev, vsako sed'
10 in >vsak jermer, BIO treba toll.
ko lndi, ia hi z mimi lahkO vo,
dila svoje lastne tovarnc; &c ne
no kontrola tako stroga, bo We
dino moznost Ia graft.
Niti tega strahu nj, da hi mo.
rale biti take delavnice lie provi
zoritne. Da Jim tekom vojnc ne hi
zmanjkalo della, smo Re pokazai.
Vojna seveda ne BIO vecna, in elm
pref DO kOncana, tenn ljubse nam
no. Pc nasem mnenju pa :udi te.
daj ne bi bilo treba zapreti v!ad.
nth delavnic. Tisti delavci mOSke.
ga in zenskega spOla, XII znajo liz.
delavati vOjaske hlaGe, bOdo znali
krojiti i'll Swat tudi civilne. Pre-,
bivalstvo Zedinjenih draw DO pa
vedno potrebovalo Oblex.
Bojazen pred konkurenco pri.
vatnega podjetnistva bi bila praz.
ma. Vladi he hi bilo treba oddaja.
ii blaga $ takim profitom kakoi
privatni kapitalisti. Ma drug
strani hi Sc pa njih konkurenca
kaj lahko ugnala z zakoni O mi
nimalni plaGi in maksimainem dc.
lovnem casu.
AkO Sc he hi smelo V p~rivatnih
podjetjih p~lacevati mani in ne de-
lati dale kakor V vladimir, bi zaGe-
II privatni podjetniki kmalu ten.
ko plskati. Delavstvo hi pa kmc-
lu spoznalo, da DO tedaj odloceva.
10 v podjetjih, v katerih oddaia
svojo delovno moe, &c DO odlOte-
valo V kongresu in imelo Waldo
svOjih rOkah.
Nikdar nj bill cas- "a Macdonald
zranJe industrij tako ugoden, ka-
kor Je sedaj, kajti nikdar g. nj hi
Ii prednost nacionalnega obrata
pred privatnim tako jasna. Ne lie