davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

Prav mic he hi zamerili trzaSki tetki. zee bi
protestirala prot zatiranju Svobode. Videli bi.
ola ina vsaj kj poguma. Ampak njen komentar
III nikakrsen protest, temvec solzava denuciacija:
"kaj bi Sc komu ~drugemu zgodilo?'- to Sc pra-
Vi: "Zakaj he zabranite socialistom takih teleera-
NOV? Zakaj Jill he zaprete tia, kjer je jok in
s%kripanje 2 zobmi?'
"kaJ bi sc zgodilo komu, Xxi hi tako povdariaI
besedo "jugoSlovanski'', XII je pray posebno pre-
povedana! - - FL, mi vemo, da avstrijski vladi
ne disi izraz jugoslovanski" in to vedo tudi nasi
sodrugi V Trstu. Toda nasa stranka V start do
movini je cd svojega ~rojstva jugoslovanska, torej
ne more men izvrsevalni odbor c~estitati ruskim
sociallstom kot kitaiska ali malabarska stranka.
Da mora 'Edinost' upozarjati avstrijske oblasti
ravno ma to jugoslovansko predrznost jugoslovan.
SIKH soclalistov, je pa lie cudno izpriGevalo IA
memo JugoSlOvanstvo.
Ampak tako je bilo vedno in to ic bill has
glavnl vzrok, da nj slOvanska burzvazija nikdar
nicesar dosegla i'll ola je naposled tudi resevanie
narodne2a vprasanja pablo ma socialisticne rame.
dasl bi bila to v prvi vrsti naloga meScanstva
Jokali sc pa ne bono. Pc vojni ne bo veG
usoda narodov v rokah takih solzarjev, ampak
vodiie 10 bodo re k~repkejse pesti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

~povedali V svojem telegram toliko, da Sc mora
obcudovati NTH pogum. Coveku nj treab, da hi
hi bill prerok Daniel, pa lahko razumc YES pomen
tega %pOzdrava.
Jugoslovanski socialist V start domovini so
razumeli veliki pomen rUSke revolucije he lie "a
RuSlJo, ampak IA. yes svet. V tenn je seveda OBJ
sczena tudi ~danasnja Avstrija. "Ruska revolu-
CHA DO kategoricen opomin nasilnikom in tlaci-
teljeIn vsega sveta" praviio nasi sodrugi.
Ali nj "Edinosti" prav, ce iz~javljajo socia-
listi, da BIO ruska revolucija kategoricen opomin
tudi avstrijskim nasilnikom. in tlaciteljem?
JugoslOvanska Socialisticna Stranka zeli, da
napravi ruska revolucija konec nasilju pc vsem
svetu torej tudi V Avstriji. Ali ie "Edinosti"
to zal?
Jugoslovanska sOcialisticna stranka upa. da
Sc dvigne IL razvalin razruSenih draw svobodna
socialisticna Europa. Razumemo, &c Sc ''Edinost'
ne navdusuje "a socialisticno Evropo. Toda ne
katcrc drzavc v razvalinah hi il bile vendar lahko
simpatitnc, ma primer danasnja habsburSka mo-
narhlja. &c sc liz takih razvalin dvigne svobodna
Europa, so v njei tudi Jugoslovani svobodni. Ali
zdi Sc, da "Edinosti' tudi tako upanje ne della We
selja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

ID. Obveznost oblasti krajevnc samovlade,
da ustanove urade ia zaposlenje krajevnih ali zn-
nanjh delavcev V vsaki stroki industrije 4 udele-I
zbo zastopnikov delavskih organizacij pi NTH
upravi.
u ozirom ma odpravo osiankov ~fevdalizma,
Iii so bremenili direktno rIskega kmeta ter V in
teresu prostega razvoja razrednega boja V vaseh,
zallteva ruska socialsticna stranka:
l.. Odpravo vsakega razrednega pritska ma
oSebO in lastninO kmeta.
=. Odprava vseh naklad in obveznosti, kate
re so Sc nalozilc kmeckemu razredu, in vseh obli-
gacij razrednega ~znaGaja.
3, Zaplembo cerkvenih, samostanskih in dr.
zavnih zemljisc ter prenos V rOke krajevnin Obla-
sti, ola Sc ia z~emljisca skupno z gozdovi in vodami,
vaznimi IA drzavo, izroce v kontrolo demollrati-
enc drzave.
4. konfiskacija privatnih ~zemliiSc Il izjemo
%majhnih, katera maj Sc dajo ma razpolago demo-
kraticno izvoljenim krajevnim uradnikom, doeim
maj visje krajevne avtoritete samovlade dolocijo
naJmanjso stopnjo zjeme cd zaplembe.
ker je ruSka soeialistiGna delavska stranka V
pOpolni meri sprejela "a svojo zahtevo kmetov, da
Sc zaplenijo zemljisGa posestnikov, da Sc DO ia
stranka vednO in brez kOmpromisa borila proti
vsakemu %poizkusu, da Sc ustavi ekonomski razvoj.
her INA va svoJ clJ obenem z zmagoslavnim raz-
vojem vstajc, da Sc izroGi zaplenieno ozemlie ro-
Ike demokratiGno izvoljenim krajevnim ~oblastim,
bo stranka V ~slucaju, da bi bile razmere neugOdne
ia ldho resiteN, ZagoNarJala raIdellteN ZemlJe med
kmete, zivece ma ten zemliiSGih, in STEER V TAXI
meri, kolikOr sami obdelujejo z~emljiSca. TIA stran-
ka 81 je pod vsakim pOgojem in q namenonI, da de-
mokratizira poljedelstvo, nalozila nalogo, ola or
ganizira V svoj razred kmecki proletariat. Sku-
sala BIO prcpricati ia proletariat o neminijivi opo-
ziciji burzuazijc proti zivljenskim intcresom
kmeckega prebivalstva ter koncno skusala dola-
zati absolutno potrebo popolne socialpe reorga-
nizacije kot edinega sredstva, da Sc unicijo vsc
oblikc zatiranja in izrabljania.
ker hoce rrIska socialisticna dclavSka stran-
ka doseci svoj neposredni cilj, bo p%odpirala vsako
opozicionalnO in revOlucionarno gibanjc prot DO
htlki vladajocih razredov, XII nasprotuje intere :
som delavSkega razreda. Odlocno DO odkloniIa
vsak nacrt reforme, S katerim hi Sc ma katerikoli
nacln skuSala razsiriti ali zopet ustanoviti poll
eliza ter kakrSnakoli oficijelna kontrola mad de-
lavsko maso.
Ruska socialisticna delavska stranka je tr-
dino prepricana o p%opolnem logicnem in skoraj
snJem uresnicenju p~oliticnih in socialnih reform,
navedenih V prOgramu, in da Sc bodO te reforme
dosegle lie $ popolnim uniceniem vsakega ostanka
avtokracije ter $ srlicanjem ustavnega zborova-
MA cd celega naroda presto izvoljenih zastopni-
kov na podlagi s~plosne, direktne in taine volilne
pravice, V elm krajsem primernem casu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

socialna revoluciia zinagoyala DO vsem svetu. DO
treba ruskim socialistom prfznati najvecje zasluge
"a proletariat vsci narodov.
&c jc IA spoznavanie kakSnc stranke nero
daJen MEN program, tedaj je vrcdpo p~ogledati
program ruskih Socialistov, da sc spuzna, ali so
socialist ali he.
Iahteve tega programa obsegajo:
|. Samovlada po narodu in osredotocenje
vsc najvisje yladne oblasti V rokah zakonodajne
skups6ine, enc same zbornice, sestavljene IL po-
sancev naroda.
J. SploSna, enaka in direktna volilna pra.
vica IA ~najviSjo zakonodajno zbornico, kakor tudi
IA lokalne zakonodajne in upravne Zbore IA vsc
drzavljane in drzavljanke, Xxi so dosegli sedem-
najsto leto. Uporaba tajnega glasovanja. pravica
vsakega posamezncga volilca do v~olitve V vsaki
zakonodajni skupSGini dvoletno traianje ,akono-
daJne skupseine; plaza "a narodne poslance.
8, Obsirna lokalna samovlada provincialna
samovlada V okraJih, V katerih obstajajo posebne
razmere glede ia zivljenje in prebivalstvo.
4. Nedotakljivost osebe in donna.
D. Neomejena svoboda prepri6anja, govora,
tiska, stavk in organizacije.
b. Svoboda preseljevanja in poklica.
l. Odprava razredov ter popolne in enake
pravlce "a ve drzavljane obeh spolov, ne glede
ma vero, pleme in narodnOst.
8. Pravica vsakega clana prebivalstva, da je
delezen vzgoJe V svojem domacem jeziku, in ST.
Z a SiroShe urLdNe y pOpOlnO dObaVO VSeh pO-
trebnih sredstev "a samovlado; pravica vsakega
posameznega drzavljana, da Sc izraza ma javnih
zborovanjih V svojem materinem jeziku; uvedba
materinskega jezika ma enaki podlagi Z jezikom
drzave V vSeh javnih in drzavnih zavodih.
3 Pravica samOdolocbe "a vse narodnosti,
XII vstopajo V Sestav te drzave.
10. Pravica vsakega posamcznika, da uvede
zakonIto postopanje proti kateremukoli krajev-
nemu uradniku.
III. Volitev sodnikov.
IL. Odstranitev stalne armada in namcsto
ME splosno oborozenje naroda.
13. Locitev cerkve cd drzave.
IA. SploSna proSta in prisilna wgoja IA VISA
ko dete ne glede ma spoil do sestnajstega leta. Rev
MIN otrokom maj Sc ma drzavne stroSkc dobaylja
nrana, obleka III ucne potrcbScine.
kot temeli demokratizacije vse drzavnc or
ganzaciJe zahtcva ruska socialisticna delavska
stranka odpravo vseh indirektnih davkov ter i've
l~javljenje progresivnega davka ia dohodke in
dedscine.
Ia razvOi delavskega razreda V telesnem in
duSevnem oziru ter Ia zmoznost, da r~azvije in po-
VEGA sposobnosii, $ katerimi maj hi Sc izvojeval
boz IA osvOboditev, Zahteva stranka:
/. Omeiitev delavnika ma osem ur V ysch
obratTh, kjer Sc della "a zasluzek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

No je ma Ruskem zmagala rcvoluciia, io je
pOzdravila tudi jugosovanska socialisticna
stranka V Avstriji. Dne s. aprila je imela V
Trstu, kjer je liza zadnjega kongresa izvrsevalni
Odbor, sestanek, ma katerem jc sklenila sledeci
pozdrav ruSkim socialistOm:
"Jugoslovanska socialisticna stranka z nav
dusenjem pozdravlja zmago ruske revolucije mad
carizmom in vojnim nasijem in pricakuje, da
DO velike vaznosti pc socialnem preobratu v tel
DRAW "a zveste in nezmagljive boritelje prole-
tarske revolucije - kategorfcen Opomin nasilni-
kOm in tlaciteljem vsega sveta.
Jugoslovanska socialisticna stranka zeli mai
topleje, da napravi ruska revolucita, XII je postala
najznamenitejsi faktor miru in XII je smrtonosno
zadela vojno burzvazijo, konec nasilju po vsem
svetu in da dokaze potrebo socialne reOrganiza-
cije, da Sc dvigne IL razvalin razrTsenih draw
svObodna socialisticna Europa
Tia pozdrav je ponatisnila tudi trzaska e
dinost', XII mn je dodala IL svOjc modrosti sle-
deci komentar:
"Clovek bi moral zavidati socialni demokra-
ciji svobodo, katero uziva danes, ko je sicer cd
stranjena ali vsaj mOcnO zmanjsana vsaka poll
ticna in osebna svoboda. Vprasamo samO, kaj hi
Sc zgodiEo s katero drugo stranko ali osebo, XII
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
SOCialiZeIn ma RuSken.

&c hi smell v%erjeti nekaterim listom v Anne
riki, bi morali reel, da nj wee socializna ma Ru-
skem. RevOlucija "a JIG ubila. Ker sc ne da od
ViJema ugnati V kozji rog in cd avstrijskih "a
bitih' prebrisancev speljati ma led, ampak brani
svoje dosedanje pridobitve roper zunanjo avto =
kracijo, kakor je vodil boz roper douaGo, ga -
nj wee! Kerenskii, Ceidze, Skobelov, vsi znani
socialist, XII so vodili najljutejse boje $ carizmom,
delavski in vojaski svet, delavske organizacije,
vse Je "socialpatrioticno''; kveGjemu pesGica IA
narhistov, Xxi je kljub svojemu rogoviljenju prak-
tlcno brez pomona, je pc miSl jenju nekaterih or
todoksnih sodnikov Sc socialisticna"
TO omalovazevanje rlrskega socializma v ca
su, ko je njegov vpliv postal svetoven, je emo
stavno otrotje. Stranka, XII Sc ie znala tako te-
melJito otresti carskega absolutizma in V kali "a
dusiti poizkls novega imperializma, je V resnici
prevec v%zvisena, da hi jo moglo zadeti tako ozko-
srcno o%citanje, Xxi nina svojega vira V nikakrsnem
socialisticnem prepricanju, ampak izhaja edino IL
pacifzma "a vsako ceno' pripravljenemu zrtvo-
vati tudi ruskO r%epubliko in vse meme pridobitve
dOgmi separatnega miru.
Mi imamo o ruskem socialzmm pac drugacno
mnenje. Ruski socialist vedo, kaj delajo. Ma to-,
kar so dosleJ dosegli, so lahko ponOsni. Nth delez
V revoluciJi Je bill ogromen. Pc pravici Sc lahko
pravi, da ne hi bila revolucija nikdar mogoea
brez titanskega della, XII so ga opravljali leta in
leta V INTERCHANGEABLE, skoraj obupnih razmerah.
In ko Je bill carjev prestol ~poruSen, so bill ruski
socialist takoj ma strait, ola preprecijo vsako re-
akciJo. Well so Waldo pod svojo k%ontrolo: V ar
mado so zanesli revolucionarnega duha ~nastopili
so "a delavske interese in ~priborili proletariatu
raZne pridobitve, kakrSnih nimaio Sc delavci V
nobeni dezeli. V Petrogradu so pokazali svoio
moe, ko so z ogromno vecino dobili kontrolo me-
sine uprave V svoje roke. Njihov boz jo oplodil
revolUcionarnega duha V drugih dezelah. In ma
poti socialne revolucije napredujejo enako smo-
treno kakOr odlocno.
Yes njihov greh je ia, da Sc ne dajo prevariti
od Viljenra in karla. Separatnega miru noGejo
ne z Nemcijo ne 2 Avstrijo, ker vedo, da je tax
separator mir lie ma Skodo sploSnemu miru in da
u%grozava vse sadove revolucije. Ampak v oGeh
nash pravovercev je to n~ajvecji greh. Odpustili
bi jilA, &c hi pustili Nikolaja ROmanova nazaj ma
prestol zee hi Peljsko prepustili Viljemovi avto-
kraciji, &c bi dali uniciti finsko avtonomijo, I'll
dovsko enakOpravnost, sploSno volilno pravico,
delavske materijalne pravice lie da hi nastOpili Ia
separator mir, brez ozra ma to, da hi Nemcija t-
daj Sc mani mislila ma sploSen mir.
Ruski socialist imajo pa vendar zelo pray,
da bolj ~posluSajo svoje socialistiGno prepricanje,
kakor pacifisticne dogme. S svojo taktiko pod
zigajo rcvolucijo, Xxi so jo donna i~zvrsili, tudi V
drugih dezelah oni dajejo delavskemu razredu
~veljavo, kakrSne Sc nikdar nj incl, in kadar bo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

Kakor poroGa "Berliner Tageblatt" so IL
delale stranke vecine V rajhstagu, socialist, ka-
toliski centrum in napredna stranka, v petek We
GER takozvano mirovnO resolucijO, XII jO predloze
ma prvi sell p%arlamenta. TIA resOlucija pravi:
"Kakor ma dan 4. augusta 1914, takO vztra-
ia nenrsko ljudstvo tudi ma pragu %cetrtega vOjnc-
ga leta ma zagotovitvi prestolnega govora: "Nc
vodi mas leila pc osvojitvah."
"Nemcija je prijela "a orozje v obrambo svo-
JIG neodvisnosti in svobode i'm "a celotnost svojega
ozemlja. DRAWN zbOr della "a mir in ~vzajcmcn
sporazum in "a traien mir med narodi. Nasilno
o~svajanje ozenrja in p%oiticnO, gospOdarsko in
financnO izsiljevanje ne soglasa $ takim mirom.
"Drzavni zbor odklanja vse nacrte IA go
spOdarsko blockade in IA ~obujanje s~Ovrastva med
narodi po vojni. Svoboda morja mora biti "a
gotovljena. LIE gospodarski mir more pripraviti
podlago "a priiatelisko zdruzitev narodov.
"Drzavni zbor DO energiGnO podpiral nstvar-
jamie mednarodnih pravnih organizacij. Dokler
Pa ne sprejmejo sovrazne Wade takega mIru, do
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

izven donna, da JIG nemska vlada izzvala voito,
jc $ tako izjavO miru izkazana pray slaba uslu-
ga. Sc boil pa velja to "a bojeviti ton, $ katcrim
Sc resolucija zakljucuje.
IL Washingtona ~porocajo, ia imajo tam "a
nimive vesti IL Carigrada. Sodec 30 Nth Sc Sri V
turski armadi revolucionaren duh, XII Sc bale da
komaj Sc krotiti. Tursko ~vojastvo ic do skra mo-
sti nazadovoljnO Z nemsko nadvlado. 'Ncmci 4
ladje GOeben so namerili topovc ma Carigrad in
zugajoc, da bod9 bombardirali mesto, &c sc polka
re kaksno gibahje z namenom, da hi Sc zrusila
sedanja turska vlada
Ne hi Sc bio posebno cudit;, ce hi Sc Turk
res zaceli upirati. Cd vseh dezel nj nobena tako
pc nepotrebnem V vojni, kakor TurGija; kaiti nj
II v %slucaJu zmagc NINA upanja, da hi kaj prido-
bila, pac pa pride tedaj Sc bolj pod oblast Mem
CHE. Zmaga centralnih sill pomeni "a TurGijo H.
gubo samostalnoSti. Ker pa postaja Ia zmaga
cimdalje boil dvomliiva, Sc moraio Turk napo-
sled yendar sami zaceti vprasevati, cemu Sc bo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

=. Zakonita dolocitev tedenskeya pocitka
Nth zaporednih ur IA vse dclavce obeh Spolov v
vsaki panogi nasc narodnc industrijc.
. Stroga prepOved vsakega prekurnega
della.
4. ~Prepoved nocnega della tod devetih Eve
Ger do Sestih zjutraj) v vsaki panogi naSe naro-
dine industrije. izvzemSi TAXA della, kjer je izjema
upravicena IL tehnicnih razlOgov V takin slucai lin
lie S prlvoljenJem delavSkih organizacii, Xxi SO pri-
zadete.
.. Prepoved o~troskega della tekom Solske
starosti do sestnajstega leta ter omejitev delav-
NH ur "a mladoletne cd ScStnajst do osenmaist
let ma Sest UT ma dan.
8. Prepoved zenskega della V vsaki stroki in
dustriJe, kjer je delo S~kOdljivo zenSkemu zdrav-
ju; prepoved z~enskega della "a dobo stirih ted
nov pred in Sest tednov po porodu $ placevanjem
norlnalne place "a vso to dobo.
Z. Ustanovitev zavetiSc V vsakem industri-
ainem zavodu, vsaki tovarni ali drugem podjetju.
kJer SO zapOslene zenske, "a preskrbo mladolet-
nth otrok; oprostitev cd della V presledkih vsakih
treh ur ali mani "a vsako dOieco zensko, in STEER
"a dobo pol ure.
.. Drzavno zavarovanje delavcev "a starost
IN IA slucaj delne ali nepopolne nezmoznosti IL
posebnega fonda, V katerega mai vplacujeio do
neske podjetniki.
.. P~repoved zadrzayanja zasluzenih plaG ma
pOdlagl te all one pretveze ter V katcrekOli Obliki
kot ma primer kazni, globe, odplacevania it'd.
I'D. Imenovanje .zadostnega stevila tovar.
nlsklh nadzornikov Y vsaki stroki naSe narodne
lndusrijc ter razSirienje obrtnega nadzorStva ma
vSako ~podJetje, V katerem so zapOsleni najemni
delavci, ne izkljuGivsi javnih in domacih delav-
ccv; imenovanje zenskin nadzornikov V strokah.
kJer so zaposlene zenske; udelelba izvoljenih de-
lavcev in placanih drzavnih odpoSlancev "a mad.
zorovanje tvornic, in STEER tudi V zadevah, tiGoGih
sc dolocanja plaG, sprejema ali odklonitve ma.
t%erlJala ter ocenlevanja proizvajanja.
ii. NadzOrOvanje potion uradnikov krajev-
nth samOvlad, z udelezbo izvoljenih delavcev gle
de ma zdravstvene razmerc Stanoyani, dohavlic-
min cd delodaJalca = p%osebnim oZirom ma nutranjo
ureditev ter razmer tch stanovanj in pogojev ma
JemiIine, $ elmer mai Sc %prepreci vIneSavanie de-
lodaJalcev V zivljenje in poslovanie usluzbenca
kot privatnega drzavljana in individual.
i. Ustanovitev dobro urejenega zdravstve.
mega nadzorstva V vsch panogah industriie potion
zdravstvenih in zdravniSkih organizacij, popolno.
ma neodvisnin cd delodajalcev; prosta zdravni.
ska postrezba "a delavca ma stroske delodajalca
III podpora delavca tckom bOlezni.
13. Popolna in n~ajviSja Qdgovornost delo-
daJalcev "a krSltev postav, ticocih sc della.
a. IStanOvitev sodiSG V vsaki stroki ma
rodne industrijc, sestavljenih V enakem razmeriu
IL zastopnikOv delavcev in delodaialccv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

1ujejo. In &c vidijo, kako raste nemski vpliv cd
dne do dine, kako vladajo Nemci povsod in kako
postaJaJo vse bolj oblastni, jim mora priti do "a
vestl, ola Sc ~bojujejo lie "a NemGiio in da so prav-
zaprav nehott izdajalci svoje dezele.
Zdi sc pa, da JIG NemGija mislila tudi ma TO
eventualnost in ola je cato - seveda pod nretvo-
20 voJne potrebe = precej napolnila Turciio 2
nemskim vojastvom. Tako so Turk pravzaprav
jetniki svojih zaveznikov.
LJublJanski "Slovencc' je dine -. maia DO
rocal, sklicujoc SO ma ceske liste ''V oko]ici Ru-
dJeJevic kupujejo liudje "a drag denar pse kot
hadomestilo "a goveje in svinjsko meso. III kupo-
Vaici pasJega mesa so vccinoma liz gorskih ncmskih
kraJev, kJer vlada velikO pomanjkanjc mesa
Anglczi so vplenili 739 kanonov. izpubil; ma
l33. LINED izgubljcnih topov so dobili nazai AZ :
med ostaiimi, XII so Sc v rokah Nemcev, so iih IL.
guoil "a takoJ v zaeetku vojne. Cd aprila 1895
MISC Anglezi izgubili niti enega topa.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
SOME HUSTLER
Mrs. A. r. Fripp Sends an Additional
Forty-Five Dollars for Red Cross
Proceeds From Box Super at
Westley Chapel School

Mrs. A. R. Fripp, teacher of Wes-
ley Chapel school, and who recently
sent % news names for the Red
Cross, with the $1.00 from each
name, has sent Macbeth Young,
County Chairman in the drive for
ten million new members of the
Red Crossr another check, this time
for $45, this sum being the proceeds
from a box supper at Wesley Chapel
school, the same to be turned over to
the Red Cross to be used to the best
advantage. Mrs. Fripp is some hust-
Ter, and that's fact. If every COM
munity can develop leader in this
movement like her, Union county will
go far over her quota.
Mr.. Young requests that we urge
upon all communities the necessity
for pressing the solicitation for new
members right up to January 1, al
which time the canvass is to close
No doubt there arc msya scommlni-
ties that have rallied nobly to this
last call of the Red Cross, but Mrs
Fripp has, we Judge, outstripped
them all.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
Thanks for Supper
Union, S. c., Dec. 21, 191

Union, S. c., Dec. 21, 1917.
Mr.. Editor:
Please spare me little space in
your paper to thank the Monarch
Mill Company for the kindness in their
giving such a nice supper. Everyone
present enjoyed himself, especially
Mr.. Howard Boulware. Never in
my life have I seen such a pleased
man. Now he did do some feasting
The only reason he didn't get any
m ore his pockets were shallow and
there was another man made happy,
Mr.. o. W. Shirley provel to be IN
good form for eating everything IN
sight. He would like to get a supper
like that every night. In regards to
the company here is wishing them a
merry Christmas and a prosperous
New Yeor and another supper at the
Hotel Union.
J.. G. Tallone.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
20, 900 Graduate Nurses
Will be Required in
Army Hospitals

With continuance of the war, in
the next year at least 10000 nurses
will be needed at army hospitals at
home and abroad. Of the $4,000 grad
uate nurses of the country only $500
have so far assigned to duty in
army service, and of this number 1 ;
500 are in France.
Any army nurse must be a grad
uate of a training school for nurses
and must have served for two years
in a hospital. They are assigned to
duty in the United States or abroad
and preferences are granted when
conditions permit Nurses who prefer
not to have service abroad will have
their preferences respected.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
Burial of w. Farr. Gillian

The burial services of w. Farr
Gillian, who passed away Monday
evening at z o'clock, were held at his
home on E. Main street, Wednesday
morning at IL o'clock, conducted by
Rev. J. w. Speake, pastor Of Grace
Methodist church.
Mr.. Gillian is survived by his wife,
who was Miss Hunter Young, two
small children, his mother. Mrs. Mary
Gillian, two brothers, ID. FAINT Gill
liam and R. R. Gillian, prominent
business men of this city. Mr. Gillian
had been for years one of Unions
leading business men and his sudden
death has brought sorrow to many
hearts.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
will Cut High Salaries and Slightly
Increase Wages---McAdOO Will
Be Director General.
(By Associated Press)

Washington, Dec 27-The President, it has been
nounced, will assume the possession and operation of
every railroad in continental United States at noon Fri
day, December %. McAdoo is appointed director
general
One of the first acts of the government in beginning the
operation of the railroads will be to reduce the large sal
aries of the railway executives and to increase in
the wages of railway workers.
Securities to be issued by President while the govern
in control will not be less than four percent and
the President will ask Congress to empower the
ment to buy any quantity of securities All the
ngs and above the to be agreed to
the government Congress will be asked also to ap
propriate large fund.- probably two hundred millions of
dollars for immediate supply of rolling stock to handle
tor general will have authority to decid ewheher the
ernment shall also the operation and control of
the express companies In his dual position McAdoo has
been position pass securities and interest rights
is held 1t will also be his duty to determine when the
government will purchase new securities and this plan
win prevent the rules Of securities from Interfering with
the future issue of Liberty Bonds without necessatng
the actual government financing of the roads.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
Death of N. III. Hawkins

N. H. Hawkins died at his home
eight miles above Union Monday
night and his body was laid to rest
in Hebron cemetery yesterday. He
was &c years of age and is survived
by five children of his first marriage.
His children are: N. H. Hawkins, Jr.:
Bennie Hawkins; Guy H. Hawkins;
Mrs. Nora Burgess; Mrs. Douglass
Lancaster and Bryan Fl. Hawkins
He was member of Hebron Baptist
church and the services were con.
Quoted by his pastor, Rev. J. M
Trogdon and Rev. States Jolly.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-12-27
City Offers $25 Reward

The city authorities have offered
a reward of twenty-five dollars ($25)
for information leading to the dis
covery and conviction of the party or
parties who, on last night turned in
false alarm. 1t should be $50, or
three months on the gang, for it was
pretty scarry trick to have the
whole fire department running out to
supposed fire when there was moth
ing to it but the silly prank of some
silly fool.