Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
NEVARNoST.

Nevarnost take politike, XII jo po pravici lah-
ko imenujemo kolonijalno, eetudi il oficielni di-
plomati ne daJejo tega imena, je oGitna.
Lahko ostanemo pri bOsanskem zgledu.
Domaee probivalstvo je sprejelo Okupacijo z
razumlJivim nezaupanjem in sovraStvom. Proti-
turska vstaja V Bosni in Herzegovina ie hotela
Osvoboditi dezelo od turske nadvlade; kaj je bila
tenn ljudstvu Avstrija! Tuja drzava, cd katere
nj Same nikdar uzilo nObene dobrote in o kateri
nj vedelo ME dobrcga. BoSnjaki in Hercegovci nj.
so imeli niti najmanjSe zelje, da pridejo pod av-
StrijskO oblast. TIE move nadvlade 81 MISC izvolii
sami, ampak berlinSki kOngres jim 10 je vsilil.
ZmOtil Sc je Andrassy, ko je deial, da zado.
Stuje ena kompanija in ena vojaSka banda IA
o~kupaciio Bosne in Herzegovina. Zmotili so Sc
vSi. XII so mi>lili, da takajo BoSnjaki z razkrilie-
mimi rokami ma Avstrijce kot ma svoje odreSeni-
Ike. 0kuraciia je bila vojna. kajti ljudstvo ie nj
maralO.
Seveda je bila Avstrija moenejSa in je napo-
sled vendar zmagala. Posledica pa je bna narav-
no ia. da so jo Bosnjaki Sc bolj smatrali "a So
~vraznico in zatiralko. in Sc mani "a prijateljico.
Drugace enostavnO nj moglO biti.
PRAY tako ie pa tudi naravno, da je Avstriia
p0znala tc cute in vedela, da ne SINE pri6akovati
cd BoSnjakov ljubezni in obozevanja. Tudi &c ne
hi bilo drugih ~razlogov, hi TO zad0stovalo. da sc
Ie AvStriJa potem pO>luievala tiste pOlitike, XII Sc
je r~azvijala V dezeli in ki je p~omagala povzro6i-
II tudi sedanjo vojno.
Avstriiska pOlitika V BoSni in Herzegovina
Je dolga veriga zocinov. Toda razumljiva je vse-
SkoZl. kakrSen je bill Zacetek. takO je bilo in lie
morale biti nadaljevanje. To ne velja lie IN av.
Sirijsko pGterjanje V BoSni, ampak "a vso poll
lika n%aSllStva; in brez take politike he more H.
hajati kapltalizem. Dokler DO vladal njegov 81
stem, sc bodo ponavljali TAXI poizkuSi in TAXA POI
litika. in IL ME Sc bodo izlegale enake nevarnos,i.
ABsoLUTIZEM.
kaj je mogla A~>tgiia ,toritl. ko je bia okupa.
ella doyrSena!
Nanrre6 - ne kaj hi bila morala storiti "a
radi pravice in V imenu pravicnos;i? Tako vpra-
SAME sploh nj mOglo priti ma dnevni red. ko je
hAbsburSka monarhiia sprejela ''evropski man
dat, ola Okupira dezelO in kO je r~esni6no izvrSila
okupacijo. VpraSanie pravi6nosti in okupaciia
sta bila kakor Ogeni in voda.
Avstrija je hotela pridrzati dezelo; torei nj
Smelo priti ~vprasanje pravicnosti ma dan. Kajti
pc pravici bi Sc bila dezeIa moraia vrniti Meme
mu l%Judstvu; Dunaj in B~udimpeSta sta pa dobro
vedela, da he hi hotelo ljudstvo niGesar slisati o
nJlju nadvladi. &c hi smelo samo odloGevati O svo-
il usOdi.
; tenn je pa tudi re pOvedano. da je mora
la AvstriJa - V svojem Sebi6nem Interest," seveda
- welt ljudstvu pravico samoodlocevanja in
'ploh vsako ~politicno pravico, $ katero bi mogel
narod kohekaj vplvati ma svojo usodo i'm delati
tudi nadvladi sitnOsti.
Taxa dezela sc more torej predvscm absolu-
iStieno vladati. Bosnia je lc zgled, XII pa velja tu-
Oh "a druge dezele V enakem ~poloZaju. PRAY tako
le bilo ma primer tudi V Alzaciji in Loreni. ko sta
po francosko-prusk vojni prisli pod nenSko O.
Mast. kakor v Rosni je morale tudi tukaj ljud-