Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

uStvarll tudl med delavStvOm kon-
kurenco, in v tel tekmi je zenska
Sc Ia slabsem kakor moSki. Bore
malo je 'podjetij, ker se placuje
Ia enako della enaka media brez
obzira na spoil.
Dekle pa mora ziveti. Treha ie
hrane, Obleke, stanovanja, 'Er.:a.
We, vcasi kaj berila in tako ollie.
&c ne zadostuje media pa vse TO,
sc hisni gospodar in branjevec in
trgOvec Z obleko he briga, odkod
prihaja denar, ampak imeti ga
hoce in nicesar ne dale Zas.unj.
Odkod ga vzetif Izkusene.jse
dekle namezikne in pove, da Sc Y
lepim obrazom re kaj dob. Bran
Sc, ljuba dusa! IzkoriscanJe zene
vendar v prostitucijo.
In kaj, ee nastane doba Dodge
brezposelnosti? &c sploh nj zasluz-
ka $ %postenim deloms
Moralne oblasti ugaSajo rde6c
luGi, pa mislijo, da Je s ten v,e
opravljeno. Ali pa tudi ne mislijo.
P~rostitucija NINA tedaJ javnega
znamenja, in to Jim zadostuje. Da
trajajo dale vzroki pr%ostitucije
in da Ia ne izgine, doKler 10 IL
ginejo vzrOki, ma to Sc ne ozirajo.
Pa vendar ne dosezejo $ tenn ME
druzega, kakor da isce zlo druga
pota in druga skrivisca.
Ker je prostitucijs y kapitali-
sticnem sistemu vkoreninjena i'll
stitucija, Sc najdejo tudi ljudje,
Xxi 81 delajo z MO dobicek. Scveda
je ~trgovina 2 dekleti ~prepoveda-
ma; ali to je toliko vredno koli-
kor prepoved trustov. Goljufija
ie tudi prepovedana, ioGa dokler
DO profitni sistem, DO tudi golju-
fila.
Kapitalizem ina seveda svojo
morale. Ali tudi ia morala ie fla
CANA. Ona obsoja prostltucijo, pa
jo sauna pospeSuje. Ia morala Z
! mode n.m zakonom vred te plod
t~TrIva,lega last2iStva. Tudi IL &c
ne je ~napravila lastnino. In IL
dala je po lastninskih in;eresih
vsakovrstne predpise q rect, Xxi
Sc pc naturi ne morejo poforava-
ii predpisom. Mic Sc ia morala ma
primer ne briga "a dejsivo, da SC
natura pri ~ustvarjanju spolov ne
oEira ma meme predpise In dogmo.
&c je V dezeli prebitek enega ali
drugega, spola je ia prebitck OBJ
sojen ma celibat, dasi sc to pravi-
Iona upira cloveski naiuri. Pred
pisi so izdelani "a vse ljudi pc e.
nakem kopitu, dasi ~usivarja pri-
roda razlike mad razlike.
Priroda Sc ne uklan1a pisan;m
zakonom. Kar ne najGe zadOsce-
MIA pc dogmah morale, IA isce IL
ven Nth. Zanje je moruia emo
ralna; a ker nepozna druzba mic
druzega, kakor zakonitost In ncza-
konitost zasleduje vse, kar ie o.
znacila "a nezakonito, Is sramoto,
goni vecino svojih zrtev V skraj-
most, V prostitucijo.
Naposled prihaja Sc druzabna
prevzetnost takozvanega pOste-
MIA. Kdor Sc nj Sc nikdar vjel V
zanke zakona, tudi &c III pc pra-
Wei re davno spadal % mreAe,
prezira greSnika i'll JIG prrprican,
da ga mora prezirati. Kakor clo-
vek, XII je bill V jeci, ,aXo dobi tu-
di zenska, XII je "padla' - kakor
pravi neumni izraz - svoj pecat.
Menu in njej Sc zapirajo vrata
postenega z~ivljenja, kajti kristja-
nj so re davno pozabili, kaj j.
Krisths dejal gresnici; Mechanic
ga zlocinca vabi zopet jeca, ZEN
ski, XII je morda enkrat proved "a
upala moskemu, sc pa odpira edi-
ma prostituciia.
Use to so sadovi kapitalisticnc-
ga sistema. Iato je BOZ prot pro-
stituciji in trgovini $ cloveSkim
mesom hinavski, ce nj pripravljen.
ola gre do dina, to Sc pravi, &c sc
ne vodi proti kapitalisticnemu ST.
stemu sploh.
lie z vzroki padejo posiedice.
Kar ie zakrivil kapitalizem, izgi-