Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-06
SoCIALIZEM IN

Veliko ie ljudi, STEER dobrich in
"pametnih, XII jim. je socialism,
sicer 2 enc strani simpaticen, hi
pa sc ga vendar naravnOst boJe,
in ce sc ne bore prot hjemu, vsaj
ne ganejo z mezmcem, da hi po-
magali njegovemu gibanju III ga
pospesili.
Boje Sc, da prinaSa socializcm
"a velika dela,.k Isl pa Sc boljkakor
svobods IA svoje zivljenje in delo-
vanje. Drustvo, V katerem hi jim
bilo cd konca do kraja vse pred
pisano, kjer hi bilo Use njihovo
zivljenje pod vecnim nadzor-
stvom, kjes hi moral vSako svojo
misel pOdvre6i mfsli veGine, kjer
jim ne hi ostal noben koti5ek IA
~njfhOve skrivnOsti, Iii so jim dra-
ge pray cato, ker 50 skrivnosti -
takO drustvo ne. hi bio zanje lie
neznosno trpljenje, ampak hi
zdrDbilO njihovo moe, ubilo n.iihov
polet in unicilo najboljSe, kar bi
mOgli dati Gloveski druzbi.
q socializmu .je G precej raz-
sirjeno .mnenje, da hoce stlatiti
e svet V nekakSno ogrCmno ka-
Sarno kjer Sc DO vse GIoveSko pie
me gibalo kakor velikanska mast
nerija in kjer DO "a korist druzbe
osebno svobodo.
Socialism spravljajo V ma
Sprotje Z individualizmom in mi
sligo, da nj IA c~loycStvo mogoGa
druga alternative kakor la:
AbSolutna pravica osebnosti ali
pa absolutna pravica druzbe.
kaJ pomeni abSolutna pravica
Osebnosti, nam pribiizno kaze Sc
danja kapitalisticna druzba. TIA
pravica vodi neizogibno do mace
la, da je mOGnemu in hrezobzirnc-
mu vse dOvOljeno. On SINE uzivati
destkrat, dvajsctkrat wee kakor
drugi; ce ne % pouiiti vSega.
kar nagrabi, INT nakladati kupc,
polniti skladisca, bodisi Ola stra-
dajo mnozice drugih zaradi tega.
&c ina moe, IN izkoriScati pri-
rodo in Judi, zatirati razrcdc in
narode; tudi krasti, ropati in
ubiiati SINE.
Zaradi pravicc enc oscbnosti
lahko pogine vsaka pravica tiso-
cerih drugih os~ebnGSti.
In he more Sc niti trditi, Ola ic
taka absolutna osebnost res MAJ
motnejsa in boljsa cd drugih
kajti moci IA izkoriScanje lie dajc
V kapitalisticni druzbi posamez-
niku pridOda, ampak dcnar. H.
k~oriscevelac je lahko navaden
%slabotnez ia dust in ma telcSu; Z
denarjem $ lahkO kupi glave, Iii
morajo misliti zanj, roke, XII mo.
rajo delati zanj. Lahko je napol
slep, brez zmisla "a barve IN
obhke; denar mu dovoljujc, Ola
napolnl stene svojih salonov Z
umotvori ~najvecjih moistrov in
okrade IA ia uzitek tisoc l.iudi
katerim hi bill boil namenjen. Grid
III oduren JIG lahko, ali T. dcnariem
81 lahko kupi ljubezenske nasla.
de, pc prirodi namenjene drugim
AbSOlutna pravica Osebnosti vo.
iii V tiranstvo in suzenstvo. Ona
lie dale svObode, tenlvec 10 uni
Guje.
Kdor liubi Svobodo. sc he mora
ogrevati IA skrajni individual
zem.
Ali tudi absolutna pravica druz
be hi bila neznosna. Tudi ona b
pomenila tiranstvO. TOda social
zem nina 2 MO mic opraviti.
Clovek je individualnost. Gin
razvitejsi je, TEN boil cuti to. IN
> d~ividualnOst Zahteva svob0do il
- %potrcbujc kakor pluca zraka
kakor riba vode, kakOr zeml.j,
raStliia. Brez svobode zamrc indi
vidualnost, kakor povene cvetlic;
= brez Wage.
o tenn hi bilo nikdar dvOm,
med socialist. I'm socialism n,
stremi' pc armadi M mrtvO dresi
l ranih rekrutov. temvee pc orga
nizirani dru2bi, svobodnih l.iudi
-. I,c,yh, l.. l. Il-