Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

Zakaj pa zele ruski socialist mednarodno
conference?
Sami odgovarjajo: Ker jim gre "a to, da Sc
ne konGa vojna med Rusijo in NemGijo, ampak
Ola Sc koncajo grozote ~svetovne vojne.
Ne vemo, zakaj nekateri ljudie noceio pa no.
tejo videti tie razlike .Kajti da je ne bi mogli vide
ii, nj mogoGe v~erjeti. Sal je tako velika, Ola 10
slepce lahko T. prsti dotipa.
Svetovno vojnO hi pc mnenju ruskih DELAY
cev lahkO koncalo mednarodno zdruzeno delay-
Stvo.
To je tudi nase mnenje. Odtod logicno sledi,
da hi morale biti vSe prizadevanje delavstva pro-
ii vojni mednarodno organiziranO i'm solidarno H.
vrseno. To sc pravi: Nsi skupaj moraio nasto-
pitt IA Ell cilj, u katerem Sc morajo sporazu-
nett.
Prakticno pomeni TO: Dokler omogoGa nem-
Sko d~elavStvO nemSki vladi, da nadaljuie vojno i'm
jo namenoma podpira Y tem,bi bilo nezmiselno.Ge
bl amerlsko delaNStvO ovlralo vojno Amerike. &c
bl nemSko delavstvo vrglo Sedanjo Waldo, Xxi je
imperiaiStiGna organiziralo >vojo Waldo i'm hote.
10 Sklenlti mir V Zmislu Sporazuma vSega medina
rodnega d~elavStva, pa hi ameriSka vlada odklo-
Mia tax mir in zahtevala mperialistiGne pogoie.
hi morale omeriSko delavStvo L vSo mocio naSto.
pitt roper svojo Waldo.
Me druzega Sc ne more citati IL ruskc izja-
Pripravljeni smo, da mas hodo zopet imeno-
vail militariste in nam oGitali, da smo Ia Vol
no. Me ne de. Vajeni Smo takega podtikania.
Ali zdaj gre V prvi vrsti "a to, kaj da pravijo ru-
ski socialist. In oni pravijo ~resniGno to, kar Smo
mi i~zvajali.
Oni govore Sc natanGneje.
Ma skupni kOnferenci Sc bono lahko 500
razumeli, ce bodo delavce vodili njihOvi last,i
Interest, ce Sc otresejo aspiracii impcrialistov in
&c priznajo pravico vsakega naroda, da sam Cd
loca o Svoji usOdi.'
Seveda je tukaj Gee. Ampak dokler nj de-
lavstvo tie ali one dezele ma mednarodnem sestan-
ku izreklo, da sc noGe otresti imperialisticnih AS
piracij in da noGe priznati pravice narodov,
smejo ruski socialist upati, da sc doseze ma med
narodni kOEterenci Sporazum.
Ia sporazum maj DO torej podlaga miru, ne
pa "vsaka cena". To Sc pravi, da hocejo RuSi
trajen mir, ne pa lie premjrje, Xxi hi trajalo, doklcr
nj ena ali druga stran sposobna, da zaGne novo
vojno. Sporazumno z delavci vseh dezel mai vsak
narod odlOti o svOji usodi. To pomeni, da bi incl
vSak narod, kar DO hotel in vSi bodo V TEN Spora-
Zumnl; to bl bHa garanciJa IA trajnOSt miru.
Ruski socialist so tudi pOSkrbeli, da Sc ne
more njh pogoj ''nobene vojne odSkodnine" ma
patno r~azlagati. Pod pojm vojne odskodnine ne
spada %povratilo skode, Xxi maj hi sc placalo "a c.
puStosene kraje. &c so ma primer nemSke Gete
pozigale in plenile po Belgiji, Srbiji in Poliski in
odvazale Stroje celih industrij, umetniSkc zbirlc
i. t. d. V Nemciio, smatrajo Rusi "a praviGno. da
Sc to povrne. Med tent dezelami navajajo sami
Galicijo, kier hi moral Rusi plaGevati odSkod-
nino.
Yes Ia nacin miru oziroma re sporazum o ia
KEN miru, he pa o glupem miru ga vsako ceno"
smatraio ruski socialist "a pogoj, da zdrobi de-
lavski razred verge, V katere je sedaj vklcnien.
torej verge kapitalizma. IL cesar sledi, da Sc bo-
jujejo ruski socialist "a socialistiten mir in da
hocejo zanj pridobiti delavce vseh dezel.
Mi bi zeleli, da hi Sc TAXA mednarodna kon-
t,rnnnn pnnnn.la 20 j.. l.
zalo tistega duha, XII ga pricakuieio, ruski soci-
alisti, hi Sc lahko dosegel cilj, XII ga oznacujejo.
&c ne, hi vsai postalo popolnoma iasno in vsak-
do hi lahko razumel, ia Sc mora eli doseGi pc
drugi poti.