davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-08-24

The Housewives of Un-
ion and Union County are
respectfully invited to call
and inspect our line Of
Stoves and Ranges. Cook
ing is no longer a drudg-
cry; it is a pleasure when
your kitchen is equipped
with one of our modern
Stoves.
Our King Bee" Oil
Stove appeals to many.
No trouble to start up. So
clean, so handy and so
economical that it wins it's
way to the housewives
heart. Beauty of it is,
these are real stoves, big
enough to accommodate a
large family.
Besides our Cook Stoves
we carry a line of Stoves
for heating purposes. The
blasts of winter will be
here in a short three
months. Why shiver with
cold when a small invest
ment will keep you warm
as a toast? Come, see us
about Stoves. We can
make attractive prices.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-08-24

OndFould have more confidence in
the do Id egg if the hen welded the
bektamp.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-08-24

A contest is something that some
body else always wins.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-08-24
QUICK LOANS.

Mo- to loan upon county or city
cal ek kte. Loan may be had for from
one Y twenty years.
39-tf Barron & Barron.
The Union times. [volume] (Union, S.C.) 1894-1918, 1917-08-24
To Cure q Cold In One Dav.

Take LAXATIVE BRoMo Quinine. II stopa the
cough and Headache and works off the Cold.
~ DDruGRists refund money IL IL fails 10 cure
r. W. SkoVE'S signature on each box 3Oc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
HELOTSTVo.

&c smo re pri bosanskem zgledu, lahko osta-
memo Sc nekaj casa ma Balkanu. da opazu iemo
nadalini razvoj.
Videli smo, kako Sc V o~kupirani dezeli eta
blira kapitalizem, III sicer p~retezno tuii kapitali-
zen, cd osvojevalceV vneSen in od Min seveda tu-
di proteziran. DomaGe prebivalstvo prihaja bolj-
inbolj V razmerje delavca napram tujim kapita-
listom; to je emo arakteriSti6nih znamcuj kolo-
nijalne politike. V takih razmerah nj domaGe pre-
bivalstvo lie podJetniSko izkoriS6anO, ampak tudi
naeiOnalno zatirano. Kulturtregerstvo V rcsnici
ovira kulturni razvoj, kajti IMPORTANT kapita-
iizem, kateremu sluzi, smatra nekulturno maso IA
najboljSe sredstvo izkoriSGanja.
Nekatere kulturne naprave, XII Sc V takih o.
kolstinah nStanove, mas ne smejo preSlepiti. Mo
derni produktivni process zahtevajo nekoliko
znanja oil delavca. Ia proletarske analfabete ie
vse mani in mani potrebc V ndustrijalizmu go
tove panoge in poSamezni opravki zahtevaio cello
preceJSnJo Svoto znanja. Kapitalizem hi sam sebi
izpodkopal tia, te ne hi Skrbel. IA toliko nauka,
kOlikOr ga jc treba. ia dobi sposobne moGi "a
svOja podjetja.
Ampak njegOvc pGtrebe tudi omejujeio mnozi-
no znanla. XII 10 je voljan dajati tolikcmu Stevilu
ljudi. kolikor Jill p%otrebuje "a svoje interese. Ia
rGdi ljulSke kulturc ne zrtvujc nobenega vinar-
ia, in kjer pride cd kakSnc druge strani strem-
ljenje pc kulturnih in>tituciiah, ga ovira. kolikor
lie more.
V ccSarskem Rimu 50 bill mcd sunni pcSni-
ki, u~cenjaki, zdravniki. it'd. A bill so vendar lie
suznji. Tako gleda kapitalizem Y Svoiih koloni-
jah, da napravi IL domacega prebivalstva helote,
tudl ce ne more v>ega draft Y popolnem nezna-
nju.
AkO vidimo, da Sc ie ma primer V BoSni do
danasnjega dine Ohranilo "kmetstvo'. 10 Sc pra-
vi tlacanstvo. ie tudi to razumliivo ; StaiiSta ka-
pitaliSticnih intereSOv Y kOlonijaIni dezeli. Ma
eni strani ie dobro 5 starimi mogotci. tukaj l. aga
mi in begi. V lndiii 4 maharadzami. ma kavkazu
Z domatimi knezi ohraniti sotovo priiazno raz-
merle in Jill na ia nacin pridcbiti "a Svoio poll
tikO. Ma d!uSi s;rani je pa :, vaznejsc hneti Y
dezcli proletariat, Iii jc do Skrajnosti zatiran.
vsled cesar 81 kapi,aIisticno podjctni;tvo lahko
trka ma prsi, kazot indu>trijSkcmu dclavstyu. ko-
like bolie Sc mu godi, ka&or t~lacanski rail-. tudi
&c je njegov polozaj dvakrat slabSi od ~polozaia
njegovih tovar:Scv V drugih deielah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
Sc KoLoNIJALNA POLITIKA.

To pOlitiko so Y Srbiji imenOvali koloniiar-
no. In Ia oznatba nikakor nj n~cutcmeljena ali
cello smeSna. Srbija je bila poimenu samostoina.
meodvisna drzava. lmela jc svojo Waldo. svoje ga
kone in zakonodaistvo; ali goSpodar,ko je bila
domcna Avstrijc.
ker SO pa g0SpOdarske raZmerc tiSti funda-
ment. ma katerem Sc dviguie VISA stavba moderne
druIbe. nj moela Ia rec oStati brez vpliva ma po-
litiko. Drzava, Iii jc goSpOdarsko OdviSna, more
hiti lie po imenu politicno neodviSna
Priti>k AvStriic Ge je cutii bOlj cd dine do
dine. AvstrijSki poslanik Y Belgradu nj bill lie ma.
walden z%aStoFuik SoScdne. f0rmalno prijateliskc
driave. ampak tudi koScek goSpodaria, XII je po-
gostoma pro,tovoljno daial "dobrc %svete', pogo
Stoma PA tudi moral biti vpraSan zanje.
ker pa nj imelo ~njcgovo gospOdarstvo Off
ciclnega z%nacaja in nj mogel nastopati naravnost
kot krali Y Srbiji. jc moral igrati Sc drugO vlogu.
da do>ezc ellie, Xxi Jill je imela "niegova vlada kot
polititna zdstopnica kapitalistitnega imperializ-
ma. Moral jc biti nanrec tudi Spion in intrigant.
To ic biIo obSirno pole in polititna zgodovina
Zadnjih dcSetletij nam pripoveduic. kako Sc jc
0bdelavalo.
kjer jc mogoGc iskati profile. Sc pa navadno
najde zee profitarjcv.. kapitalistiGna druzba nj
ena enota kapitalizem Sc loci po industrijah. DO
orgarfzacijah, Pc dezelah. Povsod vlada konku-
renca IN nezaupnO>t.
V Srbiji je AyStriia stikala "a svojimi inte-
resi-. NtIkala pa III sanla. Drug poslanik je V
Belgrade zastopal ma primer Rustic. Iii je tud;
ime!a svoJe imperialiSticne intcrese. Oba gentle.
mana sta aledala drug drugemu ma prste in Sc
;rudila. da odycdeta drug drugemu vodo in 10
speiieta ma svoj Min.
To Je lie Sc povctavalo zadrego Srbije i'm pod
%vojrvalo Memo odviSnost. Cd tie in cd one strani
Sc Je enkrat pokazala %ponujajoca dian, drugi5 zu-
gaJcca pest. Fri vSakem politiGnem koraku Sc lie
morala NpraS1ti: kaj porcce Ia? Kai poreGe oni:
Fso Svolo poiitiko je moraia uravravati pc tuiih
Mtereaih, VISA nJena neodviSnost ie pri TEN posto-
jala boljinbolj fiktivna.
Bila je gospodarSka kolonija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
kapitalisticni nacin proizvaiania.

V srednjem veku Sc je rokodelstvO V EvrOpi
elm dale boil r~aZvijalo; delitev della V druzbi jc
napredOvala -tako Sc jc razdclilo tkalstvo V
vclnarstvo, platnarstvo in V barhanteriio; in "a
INA Opravila, Xxi SO bila nekdai zdruzena $ tkal-
nOstrizniStvO ali GiSGcnie sukna. ObenCm pa Sc jc
razvlla trgovina. zlaSti ker so Sc boljSala pro-
mrtna %srcdstva, glavno vslcd tcsanja ladij.
Pred stiriSto lett jc cvctclo rokodclstvo; biia
pa je to tudi znamcnita doba "a trgovino. Cd
krili so morsko pot V Indijo, V TO bajno dezelo,
polnO neizmernih zakladov. in odkrili so Anne
iiko Z njenimi neizcrpliivimi zalogami srebra in
zlata. BOgastva so preplavila Evropo. bogastva,
katcra so evropski klativitozi y novoodkriiih de-
zciah n~agrabifi pOtom kupcije. g~oljufije in ropa.
Naivecji del teh bogastev je priSel Y roke trgov-
Gem, Xxi so bill V stanu 81 nabaviti in opremiti la
die ter Jill preskrbeti Z mnogostevilnim in moe
MIN mOstvom, XII je bilo sla predrzno in brez
vestnO.
V tenn casu pa Sc je poraiala tudi moderna
drzava, centralizirana uradniSka in vojaSka dr.
Java. ~najprej V obliki abs0lutnc monarhiic. Ia
drzava je odgovariala istOtako potrebam povzpe-
nlaJocega sc kapitalistiSkega razreda, kakor je po-
trebOvala njegove pomoci Moderna drzava. dr.
Java razvite kapitalisticne produkcije ne crpa
svOjih m0ci IL Osebnih sluzb. ampak liz denarnih
dohodkOv. Monarhi so incl zdto dovolj vzroka, da
so tiste, Xxi so prinasali denar V dezelo. to jc trgovcc
IN kapitaliste, vdrovali in p%odpirali. V zahvalo va
10 varstvo so posOjevali kapitalisti vladarJem
Cmonarhom) in drzavam dcnar, napravljali so
jim $ tenn "a svoje dolznike. Jill narejali od sebe
odvisne ter so s TEN sedai Sele pray shili drzavno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

pa n Ic, sam posestnik svOjih lastnih pr0izva-
Jaihlh Sred'tev. ali Xxi ic elan rodbine. posedujOce
p"tfeDna prolZvajalna sredstva. lie proda svoje
dciovnc moi. RajSi della Ease i'm IA svoio rodbi-
no, ola ostane plod njegovega della MENU same.
nu all nJegovi rodbini. On p"oda plod svojega
della. ne pa svoje dclovnc moGi. Bod tu omcnic-
no, da sc Jc varovati izraza: prodaia della. Delo.
deiavnoSt sc ne more prOdati. Bcseda delo So pa
haNadno nc rabl lc "a O2nacenje delavnosti, am
pax tudl "a o%znatenjc uspcha te delavnosti. (. j.
ploda della in "a o~Znacenje moGi. XII Sc izraza V
oelavnostl, t. ]. "a oznacenic dclovne moGi. JJpo-
~rabIJanJe beScdc "delo' V gorenjem pomcnu ONO.
COCA onlm ekonom0m. XII hOCeio delavce in ma
iohlescanSke sloje male ohrtnike) obdrzati V ne
JaSnoStl q NTH razmerah. da zamenjavajo najraz-
hcilelse stvari drugo Z drugo in jh med seboj
%cAacijo. Ia to jc treba tenn gospodom dobro ma
pr>tc gledati.
Povrnmo sc nazai k naScmu trgovcu. kate
rega smo %z1puStili pri iskanju dclavccv. u last
",kl maGh ~podietii in 2 niihovimi drItzirami nj
lie. lrgovec mora iSkati dclavcc. XII ne poscdujo.
10 robemh proilvajalnih srcdetcv. XII ne pa ,cIu-
ego nlceSar drugega kot svojc dclavnc noGi. ka.
,"r' $" prisiljrni pr0dati. da morcio zivcti. Ka.
Nor Slno vldeil. il razvoj pr0dukciio blaga in "a
Sephega premozcnia take nemaniEc IL porcdil.
Kakor Snlo videli. S~rotctka Jill ic bio 10 palo.
pa Sc vecina teh. ki MISC ziveli Y d"uZin;kcm kro.
gu all v goSpodarSkih pod ictih. ic obstaialr i,
n'%moznih IA dclo, il pohaolienccy. bolnikoy.
%starckov ali pa IL lenuhov. potepuhov in slepar-
jew. Stevilo onih delavcev. XII hi hill neposeduio6i
III popolncma zmClni IN dclo. je bilo zelo majino.
All donrotna nsoda je re poskrbcla, da so
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

postalc velike mnOzice dclavccv brez poseSti in
da so Jill virgil ma cesto has V onem Gasu, ko je
bio najvec pOvpraScvania pc brezposestnih de-
pobrati in uporabljati.
Tudi TO je bia posledica proizvaianja blaga.
kazSirJanJc trziSc ia umeStno industrijo ie vpli-
Eaio ma kmetsko gospodarstvo. V meStih ie ra.
so povpraSevanjc (potreba) po zivezu. in tudi
o SurOyinah. po lesu. v0lni. predivu, barvilih
it'd. In kmet!sko proizva jamie je ~poStajalo elm
dale boll proizvajanje blaga, proizvajanie IA
prodajo.
kmct je dobil denar V roke. In to je bila ME
gova neSreca. kajti TO je drazilo grabezliivost
njcgovih izkoriscevalccv. grascakov in knczoy.
ToliSo casa. dokler je njegov ~prebitek bill IL
klJucno V naturalijah " pridelkih), so mu jena
Ii lie tollko' koiikor so mogli pouziti. Denar Sc pa
more vedno rabbit. elm wee ga ic. tenn bolie je.
tim holj So je odjemalski krog IA kmeta razSi-
n. elm wee denaria je dobival IA svojc blago.
tenn hujse so ga drli ~grascaki in knczi, tenn vi
S'e so stopali njegovi davki in davScine.
kmalu &c MISC bill gospodje wee zadovolini
" prcbitkom, k%aterega jc kmctovo delo dajalo
n"d njegovo potrebo; oni so izsilili cd kmeta elm
dnilc wee tudi od najpotrebnejSega. Mic cudnega
nj p1tcm. da Sc ie lOtevalo kmetOv Obupanje in
la ic marsikateri, zlasti ko so bill vsi poskusi IL
pora ' kmetiskih bojih zaman, zapustiI svoj ime-
TEX in 81 poiskal z~avetiSca V mestu.
Temu Sc je pa pridruzila Sc druga okolSGi-
ma. Med tenn ko je V mestih vsled razsirjenja cd
Jen'alskega kroga nastala pOtreba po industrij-
akem proizyajanju ma veliko, je ma kmetih vzra-
(KOnec ia s. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
POTA, NJ DIRE v RIM.

hapitalistitnim ntere>om ugaja, da 50 cd
visnoSt male agrarne dezclc Sc povcGa. V elm wee.
10 stisko pride, tcmholj ie gotovo, ia bo morala
Spreieniati pogojc mocncjSe soscde. Politika do
hi torej nalogo. da napravi stisko elm vecio. elm
obcutncjSo.
' razmeriu med Avstrijo in Srbijo jc sc
drug faktor igral Svoio vlogo. Ogrska ic sauna Sc
pretezno poliedelSka in zivinorejska dezela. in
steer 80 st ohranila ogromna vclepoSestva. zlasti
V ariStokratitnih rokah. I'll zemljSki goSpodarii
50 oslcncm polititni goSpodarji V dezeli. Cim mani
prlhaja V skupni monarhiii Irvine ma trg. tenn
draze sc prodaja %njihova. SvOjo politicno moe H.
~rabljajo, da 81 zayaruicio elm ve5je profile. Do.
Siedno So upiralo vsakemu poljedelSkenu uyo-
III, toreJ iudi srhskemu. kaj jim jc mar. da dohi-
Va ljudstya v~lcd ;ega prcmalo mesa in kruha
Cim mani "a dobiva, TEN boil je prisiljena pla-
cevati zani take Gene, kakrSne So zahtevaio od
mega.
: t" zadcvo, Hi ic sicer ierala y politiki zaI-
njih d~esetletij veliko in usodepolno vlogo, Sc nam
tukaj III treba obSirno baviti. ker ne gre sedai IN
speHinlno zgodovino Avstrije. Ogrske ali Srbijr.
telnve" "a spoznavanje koloniialne politike in
nJenih ucinkov spioh. To Cd induStrijalno kapita-
iistitnih in:eresov diktirano politiko jc s@talisca
madjarskih mognatov lie podpiralo.
Srbila le dobivaia pri sklepanju trgovinsfih
pogodb in pr njih i~zvajaniu vedno pod reara.
NJena zadrega je neprenehoma naraScaia. Napo-
sled sc je zdelo. Ola je ma miloSt in nemilost izro.
cena AvStriji. kapitalizem dualne monarhiic ie
re lahko racunal, da DO morala Srbija "a vsako
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

moe. da je sluzila kapitalistiGnim interesom 2 var.
stvom Ill 4 razSirjanjem prometnih potov. : pri
dCbivanjem in vzdrzevanjcm zamorskih kolonii
4 vojnami proti konkuruioGim trgovskim drza.
VAN.
Naii gospodarski abecedniki nam pripove-
dujejo. da jc izvir ~kapitala V varcevaniu. Mi
smo Sc pa nautili spoznavati povsem drugc wire
k%apitala. Najvcc bogastva kapitalistiGnih naro-
dov pohaja IL .oionialnc politike. TO lie IL ropa-
MIA V tujil, dozelah, IL pomorskega ropania. il
kontrabantariie. IL trgOvine = sunni in IL trgov-
skin vojn. Zgodovina tch narodov nam podaja
sem do nash 6asov dovoli primerov taksnih me-
tod, kakO Sc kapital "privarci'. In drzavna po-
moe Sc je pokazala kot jake sredstvo "a pospcSe-
vanje tega "varcevania."
Nova odkritja in nova morSka pota MISC pri.
nesla samo velikih bogastcv IA trgovcc, ampak
so tudi r~azsirila odjemalski trg "a indus.rijo CD
Angijc, Xxi SO je povzpela Ia gospoda"ico morja.
Rok0delstvo nj bilo veg ' .:uau zado<saii vScm
tenn. 'takO magic in tako S;Go naraScai ocil lo.
trebam trga. Prodaia na vcliko je putrchoyala
proizvajanja ma vcliko: vcliki trg jc potrci,oval
prOdukciic, XII sc JIG povScn, ravnala DO njcgn-
viii potrebah, to Sc pravi. ri jc bila popolnoma
odvisna cd trgovcev.
Trgovcem ie bilo glavno do tcgG. dl ~izvajaio
razsirjenim trgom odgovarjajoGc proizvajanie
ma velikO sami; oni so imeli tudi potrebna denar-
ma sredstva, da so mogli V potrebnem obscgu ma
kupiti vse. cesar je bilo "a proizvajanje potreba
II. pr. surovine, orodja. delavnicc, delavno moe -
ali odkod 10 vzeti! Sazniov, katcre Sc ie mcglo.
poprej kuTpiti. nj bio V Evropi mic vec. Delavec
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

duhOm naroda srbska zgodOvina IL Milanove do
be je zgOvOren dokaz, da mic he pomaga demo-
kratitnOst narOda, &c ne dopuscajo razmere, da
hi Sc demobracija resnidno uveljavila. Razmerc.
v katerih je zivelo Srbija vsled vzrokov, XII smo
Jill spoznali, vsled kapitalisti6nega imperializma.
segajotega 5 svojini kremlii pc njei. so onemo-
gocale fakticno demokracijo.
Hrepenenje pc njej je bio V narodu. Silneisc
razmere so il nasprotovale. IL tega so Sc moral
poraJali konflikti besni politicni boji. zarote, a.
tentati it'd. SmeSno je ma primer misliti. da ie
bill atentat ma Aleksandra in njegOvo zeno lie cato
uprizOrjen, ker Sc je porocil bajc prot wolff ma
roda, TO sc pravi. ker je morala mjegove zene raz-
burjala narOd. o moral na kralievskih dvorih mi
vredno prevec gOvOriti in Srbi so imeli pred Alex
ksandrOm svojega Milana. Draga MaSin je bill
p%retveza. Atentat ie bill pa %politiGen, in politika,
XII ga ie provocirala, je imela svoje koreninc '
O~zna6eni odviSnosti Srbiie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
POLITIKA -
Toda temu ie nolitika !

Ia dobi nalogo, ia ~pripravi tia. DeLeia, Xxi
jO hote kapitalizcm naSkotiti cetudi Y prvi
vrsti lie trgovsko - Sc dobro prcuti: preiSGe Sc
MEN polozaj y v>aki Smcri. zlasti ia St najdejo
njene slabe locke. re sc potem diplomatitno IL
rabijo pri s~klepanju trgovskih pogodb in ob dru-
9Th primernih prilikah.
Ma primer: Srbija nina izhoda ma m0rjc.
Politicno je cd vsch strani zaprta. Svobodna, ne
odviSna je; ampak mixer me more izvazati svoiih
trznih produktov, ako il ne dov9lijo sosedi. Napo-
sled tudi hi vseeno, kateri sosed jc tako ljubezniv,
da j odpre pot Y Svojo dezelo ali preko ME. Ali
maj prodaja svojo zivino in >voje Tito Bolgarski
ali Turciji, Xxi sta sami poljedclSki deleli.
AvStrija ie prirodni odiemalec nienih agri-
kulturnih produktov. Soseda il je; in memo pre-
bivalStvo potrebujc wee mesa in zita, ncgo Sc ga
dohi donna. Svoiemu ljudS,vu torei koriSti, ako
dovoIi uvo2 >rbskc Irvine in moke oh elm lazjih
%pogoj!h &c nalOii ma to hlago vi>oko carino. 20
drazi lc doma5cnU prchival>tvu nakup; ce omeji
uv"z. omcji le hraao Svuicmu liud>tvu.
Tnkaj je torej naipripraynejSi trg IN srbSko
poliolel>,yo in zivinorejo.
PRAY Ia pololaj pa kalr Ay>tyiji, da ie Srbi-
ia kot p~retezno agrarna dezela eospodarsko I'd.
vi>na od ME. Oh tenn Spoznanju Sc ne ozira ma
in;creSc Svojcga ljUd>tva. hi 50 ugodni "a Srbijo
in 50 pravzapraV vjemajo . njcnimi interest. tent
vei %leda ia iatereSc S~voiesa kapitali2ma In IL
ravnava pc njih Svojo politilo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
TLAK IN PROTITLAK.

TAX pOlozaj pozene V obup lahko posamezni-
ka, Wade i'll narode. Srbija je bila V obupnem po-
lozaju. In med liudstvom je zijal obup IL vsakega
kota.
Kaj bo IL dezelc, Go Sc razmerie ne izprcme-
Avs,rija zapira meic, a kamorkoli Sc obrneS,
naletis zopet ma meje. AvStrijske pesti hi Sc bilo
lie tedaj mogoce resiti. ako hi Sc odprla pot IN IL
voZ ma kakSnO drugo stran. Ali kan? kako?
te bi &c prislo do mOrja. Srbija pa nina NOR
ia. Mad Egejskim morjem vlada T%urtiia. mad ia
dranskim deloma A~vstrija. deloma Turtija.
l. barantijo Sc tukai ME ne do>eze. Ako hoGeS
dobsti luke. XII Jill ina druei, mu Jill mora& welt.
To >e imenuje vojna.
&c hi Srbija dobila morSki izhod. hi 81 lahko
oddahnila. Govcie Irvine, ~preSiccv, zita potrebu-
jejo tudi drugod. ne lie Y Avstriji. Ako Sc reaIizi-
IA trgovina S kaksno drugo dezelo, pade gospo-
darska nadv'ada AvStriic in $ tenn izginc polite
ma odvlSnoSt. Srhija poStane res Svobodna dezela
in 81 mora NSaj SvOie notranie ~zivljenje urediti
pc syojih zeljah.
Toda Vojna. lie Z voino Sc doseze tax eli.
Greh: Zlocin! Kaj vpraSuje kapitalizem DO tenn?
kaj grize imperialism vest oh takih mislih Tu-
kaj pa gre Ia zivljenske interese dezeie. Torei sc
lie govori o stehu in %zlocinu: lie pretvezo je treba
dobiti, da Sc pocetie formalno opraviGi.
Il A~vStrijo, XII ina morje. Sc ne more priceti
TAX boj, ker hi hi proved neenak. Ostaia TurGija.
bolni MOI. Z MO imajo tudi sosedi ratune: mogo-
ga bi hila t0rei koalicija. Njena posest Sc re deli.
AvStrija je pritela Z Bosno in Herzegovina, Itali-
ia nadaljeva!a 5 Tripolitanijo, in &c ne pridejo k
delitvi Balkanci, Jill prehiti kdo drug.
Ia voino S Turcijo Sc lahko navedajo nacio-
nalni razlOgi: ona zatira pod memo Waldo zaosta-
lie Srbe, Bolgare, Grkc. Vojna Sc vodi IA njih
o.voboditev. Tudi kulturni iazlogi Sc lahko spra-
WHO ma dan reakcionarna je. brutalna in nespo-
sobna "a uvedbo in vzdrzavanje reda. Masakri-
ranje kristjanOv je Sc vcdno vsakdanii dogodck.
Use 10 so bill lepi vzroki. Toda - Srbija ic
ho'cla priti do moria, kcr je bila stisniena cd tn
jega kapitalizma.
no je po zmagah balianSkih zaveznikov Az
Strija protestirala proti ''srbskemu kOridorju''
skozi Atlantic in je bila Srbiia zopet pahnjena
cd Jadranskega morja, ko jc izgledalo, da posta-
ne %povetana Srbiia lie povetana avstrij<l;a kolo-
Mia. je obrnila svoj poglcd X EgejSkcmu mo;iu.
izpremenila svoje zahteve napram Bolgarski. in
zulanJc intriee so Sc pomagale, da je prvi Lal-
kanski voini sledila druga med zavezniki So
MIMI. Dale prihodniiG.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
NADALJNA

Seasonal mora razvoj kapitalizma tudi V Ia
III dezeli dovesti do tega, da Zadostuje njegova
p.odukcija domacim potrebam in da jim tudi pre-
sezc, zlasti &c So prirodna bogastva velika. Mejc
enkrat pridobljene koloniie postaneio 5 TEN pro-
fitarstvu pretesne. kakor So mu pref postale pre-
teSne V dOmaci dczeli.
Sc preden pride do tega. 81 predlozi dobiG-
kOlovec vprasanje. kaj BIO tedaj. kadar DO trg Y
prvi koioniji preoblozen. Kan hi Sc mogel razSi-
rti tedaj' kapitaliSti znaio delati napake sal
so ljudje liz krvi in mesa kakor drugi - vendar
pa gledajo, ola Sc Jim izogncio, kolikor je najvec
mogoGc. 5 staliSGa clovetanstva ie seveda kapi-
'alizem sam IA sebi velikanska napaka toda on
ne stoji ia staliscu clovecanstva. temvec ma Svo-
lem cato Sc tudi ne ozira pc interesih Glovecan-
silva. temve6 20 svojih.
" prvi koloniji Sc je ~okrepcal; postal je spo-
soben, ola Sc bolj %razSiri, obcnem mu pa postaja
podrOcje V tel koloniji ~tesneiSe in t~esnejse. Me
gova ekspanzivnoat 81 mora torei iskati novo
smer.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
~NEIZoGIBNE PoSLEDICE.

SrbiJa je jake dobcr zgled, kan vodi tc vrstc
Solomjalna politika. Ako Sc razpraska lupina in
pog!eda bolj y notranioSt. Sc lahko spozna, da
prihaJa najvet nienih totraniih homatij ma RI
tan tch zunanjih imperialistiGrih vplivov. Mini
sir,tva 50 padaia in stranke 50 sc mcnjavale ne
iodi. ker nj mogla nobena postaviti interesov
iar0da Y prvo vrsto. Tudi de hi imcia ia namen
III ga pr nastopu rOskusala izvrSevati. hi ga kma-
II morala opuSt!ti: kajti vsaka je knIalu obGutila.
da 10 drze tuje rokc IN goltanec.
hralJ Milan je bill orodie avstriiske poiitikc.
NaJ st" govern Earkoi o demokraticnem sistemu
Srolle' IN hi SO gotovo vjemal Z demokraticnim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

cenO ~Sprejemati njegOve pogoje, deloma re ,edaj.
Sc bolj pa takrat, kadar BIO bosanski try nasiGen
in morda preoblozen.
Ko nj imela Srbija mixer drugod prilikc "a
eksport svoiih zemljiSkih produktov, kakor V Av-
strijo, je morala res |sprejemati trgovske pogod-
he takorckoc 20 diktatu Avstriie. Me j nj POI
magalo; tudi tc je AvStrija pod pretvezo Twin
skin boleZni Sc boil omejevala njen izvoz tudi Ge
je po aneksiji Bosne in Herzegovina obliubila
Sebiji gospodarske ugodno,ti, ako opuSti demon
>:raeijc in a~gitacijo proti aneksiji, pa je potem
Slovesno snedla svojo besedo in il predloiila So
slabSo pogodbo. io je Srbija morala p~odpisati. da
81 ohrnni vsaj Sc zadno moznoSt trgovinc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
kako sc ubija socializem.


Ako je mogoce dobiti novo kolcnijo Y elm ne
posrednejsi blizini, mt je to IL jake razumljivih
razlogov naJllubSc. Ma vsak naGin Sc napraviio
poizkusi V TEN zmislu. Ali &c Sc Stori To lie $
trgovskimi srcdstvi, pride lahko tuja konkuren-
ca ma pot IN &c zc re uniti uspeha. zmanjSujc vsdi
profile in malaga wee Hapora.