Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

pOpOlna ~politicna zmaga burzvazije. Pc l. lS48.
burzvazija re nj bila wee fevdalna po eni strani so
jo drzali skupaj gOspodarski interest V nasprotju
2 interest delavstva, pc drugi strani je burzvazija
postavila V ospredje vse svoje politikc narodnost-
no vpraSanje. To vpraSanje, vzbujeno po revo-
luciji leta lS4S., Je prevzelo VISA srca kulturno 81
Ger re ~pospelih, a p~oliticno Sc ne zdruzenih marc
dov. Ii so hoteli torej predvsem politiGnO zdru-
hitev. klaSiten zgled tega gibanja imamo ma Mem
Skem in V italiii.
ltalijanski politik Mazzini je bill prvi, Xxi JIG
tcdaj polmuliral narodno vpraSanje. Ma prvo
meSto Je poStavil narodnoStni princip V nasprotju
dotlcj veljavnim principom absolutnega vladanja.
Narod ne SINE biti razkosan V r~azlitnih drzavah,
pod razli6nimi vladarji, marvec bcdi politiGno
zdruzen V emo celoto, pc drugi Strani bodi pa ma
rod tudi popolnoma prost V izberi svojega vladar-
ia, TIE Mazzinijeve ideje MISC porodile lie revoluci-
je Y mislih, marveG tudi V dejanjih. ~Italiiani so
2aGeli boj IN politiGno zdruzitev, "a Xedinjcno Ita-
lilo.
krasna Mazziniieva ideja Sc ie kmalu flora
bila. LiSjaSki francoski cesar Napoleon III. jc
SpoZnal, da more prvi del narCdn0stne MazZinije-
We ideje I. j. geslo politiGne narodne edinoSti lie
koristiti ~njegovi absolutisti6ni vladi. : tenn ge-
Slom je Iahko metal pcSek V oi SVojim Franco
zom, XII SO bill itak re po!iticno zdruzemi Y emo
celoto. (Drugega della Mazzinijeve narodnoStne
ideje o samoodlocevaniu naroda Sc .ie seveda pre-
vidno izogni). cato Sc je Napoleon Ill. "velikodu-
Sno' izra2il "a Zedinjeno ltaliio in pomogel ltali-
ianom, XII so |. 1859. pri Solferinu pobili Avstri-
janice.
\apoleona iii. sta prekoSila drzavnika Bis
marck ma \emskem in Cavour Y ltaliji. Ia diva sta
izvedla politicno zedinjenje NemGiie in I%taliie. nc
radi nemSkega ali italijanskega liudstva, ampak
prvi radi pruskih koriSti OF. kOriSti p%rUSkega kra-
lja, dragi pa V prosper Savojske kraljevskc rod
bme. Nckdanja meScanska demokraciia, Iii jc J.
lS4S. ~zapisala svobodo ma svoi prapor, ie podle2la
tcmu narodnostno pobarvanemu cczarizmu (samo-
vlada kralja ali ccsarja, OF. politika, XII ina pred
ocmi lie %kraljcvc, c~cSarjcve kUristi).
V Gasu tega boja med kraljcm in mcsGan-
Stvom je nas,opila Y letih lS6l-iSG2 ma NcmSkcln
Socialna demokracija. NajimenitncjSi MEN agita-
tor je bill Lassalle, "a MIN Schwcitzcr, oba ma
Pruskem. Lassalle JIG uGil dclavstvo delati lastno
politiko, he wee kot privesek meSGanStva. Zahteval
Je uvedbO sploSne in enake volilne pravice. L.assal-
lie ie incl pray, kajti kmalu jc mcscanstvo, kakor
re omenieno, vrglo pred kraljevsko moGio puSko
V 'kOruzO, prepustivSi d~elavstvo popolnoma ME
govt usodi. Ma Saskem je deloval Bebel, katercmu
Sc je pridruzil 5 Pruskcga pregnant Licbknccht.
Bcbel Ic ucil delavStvo spoZnati rcSnico, da ic
meScanstvo rajSi pcdlozno kralju, kot da hi slo h
delavstvom, vsled cesar Sc mora delavstvo zdru-
ztl in sc zanaSati lie ma Svojo lastno moe.
Liebknecht sc je pridruzil splosnemu klicu
po oSNODoullNl Ill pOltlcnl ZdruZlNtVl nemSkcga
naroda, zahteval pa je istodobno reSitev delavskc-
ga stanu IL socialne bede. Liebknecht je scveda
mishl 4 odinoStjo nemSkega naroda poSteno in je
naravno obsojal vojno Prusijc z Avstrijo !. lo66,
Xxi jO JIG imenoval bratovsko voino in katastrofo
"a nemSki narod.
Y boiu IA osvoboditev delavskega stanu ic
igrala lepo vlogo tudi delavska Svetovna Interna-
cionala, ustanovljena pc Marxu 1864. Marx ie
spoznal, ola Sc more lie V mednarodni zdruzitvi de
lavstvo reSiti mednarodnega delavskega sovrazni-
ka, kapitalizma. Ia lnternacionala je delavcem 81
Ger moralno mnogo pOma gala in meS6anstvu ma
gnala vellko Strahu, prakticno Sc pa nj mogla
vZdrzati radi pomanjkanja gmotnih sredstev in
tehnlcnih oVir pi vOdStvu. cato sc je !. 1876. raz-
puStila.
' tel dobi Ct. j. V letih lSGG-lSTO) jc t,di
Staremu absolutizmu odklenkalo. Moral jc sam
spoznati, da ne more brez ljudstva vladati. niti
ne wee prot MENU, cato mu je moral p|repusiiti
delez polititne moci. V Avstriji Sc Je to zgodilo
pc nesrecni voini $ Prusijo pri Kralievcm Gradcu
!. 1866. (uvedba ustave in konstit ucionalizna koi
potem |. 1867 Francoskega observation-disclosures CO.
sarja Napoleona Ill. je istotako upropastila ne
srecna vojna $ Prusijo l.. 1870. uvedla Sc ie Y
Franciji republika. TIA republika lie bia sicer mo
scanska IN protidelavska, vendar je bill Z MO starr
absolutlzem strt "a vedno. ZnaGilno "a protidelav-
Sko misIJenje meScanstva je dejstvo, da jc ono, ko
Je. leta 1870. oblegala pruska' vOjska Pariz, i'm je
d~elavstvo V splOsni z~meSnjavi prevzelo vlado
(tzv. pariska kOmuna) ter junaSko branilo rodno
mesto, da Sc je mescanstvo raise podalo pruski
vojski, nego hi ostalO pod delavsko Waldo.
Ma Nemskem pomenja ~politiGno zedinienie
mallh nemsklh drzavic V emo celOtO IS7D 2 isto-