Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

Svicarski zvezni svct je koncem zadnjega te-
dna objavil dOlyo prieakovanO naredbo o Omejit-
vi p0rabe zivil.
Nekolikokrat smo re naglasali veliko medina
rodr" gospOdarskO zvezo modernega sveta. XII je
nu; IA posledica sedanje visoke tehnikc v indu-
striji IN v prometu in XII postavlja vse dezele V
vzajenno odvisnost. Tudi V p~rejsnjih easih ie bi-
10 tako, da je bila glede ma razlicne potrebScin.
ena dezela odkazana INA drugO. ObSevanje. katero
bi danes imenovali "mednarodno trgovino,'' lie re
jal;o stare in sega dale6 nazai pred dobo pisane
zgodovine. Arheoloska odkritja nam kazejo, da je
bila re V kamniti dobi v nekaterih krajih razvita
manufaktura orodja. kjer nj kamenja, je bilo V
tistih cash slabo IA Gloveka, ker jc kamen najvaz-
neSi material IA delovna srcdstva. Toda nomadie
hi clovek je moral pOtovati "a zivalmi, ker ie bio
meso nJegova pogla"iina hrana, in te sc je EVER
jad zatekla V kraje brez kamenja, je moral tudi
tia IA MO.
Potrcba, najve6iu uciteliica tlovestva, ie sa-
ma poskrbeln, da ie re V tistih cash nastala ne
kaksna primitivna delitev della. Kjer je bill mai
boljSi kamen - kajti tudi med kamnom in kan
nom je razlika - sc ie p~olagoma razvilo pripro-
sto rokodelstvo i'll cello nekaksno rudnistvo. V ia
XIII kraj Jill ziveta plemena SO prva opustila noma-
dizirahje. Ljudje so kopali i'll sekali kamcn in IL
delovali IL MEGA orodje in orozje. Razume Sc, da
so sc TAXA plemena tekOm casa najbolj izpopolhi-
la V tenn delu i'll izdelovala vse boljse in fineise
orodie.
To blago so pOtem prodajali rodovom, XII ga
MISC sami izdelOvali. Seveda nj bilo takrat denar-
ia; VISA trgovina je bila izmenjavanje.
NeiikO boil Sc JIG to Eupcevanic razvilo. ko 50
SC ljudje nauGili rabbit ,,eker. Nastala 80 tedaj We
iika trgovska pota oil vzhoda proti zapadu in sic.
dow takih trgovskih potovanj Sc nahajaio V do
kaj jasnih oblikah Y starih mitologiiah. Kakor
orodje so sc boljinboli izmeniavali tudi vsakovrst-
nj produkti. zlaSti kO Sc je z zboljsanimi dclOvni-
mi Sredstvi razvilo obdelovanje zemlje in razno-
vrstno rokodelstvo.
Nova sredstva i'll now produkti so uStvariali
move potrebe. Dokier nj clovek znal dclati kruha,
ie izh4ial brez MEGA ko sc ga ie naucil peel. mu
je postal potreben. Tako JIG bio tudi Z drugimi
reGmi.
: tenn je pa rasla tudi vzajemna odvisnost
liudi. Trgovina ie ma io1itnejsi izraz te odvisnosti.
Trgovina je vseskozi socialcn pojav. karkoii po-
ruSi njcne zvczc. sc obtuti v~ctalimanj povsod, ka-
NOR sega doticna trgovina.
NajveGjo revolucijo Y mednarodncm prometu
je pa povzrocila moderna industrija. Ona ie ust.
varila svetovnO trgovino V ma jpopolnejSem pome-
nu beSede. 1Zkoriscanjc kolonij in prevazanje
njihovih produktov Y preteklih casih jc bio veli-
kansko V primeri z dobo pred odkritiem noviii We
hkih morskih potov a veudar je bilo malenkOst-
ITO V primeri : sedanio trgovino. katcri sluzijo
vsa moderna promctna sredstva cd parnika do
brezzienega brzojava. =
Delitev della ne obstoja lie med osebami in
razredi, ampak tudi med dczelami. In najboli do
vrsena delitev della povzroca tudi najvecjo wa
Jemno odvisnost. Nisoko industriialne dezcle so
odkazane na agriculture, ia Sc morejo prcziv-
lJati; tie pa mOraiO cd Nth dobivati delovua sred-
stva. da morejo elm u~spesneie obdelovati zemljo
III zalagati prve ) svojimi produkti. Industrial po-