davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1917-09-21
Wage Reduction Prevented

Without the wage stipulation, 1t
was explained, present wages, the high
est ever paid in the copper industry,
would be reduced by the new under
market price.
within the last year said the
statement. copper has sold as high AS
S6 cents pound. and the market
price would now be higher than il is
had it not been known for some weeks
that the government would fix the
price.
"The principal copper producers
throughout the country have eyinced
An admirable spirit, and Tor weeks
have promptly supplied every request
of the government for copper. without
awaiting decision as TO price, and
agreeing to accept the price which the
board should Ultimately fix
Evening star., 1917-03-18
Pabst Extract is an Ideal
Remedy for Nervousness

1t is a perfect tonic and nerve food,
made from choicest hops and barley malt,
fortified with calcium hypophosphite and
iron pyropilosphate. The lupulin of hops
has soothing effectonthe nerves. 1t quicts
and strengthens them, and insures quiet,
peaceful sleep which is so essential in over
Evening star., 1917-03-18
MAGAZINE SECTION for March ls. 1917
Whv Not Turn Nerve Exhaustion
Into Healthy Vim and ViqOr

With a perfect nervous system
men and women might go on in
definitely. for the power of resistance lies
not alone in the muscles, but also in
the nerves.
Evening star., 1917-03-18

coming nervous
ness. Hops also
have an excellent
tonic value and
stimulate the di-
gestiv e. fluids.
This prepares the
way for the prop
er reception of
tbs sue nourish-
ment which is
furnished by the
ric h extract of
Barley m a 1t.
P alb S It Extract,
Evening star., 1917-03-18

heart, brain, stomach. lungs and other
organs of the body. When the nerves are
deranged, the digestive organs are i'm
paired; the blood is impoverished; insom-
MIA comes on apace and a general nervous
breakdown follows.
Evening star., 1917-03-18

lie who feel cross,
nervous, irritable,
from no apparent
c CauSe-nced a a
mild tonic and
sedative that will
S 90 t he a n d
strengthen the
shattered nerves,
aid the digestion
and build up the
W a S tie d tissues.
Narcotics are not
only of no value
in such cases, but
are positively DAM
over-draft on nerv,
demand increased
the action of the h
Evening star., 1917-03-18
Unfortunately,

however. Nature
failed to provide
for the abnormal
strain of modern
business and So
cial life and the
nerve cells soon
give way. Then
the whole system
is affected for the
nerves play a
most t important
part in the proper
functions of the
Evening star., 1917-03-18
A Combined Nerve and
Tissue Food is Needed

Men and women in all walks of active
Evening star., 1917-03-18

The Best Tonic, tones up and invigor-
ates all the vital forces. Gives bodily vigor
and strengthens the mental power. 1t is
not only effective in cases of extreme
nervousness, but is also recommended for
dyspepsia, insomnia, overwork, anaenia,
old age, motherhood and for convaescents.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Socialism i'm mOderna ZnanOSt.
Enrico Ferri:

To jc bio i'll to JIG pot druzabnega razvoja,
in v tenn smislu tudi razlaga znanstveni evolucio-
nizem srednjevesko kulturo, katera nj izlocila
pridobitcv p~rcjSniir civilizacii, temvec njrh live
elemente JIG shranila in jih izlegla V r~esnitno kul-
turO. In isti zakon obvladuje YES velikanski raz-
posamcznih druzabnih naprav. Nastop move faze
spremlia ~izlocitev odmrlih tvorov in patolcskih
produktov propadajoee dobe, hkrati pa tax pre-
vrat ohrani, pomladi in razvija zdrave i'm plodovi-
tie organc i'll ~zviSujc fizicno in moralno stanjc clo-
veStya.
TEN zukonom ie sledila zgodovina ~tlovestva
liza pryega nastopa IL dcviSkih gozdov pradobc
pa do poStanka danaSnic kulture, in Steer V marsi-
Gem prckaSa predidOGe dobe, XII pa je hkrati o.
madezcvana $ strupenimi prOdukti lastne degc-'
neracijc, ki sem manic opozoril pri razlagi obra-
tncga izboincga proccsa. -.
Omenjam lie, da j. obstanek dclavcev v dana.
snji mcScanski druzbi s~ploSno, fizicno in moral
no vSji kot kdaj pref hkrati pa Sc nc da tahiti, da
Jc gospodarski polozaj prostih mezdnih delavccv
V marsitem neugodnejsi od polozaj ia razrcdov sta
rega i'll srednjega veka, suznjev in tlacamov. Sta
rOveski suzcni je bill absolutna lastnina svojega
gospodarja in je zivel skorai zivalsko ~zivljenje,
vendar pa je bill gospOdar interesiran, Ola mn ie
zagotovil vSakdanji kruh, zakaj suzenj je bill prav
tako del niegovega imetja kakor tovorna zivina.
Ma grudo praklenjeni srednjeveski podloznik
Je incl go'ove, V ObicaIu utemeljene pravicc, XII
SO ga vzele ma grudo, XII pa so mu - izvzemSi
slabc lctinc - zagotavljale v~sakdanji kruh.
Prosti mezdni delavec naSega casa pa je oh
soJen ma trajno, cloveka nevredno delo in ne stoji
nit v stalncm pravnem razmerju napram svojemu
kapitalisticnem delodajalcu ali k zemlii: vsak-
danji kruh mu nj zagotovljen, zakaj dcioda jalec
u LOria Les bases Gconomiques dc la con-
stitutien .socialc' paris 1899.
y La formazionc naturale'' C"Operc flo
sOfiche" (Padua 1887 w. H.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
AVStriiSke e..

Dunaj pC5otal Z Budinlpcsto. Sedaj so pa oeivid-
no zopct nensko nacionalne stranke ma konju.
V cash, ko Sc nj bill postni promet popolnoma
prckinJel, Je prhsel tupatam posamezen slovcnski
tasopis cez luzo. Tako je bio mogoce vsaj pO
drobtinah %uganiti, kaj SC kuha in kuie.
Pred nedavnim JIG pisal ljwblianski ''Slovc-
nee:
"Juzna Amerika hi morala - pc miSljenju
reformatorjev, XII Sc pojavliajo danes V Avstriji
kakor gobc po dezju biti sestayjena IL Sta
jcrSke ,koroSke, Kranjske, GoriSke, Trsta in Is
tire. TIE pckrajinc hi tvorile skupaj emo admin
enega cesarskega namestnika.
"Kaj znaGi "Juzna Avstrija'' V narodnost-
mem poglcdu! Stajerska ina (po zadnjem urad-
nenr poplSu prebivalstva) 400, CSC Slovencev in
l,034,4I6 Nenccv ;koroSka ina S2.2l2 Sloven-
ccv i'll 3l3,SSS Nemcev; kranjSka ina 490.97S
Slovoncev in 35,00S Ncmcev; Primorska ina 266,-
GA Slovencev, 227 ,lS3 Hrvatov in 334, l52 ltali-
ianov.
'Juzma Avstrija' hi tcdaj imela $500, 600
prGbivalceV, cd ten: l,440,000 Nemccv. l.45O-
600 Slovcncov in lIrvatov in $4,000 ltalijanov.
Po tenn hi yelno odlocevali Nemci 2 Italijani. A
40 pregledamo TO soraznerje ,potem razmmcmo.
zakaj So tako naporno trudijo korOSki Ncmci, da
pripadcjo "Juini AvStriji.'
IL drugih virov jc pa bilo posncti slcdeco
''zanimivost"
''Te dni izScl V ''Tirolcr Soldatenzeitung''
tlanek o preustroiitvi Avsrije, o katerem pravi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

zti 2 drugimi narodi, 5 katerimi da sc hocc dru-
ziti in V kakSni meri.
To nj nikaksen nacionalizclm, kakor fantuzi-
rajo megleni kozmopOliti, Iii kratkonlalo tajc ma
rodnost. Oni hi pray take lahko utaiili tudi zvcz-
de ma ncbu svctilc hi cato vendar, kadar jc iasna
noe. Naceio narodne samoStoinosti jc pOpo!noma
internacionalno, ker brez narodov sploh ne more
biti mednarodnosti
Omcnjeni vSencmSki nacrti SO bill pa 81 IL
drugih vZrokov nevani. &c hi sc urc>niGili, hi jim
neizogstno sledili nacionalni Eoii, in steer Sc sill
nejsi ,kakor dOslej. a komur jc politika rcalna
rec, Sc je moral re davno prepricati, ia so nacio.
nalni bOji vOda ma Min reakcija. Oni zadriuieio
%pohticen, Sc boil pa sOcialen naprcdok. IlaSti V
AvstriJi hi nObcna rec tako ovirala social ,tiGrc-
ga razvoja, kakor nacionalni boil.
kar so nameravale Nentija in ncl.,lc Siran-
Ike V AvStriji, bi bilo nadalje vcjno uprozavanic
svetOvnega miru. Tesna zve2a Och ce.arstCv Z
neizogibno nemSko hcgcmoniio hi morala >ama pc
Sebi imeti agrcSivcn znaGaj. Sauna pot tcz Bal
kan hi p~oStajala cimlaljc prcozka in hi zahtcvala
raZSirjcnjc, doklcr ne hi centralnocvrop,k biloxi
pogoltnil vsega Balkana. To hi nasprotovalo i'll
teresom vsch drugih evropekih drzav in IL tcga
~nasprotja hi Sc po zelczncm zakonu zop,t izle:lc
vojne
no je postal polozai Ncmciic ncko!i,;o mani
%sijajon, poloiaj Avstrijc pa naravno : klrvcrn, ic
dmaiska diplomacija poizkuSala ? drngat1imi
nacrti. Ne&ai casa ic bila cello nekakSna avstrij-
ska Jugoslaviia ma dnevncm redu, doklcr st nj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

nj wee intcrc>iran, da hi p~rczivljal ali cbdrzal de
lavcc Svolc tovarne ali Svoiega poscStva; niih bo-
l%eeh all Smrt zanI ne pomena nobcne iZgubc,
kajti ponudba brezposclnih ma dclavskcm trgu
mu dovaja neizcrpno mnozico proletarccv.
Ne da hi danaSmii la>tmiki bill hudobnejSi
kot StaroveSkl, tcmVec Zatcgadclj, kcr jc tudi
nravnl cut prOdukt goSpodarSkih RAINIER, Sc do
gaia, ola vclcposcstnik ali niegov oskrbmik pac po-
klice zivinskcga zdravnika. &c mu oboli vol V hle-
VA, da pa ne poiljc pc zdravnika, &c oboli otrok
k~ravjega p~asiirja.
haJpada Sc dobc tudi iZjeme dobrosrcnilr
delodaJalcev, Xxi pozabljajo ma to pravilo, zlasti
ce 1--WE V vsakdanjcm Stiku : svojim dclavstvom.
kakor Sc nedvomno dohrodclni nagon tudi po-
leg charity sporta' pojavlja wee ali mani
hrupno V bogatih plaStch prcbivalstva i'm tolazi
'obcutka nravne odeoyornosti; toda neizprosno
pravilo cstaja pac, da lima delavcc V sedanjem
IndustrialIzmu pac glasovalno pravico, ~politicno
in zborovalno svobOdo >aj doklcr jc he porabIia
Ia ustanovitcv delavNkc strankc, XII 81 vzamc je-
dro sOcialncga vpraSanja IA svoj program. da ia
NINA zagotovlicnega vsakdanjcga kruha in hi
stvenih potrebscin z~ivljcnja.
smislu razvojnega zakona hi ne ustrezala
domneva, da cdstrani socialism 5 kolektivno last
nlno sleherno individualno lasinino. Vsak razvoj
sc izvrSi tako, Ola nova razvojna stopnja ne iztrebi
vsega prctcklega, temve6 lie nevzdrzne stvari, XII
novlm zvjenskhm pojnfom absolutno nasprotu-
JeJo. &c nadomcsti individualnih srcdstev kolek-
tivna asthma, 5 tenn he bo Sc odpravljena indivi-
dualna lasnina zivil, obleke in predmctov, XII SO
porcbni poedincu in rodbini IA izkliuGno porabo.
Tia vista zasebne ~lastnine bo obstajala zme-
rom, tudi V kolcktivizmu. zakaj neobhodna je in
popolnoma zdruzljiva y drlIzabno lastnino zemlje,
rudnikov his, dclavnic, S%trojev, orodij in pro-
metnih srcdstev.
lie danes obStaja kolektivna lastnina V razlic-
nth cblikah pred naSimi oGmi, n. pr. V oblNli Jaw
NH knJfznic la naprava ne otczuic poedincu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Tekom vojnc sc JIG V habsburski DRAW, fla
sti v eislitvanski polovici, nnogo govorilo in pi.
salo o refolmah. MISC pa bile ma dncvnem rcdu
polittno-ustavne reforme Xxi bi mogle prinesti
vsaj nekoliko wee demokracijc V to korumpirano
avtokracijo. Ne bcsede nismo slisali ma primer O
dlzavnozborski volilni pravici, XII hi bila potreb.
ma nrnogih popravkov, Sc mani pa o dezclnozbor.
ski in obcimski volilni pravici, XII JIG po vseh av.
~strijskih dezelah Sc bolj Skandalozna, kakor raz-
upiti trirazredni sistem ma Pruskem.
Use refo1mc, o katerih Sc je pisalo, so bile
drzavnOpravnega i'll nacionalnega ~znaGaja. Geo.
Dokler ie NemGiia Sc ma vseh crtah znlsgo-n
vala in Sc je vsied tega tudi Avstrija lahko estilar
"a nekaksno zmagovalko, Sc je smelo govoriti lie
o uirditvi nemStva in o tesnejsi zvezi z NemGiio.
Porocali smO o tenn veGkrat u tudi drugi SO opa-
zovali, kako je p~rihajala Avstriia boljinbolj pod
nemSko komando. Popolnoma razmmljivo je, ia
so nemSke meSGanskc stranke V Avstriii pospeSc-
vale te nacrtc Z najvecjO vnemo, kajti 2 njihove-
ga nacionaliSticncga s~talista hi bilo njih uresni-
Genie koristno.
Nikakor pa ne hi bilo koristno z nobenega
drugega s~talista, zlasti he $ socialisticnega.
Nemciji podrejona Avstrija hi pomenila ma
cionalno brczpravHCSt vseh ncnenSkih narodov.
To bi bila prcdvsem absolutna krivica ,katere tu-
di socialzem lie tipi. Kajti njcgovo nestetokrat
slOvesnO nagla5eno naGelo JIG to, da maj vsak ma
rod sam odlocuie o svoii usodi. To pomeni, da i
MI vsak narod pravico do svoic samostojnosti in
da je lie od ~niegovc wolfe odvisno, &c sc iote dru-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

jo, da ga JIG napi,al znani ncmski cenlralist dr.
Karl R:ttcr. Pisec Zamctava fcdcralizem in zasto.
pa rCtldto Grol;zma, q "a samo Avstrijo stroc
ccntralizem. Iato mai Sc o1pravi dosedamja deli.
tcv po dezclah, pa mai Avstriji pripade sedem Do
krajin: u Ceska y Moravska in Slezija; - Nzie
AvstriiakO 4 Gornie AvStrijsko in Salctrrp; ~
Staieraka: g. T;rolc in Predarlsko (Vorarlberg):
y Juzna Av>;riia, TO jc: Koroska, Kranjska. Go
riska, GradsGa, lstra in TiSt.
"PCkrajine maj sc dele ma okrozia. katera hi
imela samoupravo, pod drlavnim nadzorstvom.
Potcm mora vse, kar sc tice drzavc, priti vsesko.
ri pod drzavmo upravo: Sole, bOgocastie, trgovina
in obrt, narodno gospodarstvo, obcinski posli. So
cialno zakonodaj stvo It'd Nit provheije, nit
eele dczele SC ne sineio nrediti na osnovi marodnih
avtonomii ali samouprav, ker bi tako nastale DIR.
zave V drzavi.'
N~Evaiajo g trdi CSnovc IN ureditcv lrnuib
dczcl. Oh Galicijc da Sc mora welt vzhodni del in
ga zdruziti Z Bukovino V kraljcvino Vladimirijo.
pod vojno upravo. Bosnia. Herzegovina in Dalmo.
ella. da hi SO morale razdcliti med AvStrijo in O.
gr,ko. Av>trijski del hi sc mcnoval "Kraljcvina
llirija in ia hi bila pod voino upravo.
Galicija, Vladimiriia in Ilirija hi bile DO.
scJne delcle' Avstrije, V onem odnosu, V kate.
rem sc nahaja Hivatska prot Ogrski. V avstrii-
skem ministrsScm svctu hi imela vsaka TAXA dc.
zela svojcga ministra, a V DRAWN svet. kateri hi
nadomcstil doSedanjc delcgacije, hi poslala vsaka
po stiri poslance."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

treba pomagati pri Smoletovih," JIG powell pro-
fesOr.
Matt SmOletova so me poklicali ia nomn. >,
JIG pohitel Tone Z zamolklim glasom potash ieyati
kako sc Je zgodilo, da je bila ~njegova pomoc ia
ko hi'ra. kazlozil JIG $ kratkimi besedami ono Ego
dbo o stricevih tolarJih in o svoji yoznji, a modro
Je |anlolcal Rezinikno nczavestnosa in kako lie
deklicl lzpral rano in 10 ma rokah nesel il podira.
Jocc hisc. Mcsto tega dcjstva je razgrnil pired
proleS0rJe1n svoJo teOrijo o p0tresih, ponavlia loo.
kar Jc trdil &c V Gabrovcu, da je trcpetlikala 20.
inlJa ncniara &c V nedeljo Grez dan i'm da ic bilo
ono trepetlrkanjc morda dim pod emilio skritcoa
ognja.
Danicu sc ic Odvalil velik kamcn od srca pr;.
Jeten sc mu Jc zdcl glas ~srecnega mladenica in
blagoroval ga JIG "a ~njcgovo vrlo delo. izkazano
RezlkI, Ill pa Ia to, ola mu JIG prisel naproti. Tudi
" lJudi, HI sta Jill videla ma cesti, sta nasla pola.
gonna, ko Je bila pOravnana Ona prva i'm porlayi.
tina zadcva, srce in besedo.
nc sta imela IA seboj ravno pole, ze ic dir.
dral vozicck pO gabrovski dolini. MraGno in no.
obJctno sc ]e razpenjal mad NINA nebosklon swim.
Gene barvc, III lie slab prosvit je prical, kod SO nc.
sc solnce "a sivimi Oblaki. Razgrnilo se je ]azpo
pomladanskO Jutro, zrak Sc ie zgostil v ono tezko
plast, XII Sc je takO bOji clovek, XII lie bolan na
zivcih. IL nobenega dimnika sc nj sukljal dim. Hi
je dr1lgekrati oznani jail vasconom. hiteGim IL n
kvc, ola Jih caka donna tecno kosilo; mixer nj GA.
kaIa ma pragu skrbna gospodinja poboznih donna.
olnov, ker 0brcaJna sluzba bozja Sc tisto iutro se
III opraviJala ne v GabrOvcu in he V bljiznih Ger.
kvah. V n"beni cerkvi &c nj lapel jutranii zvon
iusto, ce'nerno I'M surovo SC tiscita hrib in poro
~hevaJena tolike tihote. Yes Gabrovec tabori Sc We.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

to dosodilo pc dnevi, nc hi bio toliko grozc. Kaj
pa LJublJana, goSpod professor. kako jc tam?'
'Dragi prijateli zavila JIG nasa prestolica V
zaloSt svojo Svetlo glavo in jo solzno sklonila do
tall
'TorcJ jc res, o ccmcr so me plaSili spoto.
ma? Cd vpraSal Tone ter vprl Stroke oci V prorc-
sorja.
Res jc. Podira sc mcsto naSil upov in Z MIN
Sc zgrczamo mi V prah. Edna NADIA jc Sc ia. da so
po nGti he da presoditi nesrcca. Gorjc nam. Ce ic
L%Jubljana padIa IA vsclcj kakor cvetica, zadeta
cd kosc."
"Cc JIG padla, nikdar Sc ne osokoli mas ma.
rod"
"Nikdar, zalibog!"
Obinolkncta III nckaj casa. Topo zrcta pred
SC, Htczka dihata. V tenn pa tccc Eobilica, kakorb hi
amelia peroti na scbi niti potrcSnih SlUpkov. XII so
lie nekakscn slab odmev poprciSnjih grcmov, So
ne plasi wee; neumorno tccc, ko da ina Ma minute
lzracunJcno, koliko potrcbuje do donna, in MIA
mlhuto Jc ne SINE prevariti n~arcieni raGun. Matt
zemlJa cimdal e bolj odstira megleno odcio in CHM.
dalJe b0lJ odkriva SvOje stare lice. Xxi SO mn gro.
zne CUBE p%olagcma rahljajo in prehaiajo V pref.
snje dCbrotne poteze. Lahcn, komaj Guten din ju-
tranJe sape prileti V odmorih popotnikoma naspro-
II, pobrije V obraz in bezi V daljo. Jezi Sc V iutran-
Jem hladu bronasto, zdravja in mladosti kipece
lice Tonet0vo in bledi, ubiti, re nckoliko raZorani
obraz profesorjev, zavit V razvihrano brado.
lie hvala Bogu, Xxi vas JIG postal, ko JIG bilo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
POTRESNA POVEST.
Spisal P~odlimbarski.

Lahko 81 mislitc, o Gem jc Danic izprascval
Toneta, ko JIG Ia obracal voz pred svctim .Janezom
Nepomukom, o Gem sta sc pomenkovala ma poti.
Tone sc nj naravn0st Odkril, nj postavil svojcya
srca tako rekoc ma dan, nasprotno mu jc postaIo
nekako tcSno V grlu, ko je govoril o profesoricvi
hceri: bill 81 je V svesti, da je polovico zaklada cd
wei oce, in mucila ga ic skrb, kaj DO ia oce rekcl
o taksni prilastjtvi, kadar zvc o njei. u neko mia
denisko bojazlivostjo in ncgotovostio jc poiasnil
profesorju polozaj V GabrOvcu. DaniGu nj biIo
tako lallko odgnati tiste velike edine misli. XII va
je mucila cd polnoCi sem. V tenn ko SO bila sRra11hn
njfova vprasanja naperjcna lie ia Smoletovo hGK8!
ma njene prebivalle in ma njih usodo, 81 je dotvvoGl
Tone, ola hi prikrii svojo srcno zadevo, semf{faf1ii.
postranska pojasnila, XII Sc Danica MISC tako silno
dotikala.
"Kako pa je Rezika prisla il sobe, &c ic "a
sui obok stopnice pod strcho, kakor pravite % je
vpraSal aDnic.
"Njo in Pavlico smo sprawl skozi okno ma
tia"
"Po lestvis"
"Da. Tudi Komarjeve smo ma podoben naSm
morali nesti izpOd strehe. Tam smo vos krov raz.
trgali, prednO smO mogli spraviti druzino $ kuriim
gredi."
"Ali ste pri Smoletovih tudi vi pomagaliY"
IDA VAN pravico povem, gospod professor, de-
klci sem sam sprawl izpod strehe, sam sem se O
pravem 6asu prinesei lestvo. Da, to noe no pomnil
Gabrovcan, dokler DO zivel, to recem. Da Sc je vse
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

osebne rabc knjig, Xxi hi 81 jh siccr zuradi redkoSti
ali dragoccnoSti ne mogel nabaviti, tenNcc oblika
kolektivnc Jasmine podeluje k%njinim zakladom
veliko vetjo vrcdnoSt, kakor jo imajo V skladli-
cah bibliofilov ~nagrmadcne r%aritete: pray taIo DO
kolektivna lastnina zcmljc i'll proizvajalnih sred-
stew podellevala %poedincu stroj, orodja in kos
polja V uporabo in 5 TEN postotcrila korist tch
dclovnih srcdstev.
Ncosnovana ie trditcv, da izgube ljudjc. &c
odpadc zkljutna, vzannozljiva in prcnosljiva last
nina ia vrednotah in Z MO IL oscbnega in rodbin-
skega interesa zha ia joci e~goistitii motiv, vsc
veselJc do della. oxygen Richter trdi cello V svoji
povrsni kritiki socializma, da slednji uvcde palicc
"a tiste, XII sc jim ne DO hotelo dela.)
Sal vidimo V danaSnjem NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
svetu, ola Sc po Laveleyeju teinelito raziskani
preostanki obdefujejo z enako skrbnostjo in T.
enakim donosom, kakOr poscstva V zascbni last
mini, cetudi imajo solastniki tega kolcktivncga
poscstva lie pravico do porabe.
u Loria je dOkazal (Les bases GcUnomiuucs de
la constitution sociale, 1894, ID. ~, da DO tudi V
kolektivisticni druzbi razumen egoizem CHINA sila
HSega ravnanja, da pa DO tam rodil druzabno
harmonic, XII je V individualisticni druzbi popol-
mona nemOgoca.
Maj navajam pouccn, cetudi majhen zgled,
Poprej so sc vOzarili lie bogati ljudje: nato $, So
pojavile "a sirSe obGinstva najemnc koGijc. toda
vhlna njih tariff je povzrocila nadaljno social:za-
clio prometa V obIiki omnibusov in konjskih re-
leznic. lie Sc Ell korak ie do popohe socialnacije
kraJevnega prometa kocijc, o%mnibuse. cestne &c
leznIcc, kolesa j. t. d. prevzame obcma V svoj obrat
IN Jh prepusca poedincu ma brezplacno porabo,
kakor elektricno luc. Enak sistem Sc da izpclia
ma zeleznicah "a ve ljudstvo.
Ampak, tako Sc glasi ugovor, potcm SC bodo
hotcli vsi vozariti $ kocijo in zelcznico in napravc
bodo odpovedale. Toda ugovor nj opra vieen ia
ucmek bi nastopil, ce hi Sc i~zvrsila ia promctna
prcmcmba kar ccz noe, in lie "a prvi cas-. he danes
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

dino pod milim nebom, kakor ola ie Bog iznova
pahnl cloveka liz obliubl jcncga raia ter postavil
svolega agncla pred vhodna vrata domov i'll sve'
tiSG.
NO sta bila priSla popotnika srcdi vasi, JIG ca
kaia tam re vsa Smoletova druzina oh ccsti. Gorkc
Jc utr1palo srce Danicu. ko JIG objemal svojo Obvc-
Zallo hcer. rf sana sreca JIG zasiiala Reziki na
oDrazu, ko Jc vidcla s~vojega oGeta in vodnika "
vega an zdravega. Ozirala sta Sc po Tonctu. pa
miadene lc bill ac izginil, pustivSi sorodnc Judi,
ia 81 brez prize razlozc dozivljaje prctcklc noel.
kmalu sc jc priblizal tudi zupnik. Srcno jc
pozdr"Vll prijatclja. Ko JIG slisal u mcsrcci V Lju-
DiJanl, so mu zumrlelc oci, kakor hi Sc iztczka bra
iii solz, ki so Sc hotelc ~pojaviti V veliki boil. Po-
zaoil Je %dostojnc, THE spokojnosti, V katcro sc jc
sh'i vso noe. ola hi DIAL dober zgled obupajotim
lupiJanom. Idclo sc mu JIG, ola jc ~propadlo 2 Lju-
bl1ano rsc ono, kar ihu JIG bilo najbolj pri srcu ma
TEN svetu, da sc mu JIG ~zavrtelo zivljcnjc V YES
drug, noY in ncprijctcn tr in zbrisalo vse njego-
We p%osvetnc idcalc. V jadikuiocc. obupnc bescdc
Je Hhl svojo vcliko bolcst. Tudi Danicu Sc Je Sc
daJ, ko JIG vidcl hGcrko V varnosti, polastiIa tuga
po Ljubljani. Iapustil jo JIG V temni noel padaioe
na kup. Bog We. ali jo DO sc kdaj vidcl v s%olntnill
zarkih!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

imajo pri mas poStni in brzoiavni sell presto voz-
MO, he da hi TO povzrocalo ncprilikc. &c bodo
cestnc zeleznice vsem proste. sc pojavi drug ego
HtRni motiv, potrcba pc tclcsnem gibaniu, zlasti
pri dObro hr%anjenih liudeh, XII obilo scdc.
Tako hi torcj ma tenn neznatncm fragnentu
kolektivisticnc %lastninc individualni cgoizcm DO
pomona soglaSal 2 druzabnim interesom.
Ce Je uprava nekatcrih ostankov kolektivnc
lastnmc oh dotiki Z merkantlnim individualiz-
nom slaba IN &C cSanki propadaio, to pray mic ne
dokazuJc prot socialiAnu, kajti V sedanjem, po-
pomona mdividualEsticno u>trojencan druzai,ncm
IN sospodarskcm milieiu takhn stvorom nj dana
moznost k~repkega zNljcnja.
I'll stvori ne morejo ziveti, kakor ne riba z.
MAJ vode; IN isto velja "a fantastnc poIkuse zna-
NH soclalistionih, komuniSticnih in anariistienih
koionlI, ki so lih razni saniaci Snovali kOt 'zaca-
sen" socialisticni poizkus: TAXI poizkusi sc mora
10 V moralnem in gospodarSkem miiieju imlividu.
alisticne kakovosti neizogibno poncsrcciti: tax
mile jim ne dajc pogojev fizioloskega razvoja, XII
jim naJdeJo stoprav V kolcktivi,ticno in s~Ocialist6-
no organizirani druzbi. (Usoda takih ~poizkusor ne
dokazuJe, kakor trdijo, ia je vsako socialisticno
podJetje kOt tako brez stabilnosti.) Stopray y
socialisttcnem m lieju sc p~rilagode individualni
nagoni III zmohnosti kOlektivizmu: pod gospod-
stvom gospodarskega individualizma. prostc kon-
kurence vidi vsakdo V svojem b~Iizaiiku, &c ne
protivmka, sal tekmeca. i'll tako Sc protisocialni
eSozem oil vsch clOveSkih tcndcnc najkrepkcSc
razviJa to je pcsledica hagona samoohrane, zlasti
V sedanJi $ pollo paro prodirajoci ciyilizaciji, Xxi
sc tako mocno razlikujc cd mirncga ter ~zlOzncga
indlviduaIizma p~rejsnjih let.
Nasprotno pa V mil jeju, kier DO vsak V "a
memo IN druzbi opravljeno tclcsno ali duscyno
aero prelemal svoj vsakdaTji kruh "a telo in "a
duso, egoizinu ocivdno nc DO toliko prilike, da SC
poJaviJa poleg cutov vzajcmnosti. s%lmpatilcf III
aitruIzma III netolazivni stavck: ''homo hoinini
lupus nc DO wee, kakOr danes, troval ~zivlJcnja.
(Daljc prihOdniic.(
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Dale %prihodnjic.)

Nenska vlada ie pc enem tednu dovolila, ola
smejo casOpisi zopct V Svico. Liudjc so planili
po prvih listih, toda najti nj bilo niGesar o kakill
resnih nemirih prvega maja. "Frankfurter Zeit-
Jung cello piSe, da V Essenu nj bio s~trajka. Int
resantno ic, da so vsi listi IL NemSije polni elan.
kov, Iii ~obscgajo wee ali mani zahtev po volilni
refOrmi.