Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

o1' ~ A"H w
mokraticna Russia tezave in da so bile tie tezave
zlasti v zacetku ogromne, je pa6 gotovo in nikdar
nismo dvomili o tenn. Ve6ina citateljev ameris-
kin listov ina pa vendar zelo napacne pojme o
teh sitnostih.
To nj cudno. Dolgo casa SO poroGila IL Rusi-
je, zlasti kakor so bila V amerSkih listih u~rejena
in zbrana, delala vtisk, da je tam sploh vse ma
robe in n%avskriz, da nj ne reda ne della, in da je
sploh he more biti 6loveske sile, Xxi bi mogla spra-
viii kaj pametnega liz tega kaosa.
V prvi vrsti je povzrocala take vtiske mno-
lima poroeil. Ako eta 6lovek vsak dan dvakrat
vesti o novih izgredih, puntih, demonstracijah
separaclJah it'd, sc mu pray lahko zazdi, da VIA
da pc vsej dezeli sploSna a%narhija.
Toda &c bi bila tudi VISA stevilna porocila
%resnicna, Sc he SINE pozabiti, da je razlika med
"mnOgo" in "vse'. &c je IL Rustic mnogo po-
rocil, Sc mora pomisliti, da je Russia velika de
zela.
Ali vsaka vest, XII je natisnjena V kakSnem
listu, Sc nina cato V sebi garancije, ola mora biti
r%esnicna. Brzojavno in pismeno Sc vedno razposi-
ljajo neresnice, nikdar Jill pa nj toliko, kolikor
oh vehkih dogodkh. Ia pretirane ali pOpolnoma
izmisljene vesti ie pa sedaj bas IL Rustic wee
vzrokov kakor eden.
Prva je konknrenca casnikarskih poroGeval.
cev. Vsak bi rad posluzil svojemu listu z najno-
vejsimi, najobsirnej simi, najtemeljteSimi, po-
sebnO pa z najzanimivejSimi vestmi. To je pa te-
Ihd HdlORd. NH ndJSpTeVueJSl reporter lie more
biti pri wsakem dogodku osebno navzoG nihce nj
V TAXI zvezi z duhovi, da hi mu neprenehoma ma
povedovali eta in ia cas- Sc no tam in tam Ego
dilo to in to-" kar Sc zgodi resnicno zanimivega
in vaznega, zvedo i%zurjeni pOroGevalci navadno
socasno. I'm tudi njihovi listi dobc pOtem poro-
ella soGasno. Tukaj ie "a konkurenco omejeno
pole.
To navajo marsikaterega reporterja da la
koj brzojavi vsako vest, vsako govorico, elm mu
pride do uses, ne da bi Sc pref preprical nekateri
Sc radi pretiravajo, ia in oni :; pa eventualno
tudi izmisli kakSno novice.
N~eutemeljene ali pa lie malo utemeljene vesti
prihajaio med svet tudi zaradi tega, ker MISC
pristasi carizma kar Gez noe do zadnjega izginili,
pa Sc vedno upajo, da bi Sc mOgel vrniti start re-
zim, &c hi Sc lie revolucionarne sile zavedle V tako
zmedo, da ne bi bio vec izhoda. Lazi so pa bile
vedno dobro sredstvo "a pospesevanje zmed, in
cato prihaja prav liz reakcionarnih virov mnogo
zlaganih vesti.
Velik del kapitalisticnega c~asopisja, XII je
prve dni poveliceval odstranitev carja, je kmalu
postal z revolucijo prav nezadovoljen. To Sc je
zgodilO, elm je p~ostalo jasno, da Sc revolucija nj
ustavila pri izpremembi vladne oblike, ampak da
gre nezdrzema dale svojo pot. Z revoluciio, XII
posega V socialni red, ne more kapitalizem cd
kritosrcno simpatizirati. cato pograbijo niegovi
casOpisi z veseljem vsako vest, $ katero morejo
pc svOjem mnenju dokaZati, da taxa demokra-
eliza, kakrsna je priSla ma Ruskem ma povrSje, nj
s~posobna "a nobeno gospodarstvo i'll "a nobeno
vzdrzavanje reda. cato je neprenehoma toliko
k~ricanja o anarhiji, kakor da je re VISA Russia vto-
Mia V njej.
V resnici Sc pa vidi jasneje cd dine do dine,
da je demokratizirana Russia ma dobri poti. Sc
veda ne gre vse gladko, kakor pc loju. Toda KIDD
SINE kaj takega prica kovati cd dezele, XII preziv-
lava tax ogromen preObrat, ko vidimo V dezelah
s starim, baje popolnoma utrjenim "redon" sit
nosti in tezave ma vseh koncih in krajih? Kdor
jemlje dobesedno vsako vest IL Rustic in sklepa
OBJ vsaki V grOzi in obupu roke mad glavo, je oGi-
vidno pozabil, da je yes mas svet tudi brez vojne
poln trdovratnih bOjev in da nastopata reakcija
in napredek ne lie V Rusiji, ampak po vseh deze-
lah v najraznovrstnejih Oblikah in z najrazno-
vrstnejsimi sredstvi. &c bi lie V Zedinjenih drza-
yah sesteli ve mnogovrstne "afere', bi Z mimi
prav tako lahko napolnili cele knjige, kakor z do
godki liz Rustic.
Demokracija pa nj menda Sc mixer tako 1.-Two
pokazala svoje velike moci in sposobnosti, kakor
zdaj V Rush,, in tudi Zediniene drzave hi Sc res
lahko marsikai naucile cd ME.
Prva posledica revoluciie razun odstranitve
d~inastije je bio popolnOma svobodno izrazanje
mnenja v besedi, pisavi in tisku. To je rec, ka-
tere sc poloviGarski demokratje najbolj boje.
Seveda so V 'nacelu' vsi "a Svobodo: ampak w.
jem imajO toliko, da Sc s samimi iZjemami zaduSi
naGelo. Prakticni ucinek ie skoraj vedno ia, da
je pOpolnoma svobodno i~zrazanje niihovega
mnenja kdor misli drugace, Sc mu morajo pa na
ia ali oni nacin zamasiti usta.
GotovO sc je tudi v Rusiji svobodne besede
posluzilo marsikatero mnenje, XII nj bilo ne dobro
80 ~..t-o L. = II