Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Russia koraka.
OLETARE c

Rasputina s~tojeGim evangelijem svoje obcineP Ali
he hodi Billy Sundaya posluSat ma tisoce in tiso-
ce ljudif Ali mu ne zneso "a vsak njegov mission
cello premozenjc na kupY Ali nimamo tukaj spiri,
tistov, jasnovidcev in drugih sleparjev, takih XII
slepe lie druge, i'll takih, Xxi slepe druge in sebeg
Ali sc ne slisijo V vsaki volilni k~ampanji Maori.
ola hi Sc cloveku zelodec obrnil?
&c bl bila RusiJa Zatirala mnenja, XII Jill je
vlada ali vecina smatrala IA s~kodljiva, hi bila
liz najveGlih norcev lahko napravila mu6enike in
bi Jim bila 5 TEN pribavila cele mnozice prista-
sew. Svoboda besede je pa povzroGila zacetkoma
pac nekoliko zmot, ali povzroGila je tudi to, da
so sc zmote nitro spoznale in da sc dezela Gimda-
lje bolj konsolidira.
o TEN ne more biti danes nobenega dvoma
wee.
lzmed vseh problemov move Rustic hi nobe-
den dvigal toliko prahu, kolikor separator mir.
Bio ie nekoliko agitatorjev, XII so pridigali TAX
mir; nekateri fanatiki so hotel mir "a vsako ce-
no -"porazence' Jill imenuiejo Rusi. Slabo po-
uteni ali pa enostransko misleci ljwdje so ma pri-
mer tudi Gorkega Steli mednje. Sedaj, ko je Cor
xii sam izjavil, da nj "a tax mir, XII hi pornenil
poraz Rustic in da no6e biti ''porazenec'', molce.
PovrSno sodecim ljudem Sc je VISA ia agita-
ella zdela velikanska in Representative. Ker je
vlada nj zatrla, so trdili, da nina vlada moGi in
poguma. Danes so vsi TAXI agitatorje skoraj osam-
ljeni. karkoli ug4anjaJo, ina lie lokalen in dine
ven pomen; rusko ljudstvo je pa naSlo svojo pot.
TIE dni Sc je kOngres ruskih kmetov izrekel
IA nadaljevanje vojne. Rusija je agrarna dezela
in glavna masa njenega ljudstva je kmetijska. A
ce Sc navadno trdi, da je kme6ka buca vedno
nazadnjaSka, Sc to nikakor ne more reel o ru-
skin muzikih. Nobeno poro6ilo Z njihovega kon-
gresa ne omenja, da je zadonel lie Ell glas "a po-
vratek cariZma. Pac pa Sc je razpravljalo o a
grarnih reformah, o razdelitvi Zemlje, o orga-
nizaciji poljedelskega della, o kmeckem kreditu
in sploh o realnih re6eh.
Use tie reforme so socialnega z~naGaja. Tudi
z mimi Sc seveda Sc ne ustanavlja SocialStiCna
Rusija. Dejali smo ze veckrat, da "a pop"',o vpe-
ljavo socializma Sc MISC dozoreli pogoJi Y kusiji.
Pot pa pripravljajo tie reform" socializmu, Ia al
nied ruskimi kmeti tako neznan, kakor s. NJ "a
padu navadno misli.
III kineski delegate so se izrekli "a nadalje-
vanje vojne, ker vidijo, da ne bo o njihovih re-
fomah govOra, 6e Zmaga Nem6ija in Z MO reak-
eliza.
Kongres vseh delavskih in vojaskih svetov
IL vse RuSije Sc je zadnji teden izrekel "a NADIA
ljevanje vojne, in sicer $ tako ogromno vecino,
da sc nekoliko posameznih zagovornikov miru
"a vsako ceno niti oglasilo nj.
To so posledice demokracije Xxi je dala ljud-
stvu prilik0 poslusati VISA raznovTstna mnenja, pa
ST naposled ustvariti sodbo. Tista demokracija,
o kateri SO toliko pripovedovali, da vodi V anar-
hIjo, ~zdruzuje RusiJo in 10 postavlja ma noge.
DelO V drugih panogah medtem ne pociva.
Ustavne reforme sc ~uvajajo, pc katerih sc re
zdaj lahko spozna, ia prekosi Russia V politicni
in socialni naprednosti kmalu vse druge dezele.
VOlilna pravica je postavljena ma podlago
sploSnOSti, velja IA mOSke in zenske breZ obzira
ma imetje in je uravnana pc proporocnem sistemu,
tako da DO tudi m~anjsina imela primerno zastop-
StvO.
SocialistiGni minister "a delo Skobelev je IL
delal naert "a r~evizijo zakona o bolniSkem in
nezgodnem zavarOvanju liz leta 1913, XII mai 81
razsiri ma vse dele Rustic in pritegne k sploSne-
mu zavarovaniu mnOgo wee industrij, kakOr do
Slej.
Vojni minister sodrug Kerenskij jc predlo-
I'll nacrt zakona o vojaskih sodiscih. Pc tenn "a
konu bodo vojaska sodisca sodila lie o vojaskih
zlocinih, "a druge obdolzitve prot vojakom bodo
pa merodajna civilna sOdisca. Ia gotove sluGaje
doloca zakon tudi pred vojaSkimi sodiSci poroto,
Xxi BIO sestavljena IL enakega Stevila GastnikOv in
vojakov.
Provizoricna vlada je izdala dekret, da Sc IL
stanovi poseben svet, XII mai Sc briga IA razvoj
go in tujo trgovino. V TEN svetu bo zastopana
industrial, trgovina, poljedelstvo, zadruge, znan-
stvene dru2be, mesta, vasi, zemstva in delavstvo.
Tako sc vidi, da je Russia danes uciteliica.
Mnogo Sc cd ME lahko nawce Obstojece Wade.
Use, kar je danes V Rusiji mogoce, je mogoce V
vsaki kultHni dezeli. In &c mora Russia pred
vsem popravljati straSne grehe carizma in skr-
bcti "a vse, kar je start rezim zanemaril, pa ven
dar pri TEN re uvaja reforme, XII p~resegajo insti-
tucije drugih dezel, ne mOrejo tie dezele imeti no.
benega izgovora, da Jim nj mogoce storiti tega,
kar Stori Russia.