Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

lovskega rodu, hi bilo to vendar lie donkihotstvo;
kajti 5 tako SmcSnoStjo vendar ne hi bill odprav-
ljeni narodi.
Y seadnjih razmerah pa nimanio lie narodov,
temvec tudi narodna vpraSanja.
Ne glcde ma vse druge sitnoSti, katcrih je cclc
kupc, ovirajo %ncreSena naci0nalna vpraSanja So
cialiStiGno dclo in SocialistiGni naprcdek. &c re ne
hi bilo nobcncga drugega razloga, bi sc torei mo-
rail- baviti 4 marodnimi v~praSanii &c zaradi tc-
ga, da okraiSano pot do socialisti6nc image.
To r~azumejo socialist povsod, kjcr praktiG-
no delaio in sc ne zadovoljuiejo 5 frazami. To ra-
zumevajo thdi ana Balkanu IN cato MISC nikdar cd
vracali oti cd narodncga vpra$ania, tcmveG so
mu vednO posvecevali n~ajvcGio panic.
Nsakemu socialism,, Xxi gleda rcsmicni svct,
pa ne poskuSa klatiti zvezdc, je to zelo razum-
1.-Two, ker je ravno narodno vpraSamjc ma Balka-
mu posebno koGliivo in kcr JIG bill Balkan &c dav-
no smodniSnica Europe. he Marx, XII ga mi Sc
vedno Smatramo IN dobrcga socialista, ic upozar-
jail ma vclikO vaznoSt baIkanSkega v~praSania in
zahteval NIGGA %rcSitcv. Kar jc ON pi>al o tenn vpra-
Saniu, je bilo tako, Ola hi "a bill naSi znani prija-
telji cd "RadniGke Straze" gotovo razglasili "a
"zavezniSkcga agents. 4" Marx jc oznaccval Bal
kan IN prirOdno naSclicvaliSGc JugoSlovanov in V
tenn zmislu jc zahteval tudi rcSitcv balkanSkc-
ga vpraSanja on je celo Smatral Carigrad "a me-
Sto, hi gre po pravici Jugoslovanom
Cd njegovih casov pa do Sedarjc voine jc bill
potem Balkan vcdno viharni kot Europe. In &c ne
bo TO v~praSanie uSpcSno rcScno, mora Ia kot zem-
lie ostati leglo vecnih nevarnoSti.
ReSitev tcga vpraSaria ic torcj %potrcbna, nc
lie da doSezeio prizadcti narodi kos svoie pravi-
ce, ampak tudi cato, da Sc resi- svct enc najveG-
Jill nevarnoSti. : TEN sc pa resi- tudi socialism enc
najve6iih zaprck.
Ampak 6e hotcmo, la Sc vpraSanje resi- V ma
sem zmislu, moramo delati "a to. Izrckati svoi
indiferentizcm pomcni lc pomagati, da Sc resi-
vpraSanje tako, kakor hocejo drugi. PRAY tako,
kakor ic grch, cc ostanejo delavci pri volitvah
pasivni, ker pomagajo $ tenn naSprotnikom, je tu-
Iii greh, &c ostancmo pasivni V takih rcGeh, kajti
tudi to JIG lie ponce IA naSprotnike.
V uvodu o~mcnieni clanck Sodruga Mikica sc
glaSi:
"Balkanski problem JIG med drugimi tudi p0-
sreden in neposreden vzrok Scdanje Svetovne vol
ne. MarSikdo je preprican, da sc vodi voina cara
di Balkana ozirona Vzhoda. kdor tako misli, 90
tovo nj navskriz Z resnico. Toda balkanski naro-
iii MISC tcga krivi, dasi sc SkuSa po Evropi razSi-
riti TO mnenje. RavnO narObe jc! Balkanski narodi
ii zelc miru boil cd kateregakoli drugega. To-
ola kakOr so h0teli Ziveti V miru drug poleg dru-
gega, tak0 50 evrOpSke vclcSilc kovalc med poSa-
mcznimi narodi intrigc in Scuvale drugega prot
drugcmu, kakor dclaio Sc dandaneS. Kajti dobro
so vedeli, da bodo same Uncle TEN veGjo korist,
elm boil Sc bOdo balkanSki narodi s~ovrazii. Dan
danes nj nobena tainOSt wee, da je hOtcla NemGija
5 pomOGio Avstrije dobiti Solun in tako priti do
EgejSkega morja, odkodcr nj wee dalcG do Ma
lc Azije. Ravno tako 81 JIG zelcla Stara cariSticna
Russia dobiti Balkan pod Svoj vpliv in zaraditcga
jc vedno in vcdno zahtcvala Carigrad vase. Ma
cnak na6in ii ic zclela in Sc dandancs zahteva l.
talija JadranSko moric Ease III zaraditega iScc po-
Sest.i fa Baikanu, kcr i iC Tia Ia Ha6ih zaSigura
svoie gospodstvo MA JadranSkcm morju. Meme
zahteve pc Trstu, vSej iStrski in dalmatinSki o.
bali in Sc dale do GoriSke nam to naiboljc izpri-
cujcjo. In ravno radi tcga 50 cvropskc velcSilc
vedno glcdalc ma to, Ola nj bio ma Balkanu nj
kdar miru i'll 50 Sc ma umeten nacin podZigale pre-
pirc, kar Sc jim JIG zal vedno posrccilo. Kot sred
stvo "a to SO Sc posluzevali vcdno balkanskih
despotov.
Ako poglcdamo lc nckoIiko nazaj V zgodnio
zgodovino in prcmotrimo scdanjc razmcrc, dobimo
takoj brcz Stcvila dokazov IN tc trditvc.
Leta 1855. je srbski kralj Milan napovcdal
vojno BolgarSki, in STEER proti wolff narOda. Bila
jc pa ncka tajna zvcza Il Avstrijo in Ia jc srbSko
Waldo toliko casa ScuVala roper BolgarSko, ola sc
ie Srbiia vdala in napovedala vojno. Toda Srb-
ski krali sc nj upal vpokicati cele arrnade. Opt
raj Sc je samo ma aktivno v%ojaStvo in ie vscd
tcga bila srbska armada p%orazcna. Tri lcta poz-
ncjc sc jc moral vslcd tcga odpovcdati prcstolu
V koriSt svojcga mladoletnega sina.
Leta 1913 jc b~olgarSki kralj Ferdinand ma
padcl Srbijo, naSCuvan cd NcmCiic, AvStrijc in J.
taliic. Srbija je biIa pref zaveznica BolgarSke in
il ie pomagala osvojiti trdnjavo Odrin in ma Ia
na6in premagati Turcijo. Toda pri prvih wolff
yah "a sobranie, ki 50 sledile tel bolgarsko-srbski
voini, je bilo izvoljeno veliko stevilo kmctskih
=. -. - ~.