Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Taxa preiskava ne dale podlage, Ola hi sc v
bodoee prepreeili enaki ali podobni dogodki. A
vendar je to vaznejse kakor vsaka individualna
kazen, Xxi zadene prav lahkO lie zapeljanega clo-
veka. Treba hi bilo preiskave, XII bi sla do dina,
in Ia hi bila mogoea lie $ sodelovanjem zavednega
delavstva, Xxi STEER obsoja we tie grozote, pa Sc
vendar ne zadovoljuie ssamim obsojanjem, ami
pax hoce jasno videti. In ker je V stvari eel kup
reel, XII Sc ticejo delavske koze, Xxi ~posegajo ma
ravnost V delavske raZmere in Jill he more "a
radi tega nihGe tako r%azumeti, kakor deiavstvo,
hi Sc morala TAXA p~reiskava vrsiti S sodelovanjem
dclavStva.
&c so razmere take, da bodo povzroGale vec-
io selitev delavcev, kakor V navadnih cash in
bodo pri tel selitvi ~prihajali V postev crni, NOR
da rumeni, sploh pa Sc neorganizirani deiavci, hi
bill eden glavnih pogojev, da sc preprecijo spopa-
di, to, da Sc odvzame vsem takim delavskim uvo-
zom znaGaj skebstva. Dvoje hi bilo V ia namen
predvsem %potrebno: /. Da Sc breZpOgojno vpoSte-
Va naGelo enake place "a enako delo; podjetnik
SINE welt Grnca ali pa K~itaica, kjer ie tolikO de-
la, ia je %potreben, ne pa cato, ker della ceneje
od bclega delavca >. Da Sc zabrani vsako ovirG-
ME organizacije ako DO delavec druge barve sku-
pax V Organizaciji Z belim, Sc ne BIO ne enemu ne
drugemu bait ~skebstva, amapk Skupaj Sc bosta
borila "a svojc pravice in IA z5oljSanje s~vojega
p~olozaja.
Mister Samud Gompers je clan narodnega
obrambncga Sveta in Zastopa Y nic2 f-'arrtvo.
Skoda je h~rezprimerna, da mi tam socialistiG mega
zastopnika, XII hi videl V takih reGeh malo dale
kakor GompcrS. Trcba hi bilo namreG zakono-
datstva, ki hi prisililo podietnike, da izpolniio
pri najemanju novih delavcev, pogoje, $ kateriini
Sc lahko preprccijo dogodki hakor V East ST.
Louisu.
IL Svoje Indicative ne bodo capitalist ponu-
jail cTnccm enakih plac kakor belim. Sami ne bo-
do pospesevaIl organizacije. &c le nekoliko "a
morcev pobitih, MISC ubiti oni. sc so pozgane "a
morske barake. MISC vpepeljene niihove reziden-
ce. Ako sc hoee, da bodo kapitalisti storili to,
kar je V %splosnem interesu, morajo biti prisilje.
hi ma to, a TO Sc doSezc lie z zakoni.
kadar DO p~odjetnik vedel, Ola mora priznati
cr!icu cnalo place in enak delovni cas- kakor be-
ga jc tedaj naiel, je gotovo. ola ga je nalei eta
lemu. ne bo naiemal Grnca brez potrebe: in ee
potrebe. Tedaj sc organiziranim delavcem ne hi
bio treba bait, ola Jill bodo izpodrinllf skebi mai
81 bodo trni, rumeni ali pa bell in sc ne bodo
kapitalisti mogli ovirati organizaciie. tedai ne bo
tezko ~pridobiti tudi crnce IN oroanizaciio. Zakot-
ma druhal sc pa tudi ne DO upala uprizoriati DO
gromov, &c il he bodo razmere med delavstvom
dajale pretvez.
ker nj lie V Interest," proletariata. amrak fax
tcno tudi V intereSu Wade - ce to spozna ali
pa ne = da Sc prepretijo ira gedije, kakrSna je BIZ
la V East ST. Louisu, he hi mogla biti baS tez-
ka rec dokazati vladi, kai ie "a to potrebno. Sc
veda hi bio 20 nailozje, &c hi bila vlada social
stlcna in ce hi bill tudi kongres tax. Delavstvo
Je imeIo cd lanskc jescni re nekolikokrat obzalo-
vati svojo politicno kratkovidnost.
Ali scdai JIG vlada taxa, kakrSna 1e. I'm ker
cd Gonapersa in od A.F.ofL. nj pricakovati tega.
kar Je res nujno, hi iskrcno aeleli. da hi vodstvo
socialisticne stranke nastopilo in uvedlo akcijo. 5
kaiero bl k%ongresu, So preden Sc razide, polka
zalo, kaksne dolznosti ina napram d~elavstvu in
5 tom napram deZeli.