Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

oNioS Iu datOp ,ohitpd-
ME o TAKEN nastopu bi pa moglo slediti sele poz.
neje, ker sc razume Same OBJ sebi, da hi moral
DELEGATE pOsameznih strank pc dosezenem spora-
zumu najprvo poroeati donna in skrbeti "a to, da
pOstane spOrazum kri in meso.
Toda recimo, ola bi sa stockholmska konfe-
renca vendar dalje. Recimo, da bi Sla do najradi-.
kalnejSe skrajnosti in sklenila ma primer general
no stavko V vseh v voino zapletenih dezelah.
TAX sklep seveda ne bi pomenil mic druzega,
kakor sploSno revolueijo. Kajti r%esniena general
ma a'tavka ne more trajati osem dni, ne da bi pro-
padla $ straSnim p%olomom, ali pa sc prelevila v
generano revolueiio, in STEER zlasti V sedanjem
tasu v oborozeno revolucijo. Govoriti o general.
mem ~strajku, pa pritem ne racunati $ krvavo
revolucijO ali jo cello izkljueevati, je perfidna de-
magogija in kriminalno lapel jevanic delavstva V
pOgubo. Ce nj proletariat prpravljen, da vzame
revOlucijo nase, maj Sc MI O generalnem strajkr
nic ne gOvOri.
Ia socialista je stvar pOpolnoma jasna. &C.
neralni strajk ne pomeni ME druzega, kakor da
Sc ustavi vse delO. Generalni Strajk v drzavi to-
rel ustavlja vsako delo pc vsej DRAW. Kdorkoli
della, pa maj DO karkoli. skeba.
Treha je imeti pred oSmi, kakSne posledice
nastaneio IL tega IN delavstvo. Vzemimo slu6aj,
ola sc generalni Strajk posreGi. Tedaj Je ~ustavlje-
ma vsaka produkcija in vSak promet. Ali je S tenn
cadet sam kapitalizem? Ne, uradjeno je tudi de-
~lavstvo. in prav lahko Sc zgodi, da je boil udar-
jeno Cd kapitalistov.
Delavstvo producira "a kapitalisticen profit.
Ampak pri TEN producira vendar tudi Ease. s svo-
Imi plaSami pOkupi del tega, lsar je produciralo.
Drugi, vctii del ostane kapitalistom kot dobicek.
Toda tisti manjSi del. XII ga kupuie. potrebuie ne
Hoglbno. Delo ali strajk - delavStvo mora jesti.
kaj pa DO jedlo, &c ie generalni strajks Odkod
DO dObilo kruha, &c ga nih6e ne pe6e in nihGe ne
prodajaf Odkod mleka, ISOLATE in krompirja. &c
mice ne MOLE ali pa vsai &c nihGe ne vozi s farm
V mesta?
&c ie ma kaksni zeleznici stiriindvajset ur
straJk, Obcuti posledice takoj mesto, V katerO dr.
n doticna proga. Takoj zmanjkuje premoga. Ii
vii ali pa ledu. Pomanjkanje zadene ,udi nizie
delavske slOJe, in steer Re Sc ~najprej, ler nimajn
>alog kakor bo9atini.
Posledice generalnega strajka same hi delav-
stvo prema gale in prisililc. ola Sc vrne ma delo ,Ge
se hote posluaevati samo straikarske metode. Ma
drugl stran Ie revolucija edini izhod IL take 81
~tuaeije.
Ce hi klic ma sploSno stavko poslusnl en- del
deiavstva, drugi pa ne, hi bill uspeh stavke ze "a
radi tegn v ~najvecji nevarnosti. Polozai "a Straj
karje hi lahko postal krititen v najkrajsem easu.
onl ne bi smell JEST kruha, ker hi bill shek,ki
kruh kapitahsti in stavkOkazi Sc ne 6i ozirali ma
TO. Ce ne bi hOteli kapitulirati, hi morali Straikar-
y giedati, ia izsililo resnicno generalno stavko;
to hi bila revoluciia. &c hi Sc i'm posreSila. hi mo-.
ran napeti vse sile, da d~osezejo razmere, oh ka-
term sc :'tavka lahko konta. Ker ne straikajo v ia
KEN sfucalu IN place ali "a skrajSanje delovnegG
casa, ne III mogla nobena TAXA koncesiie kon6at.
stavke. Sal hi bila ~politicna stavka; le ee hi de.
iayei postal %polititni eospodarii, bi 10 mogli us.
pesno koncati. lie tedaj hi mogli postati tudi COS.
podarji produkcije in prometa. Ali to pomeni re.
volucijo.
Ce hi bila konferenca V Stockholm ~ses,avlie.
ma IL samih Zim~merwaldistov, o cemer pa nj 60
vora, ne hi storila takega sklepa. Taxi otroci Sc
tam ne snidejo, Xxi bi sklepali splosno revolucijo.
dokier Sc lie morejo prepricati, Ge je mogoSa, &c
so prilike zanjo zrele in ce nj nasprotna moe alb.
soiutno prevelika. Takega sklepa ne no ma noben
hacin storiia internacionalna kon lerenca, &c hi