Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03


si o ruski revOlueiji. Nikdar nismO hotel igra-
I, vloge vsegavednega bOga, III &c kaksnc reel
vemo, priznamo, da ne vemo. Berlin je blizji Pc
trogradu kakor Chicago: kljub temu Sc nam zdi
to vedno naraScanje zrtev, o katerem prihajajo
porocila vedno IL Berlina, re s~umljivo.
KolikOr zrtev je revolucija zahtevala, toll
ko Jill je pa6 zahtevala. VeGje Stevilo mrtvih
hi pravzaprav dOkazovalo lie veGjo hrabrost in
vztrajnost in odloGnost ljudstva. Ampak kakor-
koli spOStuJemo enerzij0 ruskih revolucionarjev,
sc nam zdi stvar vendar lie sumljiva. In ce raz-
m%isljamo, zakaj razpoSilja tie vesti ravno Berlin,
in STEER oficiozna Prekomorska a~gentura. mas
bolt in bOlj hode ena misel v glavo: Kaj,ce bi ime-
la nemska vlada 2osebne razloge, da slika revo-
lucijo V elm temnejSih barvah in Ola pretirava
meme zrtye! Maj, ce bi bilo treba Nemce ma Ia
nacin svariti, da mai ne sanjajo Sc oni o kaksni
revolucijis
Sc neniSka revoluciia to hi bill V resnici
prekrasen sad sedanjosti. &c hi imela vojna to
p~osledieo, tedaj hi Sc pomirili sc 4 MO i'll 2 vse-
mi grozami, ki Jill je povzroGila.
Toda priznati je treba, da je med RUSTIC in
Nemcijo razlika. Lahko Sc sklicujemo ma to, kar
smo veckrat pisali V TEN listu: V rusko revolu-
clio smo yerjeli, ker so Sc njena znamenia cd
dine do dine ocitneje kazala. V Rusiji je bill pri-
fisk absolutizma Ogromcn; toda ~protiflak ljud-
silva je bill lnoGan pred vOjno in nj odnehal tekom
vojne. Bio ie cello narobe. Parlamentarna des-
Mica. XII je bila konservativna skoraj do reakcije,
je boliinbolj gubila vpliv. lzmed vseh parla-
mentov ma svetu il bila ruska duma tekom vojne
najbOlj opozicionalna. Vojna ie okrepcala opo-
zicijo; voina je omogocila revolucijo. To je do
kaz, da so V zmoti tisti, XII ogledujeio vse reel lie
Oh enc strani, pa vidiio V voini lie kupe mrlitev,
potokc krvi, pozgane vasi, ne pa tudi njenega
razvojnega, pOgostomo - kakor pray V ten slu-
caju revolucionarnega pomona.
Tista armada, XII j0 ina Russia V miru, je
lahko imela med sabo nekolikO puntarjev; ampak
V celoti je bila TAXA kakor vse stalne armada.
u MO hi bill carizem potlacil vsak upor. Toda
ker .ie bila vojna, je morala vlada njegOvega We
licanstva dati ljudstvu orozie V roke, tistemu
ljudstvu, XII je bilo samo revolucionarno, ali pa
JIG vsaj zelo lahko prislo pod vpliv revolucionar-
jew. To je "zastrupilo' 2 revolucionarnimi ide-
jami cello dosti 'lojalnih" vojakov IL kasarne.
In to je omogocilo revolucijo.
Orozje je scitilo dunno, ko ie odstayljala car
ia, konstituirala novo Waldo, prekucnila VISA mace
la starega rezima in postavila vso RUSTIC ia no.
~vo podlago. &c he hi bilo tako, hi bill car bat
juska ia prvo znamenie neposluSnosti postal ba-
tai jon svoje garde mad dunno, i'll Ia bi bill raz-
gnal rebeliGne poslance, ali Jill pa ~odpeljal V Pc
tropavlovsko trdnjavo.
Ia revolucionarna ~fuukcija orozja hi morala
delavskemu razredu sploh siroko odpreti oci in
ga pouciti, da sc mogocne druzbc ne prcmagujejo
Z blagimi citati in sladkimi pridigami.
Moe, XII jo reprezentira orozjc, JIG omogocila
Zmago ruske revOlucije.
VpraSa Sc pa, &c jc ma NemSkem toliko re-
volucionarnega orozja, kolikor ga je bio ma Ru-
skem.
Nihce he more danes apodikticno gOvoriti o
tenn. Razmere Sc izpreminjajo in vcasi SO izpre-
membe presenetljivo magic. Tudi ruski preObrat
je priSel hitreje, nego je bilo pricakovati. Iakaj
ne bi bilo ma NemSkem danes mogoce, kar JIG bilo
predvceranjem nemOgoce! Kdo ina toliko vpo-
glcda, da hi mogel p~Ovedati, kako sc izpreminja-
10 razmere in pogoji?
Sc pred kratkim je bila pac vsaka misel ia
nensko revOlucijo izkljuceno. Ne da ne hi nem-
Ski narod sploh mogel rebelirati. Tudi njegO-
va zgodovina nj brez revolucij. Leta 1S4S. je
bill njegov upor cello s%ijajen in lie nesposOvnOst
~njegovih zastopnikov, XII jo je Marx imenitno
ozigoval, je biia kriva, ola je ostal skoraj popol-
noma breZuspeSen.
TOda cd leta 1913. je tekel cas- III je polago-
ma naredil IL Nemcije veliko Prusiio. NemSka
armada je organizirana strogo ma zandarskih ma
celih. Nj res, &c sc pravi, da nj pruski militari-
zem mic druzega, kakOr vsak militarizem. V res
nici nj nobena armada ma svetu tako pristine mill
t~aristicna, kakor prusko-nemSka. In avstrijska
jo skusa posnemati. Nobena vojska IA svetu hi
taxa, kakor 81 zamisliamo oborozeni narod, do
kler so splOh oborozene sile ma svetu. Niti Svi-
carska milica, o kateri sc je zlasti V Ameriki Fad
MIA leta toliko govOrilo - pro in contra nj
mas ideal. Ampak razlike so vendar razlike. In
mixer nj voiak tako izkljucno vojak, masina, o.
ziroma kos ogromne masine, kakOr ma Pruskem.
In mixer nj organizacija armada tako smOtrenO
%izvedena, da skoraj pOpolnoma izkljucujc kaksen
sporaZum vOjakOv. XII hi mOgel kaliti slepo 'di-