Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

'P'oohi 'VJai VpNSLiioSti, OoSitVhi
pa sestanek vojne sole, v katerem
je med drugim retenO:
"Napravili bi veliko napako, cd
hi Sc omejili ma ukrepc "a dobo
vojne i'll lie Ia to dobo, pa bi pre-.
zrli IN pripravo uspcsnih vojaskih
akcij mnogO v~aznejso dobo miru
Parola mora biti, da IN priprav-
ljeni ma vsakem polju, in orozje.
Sc nor lie V miru kovati. cato ne
ostane tudi Zedinjenim drzavam
mic druzega, ce nOeejo V slueaju
vojne doziveti hudih razoearanj,
kakor da resnO uvazujejo ucinke
casopisnih izjav V miru. Casopisjc
je tudi V dobi miru velika sila.
dasi je ia sila v casu vojne sc wee.
ia. z uredniskimi clanki in z ma.
einom, kako prireja in objavlja
novosti in porocila, DO casopisju
vedno mogoce, da vpliva ma pre-
bivalstvo Ia vojno ali pa prot
vojni, da pospesi n~ovacenjc in
podziga vojno navduSenost, ali pa
da dosezc nasprotno Z Negative
kritiko.'
Hvalabogu, skrivnostno hi, kar
pripovedujejO gospodje tn kon-
gresnikom. Use, kar Sc tice voia
Skin vpraSanj V miru ali V dobi
vojne, maj podpade %cenzuri, in
kar nj ~vojaSkim gospodom vSec.
maj Sc konfiscira. VseG Jim pa Sc
veda he DO nic, kar Sc ne vjcm:
V vsakem oziru z njihovimi "a
htevami.
Kar hoccjo nasi diingi, .ie vct
nego je dosegel militarizcm V ka
terikoli militaristicni dczcli ,
EvrOpi. Niti ma Ruskem nj prcpo
vedana kritika militarizma; V a.
meriki hi jo militaristi radi popol-
mona. oncmogOcil. V Nemciii in
V Avstriji SO socialist vcdno pisa
Ii prot oborolcvanju; Y Ameriki
priporOcajo, mai 50 vsak tax ella.
mex zaplcni. Me druzcga he
manjka, kakor zahtcva, da mai Sc
V vsako urednistvo poSadi cas-;
mix ge~neralnega Staba, XII mu DO
%iZroceno vrhovno nadzorstvo mad
lhtom.
Prcdscdnik Wilson pa pOic Sc
vedno pcscm 0 ameriSkih idealih
in pc showih kazcio Sc vedno -,
vsaki drugi Sikh boginjo Svobode
V newyorski luki.
Svoboda, VISA politicna svo-
boda, kolikor jc sploh more biti
" kapitalistidni dru5bi, stoji in
pada S tiskovno svObOdo. Kjer j.
izrazanjc mnenja prepovedano.
tam je svOboda nemogoca rec. In
ce Sc m%ilitarizmu dovoli, da sine
prepOvedOvati svObodno kritikc
njegovih zahtev in naprav in dc
JAM, tedaj je do popolnega unice-
MIA tiskOvne svobOdc lc Sc en- ko.
rak. Militarizcm jc V nasih cash
desna rOka kapitalizma &C .je
prcpovedana kritika papestva,
kako maj hi bila dovoljena kriti.
ka bozanstva: &c sc more konfis.
cirati kritika militarizma, je 10.
gicna pOsledica, da Sc cenzurira
kritika kapitalizma.
Vojna Sola ina zaslugo, da go
vori popolnoma razumljiv jerk.
C~asopisje lahko vpliva ia prebi.
valstvo IA vojno ali pa prot vol
nj. Militaristicni vcljaki sevcda
nimajo mic roper to, Ola casopis.je
vpliva. lie tega ne trpc, da hi bill
vpliv razlicen cd tistega, XII zenc
vodo sna NTH Min. Casopisje maj
lie pise, ampak tako, kakor je pi.
salo rumenO casopisje V dObi me-
hiske krize. Ma vojno maj lie hui
ska, pOdIiga maj vOjno navduse.
ME ;ampak negativna kritika, Xxi
lahko doseze n~asprotno, mora BIZ
ii prepovedana.
liz tega sledi, Ola mora biti pre-
pOvedana tudi kritika kapitaliz.
ma. Kajti OH JIG tisti, XII p~ovzroca
$ svojo ekspanzivnostjo, $ svojO
brezobzirno tekmo, $ svojo strast.
no gonjo "a profitom, z vsemi svo.
JIM metodami, vojno. On .jc pa
tudi tisti, XII tiranizira ogromno
vecino domacega p%rebivalstva in