Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
Bac1l1 kOt VOjnO SredStVO.

Vsaka dezela, XII je zasedena cd nemskih Get,
Sc pritOzuje. Prva je stopila pred svet Belgija,
kar le naravno, ker je bila prva napadena ali pa
vsaJ prva okuplrana cd nemSkega ~vojaStva.
Kmalu potem so priSle nude tozbe s Poljskega, i'm
ko je podlegla Srbiia, tudi cd tam.
Pred kratkim Sc ie oglasila tudi Rumunija.
ObJavljenih je wee spisov, XII postavliajo posto-
panic Nemtije V skrajno slabo hue; med tenn
spisi je tudi knjizica 2 naslovom "Kultura baci-
Low V Bukarestu', V kateri Sc trdi, da sta Mem
eliza in Avstrija cd zatetka vojne krsili rumunsko
nevtralnost in vrsili naravnost kriminama deia-
MIA V Rumuniii.
V naslednjem poda jamo nekatere obdolzitve,
o katerih trdi rumunska vlada, da so popolnoma
dOkazane.
Rumunska je opustila svojo nevtralnost pro-
Ii oentralnim zaveznikom v tretjem avgustu soda
me- voJne m Nemci so Sc delali takrat zelo ogor-
Gene. Ko pa je nemSki diplomati6ni zbor zapu-
still Bucharest, Sc je razkrilo, da so ~centralni za-
vezniki krSili rumunsko nevtralnost YES cas- v teh
dveh letih miru in krSitve so bile naravnost ne
sramnega %znacaja. Pod plaSeem prijatel jstva SO
pocenjali velrkanske zlocine in min izvrSevalci so
bill uradni zastopniki NemGije v rumunskem
glavnem mestu.
Sovrazna Min dejanja, Xxi so Jill zakrivili, so
blla naravnost peklenska. Petdeset peklenskih
stroJev in sest cevi, vsebujocih kulture straSne
bolezni, imenOvane Anthrax, so prevedli nemski
f1' ohJ ~ hCiishSBd dhOllLulutd '
BraSovu ma Ogrskem V nemSki konzulat v Blu
karest. Ii %predmeti so bill pozneie izkOpani IL
zemiJe na vFtu n~eniSkcga p0slanStva, in sicer v
navzotnosti clanov poslanistva Zedinjenih drzav
ter nacelnrka rumunske p~Olicije, kO so nemSki di-
plomati re odSli. Povest hi bila skoro neverjetna.
te bi he bila potrjena $ pismenimi dokazi.
PozornOst rumunske Wade - pravi minister
"a zunanje zadeve - ie bila nekaj casa obrnjena
ma gotovo delavnost nemskega konzulata V Bu-
kareSti Iii so II 10 z6alo Sunnl,iyo Oh ,o,,;b 49,;
hkah so bill prinasani v konzulat paketi in Skat-
lie, iii STEER z vsakovrsnmi varnostnimi odred-
bami. Teh predmetov pa MISC sprawl nikamOr IL
hise do dneva pred naso napovedio vojne. Ve6je
stevio teh predmetOv Sc je prepeljalo V nemSko
poslanistvO, Xxi je bilo precej oddalieno cd ONE
njenega konzulata. Ker so Sc rumunske oblasti
v nadaljnem prep"fcale, da MISC nemSki zastopni-
ki doticnih zabojev pri odpotovanju we'll 5 seboj
in da morajo biti vsled tega V doticnih poslopjih
poslanistva, je dala vlada policijskemu nacelniku
V Bukaresti ukaz, maj stori primerne korake, da
sc spravijo ma dan dotiGni predmeti, ter sc preiSce
MIN vsebina. Vsled tega Sc je pOsvetoval pre-
fekt z amerlSkim pOslanikom, kateremu sc je bilo
poverilo varstvo nemskih podanikov ma Rumun-
skem in tudi varstvo mad palace nemskega posla-
nistva. Ameriski poslanik je dial narcotic Mr..
Andrewsu, svoJemu ~tajniku, mai spremlja pre-
fekta pri njegovih preiskavah, kakor predpisuje
mednarodna pogOdba.
Preiskava sc je vr$ila dine %. septembra in
5. oktobra 1916 V Bukaresti.
NJ Andrews in JAZZ poro6a p~olicijski pre-
fekt "sva spremljala drug drugega OBJ IL. do
poldne V prostOre nemskega poslanistva V Buka-
resti, Caea Vivtoriei st. 1873, kjer sva nasla ma
vzoce Mihaela Markusa, ~vratarja, in Andreja
Mafteija, sluzabnika, katerima ie bilo dovoljeno
ostati V BukareStu in skrbeti "a poslaniSko po-
slopje.
"Jaz, prefekt pOlicije, sem nato pojasnil Mi
haalu NJ ,lyn roD,o p,;n4-o oL;clo - AK
zelio, ola p~reisceva vrt poslanistva, in imenovani