Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-01-12


bet augSciausiy karvedziu, val
donu ir augstq valdininku SUI
sivaziavimuose. Pereita savaite
Viennoj atsibuvo susivaziavimas
centrally valstiju valdonu, o Ber-
line ju politikos vedejp, Ryme
81 talkininkai turejo susivaziavi-
m. praSalinimui tarp ju ldlusiu
ncsusipratrmu. Vokieciai jau
dziaugesi, buk Italia lori nuo
talkinSnku pasitraukti if atskira
taika daryti, todel tai Ryme ir
buvo surengtas talkininku vel
keju susivaziavimas. Viennoj 81
atslbuvo centrally tautu susiva-
ziayimas prikalbejimui, Austri-
jos laikyticsi rysyj su kitais cent
falia.5 kraStais, mes buk naujasis
Austriios ciescrius Karolius stem
giasi MAO vokieciu globos If tick
mes pasiliuosuoti If su Austri-
JOS prieSais atskira taika daryti.
Ar susivaziavimai praSalino trp
tautu vieho ir kito rysio visu5 ne
susipratimus, sunku pasakyti, mes
ir vieni ir kit susivaziav usiej il
slepia savo tarybas ir nutarimus,
bet kaip rodosi, bent s.nom tarpu
kilusius ir vienoj ir kitoj vedan-
ciu kare tautu pusej nesusiprati-
mus pasiseke prasalinti, kal nekils
vel nauji, o jie kilt gall mes ka-
re visiems nusibodo ir abiejose
pusese yra taikos pageidaujanciu,
todel tatp kares ir taikos reika-
laujanciu, praSalnus VENTS ne
susipratimus, kills naaji.
Kas nutarta Viennos ir Berli-
no susivaziavimuose. to laikras-
ciai negarsina ir del susivazia-
Vino didelio dziaugsmo ir en-
tuzijazmo nei centrally tautu
labkrasciuose nematyt, nes kares
sunkumu nei joiti susivaziavi-
mai prasalinti negah, Austri-
jai ia tejti nelehgva, mes is di-
dziujq Europos tautu j priguli
prie neturtingiausiu ir vargin-
giausiq, tarp jos tautu vienybes
nera, nors tai yaldzia stengiasi
paslepti. Slavai, kuriq yra dau-
guma, nenori didesnio vokiecj1
susidrutinmo, kares laimeji-
mas vokiecius vien sudrutintr,
o su susidrutinusiais slavams bu-
tn sunkesne kova. Dabar slavai
pradeda init virsu ant vokieciu
o jeigu vokieciai kare laimetu,
jie Austrijoj vel atsigriebtu ir
pradetu vel slavus spausti, kaip
spaude pirma. Todel Austria,
nors il karei pradzia dave pasta
ciusi Serbijai astrius reikalavi-
mus, turedama daugeli priesq,
prieS luriuos negali atsiremti,
taikos reikalauja. il gerai zino,
kad skyrium nuo vokieciq besi-
laikydama, geresnes sau isderetq
islygas, kuomet tesiant kare su
jais drauge, jeigu vckieciai butu
iveikti, jai daugiau negu vokie-
CLANS rtiktu aukauti.
Susiyaziavirnas talkininku vel
keju Rvme, kaip rodosi, vel SIT
take VISITS talkinbnkus ir JUGS
istenge kruvoj palaikyti. Laik-
rasciai vel raso, jog Francuzijos
ir Anglijos ministeriu pirminin-
kai pertikrino italus, jog talki-
ninkai tikrai kare laimes, rel
kia tik ju vienybes If reikia kare
testi toliau. Bet norinti rysyj
palaikyti Italia kitaip kalbeti
negalejo, turejo jai rodyti kares
laimejima If didesni pelna toliau
ia tesiant. Italijos kariumenes
vadWas generolas Cadorna tapo
apdovanotas augsciausiais fran
!. cuziskais If angliskais ordehais.
Rymo gyventojai entuzijastiskai
sveikino .svecius, kur tik jie pa
sirode. s~
Kad susivaziavimas Ryme pra-
Saline btivusius sarp talkininku
nesusiprasimus, rodo ia ir tole-
snis ju veikimas. Tuoj po susi-
<az;avimui visi talkininkai, tame
ir Itanja, vel parcikaiavo puo