Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-02-09

n
tik ne militariSka pagelba. Anne
rika gall talkinnkamS svarbia su-
teikti pagclba rupindama pnigus
karei ir amunicijq; gall sick tick
padeti valydama jures nuo vokis-
kq laivu skandinanciu pirklybinius
laivus. Kitokios pagelbos talkinin-
lkai nuo Amerikos nei nelaukia.
Rods laikraSciai raSo, jog Ame-
rika, kilus karei, pasius pagelbon
talkininkams Francuzijon net mi
Ilijonq kareiviq. zinoma, vyru
Amerika gall ir dusyk tick Euro
pom pasiusti, mes ju turi ne ma
zai, bet is tu vyru padarymui ka-
reiviu reikia laiko. Kol tie mill
JONAH Amerikos vyru bus karei-
vius paversti, kare gall pasibaigti,
nes tautos per deSimtmecius ka-
res traukti negali.
Todel tai reikia abejoti, kad
ltiltu kare Amerikos su Vokietja.
!Vol<ietija turi CANA darbo grurn-
tiesi SIT taIkminkais, O Anerika
lkares negeidzia, mes karen nepri-
sirengusi., STU menkesniais Woke
tijos detojais-Austrija, Bulga-
ria if Turkija dar Xxi Siol if dip
,,liomatiSki rySiai nepertraukti. Bet
if be moro Amerika gall but ka-
rem itraukta, jeigu vokieciai pa
skandytu didesni jos laiva, su kit
riuom zutq If kick Amerikos pi-
1ieciu. Tqsyk zmones priverstq
valdzq apgynime savo pilieGiu ap-
Saukti kare, mes kitaip Amerika nu-
stotu itekmes, kokiq turejo kaipo
didelis kraStas. Vokietija 81, nors
stengiasi laikytiesi terptautisku tel
lsiq ir sutarmu, nezada vienok liau-
tiesi skandinimo neutraliSku kras-
tq laivq.
\ PreZidentas Wilson atsiSauke
I1eutraliSkus kraStus Europos il
pietines Amerikos republikos, Evie-
sdamas sekti Suvienytu Valstiju
paveiksla ir taipgi pertraukti dip
liomatiskus rySius su VoIietija,
bet Xxi siol, nors daugumas neut-
raliSku krastu paglrla prezldento
Wilsono pasielgima, nesiskubina 10
patarima iSpildyti; wien Ispanija
gall pritarti, kurios gyventojus
vokieciai suerzino, paskandine vel
jos pirklybini laiva ir perkirte mai
sto privezima ant KanariSku salu
If per tai ju gyventojus badan
istume. SXandinavijos Metaphysics
(Svedija, Norvegija ir Danija)
nors daug kencia nuo vokiSku Sub
marinu, bet stoti prizes vokiecins
nedrysta, mes vokieciai gall SIT visu
perkirsti angliq privezima if tuom
iSnaikyti pramone Skandinavijos
| kraStuose. Pietine Amerika taip-
81 nesiskubina pildyti prezidentc
Wilsono reikalavirnq, mes ispaniS-
: kos Amerikos respubllkos labiau
: neuzsitiki Suvienytoms Valstijoms
negu Vokietija, kurioS paramos
tikisi, jeigu prisieitu sucikirsti I'll
anglo-saxi$koms Suvienytoms Val
stijomS, kurios neiskencia nesiki-
: Susios i nammius tu respubli.>V
repkalus. Bet jeigu neutraliSHi
kraStai iSpildytu prezidento Viii
sono reikalavima, Vokietija turetu
pasiduoti, mes j visai butu nuo
svieto atskirta, apart Vokietijos
ir jos draugu nei jos laval, nei
pilieciai niekur atkakti negaletu il
: visi jos rysiai SIT kitais krastais
: butu pertraukti.
Vokieciai ranina pats save ikal-
bin6dafni, kad nieko netlketo neat
sitiko, mes pertraukimo rySiq su
, Amerika, besilaikan6ia talkininku
: puses, jie seniai lauke, todel prie
to prisirenge if tas neatejo netike-
} tai. Ir Suvienytu Valstiju suside-
jimas karej su talkinhkais, vokie-
: ciu nuomone, maza turetu ticking
ant visoS dideses kares begio il
jos iseigos., Bet tas yra wien vo-
kieGiu moral, kurie gall prieSingai
| issipildyti.
KareS frontt1ose nereita cavai-