Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

popolna ~politiGna zmaga burzvazije. Po /. lS48.
burzvazija re nj bila wee fevdalna; pc eni strani 81
jo drzali skupaj gospodarski interest V nasprotju
z interest delavstva, pc drugi strani je burzvazija
postavila V ospredje vse svoje politikc narodnOst-
no vpraSanje. To vprasanje, v~zbujeno pc revo-
luciji leta lS4S., je prevzelo VISA srca kulturno ST.
Ger re pospelih, a politiGno Sc ne zdruzenih marc
dov. ri so hoteli tOrej predvsem p%olitiGno zdru-
zitev. Klasicen zgled tega gibanja imamo ma Mem
Skem i'm V ltaliji.
Italijanski politik Mazzini je bill prvi, Xxi JIG
tcdaj pormuliral narodno vpraSanje. Ma prvo
meSto je poSiavil narodnoStni princip V nasprotju
dotlcj veljaVnim principom absolutnega vladanja.
Narod ne SINE biti razkosan V razlitnih drzavah,
pod razliGnimi vladarji, marveG bCdi politiGno
Zdruzen V emo celoto, pc drugi strani bodi pa ma
rod tudi popolnoma proSt V izberi svOjega vladar-
in. TIE Mazziniieve ideje MISC porodile lc revoluci-
je V mislih, marvel tudi V d~ejanjih. l~talijani so
zaGeli boz IN politiGno adruzitev, "a Zedinicno tia
LILO.
kraSna Mazziniieva ideja sc ie kmalu flora
bila. l4iSjaSki francoski cesar Napoleon Ill. je
Spoznal, da more prvi del narCdmoStne Mazzinije-
We ideje t. j. geslo politiGne narodne edinoSti lie
koristiti njegovi absolutisticni vladi. : TEN ge-
Slom je lahko metal pCsek V oGi SVojim Franco
zom, XII SO bill itak re p~oliticno zdruzemi = enc
celoto. (Drugega della Mazziniieve narodnostne
ideje o samoodlocevanju naroda Sc ie Seveda pre-
vidno izogniN. cato Sc je Napoleon III. "velikodu-
Sno" izrazil "a Zedinjcno l~taliic in pomogel ltali-
ianom, Xxi so |. 1859. pri Solferinu pobili Avstri-
lance.
Napoleona iii. sta ~prekosila drzavnika Bis
marck ma NemSkem in Cavour Y ltaliji. TIA diva sta
iZvedla politiGno zedinjenje Nemtiie in ltalije, ne
radi nemSkega ali italijanSkega ljudstva, ampak
prvi radi pruskih kori>ii OF. koristi p~ruSkcga kra-
liza, dragi pa Y prosper savoiske kraljevskc rod
bine. Nekdanja mescanSka domokraciia, Iii je ].
lS4S. zapisala svobodo ma svoi prapor, ie podle2la
tcmu narodnOStno pobarvanemu cczarizmu (samo-
vlada kralja ali ccsarja, oz. politika, Xxi ina pred
ocmi lie k%raljcVc, ccSarjcvc koriSti).
V Gasu tega boia med kraljcn, in mcScan-
stvom je nas,opila V letih 1s6l-lsG2 ma NcmSkcn
socialna demokracija. Naiimenitncisi nicn agita-
tor je bill L.assalle, "a MIN Schwcitzcr, oba ma
Pruskem. Lassalle ie ucil dclavStvo delati lastno
politiko, he wee kot priveSek meScanstva. Xahteval
je uvedbo sploSne in enake volilne pravice. L.assal-
lie je incl pray, kajti kmalu jc meScanstvc, kakor
re omenjeno, vrglo pred kraljcvsko mocio puSko
V rkOruzO, prepustivSi delavstvo popolnoma ME
govt usodi. Ma Saskem JIG deloval Bebel. katercmu
Sc je pridruzl : PruSkcga pregnant Licbknccht,
Bcbel Jc ucil delavStvo spoznati rcsnico, da jC
mescanstvo raisi podlozno kralju, kot Ola hi slo 4
delavstvOm, vsled cesar Sc mora delavstvo zdru-
ziti in sc zanaSati lie ma svojo laStno moe.
L!ebknecht Sc je pridruzil splosnemu klicu
pc osvoboditvi in ~poiitiGni zdruzivtvi nemSkega
naroda, Zahteval pa je istodobno reSitev delavSkc.
ga stanu IL socialne bede. Liebknecht je seyeda
mislil T. odinostjo nemSkega naroda poStenO in je
naravno obsOjal voino Prusiic z Avstriio |. 1866.
Xxi 10 jc imenoval bratovSko voino in katastrofo
"a nemSki narod.
V boju "a osvoboditev delavskega stanu ie
igrala lepo vlogo tudi delavska svetovna mterna.
cionala, ustanovljena pc Marxu 1864. Marx jc
spoZnal, da Sc more lie V mednarodni zdruzitvi de
lavstvO reSiti mednarodnega delavskega sovrazni-
ka, kapitalizma. Ia lnternacionala je delavcem 81
Ger moralno mnogo pomagala in meScanstvu ma
gnala veliko strahu, prakticno Sc pa nj mogla
vZdrzati radi pomanjkanja gmotnih sredstev i'll
tehnicnih Ovir pri vodstvu. cato sc je l. 1876. raz-
puStila.
V tel dobi Ct. j. V letih lsGG-IS70) jc trdi
starcmu absolutizmu odklcnkalo. Moral ie sam
spoznati, da ne more breZ ljudstva vladati, nit
ne wee proti MENU, cato mu jc moral prepusiiii
delez politicne moGi. Y Avstriji Sc 1e to zgodilo
pc nesretni vojni $ Prusijo pri Kraljeveln Grader
!. 1866. (uvedba ustave in konstit ucionalizIia koi
potem |. 1861 Francoskega absolutistiGnega ce-
sara Napoleona Ill. je istOtako upropaStila ne
srecna vojna S Prusijo ]. 1870. - uvedla Sc ie V
Franciji republika. Ia r~epublika je bila sicer me
scanska in protidclavska, vendar je bill z MO start
absolutizem strt "a vedno. ZnaGilno "a protidelav-
sko ~misljenje mescanstva je dcistvo, da jc ono, ko
je. leta 1870. ~oblegala pruska' vojska Pariz, in jc
delavstvo V splOSni zmeSnjavi prevzelo vlado
(tzv. pariska kOmuna) ter junaSko branilo rodno
mesto, da sc je mescanstvo raise podalo pruski
vojski, negO bi ostalo pod delavsko Waldo.
Ma Nemskem pomenja p~oliticno zedinjenje
mahh nemskih drzavic V emo celoto 0S71) 2 isto-