Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
Me$canSka dOba.
p R rec

kraticno gibanje. Ma NemSkem, V Avstriji in ma
Franciscan zacno preganjati delavske voditelie y
veleizdajalskimi process, prot delavstvu Sc skle-
pajo izjemne postave. Y duSevnem oziru lie opaziti
prOtirevolucijo V ~okrepitvi klerikalizma, v gospo-
darskem oziru pa V carinski politiki US79). Do
macl tovarnarJi in producenti sploh dosezeio
vSled SvoJega poincncga vpliva pri vladi in "a
konodajl svOJe gospOdarske koristi s tenn, da Sc ma
mje izdelke naval Visoka carina, tako da moreio
svoje izdelke %poljubno visoko prodajati, ne da bi
seveda delavske mezdc "a to razmerno ~povisali.
Narastc %draginja, Xxi tlaGi posebno delavstvo in
malomcSGanske Stanoye.
Prvi, Iii so &c V TEN tasu dvignili cnergicno
proti zscsavajotemu kapitalizmu, so bill malo-
meScanJe III lie delavstvO PovOd "a to je dala We
lika gospodarska kriza IL leta 1873, XII je zadela
V prvi vrsti MISUNDERSTANDING. Brezvestni Spekulan-
Ii so sprawl ma tisoGc III tiSoce malomcSGanskih
druzin V miZeriio. To nc2adovoljnost malomeSGan-
silva 50 pOrabili fcvdalci in duhovSGina, Xxi il "a
celia organiZirati malomeScanStvo proti nekrSGan-
Skemu mternaciOnnlnemu kapitalizmu pod zaSta-
v0 tZv. "krScansiega' Socializma. Dmga skupina
malomeScanStva Sc ie druzila proti kapitalizmu
pod firmo narodnoSti. Mi moramo bramiti nem-
Skega cloveka pred kapitalom' so klicali tn
Srhoenererjanci tam so Luegrovci ped zastavo
krStanStva in a~ntiSemitizma si V boj roper kapi-
ializem. Kakor emo, tako ie tudi drugo geslo stu
"h' " VNhhhSptiJi NONiA'NiJtNs NNl'd - III lOSlO
V gospodarskem oziru doseGi zazeljenih uspehov,
V polititnem oziru pa sta vendar oni dive gesli pri-
spell k demokratizacij Europe.
Takoj IN malomeStanstvom Sc je dvignilo de.
lavStvo. Delavski proletarijat V NemGiii ie vzbu-
dill lnternacionalo Zopet k zivlienju, po spretnem
vodStvu Svoiih izbornih duSevnih voditeljev BE
bel, Liehknecht in drugi) Sc je notranje organi-
ziral in okrepil. NapreduioG cd image do image
ma volilnih bojiStih ic prisilil vlado, da ie odpra-
villa i2icmnc pOatave proti dclavStvu ClS90). Y
tom caSu ic padel tudi Bismarck. n|aihujSi Sovraz-
mix d~clavstva Sploh in SOC. demokraciie po>cbej
NcmSNi proIctariat jc postal prvoboriteli in
SpodbUditcli vcsoljncga proleiariata. Ia vpliv Sc
ie poscbno pokazal ma Francosko, kicr vidimo
~vStajati drugo lutcrnacionalo " Parizu |. 1889. J,
ki ic dclayS;vu dolocila /. mainik kot dclavSki
praznik.
Sc boil blagodcjno jc vpliyalo yibanje ncm-
Skega proleiariiata ma Avsiriisko, kjer ic DIR. Vik-
tor Adler stopiI ma cello soc. dcmokraticncga de
lavStva.
To trctjc obdobie 1S90-1905) jc karakte-
rizirano po dvch prikGznih. Po eni strani vidimo
narascati moe socialne demokracije V vseh zapa-
doevropSklh drzaVah III ustvariati potion polite
ho-voilimh bolev income politicnc stranke, ia dru-
Il sikh pa Vidimo kapitalizcm ne lie napredoyati
do %omotiGne viSinc, ampak tudi stopati istocasno
potom kartelov in trUStov V obrambno pozicijo
hasprotl konsullentom odnosno manjsim kapita-
llStom. kartelna veleprodukcija pozira male pod
letnikc in dust ~konsumentc, XII morajo plaGevati
Gene, kakrSnc jim kartelisti diktiraio. Carinska
%poliika, ri Sioji pod vplivom kapitalistov, brani
tuJim "eniu Hdelkom Z visokimi carinami ceZ me-
10 pod hinavSko pretvezo, da je treba "varovati
naci"nalno delo', i'll tako pride liudstvo V Av.
StrllI do raznih abSuldnosti, da mora II. pr av-
StrllSko zelez0 Y AVS.riji draze placati nego pla-
"uie istO zclezo inozemec, XII mu nj treba plaGevati
visoke uvolne carine.
To obdobje konGuie skratka z vrenjem po
vsei Evropi.