Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
Zelo potreben odgovor.


"a nobenO cenO s~trinjati, ker je burzvazna."
Mi smo sami rekli, da ne SINE socialistiGna
stranka v Ameriki opustiti svojega opozicional-
mega s~talisca. Ampak Zel0 cudno Sc nam zdi, ka-
ko MAJ bi priSla ameriSka socialiStiGna stranka do
tega, da bi p%odpirala nemSko Waldo, XII gotovo
nj me mani kapitaliSti6na cd ameriSke, pac pa IA
par stopinj boil authorizations. Vendar pa je la
ko, da sc z naStopanjem IN mir "a vsako cenO'
naravnost podpira nemSka vlada.
Sodrug Cvetkov nam pripOveduje, da Sc V
vSej zgodovini Sc nobena avtokracija nj poruSila
oh zumaJ. PrviG ne hi to dokazova!o, Ola Sc ne mo
re jutri zgoditi, kar sc nj zgodilo vceraj. Drugic
pa Ia trditev trdi nj historitno %resnicna. TnrSka
aVtokracija Ma velikem delu Balkana Sc je poru-
sila z rusko p%omoGjo. Grska je postala samostal-
ma : tujo p~omoGjo. Italia je postala Italia s tu-
20 podporo. In tujO podporo so dobile tudi Zedi-
Meme drzave, da SO Sc Otresle hegemonije angle
Skcga kralja. ZZgledov ie V knjigi zg0dovinc Sc
wee.
Steer ie pa z rlsk0 revolucijo tako. da 10 jc
pat izvrSil ruSki narod, ampak da je bila has VOL
ma tisti faktor, XII je pospeSila in menda sploh O.
mogocila zmago revolucje. Kakor jc Kautsky de-
jail, je voina lahko zeio revolucionaren faktor. Ma
RnSkem Sc je 10 izkazalo in drugod So to Sc lahko
iZkaze.
Mi nismo sami, XII tako sodimo. Tudi V anne
rlSki SocialistiGni stranki j. nekoliko dobrih glav,
XII gotoVo he zaosfaJaJo mtelektmalno "a onimi
pri 'Radnicki Strait, pa prihai ajo do enakih
ali pa vSaj podobnih rezultatov, kakor mi.
Kajpada, r. s." hi Jill rada vse pometala
IL Stranke. Pri "R. s." SO ~sektarji, in sektarji 50
bill vednO intolerantni. Oni vedno postavljaio
dogme, in kdor Sc upa miSliti, mora biti ekskomu.
nlclran. Pri TEN smo zOpet tam, ia hi moral pa
tenn receptu najprej ekskommicirati za6einike
socializma. Marxa mora DAFT RI. s" izkopati IL
groba in ga p~osmrtno i~zkljutiti IL stranke, katert
je on dial znanstveno podlago. Kajti Marxa je hi
vse, lie ne pacifst. On Sc nj le prilagodil vojni
ampak le n. pr. a~ngleSko Waldo Z vSo Silo gonil :
krinSko voino. Take "zloGine" ie Storil Sc wee
KRAFT.
Pri "R. s." so Seveda vecji. temeljitejSi so
cialisti od Marxa. Pa jim ne bi mi ME zamerili
&c hi navajali Svoja mnenja in svoje argumente,
ia bi sc lahko primerjali in tehtali. Mi niSmo o.
sabni. &c hi mas znali prepriGati, da naSi argu-
menti ne drze in da so njihovi tehtnejSi, mas mic
ne hi bilo Sram priznati, da smo Sc naucili nekaj
novega. Kajti tudi socialist Sc mora utiti vse xiv.
ljenje.
Ampak oni nOcejo slisati drugih argumentov.
Vedno imajo nagobGnik V roki, vedno potvarjajo
nasprotne besede, vedno iZdajajo fermane in we'd
no izkljucujejo. To pa nj socialzem, To nj dostoj-
ma p%ohemika, ampak predrzna Surovost. In tero-
rizirati Sc ne damo.
Socialism nam nj fraza ne k%onjiGek. Mi We
rujemo vanj, zeimo ~njegovo zmago, in cato iSGe-
mo pOta in sredstva, XII mas najbolj zanesljivo do
vedajo do ella. Ma teh potih je vcasi treba zrtvo-
vati pOpularnost; ampak interest stvari so WISH
od popularnOsti in priljubljenosti. Zgodovina ne
sledi lepim frazam, temvec faktom in delu.
To smo povedali, ker smO provocirani. Mi nj
SmO izZivali in cato lahkO odklanjamo vsako odgo,
vOrnOSt.