davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Leavenworth echo. [volume] (Leavenworth, Wash.) 1904-current, 1917-01-05
FOR SALE
40 Acres of Fine Land

Lies near Winton. All level and good
land. Very reasonable price. Cash
or terms. See D. H. Magyar, Leaven-
worth. lift
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07

vendar napravil red, da so Sc liz drobcey razbi,ih
dlviziJ mogli organizirati novi oddelki in Ola Sc je
S pomocjo prvih ~pojatanj mogla vsaj "a silo skle-
NH ma stevllnih mestih pretrgana crta.
tmikanje Sc Seveda nj mogio naenkrat VISTA.
viii. Bio je ncizogibno. Ali "napravil Sc ie 4 tako
kratkem casu V red, da so bill tudi Nemci osupli
IN razocarani, kajti mislili so, da jim je pot V srce
RuSiic re odprta.
'oJaStvo, XII je pOmagalO premagati paniko,
IN sc y nepOpisno pozrtvovalnostjo zaganjalo V
prodiraJoce Nemcc, je bio republicans&o i'm revo.
lucionarno. OdpoSlanci Kerenskega ter delavskih
IN vojaSkih svetov so mu odkrito povedali. kai So
Je zgodrlo. a ~razlozili so vojakom, da je republika
' heVarnoSiI. In spCznali so to. Odtod Nth Gu
dovita pozrtvovalnost. tn Sc ne more reel, ola ie
bilo to lie miiitaristirno delo. Bio je f~aktitno re.
Voluci0narno. In rcS;!o je rusko republiko.
Bill ie Silno drag, zalosino drag, ali obenem
dragocen nank. Pokazal je, kako piskave so IT,
ste rad!kalnc %tcOrijc, $ katerimi Zidajo fanta.
si gradove V cblakih pokazal ie pa tudi, da lie v
hiaSi rliSkega naroda wee pravega spoznania in
wee Adrave moci, nego so mislili kaizerjevci ma
en-, IN "radikalni' gobchdaci ma drugi strani.
kiJub tcmu hodijo 20 vedno preroki absurd
MEGA nihil'2nia 20 Svctu in prodajajo svoje : fra.
zami bogatc, Z vSebino prazne pridige. Ma Ru.
skem naJbrzc ne bodo wee imcli mnogo srecc. Pra.
vi socialist so spoznali, ola sedaj nj cas- IN odneho.
v'n'c. ar'pak da ie "a re;itev republic trcba tudi
frrzchzirnoSi, &c ne gre drugate. Kakor hi mo.
rail- : Skrain odlO[noslIo n~aStcpiti zoper cari>,i.
CIV" revolto. tato tudi roper vsako, Hi ina morda
dfng' namrne. k pa Siuzi V svojih poslcdicah edi.
no avtdkraciji.
Ali drngod in tudi pri mas - trobijo svoie
pnhle frazc s takim tonom. kakor dl prodaiaio
~naIvetle modrosti. Sc vedno Jill slisimo, kakor
s'arotestamentnc preroke: "Pcmeccjo mai orozie
cd sebe.'
Zelo lep nauk sam ma sebi. Ampak nailepsi
hank nj me vreden, de Sc ne prilagodi fakti6nim
razmeram.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07

Mnogo Sc zadnji cas- slSi in eta o vojnih oil
llh IN mir"vniI pogOiih. Nekaj dobrega je V TEN
ma vS;4k nacin. Ne lie da dOkaZuje pomnOzeno GO
~VofJenJe % namenih posameznih drzav, Ola nara
sea hrepenenje pc miru povsod, ampak razprave
" mirOvnih pOgOjih so naravnOst potrebne, da Sc
hioreJo ogromna nasprOtja med raZniIni silami
sploh ma kakSen na6n izravnati.
DosleJ So s!cer takO sOglasje Sc mi dOseglO.
optimisti, XII so deiali, da stoji NemGija pc Mi
chaeiiSoVcm govoru ma enakem staliI:u kakOr
Anglia ali pa cello kakor Russia, so citali ia go
vor zelo %povrsno. &c hi bill pogledali lie nekoliko
boil V globoGino, ne hi bill mogli priti do tako
napaGnih sklepov.
Anipak nekaterim takim ZmOtam nj pripi.
SaVati poSebne vaznOsti. Maj Sc kOmentira vi
ehaeisov govor tako ali tako, toliko je gotovo, da
10 nj bill miroven govOr. Ne da ne hi bilo v Mem
Ell hrepenonja pc miru. GOtOvo ga je vsaj to-
iiko, kolikor V vsaki dezei. Tudi nem$ka vlada
bi rada dosegla mir, in ina IN to zelO vazne raz-
loge. Prvic je neZadOvOljnOst med liudstvom 60
,"vo vecJa, ncgo Sc priZnava. Drugic postaja po-
iozaJ Nemtiie tenn neugodnejsi, elm dale traje
yojna. Donna je situaciia tezavnejsn, ker pri:i-
ska zivilsko vpraSanje boliinboli in ker ~postajajo
kllcl pc demOkraticnih refOrmah glasnejSi in glas-
negsi; ma bojiS(u pa p%olagoma pesa nemSka mi
Etaristi6na sila.
POsamezne epizode, XII Sc zde vojaSko ugodne
za Nemtijo, so lie epizode in ne pomeniio mic IN
koncni rezuliat. Ma zapadni frNti dosezejO nem-
ske cete tuDatam kakSen uspeh, XII sc lahkO pora-
oi "a tolazilo doma6ega liudstva. Ali take trenot-
ne image ne prihajajO v postev vpricO dejstva,
ia sc VISA nenska crta STEER polagOma, toda goto-
=" - y" "Ieki fro"ti so dosegle mem
sko-avstrijske armada res velik uspeh, ker so Sc
morale rIl'@ke cete umakniti liz vaznih pOzicij in
SO lmele velike izgube. TOda to nj bila vojaSka
"maga Nemcije, temvec ~posledica dOgodkov v ru-
SKI armada, o katerih smo ma TEN mestu re govo-
rin' Pri tenn lie igrala veliko vlogo nem;ka ida
Jaiska agitacija, katere znacaj postaja eimdalje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07

Indi mi hi ga ~podpisali Z obema rOkama. In
naJleESi pecat hi dali napraviti, da ga pritisnemo
mani. Toda vpraSati je treba, koga TAX nauk do.
Seze in koga ne doseze, kdo Sc ravna DO niem in
kdO Sc ne ravna.
V teorlji je ia nauk vedno lep; v praksi je
lie tedaj kal vreden, &c ga vpOstevajo vsi. XII so
PrZadell IN Sc %ravnajo 20 riem. &c ga pa sprej-
me EN- del, drugi pa ne, Sc ne izleze IL MEGA mic
drnzega kakor nesreGa.
i-ogicnO Sledi IL tega, da Sc ne more 8 takim
hankom nasiopati pridigarSko. Kajti pridigar ne
more nikdar vedeti, kakSen uspeh bodo imele ME.
COVE besede' Mogoc je lie ma podlagi s~ploSnega
dogovora in sporazuma.
huSl SO TO spoznali ma svojO straSnO Skodo. Nj
dvoma, ola je igral idealizem pri Min veliko yloyo
NaJi t"dl delo kalzerskih spiOnOv i'm agentov ne
ID n'io inoglo uroditi sadu, XII ga je, &c ne hi bile
'e''ke mnozlce ruskih vojakov ~verjele, da ''exem.
pa iraNhnn' in da potegne njih revolucionarn
@2led tndi nemSke vojake "a seboi.
|uaI $" Spoznall, ola je bill to ponesreSen eks.
pertinent, XII ie bill sprawl vso revoluciio ma rob
pogma. In zee Sc je doslej lahko mislilo. da 10
pripor"eanJe IN zagovarjanie take taktike idea
hs''rno, Sc mora povedati, da je liza strasne ruske
~i.'kuSnje zloGinsko.
Ioda Russia in njena revoluciia nj nronadlo
hijub vsem krizam, XII jh ina in XII ih bo 20 inc.
Ia. Sc no nJena notranja sila, XII Sc je v revoluciii
S'JaJno lzKazala, do kraja kOnsOlidiraIa.
haJZerstvo je dOzivelo z Rusijo veliko razoSa.
r'hle' kaIti zee nj moglo sedaj izrabiti zmedc v mr.
"ao' IN 10 y moRocnim udarcem uni6iti. nina VOC
"adoSinega upanja, da sc mu v bodocnost; nosro
''lo nJeeove Intrige. Brez tega pa ne premaea re.
volucionarnc Rustic.
no Je eden izmed vzrokov, da 81 tudi oficiel.
ma Nemcija zeli miru. Toda ne zeli 81 on nostono
ho'ikorkoIi je Michaelis nagromadil lepih fraz "
Sv"len sovoru' vendar nj dial nj najmanje ;asno.
si ' tenn oziru, da hi hotela Nemciia skleniti mir
V ~"'S'u ruskIh zahtev. Michaelis je govoril O
(konec ma 6. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
MirOVni POgoj1.

'"'!", Wv" '"'""'>"'"i '''"nhi SO wen pre-
..sI".t rue" '"S'"'NoV III T"JaNov' HI so
Wv, ''"' ~" Il" "p"' p,"N !'N" 'hak"r preJ
~ - ~ ;" ~" ""sriH"!i' y le naehKra'
nI"-"' W." ~ II '""' '"''"'N' !" NoJaNi pre-
"' e"'
,L nI":nr"h w" M""s"' N, Je o'a o"'eHeha ia
aIIa"uo| ~ "' =; "n =" """" H"''a Vfi'N' e'"
1870 .t 80; y ~ Nv" >emri 'aKoJ ut"
800" WI" N"'"' N j. ""S'"'a ' r"'k'h
W.;u,.so, -,
- = '' ~ '.' "a''ne""
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
PORODNI PROBLEM.

Potem je treba vpostevati Sc nadaljni fax
tor. In Ia je pomen %porodov, ma katerega pola-
gajo vSi narodi velikansko vaznost. Otrok i'm,
dandanes pravico, ola pride ma svet njegova pra-
vica do reje je priznana, pray tako pravica do
vzgole. DrAave prevzamejo odgov0rnCs., HI jo
odtegujejo individualnemu otetu. Gospodarsku
nj bi0 Sc nikdar tako malo povpraSevanja po
zakonskih m0zeh.
V cloveSkih nagOnih Sc pa nj izvrSila nohe-
ma Hprememba. Ljubezen in ljubezen do otrok
Je V cloveski pSiholOgiji Sc vedno tak0 utemelie-
ma kakor pref. ObstOjala BIO, V kakrSnikoli obliko
Sc DO re ~izrazala, in ideali ne bodo padli nize.
ldeali so prOdukti razmer, in lie tisti. XII imajo
oti %obrnjene V preteklost, Sc z~grazaio. ce napra-
viJo ideah, XII MISC wee Sposobni "a zivljenje. pro-
Sior drugim.
Mas sedanji moralni zakonik Sc ne bo vie
mai 2 hovimi razmerami. to Sc mi zdi gotovo.
\Sec all ne vSec, izprememba Sc izvrSi.
kaksna da BIO, tega ne morem reel. Ma poll
gamiJo nj miSliti tam, kjer so zenske svobodne:
zdl Sc pa gotovo, da sc premakne mas sedanji
IDEAL zakonskega mOnOpOla. Sele kadar DO sliIe-
nJen mir In Sc ma miljOne moSkih vrne IL zakc-
pow, ola stopijo zopet V civilno z~i1ljenje, bono
mogli z sotovostjo govoriti, kai Sc je zgodilo.
Moskim je vojna prizadela, kar Sc ne da iz-
rerl. Danes MISC wee tisti, XII so bill, Ko so od-
korakali ma 'front.'. Razviiali so morda moe in 20
gum in pripravljenost, ola doprinasajo zrtve IN
"piosnoSt in da navdusijo druzbo "a move raz-
mere. All pa so Sc navadili, ola Sc krbi zanje
IN so pri TEN izgubili vsako osebno iniciatIvo.
hadar Sc vrneJO, Sc mOrda pritne graGitev.
kakor MISC moIje Sc nikdar gradili. Ali pa bodo
rohltl poSedali in sc zadOvOljili s tenn, ola obdrze
zenSke meSta, XII so Jill dobile V odsotnosti mos
kin.
karkoli doleti ME, doleii tudi splosno druz-
DO. Emo pa Sc mi zdi gotovo: V stare zanemaric-
most Sc ne bodo vdali. Karkoli bodo, oborozeni
hodo' in motni dovolj, da bodo zahtevali dru.
gatno ravnanie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
zENSKO ~VPRASANJE.

Predvsem ie ravnOvesje spolov ma vsak nafin
p%oruSenO. Mnogo ~milionov sposobnih MOI ie ubi-
tin. Drugi milioni so postal nesposobni IA dolz-
n0Sti, XII Jill malaga zakOn. Niti cd dalec he bo
dovolj zakOnskih MOI, da bi Sc izpolnile ve "a
hteve; 10 je vazen faktor, XII Sc nora vzeti v pc
Stew. &c tudi nj cd daleG najvazncJSi.
Neiko vaznejse sc mi zdi deistvo, da MISC zen
ske Sc nikdar tako malO potrebovale moza, ka.
kor sedai ma Francoskem i'm V NemGiji. Kajti vol.
ma je p~ribavila zenskam gospOdarsko neodvisnos1
v.taki meri, kakOr Sc jim ne hi bio nikdar pref
s%anjalO. Ma milione zenSk je prislo ma mesta, kjer
so bill pref mOski. Pri mnogih delhi so pokazale
vetjo sposobnOst kakor moSki. Gospodarsko moe
re posedujejO in pridobivajO 81 tudi ~politicno.
Morda hi odstopile V prid ~moskim, ce hi mogle
"a TO dobiti moze, kar Jim pa nj mogo6e. Ali bodo
hotele odstopiti. ne da hi dObile nadomestil0 in
OdSkOdninOP
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
voJNA IN PRIvATNA LAsTNINA.

POpretni trgovec je brez dNoma pripravljen
ma Re zrtve in veGina Jill patriotiGno Gaka ma ko-
nee vojne, da bodo mogli priceti : kupGijo zopet
pc s,arenI naGelm. Toda nobenega vzroka nj "a
misljenje, da Sc DO stare nacelo sploh Sc kdaj OH.
velo. Svei, Xxi ic enkrat tako dalec IL svojega tira.
Sc no komaj mogel vrniti nazai. Na&el BIO drugo
privlatno silo, drugo SrediSce, drug tir. Brez dvo-
ma SC priblizujemo civilizaciji, Iii DO drugacna,
kct 10 je svet sploh kdaj poznal.
&c more New York podpisati miliardo IN po-
Solilo >vObode, Sc mu lahku nalozi tudi humani-
tetno posojllo V zneSku enc miljarde in emo mi
lJardo hi tukaj pray lahko izdali IN veliko korist
navadnega tjudstva. Ne recon. da hoce ljudstvo
lzdati miljardo dolariev naenkrat. toda ce hi 81
leleio kupiti kaj, kar velia miliardo dolarjev, no
pcpolnoma SpoSObno, da 81 kupi. Nikdar pref nj
Sm0 vedeli, kako bogati da smo. &c je Slo IN 10,
da Sc ida kaj denaria "a SploSno blaginjo. smo
miSllll, da moramo varcevati. L.judje, Xxi 80 bill.
merodajni V denarnih receh, 80 nam neprenehoma
vteqIah To potrebo v~'glavo; naenkrat smo pa od
krili, da nj bilo trcba icga.
Ne bonn sc upal prcrokovati, kaj da hodo raz.
hcni narodi zahtevali toda mai bo karkoli, Jazz ii
ne morem miSliti, da 81 ne bodo : p0polno brezob.
zirrostio nabavili. Privatna ~lastnina DO obstaiala
kot institucija pc imenu, svojo sweetest je pa ze
izgubila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
SOCIALNA R%EVOLUCIJA.

POgleJte L. y enim OceS0m ma Rusijo. Vetini
Americanov Sc je nSorala revolucija zdeti koi bla-
INA %anarhija. In vendar je revolucija pred mani
kot veliki socialni fenomen vojne. Bila je mo-
montana vstaja zatiranih mnozi" ne le da porusijo
carja in d~osezeio p%olititno priznanie, ampak da
vzamejo vajeti Wade in prodrkcije sami V svojc
roke.
Nemtiia Sc N" bo ustavila pri TEN. da pade
kajzerStvo. Anglia, Franciia i'm Amerika ne ho-
do p0civalc, &c 2avaruiejn syetu demGIraciio. Ne
pritakujcm izpremenH,e tukaj iako nitro, vendar
pa Sn'o ma poti h gospodarSki drmokraciji. Co
Spod'tvo vojakOv in delavccv ne no ostalo omeie
no ma RuSiio; raz;irilo 50 no Pc vSej Evroni, in ia
pomeni, ia ie rezim viSiih razre,lov, cello tistih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
VOJNA IN DRUzINA.

"Da je incl professor Dewey nekaj gotovega,l
od sedanJega reda razlicnega pred oGmi, je bilo
brezdvomno,' nadaljuje Wood. ION nj govoril lie
% izprcmembah, XII izvirajo IL goSpndarskih i'm po-
hticnih razmer, ampak tudi q tistih, XII Jill ie pri
eakovati od industrijalne psihologije, cd najin.
tlmnejsih in poSveGenih problemov liudi obojeg,
,pola.
n ste o~pazli,' jc vpraSai ida Sc izvrSi
v najbolj posvecenih tradiciiah druabe kmalu
acknowledgements izprememba? Ali ste kdaj pomi,-
hlI, ola sc no druzina, kakar jo poznamO, kmaln
prerDaala? Da bodo besede ijubezen, zakon in
romantika izrazale IN mas vse drugaGne p0jme.
kakor daneS?'
Professor Dewey je eden najznameniteisih
p~ihologov ma svetu, in z napetostjo sem pricak0-
val ~njegovo razlogo.
'Prosim, opazujte predvSem dive reel > je de-
jail. "Prvic ne VEN, kaksne vrste bodo te izpre-
membe. DrueiG Jill ne zagovarjam. nal bodo ka-
krSnekoli. Ne zagovarjam nobenih izprememb V
idealih zakona, kakor obstoia dandanasnii. Ne
zagovarJam nobene p%rekucije V naSi spolni mora
II .Govorlm lie kot Opazovalec vzrokOv in ucin-
kov, in y tega staliSta je ~vcrietno, da ~predstoje
ogromne iz~premembe.
Jasno nam mora biti, da je druzina dandanes
povsem d~rugacna institucija, nego je bila pred
par sto lett. V druzini tedaniih Gasov je oGe bill
glavar. V druzini sedaHiih dni igrl oGe vsasi pray
neznatno vlogO. Druzinska tradicija pokorsGine Sc
le podedovala cd rOdu do rodu, tnda nepokorsci.
ma je sploSna.
V druzini p~reisnjih caSov ie ote incl pravico
odlotevanja mad zivljeniem otrok. On jih te w
gojil ali pa ne, kakor Sc mu je zdelo: kaznoval
Jih je kakcr mu ie bilo pray; reiil Jill je, kakor
ma le ugajaIo; izbiral jim je cello zene nmoze.
Danes Jill mora ;a'io dolgo poSiliati V Solo,
kakor sc zdi DRAW pray; vzdrzava,i Jill mora
pc predpisih, XII Jill doloca drzava, Ge Jill okrutnu
ka2nuje, kaznuje drzava MEGA samcgn, IN koga
mai vzameio V zakon. o tenn nina nohene besede.
kal je povzrotilo te izpremembe. Predvsen
prehod IL cnega goSpodarSkega sistema V druge
"A, IL fevda!iZma V kapitalizem,
V dobi fevdalizma ie bila druzina ena eospo.
darska enota. posameznik pa ie naSel svoio Cos.
p0darskO varnOst V svojih stikih 2 druzino. V dc.
hi kapitalizma je posameznik postal gospodarska
cnota. in oSeba je naSla svojo gcspodarsko var.
most V svojem individualnem opravku.
' naravnem proce'u vzrOka i'm ucinka je t.
talo, da so Sc otroci otresli iarma patrlarhaliG.
mega lerobstva. Svobodna izvolitev zenina I'm ne.
veste le bila nemara najznafilnciSi fenomen no.
vega rcda, in IN Svc. So je priGela doba romantike
Tcta namesto da III SO bila druzina kot fnstitu-
c'la okreptala. So ie zgodilo nasprotno. Razpo-
roke so postale S~ploSne, loGitve pa Sc boil sploS-
ne. Y vSeh dezelah. V ka.erih Sc ie razvila moder-
Ma industrial. ie opaZati cnake i%zpremembe. Fn-
mihja nj wee ti>ta inStiturija, Xxi jc bila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07

XII so bill znani kot "dostojna druzba', pri kraju.
Ia revOlucija lahko preseneti svet kakor ne
vihta, V spremstvu strahovlade in ekstravagant
nth orgij novo pridobljene moci, ali pa pride kot
StopnJevana, ma wee deseiletij razdel Jena evolu
eliza. Da pride, je iaSnO; nikakor pa mi jasno,
kakSne vrSte no gospodstvo doslej zatiraulh raz-
redo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07

In sedaj stOpamO v novo gOspodarsko dobo.
Petdeset let sc je polagoma dvigala, vojna je pa
MEN napredek znatno pospeSila. In z vojno so Sc
izvrsile tri najbolj presenetljive izpremembe Y
~pOlozaju zensk. -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07

maria In kupcije. Bojujemo Sc "a pravico, da Sc
smejo delati kupcije, toda ia vojna prav lahko
napravi konec tenn kup6ijam.
Zelo ~verjetno je, da izgine v petdesetih letih
YES sistem, XII ga poznamo pod imenom "kup6ije,"
3 sveta.
Pod kupciJo razrnnemo rTodaio blaga in IL
dei"vanle blaga IA p~rodaio. Fri leta Sc je V Ev-
ropi blago veclhoma pc popolnoma drugem mace
Ia, kot le bllo dotlej Y navadi, izdelovalo in pro.
dajalo. Tudi V Ameriki Sc ic Ia izpremcmba ze
pricela. Zateli smo producirati IA poran0, ne "a
prodajo, in kapitaliSt nj wee kapitalist V listen
2miSln, kot je bill pred voino. Njegova pravica, da
prodala ma odprtem trgu pc zakonu ponudbe in
zahteve, Sc graia.
Ma Francoskcm, V Nemtiji in V Angliii so mn
vecinoma well pravico, ia malaga svoj kapital po
svoji wolff. F@bricirati mora, kar ma predpisuic
vlada prodnkt mora prodaiati IN Gene, XII nu Jill
predpisuje vlada svoiim delovnim motem mora
plaeevati, kar dolota vlada in te So preostajajo
profit, Jill lahko vzame vlada, la pokriva 4 mimi
roine stroSke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
ZACETEK IZPREMEMB.

A hi mCgel takrat, ko je Columbus odkri.
AmcrIko, kdo %povedati, kaj no pomenilo to Cd
kritje?' je vpraSal Dewey. .'Za mOdrijane ,eda-
mega "asa je to pcmenilo novo pot ma who'd.
MlslJenSko trto Judi doloGajo predpostavke. V
mihovh m%czganih Sc je bila Htrdila India; IA
Anerlko pr nj bilo precedence. Torej 81 MISC mo-
gu napravltl pojma o zapadni civilizaciji, XII bo
sledila odkritju.
V tenn Gasu Sc bojujemo "a dcmokraciio Y
glavah vecine Americanov je demokracija dolo-
cen pojm. Zmaga zaveznikOv Sc Jim zdi cotova.
IN zdl 80 mi, da bodo odkrili denlOkracijo. Toda
ia demokracija Sc DO razlikovala cd demokraciie
DO nJihovlh pojmih, kakor Sc ie novi svet razliko.
val cd %orienta, Xxi ga je iSkal Columbus.
B~ojujemo Sc, ola izkidamO gospodstvo kra
ijev in cesarjev. &c pa izvrsimo to delo, bono
ncmara spoznali. da smo izkidali gospodstvo de
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
VTISKI.

Bill je professor Dewey, $ ka,erim sem incl
raz2ovor,' nadaliuje Wood, Rad bi bill vedai.
ki~Sen vpliv bo vojna imela ma svet. Rad hi bill
ved"l, V kakSni luci OPAQUE resnitno velik uce
MAX ~doscdke, velik, miren, ampak ma nOben do.
lGceh SlStem ne vezan misec, cigar kon6ni sklep;
MISC niti reznltat okostenele dogme ma eni. nil
Nirastnega idealizma ma drugi strani.
cato sem Sci k profesorju Deweyu. Pogosto.
ma sem NliSal, da so ga imenovali vodilnega vzgo.
JltelJa Amerike. Poslovil sem Sc Oh MEGA nod
vtiSkom, da Sc he vdaja nobenemu pretiravaniu.
Professor Dewey Sc iA izprva branil inter
VIVA. ITO je prevelik problem je dejal Ma.
pravil sem sc nato, da mu predlozim gotova vpra.
sanJa, in kdor resno in odkritosreno ~vprasuie.
ina pri profesorju Deweyu d~obljenO igro.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
VOina in druZabni red.

Professor John Dewey S cOhnmbijskega yse
uciliiia srada med tiste ~ueeniake. XII MISC lie v
A.meriki znani, ampak imajo resniGno svetoven
slas. MnenJe takega reSnega ucenjdka O svetovni
vojni in njenih pOsledicah je - Ge re mic drn-
acga ne 49, vsaj zanimivo. &c pa podaja "a svoje
mnenlc tudi %argumente in ga podkrepljuje, tedaj
IL Diva vecio vrednoS,.
ChaS. w. Wood ie incl $ profesoriem De
weyem %ra2govor q tenn predmetu in je objavil ME
COVE nazore in vtisk, Xxi so ga napravili mani, y
acwyorSkem ''World".
PorOGilo O razgovoru u7aja Wood : sledeSim
predgovorom:
"Svct je mrtev, zivio svet! Pravkar Sc ie We.
like civilizacija poslOvila cd ziMjenia z blisko.
vito hltroSiJo mas iene V popolnOma nov in tut
druzaben red. Tako zelo Sc DO razlikoval cd ii.
Sieea, XII je obStajal pred Stirimi lett, kakor so
rlzlikuJe Sedanja druaba cd. Srednjega veka. Sc
Je prezgodaJ, da hi sc moglo reel, kdaj Sc izvrsi IN
iz~prememba, kajti noben umrjo6i clovek nj do .
volJ moder, da hi nam mogel povedati, kaksna
bo Ia nova civiliZacija. Toda ceZ drn i'm s,rn il hi.
timo naproti. Stare ideje, start Maori. stara xiv.
llenSka pravila, Xxi smo jih Smatrali "a tako stalno
kakor Severno zveZdo, bOd0 razbita v velikanSkem
polcmu. kdor ne more prilagoditi svojega milje.
MA now smeri in razumeti prihajajosega RI la
reef, sc re Sedaj lahkO priSteva mrtvim.''
PCtcm pravi Wood: tNihGe Sc nj izraial ma.
tancno : tent beSedami, tOda tako sc je vsadilo v
noJl CLAW, 90 je professor Dewey voljan, da pre
vzame "a To odgovornOSt ali pa me-.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-04-20

lam In BEN jctt porberrhpnben go.
iitioiistmupf bon irger6einer 9etbatl.
gung feitens Der WiiiiHorps feine 8is.
Se iein. @leidrpobl seigt e. ii1 innlcr
bon ne,tenl, lpeihe beIebelroe Gtnplr.
hung Die 0hiiif i'm algeIneiueu nab.
ren6 Der Gage Der Rnbe m Der nc.
ierodteIl,ng hen SoIbater 81 GbeIl
iperben l1bi, benen eiHe unperiennbore
tiefinHerIi4e ge3iebung sur wlulit
iuneDobnt Sn ben 5lriidge5ogenel,
Eiellllnseu, reipettite in ben Stabs.
ouartieren. bereiteu Die gfiIitarfapcI.
len erHite nniiifaIiide suffiihrlngen
fir ben @ott.soiciit uio fiji liturgi.
ide glnbadten, gum @eifpiel our Seib.
nad,ts5eit, DOE, aitbererieits iorgen lic
aud fiir a1rr5peil uit5 Sd,er5. 10 odb
Die ftrperli1 uno ieeIiih ermatteien
ROM YorpoIten ooer aus beIl Sdnisen.
pr1ten abJeloiten gsuirnitaften 70.
ipoN innerlibe 6rbebinng unb Grbali.
nrg enlpfangen. als ald) bilrd BARN.
/ lIcie ider5baite Ddrbietingen erbeitert
Iifro neu beIetr tperben. Bon bort nieb.
men lie Dann neue Rslooier ilnb Nh.
reginsen NIT, fpenn iie in Die norberite
2ime uno III Die llnieritdnoe 5iiriid.
frbren. @s ihlleben iih oanH Die DC.
eob.eren aameraben erger 5iiinmncn.
biloeu nit iel6itgeferti0ten prinntipsT
coer aus scr Ssinldtb ols Siebesgabe
ubaItenen S5nitriimertten cine tleins
slapeae nno erfIeucn iid1 un6 Die @e-
iIoiien nit GpieI inb @eians. iaiolrsit
ter Seino ibnen faau Belt iiiio Jinbe
Idbt. To seigt iifb 10 redf bic bell.
iomc @iiruirfiing Der lPiiiif Gilf oas
|gllgenlelnbeiinoen Der Sampler.
glahit Stdrflng ourd1 Nabr,snJ iinS
S1laf fiiden bic oiirdJ GronuneI;eiier
un6 erbiiterten Ganrpf erregten Ser
pen Mube unb grfriidning bel 6ieiein
eigenartigen Wdrii5ierer 5u eetpinrcn
mub ueriiden oaburh bie 4iIber Bp
berid)eiden. bic bas fiir@tbarcaniupi.
aetiinmleI Der Ginbilbingsfraft bin.
terlaiien bot. @ildl als cine allen ga.
iionci peritdnbIif,e Sprahe 8eigt iid)
bic Wsiliif. mcirn, iuie mir ariegsbe.
ridlten entnebmen. bier unb On IN ben
nproeriien Sf,iisensrdben innit her.
i!ber. nnb ,iniiberidtpebeiioe Wfelo.
oien 5lpiihcn Breirno lno 5einS fir
alugenblidc leiic 8e5iehunsen fniipfen
imo Icaar iiinnhnrai segenieitise Vel.
faabbeseiisungen beroorruien.
Der arieg 1T fem 8reiiuS Der
aiirite, aber oie @tiiiif uub Der Bsiang
imb serabe ben striegern treiie lnlD
troiteilbe JreliIibe geiporoen.