Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
ZeleZniSkf tariff.

pouSiid. INifi'C iiCllud iC uioit Ia
jiti, da sc je ~vpraSanje osemurne-
ga dclavnika politicno rcSilo. A ia
reSitev ne hi hila vZela tOliko casa,
&c hi bill V kOngresu mocneie "a
stopani delavski interest, med ka-
tere spadajo ,tudi zeleznicarski.
Vprasanje sc 'je resilo politiGno,
priblizno tako, kakOr so zeleli &c
laznicarji. Ampak &c posezcjo
misli proletariata nekOliko boil V
globocino, morajo vendar spozna-
ii, da Sc nj ~reSevalO $ staliSGa &c
leznicarskih, temveG $ stalisca ka-
pitalisticnih interesOv.
Zeleznicarske bratovscine imajo
re pray &c ~povdarjajo moe organi-
zaciie in vabijo Sc neorganizirane
zeleznicarje %vanjo. Ampak 5 TEN
izrekajo lie del resnice, he pa vse.
Kompanije so tiScale svoj "pa-
triotizem" V ospredje. Kaj je bio
$ TEN "patriotizmom"7 - Zedi-
njene drzave so V krizi. he takrat,
ko je visel Strajk V zraku, jc pre-
tia tudi nevarnost vojne. V TAKEN
slucaju so zeleznice drzaven inte-
rex. Maj prisega vlada ia edino-
zvelicavno privatno lastnino, koli-
kor hoce ako pride do vojne,
pa il privatna lastnina ovira
uspesno vojskovanje, il DO brez-
obzirno dala brco. Zamislimo 81
tovarno "a topove V %privatnih rO-
kah; izbruhnila bi vojna, ii Ia to-
varna ne hi dodajala vladi kano-
nov. XII Jill ~potrebuje. Ali hi vlada
s%poStovala sveto nacelo privatne
Jasmine? - Nraga BIZ Interest, XII
hi bill Zanjc Y TEN trenotku mno-
go visji, hi jo priSilili, da hi plju-
Mia na nacelo in prevzcla fabriko
V lastno reziio, ali jo pa popolno-
ma ko~nfiscirala.
&c ne mOrejo privatne druzbe Y
slucaju vojne nevarnosti g%aranii-
rati nemotenega prCmeta IA zelez-
micah. mora vlada odloziti tudi
ozire mamie. Da Sc V taxi kriticni
dobi prepreci Strajk ma zelezni-
cah. hi bila vlada morala storiti
odlocne korake roper druzbc: ne
V interesu zeleznicarjev, anpak V
i~ateresu svojih lastnih namenov hi
bila morala ma kakrSenkoli naGin
sauna prevzeti promet ma zclezni-
cab.
Patriotizem zelczniskih druzb jc
bill V tenn, da so spoznalc TO nuj.
most. Ampak vladna rczija nc hi
bila Y n%jihovcm Interest,". &c bi
vladni organi zaceli voditi promet,
hi morda Sc videli da Sc
lahko vpeljejo Sc vsc drugaGne
reforme kakor osemurni delavnik:
i'll nemara hi bill %spoznali, da osta.
ne kljub rcformam podietju
vendar Sc bogat dobiGek. In &c bi
sc pozneje z~eleznice morda vrnile
%privatnim druzbam - morda tudi
lie hi Jill kapitalistiGne kompa-
nije lahko dobile oh takih pogojih.
da bi sc iokale.
Patriotiz.em druzb ic zahteval,
ola sc to preprcti. Ali osemurni
delavnik je bill edna ccna IA to
preprecitev; in tako so druzbc
sprcjelc Osemurni dclavnik V
svoiem interesu.
Sedai sc hocejo odskodovati. q
njihOvi zahtevi, da Sc zviSa.jo to-
vorni tariff III 5 TEN odvale stro-
ski osemurnega delavnika ma
ljudstvo, Sc bo pa zopet politiGno
odlotalo. To je tisto. cesar MISC
zeleznicarske bratovSeine poveda-
lie svojim Glanom in ma kar
sploh vecina ameriskega delavstva
lie miSli.
Tu Je pomen politicne akcije,
neodvisne delavske politike, po.
treba SANDSTONE delavske Stran-
Ike. V tenn nj ves pomen delavskc
pOlitike, XII mora biti socialistiGna,
to sc pravi taxa, XII Sc ne zadovo-
III z zaScito delavskih ~intercsov V
sedanji druzbi, ampak pripravlja
re p%rihOdnjo, novo 0ruzbo. Ampak
re Ia zascita delavskih i~nteresov
pred vednO agresivnim kapitaliz-
NON je tako wanna, da hi morale
delavstvo posvetiti politiki vso