Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

SOdrugi i'm SOdruz1ce!

Trldeset mesecev je mnuo, odkar je izbruh-
Mia svetovna vojna Nikdar nj bo v svetoy-
nj zgodovini TAKEN casu prelito toko krvi
storjeno tako opustoSenje in take groze Tako
kakor svoJo vedo, iZumi, Z gospodarsko orea-
nizacijo in uspehi, presega dvaisct stoletie to
vojnO tudl vSe preJSnJe voJne GloveSke zgodovne
kolOsanostjo grozOt, pogube in Smrtne setve
Vso zenianost izna jd jivosti in u,tvariaioGe sile
najveciih draw nevtralnih kakor voiskuioGih So
je proStituirala posast vOjne. Sedai, ko ie bilo
ma milJone zivlJenj unlcenih, ma miljone drugih
zOmljenih in SkruSenih, ko je vSa ciMlizacija IL
grozena, kliGe Od vOjne trpinCen svet obupnim
glasom po mru. Tudi gospoduioGi razredi ma
poSled spoznavajO njeno groze in ME brezuspeS-
most in zacenjajo javno govoriti svoji zelji po
miru.
SocialistGno gibanje bi morale in moglo hi
Ii najveGja sila doSego Svetovnega miru So
cialisti vsega sveta lahko store vec "a pravicen.
popoln in trajen mir, kakor vsi drzavniki in di-
plomatl ma svetu Skupaj In sredi peklenskepa
soVrastva IN brutalne voJne StraSti Sc je mnogo
sodrugov vojSkuJocih delelah das Jim ie
grozlla resna nevarnost. zveSih naGelom meclna.
rodnoStl vestno postavljalo z per barbarGne me-
tode vojSkovanja in iunaSko So branili interese
mednarodne sOidarnosti in mru
Bia bi kalamneta, ; katero b; Sc mogla pri-
merJat lie voJna sama, ce bi organizrano sve-
tovno socialistitno gibanje porabilo vsega svoie-
ga vpliva in Svoje mOci, da Sc kmalu doseze ko-
nee vojnega beSnenja. Mednarodni socalizem bi
zpusti priliko in hi zatajil zaupanjc samega
Se0e ce ne b Storil vSeh mos gocih poizkusov "a
VarovanJe lnteresov delavSkega raZrcda vsega
sveta, kadar Sc bodo urejevae razmere ki pride.
jo po vojni.
Veliko vaznejsa od vseh odskodninskih vpra-
SAM III terltorijalnih izprememb je garancija ki
10 mora dosec prOetarijat da mora bit sprava
VoJne pravicna in trajna da ne SINE obsegati kali
novih vOjn Vsakemu kapitalisticnemu namenn
all ukrepu, Xxi hi Sc mOgel smatrati "a provokaci-
" "a move vojne, sc mora zdruzena mednarodna
Socialna demokracija upirati vso siIo ~
Fosebno nalogo imajo socialisticne stranke
tem da zbude duha deavskega razreda in OBJ
move nJegove sile, da zagotovi sprejem sred-
stew "a prepretenje bodocih vojn Vse kar ugro-
zava pobratimstvo clovestva Sc mora pomesti V
pozabnost Razorozenie ma sIhem kakor ma NOR
ia Je potrebno Ia zajamcenje trajnega mru Via
darJem III vojnm lordom Xxi SO sredstva obrtno-
Stl lzpremenili V Sredstva vojne in nasstva mo-
ra nanovO zdruzen delavski razrcd manifestra-
ii, da je namenjen izpremeniti vse smrtonosno
orozJc XII Sc rabi zraku, zemji in na moriu
V sredstya ozivljajoce industrije.
'\asa nao2a je skrbeti, da odpravio vsi
naZadnJaski. birokraficri ukrep Xxi jih ie vojna
vsiliia cello najboli dempkraticnim dezelam in iih
okrepcala drugih. Sroku razpetjc demokra-
clJe po vseh dezelah mora biti mas cilj pri pre-
novljenJu. ki mora izvriiti oh koncu te velike
sNetovne tragedije.
Ma drugi strani Sc morajo pa ohramti we
k0lektivisticne urcdbe. Xxi so Sc pri raznih naro-
din vpeljale ekom vojne. kot socialist smio we'd
no vede i'll naglaSal da ne more kapitazem IL
pravjati in ravnati prirodnih virov in produk-
tivnih sill tel smer da hi daiale elm vecje ucin-