Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14
JUcosLov. soclAlIsrIcNE zvEzE.

la Je ma temelJu demokraclJe mogoce raZredno
gOspodstvO, to je druga rec.
Razre6no gospodstvo imamo Amerili ina
mo ga kljub temu, da je kOnstitueiia demokratit-
na, eetud ne dealno demokraticna In sicer ga
mamO zaradi tega, ker ne izrab delavski razred
svolih demokraticnih pravic in prepuSca gOspOd-
stvo kapitaisticni mani jsn
Fakti6nO torej vlada kapitalizem Ameriki
Vsed tega izrablia kapitalizem razmere XII jih
povzroca vojna sebi prid. V Bell hiSi Washing
tonu bi iahko bill Lincoln, pa hi vendar vladal ka-
pitalisticni razred ce bi mu delavski razred pre-
pustil gospodstvo, in spejaval hi vodo ma svoj
Min.
Sebi6nO kapitalistieno izrablianje poloaaia sc
posebno o6itno kaze brezvestnem naviianju
cen. kjer gre "a dobi6ek, tam preneha kapita-
lStlcni patriotnem. MultmiGonarj malo
MILO to, ce bo ameriSko ljud,tvo moglo prena-
sat vOjna bremena in te ne bo pod pritiSkom IL
koriSeanja tako opeSalo, da pride cello zmaga A
merike, Xxi jo sicer oznaGujejo IA Svoi patriotiGn
ideal nevarnost Njihovi profit jim vazneiSi
cd vsega drugega.
Po tenn je razumljivo, da ie napenial kaptal.
zem vse strune, ko je ba Ivilska predloga V raz-
pravi, da zavaruje svoje mtereSe.
Tukaj je deavstvo zagreSilO aktualnO napa.
ko
Razume Sc da Sc mi oglo kapitaisticnO 60
spodstvo kratkih tednih zamenjati z delavskim
To bi bila revOlucija, kateri morejo sanjati lie
topisti. NObena tako velika izprememba nj mogo-
"a, ako MISC tisti pripravljeni zanio, Xxi jo imajo
pravljeno.
Toda ee Sc nj sposobno "a tako veliko deo,
b vendar lahkO izvrsilo kos obrambe zoper maj
hujse kaptasticne napade
DOstikrat smO upOzarjali ma TO, has kO ie bi-
la zivilska predoga V razpravi Draginja zivl ien-
skin pOtrebSGin in spoh zivilske zadeve so ve-
hkanske pomona delavski razred, kajti cd njih
je v vehki meri odviSna njegova sposobnost "a
boj- Ce 81 ne more .kupoyat zad0sine hrane ie ma.
ravna posledica, da mora telesno opesati kar IL
pOdkOplje njegovo energijo.
Telo in duh sta pa nelocljva. Kaker rOke po.
trebujejo tudi mDzgani hrane, in Ge je ne dobe
trpi duSevnO delo ClOvek Xxi mora pOrabiti YES
svoi zasluzek "a hrano, obleko in stanovanje, pa
tudi ne stOriti mic svojo izobrazbO, ne
re narociti casopisov, kupovati knjig in 81 spOh
odpirati dostOp do kulture.
BOZ ugodno materijalno zivlienie nj lie
ierijalistiGen ampak kulturen boj
Deavstvo, ki ne more 6eZ noe uvel javiti soci-
alizma, pa vendar lahko pokaze tohko mOti da 81
re okvirju sedanjega druzabnega reda pribori
gotova sredstva "a nekOliko ugodnejse zivjenje.
To pOmeri BOZ zoper razne vrste izkoriScanja,
tOrej tudi zOper draginjo, Odtegovanje ziv in o.
dranje vsakOvstnih oblikah. $ tenn sc gOtovO sc
he porusi kapitalisticni sistem: toda kakor je "a
delavca vazna zadostna visna plaG tako je vazao,
da jih OderuStvO ne Okrade njih zasluzek.
TEN ozirn pa more utajiti resnica, da
amerisko delavstvo III storilo, kar bi bilo mOglo
stOriti Boz zivilsko predogo kongresu je o.
pazovalo kakor igro odru, XII Sc ga he tGe re-
alno. Bio je nekoko kongresnkov in senatorjev,
XII skusali preprecti, da bi zivilska predloga
sluzila kapitaliSticnim interesOm tupatam sc dObi
namrec tudi med meScanskimi poslanci bella vra-
ma, XII sc pOstavi tenn ali omen, vprasaniu ma
stran Gudskih interesov. Ali ia peSGica je bila o.
samljena. cd zunaj pa nj prihajal pritsk ma ma
zadnjaski del kongresa, XII bi ga mogle izvrsiti le
delavske mase.
TAX pritisk "a en- gotOv slucaj tukai to-
rel take dolocbe XII hi Settle ljudstvo in re-
snicno prepreeile odiranje - bi bill mogoc. Seve-
da hi to bilO treba della. poziivnega, praktiGme-
ga della. Ali kakor ie tud kapitalisti6ni druzbi