Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05

%novitclji' trustov, in anjih, znanstvcni upra vitclJ il.
Eden izmed faktorjev, XII manjkajo vsnjiiiovcn
delu, in XII je vazncjsi od vseh, je element demo.
kracije. . .. a.. 44 be- 4.
Dasi priznavaJ professor Hoxie zasluge i'm MOI
nosti znanstvene' upravc, nj slep zainjene pomanj.
kljlvosti v resnieni praksi i'm "a dejstvo, da 80 V
dobi kapitalizma njeni ueinki lahko naravnost
protisocialni in skodljivi delavskemu razredu. I'll
ste strani znanstvcne uprave. XII bi bile poscbno
koristne delavcu. n. pr. varstvo pred prcnapornim
delom in izerpanjcm, sc v praksi ne rabijo, elm
oeltiJO podJetniki, da hi Sc $ tenn znizal njih do
beck. Takai kakor drugod Sc zdi, da sprcjema-
jo kapitalisti, XII kontrolirajo industrijo i'm imajo
vsvoji moci, da sprejemejo ali zavrncjo znanstve-
no upravo, lc tisto znanost, XII p~Ovccava velikost
Nth kontnih racunOv.
Eden iznied glavnilI %prcdmetov tcga studija
Je bil, da hi sc ugotovilo, kako je uvedba znan-
stvene upravc vplivala na dclavske Organizaciic.
professor Hoxie pokazuje zelo jasno, da je eden
glavnih namenOv znanstvene uprave, da postane
vsak delavec neodvisen cd drugega delavca, kar
Sc tice %hitrosti, izTjenosti in place. Sistemi plae,
XII JIM rabl znanstvena uprava, gredo "a TEN, da
postane koiektivno pogajanje ncpotrebno, &c he
ncmogoce. V resnici so temelji, ia katerih SO zgra-
Jene strokovnc organizacije V sedanjih dobi, sko-
raj popolnoma uniceni V dclavnicah, V katerih jc
vpelJana znanstvena uprava. Torej nj prcsenet-
Divo, da sc pOstavljajo vodjc strokovnih organi-
zaciJ odiocno proti znanstveni upravi, kakrsna Sc
vpcljuje scdaj. kamor prihaja TAXA uprava, tam
SkoraJ re odhaJa str0kOvna organizacija.
Zagovornik znanstvene uprave frdi. da bodo
praVlce deiavcev popOln0ma zavarovane, tudi &c
bodo unije unitene ali ce izunno. PRAY gledc ma
TO toxic jc njihova 'znanost' ma jbolj popreSna.
Noben sistem znanstvene uprave sc doslej nj IL.
nasel, kl bi harmoniziral nasprOtne gospodarskc
lhtcrcse kapitalistOv in mezdnih dclavcev. Nikdar
sc ne SINE %pozabiti, da imajo kapitalisti, XII posedu.
lejo III konstrolirajo industrijo, pred ocmi lc en-
cllJ, pridObivanje dobeka. Torej bodo kapitalisti
IN NTH zastopniki vodili podjetja III TAX nacin,
XII Jim DO dial pc njihovem m~iSljcnju najvecji do
beck, pa maj DO njih uprava znanstvena ali ne
znanstvena. Professor Hoxie dale mnogo prime
row, $ katerimi kaZe, da Sc tiste strani znanstvene
uprave, XII MISC dobickanosne "a kapitaliste. cctu-
di 50 ugodne Ia dclavce, sploSno zanemarjajo. To.
rel Je JasnO, da JIG Oh znanstveni upravi edna pot,
pc katcrl mOrcJo delavci varovati svoie prayicc.
kakSiIa obilka Organizacijc. Dv0nljivo jc pa. &c
DO hiogocc ohranlti scdanio Obliko strokovne or
ganizaciJe V tistih industrijah, Y katcrih jc uvedc-
ia znanstvcna uprava. Ia samOobranlbo Sc bodo
unijc ncdvOmno bojcvale proti njcj, toda &c Sc ne
DO Ia boz vOdil V novih smereh, SC izkazcjo Min
napori %najbrzc IA brczuspeSne. Poizkusi, da SC
ohleJi uvedba znanstvcnc upravc, bodo najbrze la
ko brezuspcsni. kakOr p~rejsnji poizkusi prot vpe-
lJavan!u s%trOiev.
~ piSdtCiJcNChl haZOru sc DO ZnanStvcua IL
prava vpeiJavala v vecjem in vcejem obsegu V
naso industrijo. Zacctkoma JIG mnogo dclavccv
iahko prevarJcnih, da bodo mislili, da Sc Min in,c-
resi- lahko popolnOma varujcjo tudi brcz posebnc
organizaciic. Tckom casa pa bodo spoznali. ds ic
znanstvcna uprava lie druga metoda "a ~zvisanje
kapitalistOvega dobicka brez primernega zboljsa
MA delavskega polOzaia. Tia nezadovolinost Sc
lahko lzrazl V industrijskem uniOnizmu, ali pa $
politicno akcijo dclavSkcga razreda. Ncdvomno
sc bodo alncriSki delavci boil zatekali k %politicni
akclJi V bodOcnOsti ncgO SO sc V pretcklosti. Ola
bodo varOvali svoie gospodarske intcresc. Tckom
casa bodo najbrze spoznali, da je edna pot, DO ka-
teri sc morcjo uspesno braniti slabih ucinkoy
znanstvenc upravc, Ia, da dobc kontrolo industrii-
V katerih bo znansivcna uprava vpcljana. Facet.
koma pojde uvcdba uprave IA OjaSanjem podict-
niSkcga razreda, ali koncni rczultat DO ravno ma.
sprotcn. Solidarnost vscga delavskega razrcda
SC, kakor Jc %verJctnO, pospesi in gibanje "a indu.
strijsko demokraciio sc Odloeno zbudi.
Professor Hoxic nc razglasa V svoii knjiyi no.
viii teoriJ, pOdaJa pa nam ncstevilne informaciie .
HI bi Jill moral pOznati vsak zavcdni socialist
Marx in Engcls opisujcta kapitalizcnl, kakrsen je
bill srcdi dcvctnajstega s~tolctja. Hoxie opi,ujc
kapitalizcm, kakO della V dvajsctcm stoletju. Soci.
alist dvajsetcsa stoletja mora poznati kapitali-
zcm dvajsctega ~stOlctja. Zlasti mora %razumcti.
kakO prcnasa k~apitalist - in ravno to opis,lio IN
knjiga - posest zadniega faktoria V proizyaial.
Nth sredstvih ma dclodajalca, namrcG obrtno Una.
ME delavca, in kako izrablja to novo pridobl ieno
srcdstvo, da dcgradira izuGenc dclavcc ma sion.
MO neizueenih, vse skupai pa pcha v podrobno
specializlranO in malO sc razlikujoGo maso.