Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31
Nemogoci. socializem.

Ike, kakor &c bi ma njih izklju6no vladali Min
kapitalistieni konkurenti, XII bi Sc seyeda ozirali
Same ma svoje interese.
Toda Sc mogoGnejSe primere nam dale Sc
danja vOjna.
Nj dvoma, da je velikanski konflikt. ki pre.
tresa YES svet, vseskozi kapitalistiGnega zna6aja.
In vendar ne mOrejo drzave izhajati $ kapitali-
sticnimi metodanli, temvec Sc morajo posluzevati
takih, XII hi jhl brez velikega pretiravania lahko
imenovali soeialistiJne.
Drzave polagajo svoje roke ma Tito in moko.
Najprej so v raznih dezelah dolocili najvisic
Gene "a konsumne predmete. Res je, da je bill to
veGinoma pesek v oSi; Wade so hotele p~otolaziti
~nevolJno lJudstvO, kateremu je grozia lakota, ali
uzaliti MISC hoteli kapitalistOv. Toda ustanovitev
cen ie dokaz, da je stvar prakti6no
mOgoca kakor so dolo6ile nezadostne, tako bi bile
lahko predpisale tudi poStene maksimalne Gene.
Ali pri tenn ~pozkusu nj ostalo. Wade so We
like o%dlotneje posegle v privatne pravice, ko so
ukazale, kakSna moka Sc SINE izdelavati in kako
Sc mora mesati. Sweetest privatne Jasmine, toll
kokrat naglaSana v boju prot socializmu, je $
tenn naredbami O6itnO krSena ma memo mesto
sc ~postavlja v DRAW izrazena kolektivna pravi.
ca.
NemGija je Sla potem Sc "a kOrak dale. Pc
Nsej drzavi je dala vlada popisati vse Tito in vSo
moko; privatni lastniki So izgubili pravico, da hi
pc svoji wolff razpola gall 5 to svojo lastnino. Pra-
Nv uinFpii diiJd NJ Jc pIlldSlud uTLdNa.
Kje je ostalo na6elo svete p~rivatne lastnine9
Zgledu NemGije so sledile druge drzave. In
vse skupaj so posegle seasonal Sc mnogo radikal-
neje V individualne pravice. Ne lie, Sa1 Sc SINE
prodalati in kako, ampak tudi kaj i'm koliko Sc
SINE kupovati, kaj in koliko Sc SINE jesti, kdaj Sc
je treba postiti it'd, so predpisovali oz,rorna Sc
predpisujejo ukazi.
Drzava izreka, da so njeni Interest V nevar-
nOsti, &c nina absOlutne kontroie mad zivezem.
SvoJe interese pa smatra "a svetejSe Cd vseh pri-
vatnih, in cato ravna 90 NTH brez obz1ra ma VISA
podedovana in doslej veljavna nafeia.
Preziranje privatno lastninskih pravic nj o.
stale lie pri zivezu. Kjer MISC bile zeleznice re pref
drzavne, so Jill Wade tekom vojne vzele pod svo-
jo kontrolo. EnakO je Anglia storila z rudniki in
premOgorovi. V Avstriji in ma Nemskem so "a
plenii cerkvene zvonove, privatne kotie, lonce,
sploh vsak kos bakra, kositra it'd.
Strmeti pa more OBJ teh naredbah lie tisti,
kdOr nj hotel re pref gledati 2 jasnimi ocmi in Sc
nj potrudil, da hi prodrl zunanjo skorjo deian-
skin ranner. - ..'t
Pravico privatne lastnine je drzava re dav-
no poteptala! &c imaS konja, tie v voJnem casu
ne vprasajo, ali ga potrebujes ali ne. Ako je spo-
soben "a voiasko sluzbo, ii ga drzava vzame, pa
protestirai kolikor hOGes. Ako imaS hiso, ii ma
s%tanijo vanio v~ojaStva, tudi &c ostane tebi komaj
kot "a posteljo. Drzava lahko militarizira VISA
pOdjetja, v katerih sc mOrejo izdelavatI vojne
pOtrebScine.
Drzava ii vzame sina in tebe samega. Pra-
vico, da razpolagaS $ svojo osebo, izgubiS. In to
Je sc ObcntnejSe, kakor pravica poseSt:.
AkO je ve to mogote Y kapitalisticni draw,
Xxi sluzi lie interesom pOsameZnikOv, zakaj ne bi
bilO mogoee v socialisticni druzbi, XII bo obsegala
sploSnostY
Iakaj bi bill socializem nemogoGq