davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Avstr1jSka tJugoslavija.

Zopet ponavlja vest ,da namerava Avstri-
ia zdruzit HrvaSko. Slavonijo. Dalmaciio Bosno
in Herzegovina V avtonomno drzavo lastno Via
do, kakOr le nameravana IA Galicijo Trdovratno
ponavljanie te vesti Getudi ne vedno enakih OBJ
likah, in njeno razSrJanje pray sedai ko prica-
kujejo centralne Sile mirovno pogajanje kaze da
ina jO ma Dunaju nekakSne namene V tel sme-
ri. To je sodit tudi po zadnjih izpremembah
avstrijski vlad zaSti po TEN, da nj bill IA Buria-
novega naslednika imenovau Madiar ampak grof
Cernin Xxi ie vsaj po imeuu Cch Namgavanje
da je postal ogrski vpiv tekom vojne vladajocim
krogom AvStriji prenevaren, TEN potrjuje.
Dunajska neZad0volinos ina svoje wire paG
avstro-ogrSkem ra1merJu Samem. HabSburSka mo-
narhiJa bl sc zadnji cas- ze bolj po pravic lahko
imenovala Observation-Disclosures kakor narobe Poll
ticno je ogrski vpiv poponoma prekosil aystrij-
skega i'll kokor nj Skupna drzava ze odviSra od
Nemcije, je izgledalo, kakor ia vodi sedania
vojna pravzaprav IA ogrske mterese.
Ali ogrska preteiua moe ma svoj veliki po-
men tiStem poliu, ma katerem sc odigravajo
vsi moderni boji, namreG gospodarskem Tu-
kaj interest Avstriie in Ogrske res zelo razlic-
nj in mnogih ozrih nasprotn. Avstrija. zlasti
njeni severni deli CeSko. Moravsko Sezija,
Spodnja in Gornja Avstriia Sc rapluo razvijajo
induStriJo Xxi sega mooney tudi ma Jug. Ma
Ogrskem Sc sicer umetno pospesuie ndustrija,
vendar 81 je pa dezea Sc otividno ohranila agrar.
nj znacaj Gospodarji Avstriji postaiajo tovar
niski magnati; Ogrskem vladajo veleposestni-
ski CROFT
Madjarski zemliSki velikaSi, Xxi imajo vseh
strankah glavno besedo. 80 znali tko >pretno ma
stopati, da je bila vsa Avstrija podvriena ogr.
skim agrarnim lntereSom Ne le da ie zarali tega
lJudstvo AvstriJi trpelo pomanj jkanje hrane in
draginJo, ampak tudi avstrijska ndustrja je bila
svojem razvoju zeo ovirana
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
CHICAGO ILL., DNE JANuARJA GANUARY) (voL3 Kill

Avstrije dokazuje najbolje To, da je imela 'vele-
izdajniske' in druge politicne procese ma vseh
koncih in krajh in da ie izrekla enem letu veG
snrtnih obsodb, kakor VISA Europa, vstevs Rusi-
10, desetih letih
Ia Avstrijo je bila vojna preizkISnja, kate
re nj prestala In sedaj je, kakor deiali lie
vprasanje, kaj bo iz ME.
Lepe sanje zaveznikov da bo razbita Sc niso
uresnieile in mic kaze da hi Sc mogle uresniciti
Dugace bi bilo GO ne b stala "a MO Nemcija Tc-
daj verjamemo da hi bila razletela V atone
Ampak sedai je zavezniki MISC razdejali
Kiub temu preti Avstrji hud poraz in sicer
prav od njene zaveznice Nemcije. V naivecji ne
varnost je da io Ia pohrusta To Sc lahko zgodi.
tudi ce Sc j pusti navdezen obstanek in lastna
dinastija
kako ufi tel nevarnost? To ie Sedaj pro-
blem tiste mesanice, Xxi Sc Sc imenuje Avstrija
Pretvorti Sc popolnOma ogrsko drzavo
prepustiti mad djarskim magnatom YES vpliv i'm i'm
zaupati boz Hohenzollerpci - to bi bill EN- izhod
Ampak ia harikir bi bill sc bolestne jSi kakor po-
top nemski zvezi. &c Sc hoGe obvarovati tega
preostaJa le Sc poizkus. da naprav IL nekdanje
Avstrje nekaj novega.
Svobodna zveza avtomomnih narodov hi bila
lepa rcsitev Ia tako prenovljenje hi sc naposled
iahko zrtvovale marsikatere sanje. Ampak tako
optimistcen sine biti clovek, da hi pricakoval
cd vladaJocih krogov Avstriji toliko pOguma
Zdi Sc, da izbrajo zopet zlato srednio pot" XII
je bila vedno lie pregovoru zlata resnici je pa
ponavadi najbolj blatna. On vidijo Sedanj po-
lozaJ IN spoznavajO, da tn nj mOgoce ostati vidi-
10 cllJ, kjer bi bilO reSeno ampak takega ko-
raka Sc ne upajo napraviti. In tako Sc odlocajo
"a pol kOraka i'll eksperimentirajo nekakSnimi
avtonOmija jami, ki so prav tako polOvicarske ka-
kOr niih enerzija
Iugoslavijo zvezi habsburfe monarhije
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

lahko ustanove. &c misjo na to- hoceio Ie resti
kar Sc da resltl. Da bodo tud tel novi tvorbi
sKusal oDreZatl pravice narOda kolikor bo lie mo-
goce, Sc razume samo po sebi. Ampak nekaj u
speha dosezeJo TEN vendarle V monarhiji, XII
IN bila sestavljena IL petih, Sestih avtonomii ne
moreJo MadJari wee imeti tistega odIocujocega
mesta, kakor zvezi dveh drzav, cd katerih so
emo SAM lmeli popolnoma rOkah. Obenem bi Sc
TAXA federacija bolje branila nemske heeemoniie
III haposled bi dobili ndustrjski interest trdnei-
30 podago njei
'e bl Sc upaa Avstrija iii do kraja in Sc no.
polnoma preobrazi gospodarsko zvezo polite
no svobodnih narodov bi izkazala sama sebi mai
vecJo uslugo in ustvarila bi veliko garancijo "a
bodocI mir. Razmerje med MO in balkanskim
dezelaml bI Sc popolnoma obrnilo ma prijateljsko
Ntrah, konec naciohalnih bojev hi pa omogocil
NSen nJeni zvezi zivecm narodom doslej neza
Sllsan goSpodarsk in kuturai napredek
Tega poguma nina To vidimo ze odtod da
%opet III govora SlOvench, ko govori o avto
nomiji jugoslovanskih dezel. Kaj nameravajo
Slovensklmi kraji, je popolnoma neznano. Ne gre
toreJ "a energGno reSitev velikega problema, am
pax lie "a nOvo krparijo veGjem slogu
SedanJa vojna he resuje narodnih vpraSanj
kakor so sanja fantast Ne resuje jih Avstr-
j. ne resuje Jh drugod po Evropi In to je ma
ravno, krr sc Ia vojna nj vodla "a narode i'm njih
probleme. ampak "a kapitalisticno imperalstcnc
mterese. GovOrili smo to re davno Gin boil sc
voina nadaIjuie, tembolj Sc to potrjuje.
ReSitev narodnih vprasanj je doocena dru-
GIN silam kakor krajem in cesarjem in diploma
tom. Pravicno jih morejo resti lie narodi sami,
narodi, Xxi MISC sovraznk, ampak prjatelji, spo-
znavajoci skupnost svojih interesov.
Skupnost narodov je mednarodnost in njeno
nainogoGnejSe sredstvo je socializem. V MEM je
tudi enakopravnost in svOboda "a narode.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Ce hi mu bill rekli, da je interesu drzave in d
nastiJe nezogibno, da Sc obesiio obsojeni Ceh, hi
bll preprIcan. da jh je treba oesti Pa so mu
deJali. da je zaradi lojalnh elementov ma CeSkem
dobru, ce sc Jim po<aze koscek milosti in polaza
je koscek mosti. Drugo ie ostao vojnemu sod-
Scu
kako neizmerna ie milost tel pomilostitvi.
sc lahkO oceni, ce vposteva da je Avstriji
dvaJset let tezke jece naivisja kazen polcg smr-
ii. In kramaf je pomiloscen ma petnajst let tez-
Ike jeGe.
Odgovorna je IA to Avstrija Toda to ic veil
ko vprasanje: Kdo ie Avstrija! niej ziveci ma
rodi ne. korl tudi ne. Tista kamara XII ie has
ia povrsju.
kamarilo ina vsaka monarhicna drzava V
nekaterh ina velik vpliv, nekaterih ma ihcn
nekaterih nina nikakrSnega. Avstrija je pa tudi
TEN oziru posebnost: ona ina nekoliko kama
ril. Zadnja leta pred vOjno sta bill dive glavn;
ena schoenbrunska, druga belvedeIska Prva je
drzala Franc Jozefa ma uzdi, druga je hotela
spraviti Franc Ferdinanda predGasno ma tron
Katere kamarile sedaj obstoje in katera izmed
njih nosi zvonec - kod bi to tukai vedelY Ampak
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
Eleqantna aTnneStiia.

Cesar Korl je, prevzemSi tczko breme habs-
burske krone takoj pokaza milost svoie vladar-
ske duSe TEN, da je pomilost ma smrt obsojene
ceske posance in politike.
Napravimo majhne oci in jh zavrtimo proti
ncbu, z pluc 81 pa izvabmo sentmentalen vzdih
Amnestija je najlepsi privilegij vladara in re "a
rad te pravice ic monarhija obcudovanja vredna
nstitucija.
Brrr! To je napOr od kaerega mora clo-
vek krepko oddahnit Pomilostti obsojene lju-
d resiti jih rablja, vrniti jim svobodo - to gre
vse tudi brez veCanstva i'm bOzje mOsti v A
meriki opravi to navaden guverner, nckaterih
slucaJih cello sodnk I'm ker vOli guvernerja ljud-
stvo, ina, ce je poticno dovolj razumno Sc samo
vpliv ma to, kako Sc bo raba pravica in most.
NeHogibnost monarhije torei tudi amnestijo nj
utemeljena.
Ampak pravico do amnestje ina tax gospod
vladar III velicanstvo KOrl jO je, kakor vemo ta-
koJ porabI. Nismo mu Zarad tega takoi zapeli
hozlana in marskatera neomajno avstrijska dllsa
nam Je to zamerila; zakaj cesarju je vedno treba
slavo pet, kadar cuje in kadar spi. Zdaj Sc nam
pa vendar zdi. da smo imeli prav. ko Sc nismo
prenaglili svojo oianostio. Pes ina rep, XII je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
-ZNezda Princa-Mi

Sc ena Jugosavija. Lucernu Sc baje zelo
zivahno vodijo pogajanja med zastopniki Avstro-
Ogrske, Nemcije in Crne Gore o ustanovitv no.
We jugoslovanske drzave pod avstro-ogrskim pro-
tektOratom kralj te dIzave maj bi bii crno-
goiski prime Mirko.
To vest prinaSa 'Rhcnisch Westphaelsche
Zetung", kateri tudi prepuScamo odgovomost
zanjo. Da Sc pa ne bo kdo prezgodaj veselil, ceS
da izpolnjuje Avstrija nacionalne zeje .Ju-
goslOvanov in jim daje narodno neodvisnost, mai
povemo, kaj tici tel vesi ki ina scer mnogo
verjenOsti ma sebi.
kar mas tice, hi bran jeti ma
rodno zdruzirev in samostojnost niti od Satana
torej tudi Cd Avstrije Ampak Avstrij nj kai
takega nti ma kraju misli ona ne mara nicesar
darOvati, temvec hi Sc rada nekaj doba
Ma prvi pogled izgeda lucernsko porocilo Ia
ko kakOr da gre drzavo, XII bo obsegala Jul
goslovane To mnenje sugerira cloveku beseda
nova jugOslovanska drzava. ~ Toda ia mSel je
popolnoma napacna. Ampak dc je vest utcmel lje
na, gre IA t0le:
Nencija hOce imet presto zvrzo do Carigra-
da kar re veckrat nagaSali To je eden ME
nih glavnih vojnh ciljev. Ma poti sta j pa Srbiia
IN Rumunija ce hi mela Avstrija skupno mejo Z
Bolgarsko, bi imela Nemcja to. kar hocc. V Ber
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

linu in na Dunaju spOznavajo, da vendar ne poi
de popoho razdelitvijo Srbije. Ampak Bolgar-
ska hoce svoj delez Macedonij, katero b mai
rajsa vso anektiraa, liz &e tudi nekaj tertorija
Okrog Nisa. Severovzhodni kot mai bi pa dobila
Avstrija, XII bi tako postala neposredna soseda
Bolgarske.
Ostal bi torej vendar Sc kos Srbje in pa
Crna Cora To dvoje je tisto liz cesar mislta Az
strija in Nemcija ustanOviti ''novo jugoslovansko
drzavo. liza balkanske vojne sta Srbija in Crna
Cora pOstali sosed in teritorijalno nj nobene "a
preke Ia njj zdruzitev. TEN hi bilo tudi rese-
no vpraSanje dinastije XII je dealo Avstriji to-
iko preglavic ceS da je Peter gavn povzroci-
tell vseh balkanskih zgag, dasi je incl Srbiji
vsak minisrski psar in vsak zarotniSki laitnant
wee vpliva od ''njegovega velcanstva''
Sedaj sta Srbiji in Crni Gori dive dinastiii
&c Sc liz ostankov Srbiie in IL Crne Gore ustanovi
nova drlava, mora odpasti in to ie po prepri-
canin Avstrije Karadjordjeviceva, ze zato, ker
nj ''!esitimna' in ker je prisla po Aeksandro-
VEN mOru prestol. Avstriia hi tenn obenem
kaznOvaa ''zlocin mad Obrenovici," -" XII so il bill
Sc iz Milanovh casov prijetnem spominu
Ostaa hi torej crnogorska dinastija. Ampak
starr Nikita ie Avstriji zameril casu bal.
kanske vojne il nj hotel dati Lovcena In kar je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

81 hujse: Leta in leta ie jemal subvencije od
Franco Jozefa, naposled je pa prdr,rz avstrij-
skim sovraznlkOm. On torej ne SINE vrniti ma
prestol. Ampak Mirko TO je re drug fant. On je
osal ma Cetinju. ko jo ie njegov oce popihal, ka-
ptuiiral je pred Avstrijci, lepo jim je postregel
III prikupi sc jim ie On hi ze bill kral jcek ka-
kOr 81 ga zeli Avstrije
&c Sc pa postavi nova drzava povrh Sc pod
avstrijski protektorat, tedaj ie vse pridobljeno:
krali je tedaj itak e priblizno to- kar kakSen ce-
sarski namestnik. In ce Sc Ia nacrt izvrSi. sta
Nemcija in Avstrija lahko Sc velikoduSni povrh
novi draw st ahko da kos Atlantic ia nameGek
kaJti nekai sc mora tudi to dezeo storti Prin-
ca Wieda he posljejo wee tia bogovi vedo kaj
store nekdanjm "mbretom''. cigar gloria ie
ba tako velika. a tako ratkotrajna Ampak sa-
mostojna Albania jim ie zasmrdela kakor hul-
dicu kadio
No, Crnogorci koprneli po Skadru. da so
sc hoteli re vsem svetCm stepst zanj: Grki pa j.
nenuJeJo j,rzno Albanijo grSko KraIi konstan-
tin. SINE pricakovati od Nemciie nekoliko hvalez-
nosti; sal 81 je pridob zanjo res velike zasluge
zgagam, ki jfh je delal zaveznikom Dajmo mu
tOrej JUNO Afbanijo!
SevernO pa damo ''novi" jugoslovanski dr.
zavi. Svet maj cudi nas vekoduSnosti .Crno-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

&c bi sedanji vojni Ogrska zmagala ne
mad zavezniki, ampak mad Avstrijo, bi bilo to "a
cistvansko prebivastvo in "a tostransko indu-
strijO usOdepolno, in zdi Sc da so to Avstriji
naposled spoznali.
&c Sc poostruje boz med Avstrijo i'm Ogrsko
i'll te sc kaze avstrijsk stran - kolikor je mo-
goce iz dajave opazovat - nekoliko vet enerzi-
je, kakor dosei, je skati vzroke V gospodarskih
ineresih, pa ljubezni do Jugoslovanov
Ampak vest kakrsni ze bodi jugosovalrski
avtonomiji postaja verjetnejsa prav ozirom ma
te notranje boje Kajti da bi sc Ogrska ce bi bilo
le od ME odvisno vsem Stirim upirala cello VISA
kemu razsirjenju hrvaske avtonomije, izhaia IL
pretekloSti. UstanOvitev take iugoslovanske
avtonomije b bilo pa baS zvrstno sredstvo "a
zmanjsanje madjarskega vpliva
Toda verjetnost omenjenih porocil ina Sc splo-
snejsO podlago. Tukajsnji avstrofili radi piSejo,
kako Sc je ''eastitljiva stara Avstrija' obnesla
tel vojni, kako je pokazala svojo zvjensko moe
in kako sc je TEN klanju sc bolj urdila Vse 10
ie larifar $ takimi trapastim frazam lahko wi
jacni cesarjevci tolazijo habtahtarske veterance.
Resnica je ravno nasprotna
prvih mesecih voine smo V tenn listu dejali
ia je Avstrije, doseanie Avstrije konec, pa maj
zmaga kdorkol Sedaj to potriuje. Avstrija ie
zvezi Nemcijo nekaksna zmagovalka stara
AvstriJa je vendar premagana in konec je je.
Vprasanje je lie Sc, kaj postane IL ME
Avstrija nj pokazala tel vojni nobene ziv-
ljenske sile, ampak absoutno impotence Avstri-
ia je bila zacetnca vojne ali vojasko ie bila po-
razena povsod; kjer je potem navidezno zmaga-
la, jo je lie Nemcija vekla IL blata in Sc ia je ne
hi bila pOtegnila ce bi bilo BOlgarsle in cello
TurciJe AvstriJa absolutnO hi znala reSiti zivil-
skega problema, ampak je vseh receh lie klavrno
posnemaa Nemcijo. Avstrja nj upala ne en-
krat skl:cat para;Heata. Politicno razdrapanost
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

gorce priprelj jemo sami tist Skader liz katerega
smo jih nekdai podili Srbom odpremo pot do
Jadranskega morja, zaradi katere so mas ma ibolj
sovrazil, ker jim o zaprli, in zarad katere ie
najvec izbruhnila druga balkanska vojna.
&c nsmo dobre duSe
To pravi: Maj 81 .Jugoslovani krha io zobe
Albanijo Maj dobe 'notranje' vprasanjc, Xxi bo
tako absorbirao njihove moci, da bo vsch dru-
9Th vpraSanjh odocal mas protektorat
Ia nova jugoslovanska drzava' ie torej
priblizno nekaj takega kakor "neodvsna Poll
ska
Zdruztev Jugosovanov? Neodvsna jugoslo-
vanska drzava!
lronija vseh ironij kakor crcdo
kupcuje narodi. Prodaiaio jih in kupuiajo jih,
mecejo jih semintia in mesaio jih xiv krst pa
zmIsli, da bi iih vprasal, cesa 81 SAM zeie in
kan hoceio
Ampak naravno ic da je tako Tisti, XII VIA
dajo hoceio varovai svoje interese in iScejo maj
primernejSa Sredstva tn namen. Te sredstva sc
ne vjemajo interest narodov Drektno nasprOt-
jim. Toda kje imajo narodi moe, da bi sc
uprli barantijam vad in udejstvili svOjo voljO!
Resnicno ,zocinci postajaio tisti XII Sc we'd
no narodom POLO, da Sc sedaj kuje njihova sreca
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

lahko grd tudi ce ie zival sicer lepa in Karova
amnestija ina nekaj podobnega
Kramar in tovariSi so pomosceni. Ampak-
DR.. Kramaf je obsojen na l5 LEI, DIR. Rasin ma 10
let, Cervinka na let in Zamazal ma let tezke
jece To Sc pravi most, kaj! Seveda, drza-
vi, kjer smatrajo "a pomostitcv, ce cloveka IL
Strele, namesto da bi ga obesili, je re takO.
In kljub temu je mladi Karl morda dobra
dusa Morda nj. Ne vemo. Ampak lahko da je
GOspOdek. XII je zasedel avsrijski prestO in bill
vsem drzavnimi in cerkvenimi slovesnostmi
kronan Budimpesti, je zace vladati; to Sc pravi,
postal je igraca sill, katerih nti sam ne pozna
Kaj We tako nOvopeceno velicanstvo poll
tiGnem pomenu amnestije? Kaj o razmerju med
Cesko in Avstrijof Kaj teznjah narodov2 Pravi-
Ii so mu, da je podedoval 'starosavno" drzavo
in da io mora po bozj wolff ohranit nedotaknje-
no. Pravili ,da so Cehi puntarski narod
XII ga je treba ukrotiti, ker ugrozava, kar je Av-
striji ma jsvetejse. In prav so mu, da so Kramaf,
Rasin l. t. d. neposteni ljudje, XII so snovali erno
zdajstvo.
Cd otroskih let pripravjali njegove moz-
game, da sc naucili msliti monarhicno in Grno-
rumeno. Kako maj b sedaj mslili samostojno?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

''Avstrija tic tista kamara, XII ie ravno ma po-
vrSju.
Monarhija je pa leglo takih visokih zarot
Monarhija in papeStvo sta nasi dObi naJbo5 ne
zmiselni antikvteti. Pred vsem drugimi spadata
ii dive rOpotarnico.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Poscbno znacilna za kapitalisicno druabO lc
kOncentracija kapitala Xxi neprenehoma vrsi
in sicer finanGnem kapitau prav fako kakor
industrijskem Pravkar prhaja sledeca vest:
Telefonske druzbe IL draw Missouri, Kan
sas Arkansas in Oklahoma so vlozile prosnjo "a
zdruzenje eni druzb gavnim sedezem ST.
Louisu Nova drlizba dobi ime Southwestern Bell
Telephone Company.
Tako zdruzevanje tici naturi kaptala sa-
mega. Ncizogbno je in noben zakon ga ne more
preprecit 5 TEN zdruzevanjcm raste absolute
sticna gospodarska moe kapitala tenn postaja
splosnosti vedno boil nevaren Slepci pa Sc ne
spoznajo da je odsrantev kapitalisticnega sste-
ma edna resitev.
Pjanec daje prohibicionistOm najvec argu-
mentov "a njihovo propaganda. &c 81 zoper hi
navsko prohibicijo, bodi trezen
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

. let 10 korisei dslav-
sks0a lluastva. Dslav-
oi 90 opra vi6sni do
vssaa kar productrato.
This paper 10 devoted
20 the interests OF the
werkinS ola ss- Work.
ey. are entitled to all
what they produce.
The Daily Missoulian. [volume] (Missoula, Mont.) 1904-1961, 1917-05-31
NEW KIDNEYS!

The kidneys are the most overworked
organs of the human body. and when
they fail in their work of filtering out
and throwing off the poisons developed
in the system, things begin to happen.
One OF the first warnings Is pain or
stiffness in the lower part of the back;
highly colored urine loss of appetite:
Indigestion; irritation, or even stone in
the bladder. These symptoms indicate
"A condition that may lead to that
dreaded and fatal malady, Bright's
disease, for which there is said to be
no cure.
You can almost certainly find imme-
date relief in GOLD MEDAL HARLEM
Oil Capsules. For more than 200 years
this famous preparation has been am
unfailing remedy for all kidney blad-
der and urinary troubles. Get 1t at any
drug store, and Ii it does not give you
almost immediate relief your money
will be refunded. BE sure you get the
GOLD MEDAL brand. None other gen.
uIne. IN boxes, three sizess-Ads,
The Daily Missoulian. [volume] (Missoula, Mont.) 1904-1961, 1917-05-31

club The following story from the
Anaconda Standard yesterday tells of
his boosting.
Things in Missoula are in better
condition than they have ever been
said Mr.. Richards. The coming of
the beet sugaI factory. which is being
built by the Great Western Sugar
company. was II boon to the western
end of the state. just at present 400
men are employed on the construction
of the factory and there will be
greater number employed later in the
summer. The factory is well along
and. as most of the material is on the
ground. the job will easily be COM
prted in october. At that time the
bects will be harvested and the sugar
'camnaign' begun. About 900 people
will be employed While the mill is run
, ming. The factory will cost Sl,5oO,ooo.
another thing which has come to
Missoula recently promises to be q
fine thing for our icty. w. A. Clark
has sold his flour mill, known as the
! Western Montana FIGURING company.
| This has been purchased by the men
| who formerly owned the Hamilton
| Flour Milling company at Hamilton.
whose plant was burned recently. The
flour mill in Missoula, which has been
operated on n rather small scale, will
now become an Sro-barrel mill Ad-
| ditions will be built, IN oatmeal mill
added and Il plant for making other
cereals is contemplated This Will
give a rcads market for the 100000 to
!, 1 900 900 bushels of wheat which will
he raised in western Montana this sea
son.
| "The city of Missoula Is now grow
| ing rapidly. Best of all, there is no
+! boom on and We hope none will de-
| velop. The growth is honest and sub
! stantiaI, which Is "a thing to be de-
sired.
spracticlaly all Missoua is now
gardening In an cfofrt to reduce some
what the high cost of living. Tho
| chamber of commerce is Offering
prizes aggregating 81 900 for IA po-
tato and garden contest and as re-
suit of this contest approximately, 1o'
acres of garden have been put in II
Nissoula this season. Practically every
back yard is garden, producing
'spuds' mostly. ! even have garde'
myself with nine kinds of sardei
truck i'm it, Fighting weeds in Thu
garden is a kind of exercise | neve
: had in Butte.
"Missoula is trying in every way t.
do it's Bit to help the government
and We have organized the Missonl
League for Patriotic Service. Throug'
this organization al activities brough
about because of the war are bcin
handled Missoula is contributing
llibcrally to the Woman's Patriotic AS
sociation o. Missoula, the Red Cross
: the army Y. NJ. 6. \. and similar or
ganiZations.
The Daily Missoulian. [volume] (Missoula, Mont.) 1904-1961, 1917-05-31
Lac ITsic
Yesterday First Memorial
Day Without Blooms.

Yesterday was tho only Me-
mortal day within tho memory OF
the Oldest inhahitant on which
Missoula had no lilacs for dccora
ton use. Ordinarily the clty's DilacS
arc beginning to fade on Memorial
day, and In the past the problem
before gardeners has been to keep
the flowers fresh for tho national
holiday. But yesterday only u few
OF the thousands OF bushes In Mis-
soula yards were In bloom.
other flowers are just ms late
this year Many wild flowers ordi-
narily used on Memorial day have
no, yet appeared or are cxtraordi-
narily scarce. Garden blossoms arc
very few. Proper observance of the
day meant more OF ~, effort this
year than ever before.
The Daily Missoulian. [volume] (Missoula, Mont.) 1904-1961, 1917-05-31

induce the allied countries to make
similar declarations were passed to-
night Mt what its promoters termed
the first American conference for de-
mocracy and terms Of peace, held ut
Madison Square Garden.
The resolutions were offered by
Morris Hiltquit chairman Of the res
olutions committee, one OF the Amer
lean Socialists who recently was re-
fused passport by the state depart
mcnt to attend the Socialist confer
encc in Stockholm.
I've favor international rcorganiza-
ton for the maintenance Of peace
said the resolutions in part. AS steps
leading thereto. we suggest tho ad-
Indication of disputes among nations,
simultaneous disarmament. freedom oi
the sea and international, waterways
protection of small nations and othc.
similar measures.
we demand this country shall max,
peace the moment. its announced aims
shall have been achieved and IL shall
not carry on war for the territorial ant
hmperialistic ambitions of other coun
tries"
The resolutions also stated that tn,
conference favored the securing o
peace through negotiations in har
| mony with the principles outlined h.
the president of the United States an,
| by revolutionary Russia and accepted
| substantially by the progressive an,
democratic forces OF France. England
| Italy, Germany. Austria and othc
countries namely:
| No forciblc annexation of tcrritor,
no punitive indcmnitics. free develop
| mcnt OF all nations.
| by stating its terms and insistin
the allies state theirs. based ON tern,
| of Justice, equity. and principles I
democracy and lastin. peace" Hilluu
| declared this government would fore
Germany Ito accept such terms, "b,
cause the masses there want them"