Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-30
Agrarno vprasanje.

' delu, V katerem Sc obravnava agrarno ali
zemlJlSko vprasanje, so najbOj vazna sledeGa me-
sta: Last zemlje in vodovia V iosti narod.
mega ozemlja pripada prvotno narodu samemu,
III Je Incl III ina pravico preneSti posestni naslov
ma prlvatne oSebe, VSled cesar Sc je ustvarila pri-
vatna lastnina. Privatna last mai Sc razveliayi lie
IL vzrokov, tiGoGih Sc skupnega blagra, in STEER
potion odSkodovanja. Narcd mai ina vsak cas- pra-
vico dolotiti privatni .laStnini meie, katere zahte-
va Skupnl blagor ter maj ina tudi pravico uredi-
II razvoJ naraNmh virov. V ia namen mai Sc Odre-
Oh vse potrebno "a razdelitev velikih posestev, IA
razvoJ maJhnih poSeStev, "a uStanovitev novih
sredlsc "a dezelno prebivalStvo 4 zcmljiSGem in
vodovJem, Xxi je IN to neobhodno potrebno, "a
pospeSavanje poljedelStva ter prepretenje razde-
Janja naravnih virov in IA obvarovanje Jasmine
proti Skodam, Hi Sc titeio sploSnosti. Masculine in
pristave, III stole ma privatnih itch ter obGine, ka-
term primanjkujc vode ali je nimajo V zadostni
mnozlnl, MAJ lmaJo pravico, da jo dobivajo $ So
sednjega p~osestva, pri Gemer je vedno treba skr-
beti V prvi vrSti IA mala posestva.
IL navedenega odstavka move mchiSke ustave
je razvidno, da namerava preiti Mehika k sistemu
majhnih posestcv ter razdeliti velikanska pOsest-
va. Doslej sc je vrsilo vse mehisko poljedelstvo
ma velikih p~osestvih in s pomoGjo indijanskih OBJ
Gin, Avecih V agrarnem komunizmu. Razdelitev
posestev med odvisne male kmete Sc iZvrsi ne
kako ma tax naGin, kakor Je angleSka vlada V
pr1cetku stoletja razdelila velika posestva ma Ir-
skem. Natin, kako nameravajo izvesti to razde-
htev, Je %natancno opisan V novi ustavi.
s to razdelitvijo 81 hoGe ~ustvariti Mehika
kmeGki stan, o katerem mislijo liberalni voditelii
sedanje mehiSke Wade, da DO sluzl kot mocha
opera novih razmer, kar nj mogel biti brezposestni
poljski delavec, XII je stall V preteklosti ma razpo-
lago sedaj temu, sedaj onemu politiGnemu pusto-
lovcu ter sc je boril brez izbire IN omega, Xxi mu
Je dial kaj JEST. &c sc DO mogel Ia sistem majhnih
kmetov V Mehiki vzdrzati $ podporo Wade, XII DO
skrbela IA velike namakalne naprave, je naSla
Mehika faktor trainosti. Kmet, ki bo dvajset let
vsako leto placeval svoj dolg in tudi obrcsti ma
posestvu ter Sc vedno bolj blizal popolni posesti
svojega z~emljiSca, DO prav tako trdovraten Gasti-
lee obstojecega, kakor ie deIavec V Zdruzenih dr.
zavah, XII zivi "a svojo k~upljeno, a ne Sc odpla-
cano hiSico. h tcmu Sc pride, da bodo tudi razla-
Seem veleposestniki p~odpirai Waldo, kajti cd ME
bodo vendar dobivali tolarje. Koncem konca pa sc
ne bo godilO mehiSkcmu malemu kmetu bolje, ka-
kor malim kmetom ostalcga sveta. Dolgovi ter po-
stave glede dedScine skrbc "a to, da pozro tudi ma
dezeli veiki malaga.
TUT kapital.
Move z~emljSke postave V Mehiki i%zpOdkop-
ljejo najbrze tudi vpliv inozcmskega kapitala V
Mehiki. Ia Wade diktatorja Diaza so Sc znali
inozemski kapitalisti polastiti velikih naravnih
virov bogastva V Mehiki. Ravnali so Sc pc prislo-
Wei: "Kdor dobro maze, dobro vozi!' Mehiski
odvetniki in politiki so uporabljali svoj vpliv, da
so dobivali potrebne koncesije, XII so Jill potem "a
drag denar prodajali i~nozemskim druzbam. VISA
mehiSka politika V casu Diaza hi bila mic druzega
kot vclikansko kapitalisticno barantanje. MehiSki
politiki MISC z~astopali gotovih strank ali nacel,
temvec lie dolocene inozemske kapitalske interese.
Precinct boja pa je bio naravnO bogastvo dezele,
njeni pctrolejski vrelci in rudninski zakladi. Po-
novitev takih neznosnih razmer skusa prepreciti
nova ustava Z nekaterimi drasticnimi odredbami.
NajvazneiSa tch sc glasi: ole rojeni ali naturali'
zirani Mehikanci ali mehiSkc druzbe imajo pra.
vico pridobivati posestva, vodo in kar spada k te-
mu, ali imeti konccsijc "a razvoj rudnlkov, vo-
dovja in mineralnih g~orljivih tvarin V mehiskl
r%epubliki Narod lahko podcli inozemcem enako
pravico pod p~ogojem, da izjavijo slcdnji pred zn-
nanjim m~ehiSkim uradom, da Sc smatraJo gledc
tch poseStcv IA Mchikance, vslcd cesar nimaJo
pravicc klicati ma pomoc svojih vlad. ' nasprot-
mem s~luGaju bi tako pridobljeno posestvo zapadlo
zopet narodu. V notranjosti sto kilometrov od me-
je in so kilometrov cd morske obai ne SINE noben
inozemec posedovati zcml jisG ali vodovja pod no
benin pogojem." .
&c BIO mehiSka vlada mogla izvesti politiko.
ocrtano v navedenem odstavku, sc DO zelo hltro
izvrsilo podrzavljenjc ali nacionalizaciJa kaplta-
la, to lie. kapital " Mehiki preide " roke Mehl-