Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

lung. V MEM pravi ~"njegovo veh6anstvo: -
~'IretJa zma vojne je minila z vsemi tea
vanni, a dasi imamO Sc nekoliko mesecev pred Sc
bog do move zetve, vendar lahko pricakujemo, ola
nam prinese pomlad ponoc. V~ztrajati moramo do
prihodnJe zetve in do tega casa imamo pritako-
vati dosti trpljenja.'
Ampak gospod Karl Habsburg vendar upu.
da prebiie ljudstvo vse. Hvali prebivalstvo "a vse,
kar je doSei storilo in ga poziva, mai stori nadalje
vsc IA blagor drzave.
Cd cesaria seseda az pricakoyat. drugacne-
ga m~lslJenJa. Cd mega je re to mnogo, da pozi-
VA lludstvo ma zrtve va blagor drzave," namesto
ga h!agor dmastiie." Tako so vzgajali princa
karia Frame Jozefa, in kar so %napumpali vani,
To daje sedaj cd sebe. Noheno miSl jenje pa nj
zaradi teea sve'o in nedotakljivo, ker 1e cesarsko.
kakor 81 cesarji okameneli ostanki preteklosti,
takO je Qkamenelo njihovo miSljenje.
Use "a blagOr drzavel
To Sc pravi, ola je drzava nekai, kar mora
biti, kar Sc mora ohraniti in obraniti "a vsako
ceno in cemur sc moraio podrediti narodi, razredi,
interest, skratka vse. Ma podlagi tie teorije zahte-
va Karl vse zrtve "a blagor drzave.
Ali teorija je napatna, cato ie tudi zahteva
n~eutemeljena.
Karl zahteva nasprotno. Narodi mai umak-
In raZmeram primerna, in Sc mora izpremeniti,
te Sc i%zpremene razmere.
Zivi deli c~lovestva so narodi, he pa drzave.
&c so interest drzave V konfliktu 2 interest ma.
rodov, Sc mora umakniti drzava, ne pa narodi.
Karl zahteva nasprotno. Narodi nap mnak.
nejo svoje interese IN svoje pravice ma ljubo dr.
zavi.
Avstrtjska drzava eksistira edino V interesu
habsburSke zlahte. Zrtvovati vse Unforeseen dria.
We Sc pravi torej zrtvovati vse intereSom habsbur.
Ske familije. To BIZ poStalo vsaj deloma nerazum-
1.-Two, te hi ia familiia kaj dajala narodom: to-
da ona lie jennie. In cesar Jim nj vzeia, to mai
hi il narodi Sc prostovolin o dali.
&c izdaja goSpod Kari tax APPEL, je to INA
menJe. da le potreben. To mora biti re zaradi
tega tako, ker cesarji, navdahnjeni cd samega
svetega duha in zastopajoti bOzjega Oeeta, goto-
vo ne store ME nepotrebnega. Ne glede ma to je
pa po drueih vesteh IL Avstrije ve%rjetno, da ie bill
tax APPEL potreben. Kar Sc porota O draginji, o
pomanjkanju, o bedi vsake vrste. zlastl pa o ne
zadOvOljnosti in o demonstracijah ljudStva, kaze,
da nj prebivalstvo mic wee kaj posebno navduSe-
no "a zrtve ga blagor drzave", ampak ola veil
ko glasneje klice po miru.
Bio hi lie zeleti, da hi postal ceSarjevi apeli
Sc 'pOtrebnejSi, Obenem pa tudi neuSpeSnejSi.
NeZadovoljnost V Avstriji nj Sele danaSnji pojav;
ali Sia drzave, kar pomeni skOraj toliko kolikor
sIla dinastije, je zadrzavala izraze nezaGovoljno-
sti. PotrebnO j, da postane nezadovoijmoSt vse
glasnejSa; tedaj dobi tudi zaupanje sauna vase in
tedai je mcgoee, da Sc IL nezadovoljnosti V bese-
di iZcimi nezadovoljnOst V d%ejaniu.
IL Poljske prihajajo "a nemsko kajzerstvo ne
priietne vesti. Nekaj casa je bila Nemcija tako
sretna, da je dobivala simpatije V gotovih poljskih
krogih. To je bio pc ustanOvitvi takOzvane neod-
vlSne POljske. PregOvor pravi, da je bOljsi vrabcc
V roki kakOr golOb ma strehi, in taSo je mnOgo
Poliakov miSlilo, da ie bolje imeti kos fakt6no
neodviSne Poiiske, kakor obi jubljenO a neuresli-
ceno neodvisnost cele Poljske.
Omenjene simpatije so Sc znatno scvrle, kO
jc aemslId vlada pc svoiih zastopnikih V rajhs-
tagu III V pruEskem dezelnem zboru nekoliko OPT
Sala nameravano ''neodvisnoSt Poljske" IL It's
tin eovorov je bio namreG spoznati, ola DO me
odvisna' Poljska prav takO ali pa Sc bOlj odvisna
cd Nem6iie, kakor ie bila pref cd Rustic.
Sedai postaja ia obrat Sc otitneisi. IL Varsa-
We p~oroGajo, baie IL avstrijsko-poliskih virov, Ola
proti DRAWN uredbi Xxi jo uvaja N%euncija. Ruska
revolucija je olabila staisce NemGiji prijazne
frallciie.
Narodni svet, XII je bill prvOtno ustanovl icn
kot nekaksno parlamentarno telo "a podporo dr.
Zavnega sveta pri pripravah "a ustanovitev move
GA kraliestva, je priSel ma zadnji sell popolno-
ma V rcke protinemskih ''pasivistOv'. Spreje-
Ia ie bila resOlucija, da je nadalnje ~'rajanie dr.
zavnega sveta skodljivo in pi volitvi ~izvrseval-
mega odbora so bill zag%ovorniki nemSkih naSrtov
~porazeni. Ia odbor kontrolirajo sedaj takOzvani
pasivisti, Xxi odklanjajo vsako pOdporo nemSke-
mn rezimu in priporoeajo, da sc poeaka ma ma
dalino akcijo Rusie.
IL Stockhoama pa ina Exchange Telegraph
Company sedeGe porocilo: "Casopis Dagens
Nyheter j%avlia, da sc vrse priprave "a k%onferen-