Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
NEvARNoST.

Nevarnost take politike, XII 10 po pravici lah-
ko imenujemo kolonijalno, Getudi il oficielni di-
plomah ne daJeJo tega imena, je oGitna.
Lahko ostanemo pri bosanskem zgledu.
Domace prebivalStvO je sprejelo Okupacijo z
razumlJivim nezaupanjem in sovrastvom. Proti.
turska vstaJa v Bosni in Herzegovina je hOtela
osvoboditi dezelo cd turSke nadvlade; kaj je bila
tenn l~judstvu AvStrija? Tuja drzava, cd katere
nj Same nikdar uiilO nObene dobrote in o kateri
nj vedelO ME dobrga. BoSnjaki in Hercegovci nj
so imeli niti najmanjSe zelje, da pridejo pod av-
StrijSko Ob!aSt. TIE move nadvlade 81 MISC izvolili
Sami, ampak berlinski kongres jim jo je vsilil.
Zmotil Sc je Andrassy, ko je deial, da zado-
stuje ena kOmpanija in ena voiaska banda IN
o~knpaciio Bosne in Herzegovina. Zmotili so Sc
vsi, XII so mislili, da cakajo BoSnjaki 2 razkrilje-
mimi rokami ma Avstrijce kot ma svoje odreSeni-
Ike. Okuraciia je bila vojna, kajti ljudstvo je nj
maralo.
Seveda Je bila AvStrija mocnejSa i'm ie napo-
sled vendar zmagala. Posledica pa je bila narav-
no ia, da so jo Bosnjaki Sc bolt smatrali "a So
~vraznico in zatiralko. i'll Sc mani "a prijateljico.
Drugate enostavno nj moglo biti.
PRAY tako je pa tudi naravno. da je Avstriia
poz22Ia &c cute in vedela, da he SINE priGakovati
cd BoSnJakov ljnbezni in obozevanja. Tudi &c ne
hi bio drugih ~razlogov, bi to zadostovalo. da Sc
je AvStrija potem po>luzevala tiste politike. XII Sc
je razvijala V dezeli in XII ie pomagala povzroti-
II tudl SedanJo VoJno.
Avstrijska politika V BoSni in Herzegovina
je dolga veriga zlocinov. Toda r~azumljiva je vse-
Skozi. KakrSen je bill zacetek. tako ie bilo i'm ie
morale biti nadaljevanie. To ne velja lie "a av.
strijSko pCterjanje V BoSni, ampak "a vso poll
tika n%aSilStva; in brez take politike he more IL
haJati kapitalizem. Dokler bo vladal MCCOY 81
stem, sc bodo ponavljali taxi poizkuSi in TAXA POI
litika. in IL ME sc bodo izlegale enake nevarnosti.
ABsoLUTIzEM.
kaj je mogla Ar>t!iia ,toritI. ko jc bila okupa-
ella dovrsena!
Nanrre& - ne kai hi bila morala storiti za-
radi pravice In V imenu pravitnos;i! Tako vpra-
SAME sploh nj moglo priti ma dnevni red, ko je
h1bShuIska monarhiia sprejela ''evropski man
dat ola okupira dczelo in ko je resni6no izvrSila
okupacijo. VpraSanje pravicnOsti in Okupacija
sta bila kakor ogenj in voda.
Avstrija je hotela pridrzati dezelo torej nj
Sneio priti vprasanje pravicnosti ma dan. Kajti
po pravici bi Sc bila dezela moraia vrniti Meme
mu lJudstvu; Dunaj in B~udimpeSta sta pa dobro
vodela, ola ne hi hotelo ljudstvo nicesar sliSati o
nJlJu nadvladi. te hi smelo Samo odloGevati o svo-
il usodi.
= tenn je pa tudi re povedano, da je mora
la AvstriJa V svojem sebitnem Interest," seveda
wet Judstvu pravico sanoodloeevania i'm
'ploh vsako ~politicno pravico, $ katero bi mopel
narod kohekaj vplivati ma svojo usodo in delati
tudi nadvladi stnosti.
TAXA dezela sc more torej predvsem absolu-
iStItnO vladati. Bosnia je lc zgled, XII pa velja tu-
Oh IA druge dezele V enakcm ~polozaju. PRAY tako
le bilo ma primer tudi V Alzaciji in Loreni, ko sta
pc francosko-prusk vojni PGiSli pod nemsko o.
blast. kakor v RoSni je morale tudi tukaj ljud-