davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Bisbee daily review., 1917-03-07
8-Hour LaW Suspended to
 Speed Up Ship Building;
 Compers and Dq ~..', r-"fer
,By Review Leased wire)

WASHINGTON, March !. Ma chinery looking to the prompt eXecu- ton of his program for speeding up naval construction was set in motion today by Secretary Daniels. He con ferred with representatives of the major ship building companies and later with Secretary Wilson of the labor department and Samuel Gompers of the American Federation of Labor.
 President Wilson called at the navy department today and talked with MT. Daniels for some time. The President was told that even with an emergency fund of more than $10O.000,000 now
Bisbee daily review., 1917-03-07

available backed by authority 10 re- quire preference for navy orders and if necessary to take over ship yards or other plants. it would be a difficult task tO get ships rushed to compile ton.
 The most serious problem is that of securing skilled labor. although su- spensiOn of ;he eisth hour law on government contracts is expected to help in this regard. Mir. Daniels asked the advice of Secretary Wilson and MT. Gompers as to what steps to take to increase the supply of labor in the ship trades.
Bisbee daily review., 1917-03-07
Marshall Non-commitai.

Vice President Marshall VlrtualIy served notice on the senate today that he did not propose to become a party to any rules fight. He declared in connection with another matter that the constitution makes it exceedingly plain that the vice president is pre- siding officer and that he has nothing to do with the rules beyond seeing that they are enforced.
Bisbee daily review., 1917-03-07
WEATHER.

Arizona - Not much change in temperature
Bisbee daily review., 1917-03-07

Leaders championing the change expect the resolution to receive the necessary caucus endorsement and to be presented to the senate as soon as possible for consideration and action. How such proposal will be received by the senators opposed to any modi- fication of the present procedure which allows unlimited discussion none of the conference committee knew
Bisbee daily review., 1917-03-07

NBg IktNIEW 1lFdotU " nv
 WASHINGTON, Mgr. 6.-Modi- fication of the senate rules urged by President Wilson to prevent future filibusters like the one that killed the armed neutrality bill, virtually was agreed upon tonight by a conference committee of ten senators. five Democrats and five Republicans named by the party ceucuses.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
1 " e r. u e.

re beseda sauna tudi tiStcmu balalna, komur JIG
sicer srcc hitrejc bio, elm jo je le slisal.
Toda kar Sc sedaj uganda $ patriotizmom in
V mcnu patriotizma, Je vse, lie reslo ne. PRAY ii
si, Xxi najyec gOvOrc o patriotiZnu IN So pri VISA
KEN dcjanju mani sklicujejo, "a V rcSnici najbolj
prOfanirajo. kaj sc ma primer pocenia Il ameri-
Sko zastavo?
Mi ne spadamo med tiStc, XII vidijo V katcri-
koli zastavi kos bozamStva, pa tudi ne med ,iStc,
Xxi 81 domiSljajo, da pravijo kdove kaj v~clikcga, Ge
imenujejo zastavo z~amiGljivo "kos pobarvanega
platna." Tudi socialist ne mara, da hi Sc tako 90
vorilo o rdeci zastavi. Vsak simbol ina svoj po-
men, III V tako resnem casu hi moral biti tudi po-
men zastave rcsen. Kje pa ostaja resnoba, &c vidi-
te Ogromnc ameriskc zaStavc V zlozbcnih oknih
prOdajaln, kjer ne morejo pomeniti mic druzcga,
kakor reklamo?
V nekaterih mcStih so Sc gostilnicarji zavzcli,
da pOlneceio 4 jedilnih liStkov vse, kar ic ncmSke-
ga. Tako ma primer ne BIO clovek V clcgantni re-
stavraciji, downtown V Chicago mugcl wee naroGi-
ii "Gedaempfte Rinderbrust -, i'm de DO natakar
vpraSal, kakScn kronpir zeli k steaku, mai mu nj
kar ne pride ma misel, ola hi zahtcval german
fried: kait s tenn 81 nakopljc sum, da ic $50
vraHik Amcrike'. Kako bodo prckr>tili "Wicncr
SchnitZcl," Sc ne vcdo; ampak ScImitzcl nc Smc
ostati!
To Sc pravi dcIati farso IL amerikanizma. Jc
ze res, da so uganiali podobne neumnosti po IL
bruhu vojne tudi pc Evropi, zlasti V Nemciii. To
da &c sc vedno naglaSa alneriska dcmokraciia in
naprednost, ne hi bilo treba posnemati n"ajvecjih
neumnosti IL Europe. Wilson JIG deial, ola sc boju-
jejo Zediniene drzave proti ncmski avtokraciji,
pa ne proti nenrskcmu narodu in menda tudi ne
proti nemSkim Sniclom.
u Dunaja %poroGajo, da sta bila ravnatelja
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

"Pariski prcbivalci, Vasem Interest," je VIA
da odlocena %nastopiti. Maj St loGijo dobri mescaui
od slabih, maj pomagajo javni oblaSti. R%epubliki
SAM ~izkazeio ; TEN sluzbo,' tako sc govorili 60
spodje Rouger Qucrtier. de Larcy. Dufaure in
drugi 'repwhlikanci." Proklamacija Sc je Yak
lucia 4 deccmbrsko .razo: Krivci bodo izroceni
pravici. Red 81 mora vrniti popolnoma, trenotno,
tako, da DO neporuSIiiv.'
Govorilo Sc je o rcdu; TO jc bilo znamcnje,
da bo tekla kri.
Zene so ,takor vcdno V naSih velikih dneh,
prvc naSiopilc. Zenske Is. marca, utricnc oil oblc-
ganja sal 80 bile noslc dvojno bremc bcdc -
MISC cakale ma svOje moze. Obstopilc so mira.
ljeze i'll nagovorilo topnicarjc: "Sramota je; kaj
delaS tukaj:"
Voiaki SO molcali. Tupatam Sc jc oglasil kak-
sen podcaStnik: "Idite, dobrc Zcmskc, poiditc od-
tod Ali glas nj bill surov; zenske so estate.
Tisti cas- jc odkorakala pcScica nacionalnih
%gardistov proti strait V Rue Doudeauville. Tam
so naSli diva bobna, Xxi nista bila prevrtana, i'm so
zabobnali alarm. Oh osmih Jill j. bio triSto MOI,
~oficirjev in gardiStov, in odkorakali so 20 Bout
levard Ornano. Spotoma so srccali oddelck voja-
kov SO. polka in so Jill $ klicem "Zivela republi-
ka.' p%otegnili 5 seboj. Strata Y Rue Dejean Sc.
jim ie pridruzila; vojaki III gardiSti pomeSani so
Z dvignjenimi puskinimi kopiti odkorakali Pc Rue
Muller, Xxi drz proti gricem, katere jc $ tc strani
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Spravilo topove nazaj ia njih mesio.
Ma Place Pigallc je dial general Susbielle
s~treljati ma m%nozico, XII Sc je bila nabrala V Rue
Houdon. Preplaseni lovci so potcgnili konje ma
zaj in ljudstvo sc il mje smejalo. Neki kapi-
tan jc skocil Z dvignjeno sablio naprei, ranil ne
kcga %gardista, in je padel, prevrtom cd krogelj.
General je zbezal. Zandarji, Xxi so zaceli streljati
liza barikad, 50 bill kmalu pregnant. Jedro voja-
silva JIG prcstopilo k ljudstvu.
V Belleville, ma chaumontskih grieih, V Luz
xcnlbourgu, pOvsod SO regularni vojaki fraterni-
zirali Z %mnozico, XII JIG prihitela, elm ie zacula prvi
hrup.
Oh enajstih je odbilo ljudstvo napad ma vseh
tockah, ohranilo skoraj vse svojc kanone pre-
prega Jill je odpravila lie deset - in dobila ma IT,
Soce puSk. Nsi b~ataljoni so bill sedaj ia nogah
ulicni tlak pc predmestjih so trgali.
Cd Scstih z%jutraj jc dial d'Aurelles po osred-
njlh okrajih zaman bobnati alarm. Batalioni, XII
so bill pref do kosti vdani Trochuju, riso postavi-
Ii pc dvajset MOI, ko je zadoncl klic. Yes Pariz je,
citajoc plakate, dejal: "To je vladni prevratr'
y TIA ukaz, XII je zabital cetam, da maj defili-
rajo skozi nacionalno gardo, je bill neki kapitan
sestavil $ svinGnikom. Lecomte GA je ~prcpisal s
percsom, ne da hi bill izpremenil lie emo besedo.
Vojno sodisce JIG utajilo to d~ejstvo, da hi bilo po-
vzdignilO tega generala, XII je tako majhen umrl.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
SpOInin ma Dari$kO kOmunO.

o Is .marcu, tistem dncvu Xxi ic sprawl re
volucijo V tex, poroca Lissagaray Y svoji Ego
DOWN. pariSke komune' slcdece:
Dne Is. marca, oh 3. zjutraj SO SC radcliffe
kolone ma vse strani, prot chaumontskim gricem,
V Belleville, Y Faubourg du Temple, proti Bastil-
Ii, k II cstni HIST, ma trg ST. Michele, prOti Luxem-
bourgu, V l3. reimbursement proti Dome DIES In
validcs. General Susbielle je marshal T. dvema
brigadama, ~priblizno 5000 moe, proti Montmar-
tru. Use je bio tho in prIsto. Brigade Paturel je
brcz udarca l. mecem zasedla Min V La GAZETTE.
Brigada Lecomte je dosegla solferinski zvonik in
lc zadela lie Ia emo strazo, Turpina. Tia jc nastavil
bajonet, ~zandarji so ga pobili, pohiteli proti stra-
Ii V Rue DIES Rosters, jo naskocili in virgil straznc
gardistc v klet solferinskega stOlpa. Oh 6. sc jc
izvrsil napad. Povsod so kanone enakomerno ma
padli. Vlada JIG %triumfirala ma cell crti in d'Au-
relies je postal GasOpisom zmagovalne proklama-
cije. Manjkalo je lie konj, da hi bill odpeljali plen,
Vinoy je skoraj pozabil mamie. Sele oh osmih SO
zapregli nekoliko topov.
Mcdtem so sc zbudila predmesija. Trgovinc
so Sc odprle, pred mlekarskimi in vinskimi proda-
jalnami so ljudje govorili tho, kazali so 81 voia-
Ike, mitraljczc, XII so bile namerjene proti ljud-
stvu prijaznim delOm mesta, i'll Sc mOkcr, od
Thlersa III ~njegovih ministrov podpisan plakat. TIA
je govoril o ~zaprekah kupcije, o preklkicanih ma
rocilih, o pregnanih k~apitalih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

AmeriSka vlada je po ~razglaSu vojne zasegla
vsc nemske ladje, kar Jill je bilo cd izbruha cv-
rOpskega kOnflikta tukaj interniranih. Vsch sku-
PAL JIG V razlicnih lukah, najvec V New Yorku, bill
zu stO. V newyorskem pristaniscu so Jill zaplenili
~sedemmdvajset, med mimi veliki "Vaterland",
XII irna $4,000 ton. Skupaj imajo tie ladje cez 275,-
600 ton i'll cenijo Jill Ia blizu so miljonov dollar
jew. TlsocpetstO castnikov in MOI so prepeljali
pod vojasko strazo ma Ellis Island. Enako sc je
pOstopalo V BostOnu, New LOndonu, Baltimore,
Philadelphia. New Orleansu, Newport News,
Pensacola, Jacksonville, Wilmington, Portland,
San Francisco, Seattle i'll Savannah. Pravijo. da 10
ne pomcni konfiskacije ladij, ampak vsai "a sedai
lie varnosten ukrep. Odprto je Sc vprasamje , Ge mai
vzame vlada ladje V porabo in pc vojni plaza "a
ME.
POrocila pravijo, Ola je vsaka ladja kolikor to-
likO pOSkOdovana. Steer pa tudi vsled dolgega le-
zanja v lukah MISC takoj "a rabo. Vendar mislijo,
da bi Sc Jill mnogo V treh ali stirih mesecih lahko
spravilO V sluzbo.
PomOznO krizarkO ''CornOrm" XII jc lezala
v luki Apra ma otoku Guam je lastno moStvo po-
gnalo v zrak, ko jc priSel ameriski oddclek, ola ga
Zaseze. En- caStnik in cn MOI sta bila pri ten ubi-
Ia, pet MOI pa p0gresajo. D~vanajst castnikov in
32l MOI so well V vojno ujetniStvo. Use estate po-
NONE krizarke, dive v havajski luki. dive V Phila-
delphiji in ena ma Portoriko, SO Sc mirno vdalc
vladnemu ukrepu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
Na$a majni$ka izda1a.

'skanje sc raz!ega od dine do dine glasncje, kajti
udelezba Zediujenih draw V svetovncm klanju
hi pognala dobiGek brezvestnih oderuhov V str
mOglave visine.
Polcg tega pricakujejo veleizkoriScevalci da
hi zanesla vojna novo zlnedo V dclavske vrste III
tudi tukaj unicila razredno zayest, o kateri SANTA
10, ola je onkraj oceana mrtva.
Gin predrznejSe ~postajajo kapitalisticne ma
hinacije, tenn ~vaznejse j, da strnc dclavstvo svoie
vrste i'll okrepca svOje sile - III d~anaSnje boje in
Ia tiste bojc Xxi mas Sc cakajo.
Prvi majnik je dan pregledovanja naSih vrst.
V start domovini imajo vojaki, kadar mine lima,
takozvano spomladno parade. ,Brigadni general
pride inSpicirat, prcgleduje prsamezne oddelke in
njih vaje, naposled "defilirajo" cete pred MIN.
Dne prvega majnika pregieduje zavedni pro-
letariat sam svojo vojsko. da pozna, ali je naza-
dovala ali napredovala, pa tudi cato, da pokaze
tistim, XII so mlatni, svoje z~ivljenie in naraSca-
ME svoJh vrst. Prvi majnik je agitatoricen dan
dine vabimo V svoj zbor tovariSe, Iii spadajo vanj,
pa so Sc izven MEGA.
Prvi majnik sc torci popolnoma r~azlikuje od
vseh, drugih praznikov; dclavstvo, XII "a praznujc
dalevskc lnternacionae; $ praznCvanjem tega
opravlja 5 TEN veliko delo, pomaga jaGati prole-
tarSko armada in p%ripravja tia socialistiGni znla-
81, SOcialistiGni bodoGnOsti GloveStva.
Direktorij Jugoslovanskc tiskovnc druzbc jc
skenil, da dOprinese po najboljSi moGi Svoj dclcz
IA praznovanje tega dncva in da Stori letos V tenn
oziru nov korak, zelcG, da elm najbolje ustrezc
sodrugom in da obcnem elm krepkcie podpre ma.
men tega praznovanja.
Tidal DO letos poscbcn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
Sodrugii

rug
Bliza sc prank zavednega delavskega ljud-
silva, svetovni prank proletariata, prvi majnik.
Nj ga praznika V koledarju, XII hi incl "a delav-
stvO tako giobok pomen kakor Ia. Re sam ma sebi
je revolucionaren, ker izraza neodvisno voljo de-
lavskega raZreda. Kakor simbolizira ~obstojeci
koledar $ svojimi delavniki, S svojimi cerkvenimi
in drzavnimi prazniki sedanji druzabni red, tako
simbolizira praznovanje prvega majnika upor
proti kapitalisticnenm koledarju, in $ tenn upor
proti kapitalisticnemu 'redu' samemu.
Prank prvega majnika JIG dolocila tudi So
cialisticna lnternaciOnala, o kateri vriSkajo so
vrazniki, da lei mrtva, poteptana i'll onesnazc-
ma V prahu. Sami sebe varajo naZadnjaki, vlada-
joel mogotci in njih oprode, XII so tako kratkovid-
nj, da Jim branijo mali dogodki spoznati veliko
resnico. StraSna vojna V Evropi, XII diva "a in
terese monarhov i'll dinaStij, "a interese pretori-
anskih Xix in "a interese dolocenih kapitalistic-
nth krogov, je prizadejala neizmerno Skodo vsej
sodobni druzbi i'll vsemu zivljenju, pa je zadeia
seveda tudi delavstvo in ~njegovo svetovno orga-
nizacijo, Ali rane, Xxi Jill je vsekala Internacio-
nall, dasi so skeleGe in boiete, MISC smrtne, kajti
Internacionala je neumrjoca, dokler bo zivelo
elovestvo IA zemlji.
Prvi mainik je pa prank tie lnternacionale,
III cimbolj sc pehajo sovrazniki da hi jo sprawl
V grob, tenn vaznejSa je naSa naloga, da izpriGamo
memo zivljenje in svOjo vero V memo ncumrjoc-
most.
Prank prvega maJa jc pomenljiv, kadar SO
casi normalni; Sc pomenljiveSi JIG V dobi krize, V
dobi najokrutne jSih bojev, V dobi zgodovinske IL
kuSnjc.
Evropski mogotci so mislili, ola uniGi klanie
narodov Socializem. Zbudili so zavist ameriSkih
mogotcev in tudi tukajsnji velekapitalisti, Xxi SO
izvlekli re OgrOmne profile IL evropske krvi, hi
Jill radi p%onnOzili Sc z amerisko krvjo. Vojno hui
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Razne vcsti IL Europe govore o TEN, da iSce
BolgarSka separation mir Il zavezniki. Radi veria-
memo v tako zeljo. Tu SO tribe faktorii: Prvi je
bolgarski narod. Tia sploh nj Sci rad na vojno; a
ce Jc zacctkoma maccdonsko v~praSanje i'm DO bal
kanski vojni izgubljcna Dobrudza vplivala, ne
more danes mice razuineti, kaj bi mogla Bolgarska
Sc pridobiti. Drugi je vlada. Ia je imela svoje poll
ticne racunc, a tudi ona We, da jc svota dosezena.
TcritorialnO he more mic wee pridojiti, pac ma hi,
ce sc vojna sreca %zasuGe, lahko zopet kaj izgubi-
la; ruskcga imperializma sc il pa tudi mi treba
wee bait, odkar JIG padcl njcgov glavni prcdstav-
mix carizem. Tretji faktor JIG kralj Ferdinand, XII
SC raJSi imenujc carja. On JIG STEER zclo vdan go
spodu Viljemu Hohenzollcrnu, toda prokleti ride
lei dogodki V Petrogradu so tudi NIGGA zbodli v
nos in najbrzc gleda 70 sam malo sunljivo ma
%"svOJc' bajonetc V narod0vih rokah.
Vcrietno JIG, ola hi Sc daio 2 zavezniki govo-
rti III da hi Bolgarska kaj pridobila, &c hi sedaj
sklcnila mir. V Londonu, Parizu in V sedanjem
Pctrogradu MISC tako k~rvolocni kakot nasi "jti.
goslovanski' Sovinisti, XII so kar zatajili iugo.
slovanstvo Bolgarov in z~ahtevaio zdaj 'kazcn"
zanje.
Polozaj bi bill torej IA separation mir ugoden,
&c - hi olgari mogli ravnati, kakor hi sami ra-
dl. Toda zdaj so v TAKEN polozaju kakor Nestro-
ycv junak, Xxi je tarnal: "Vjel sem vjctnika, pa
me sedai ne ~izpusti." Ma Rumunskcm ie mem
ska armada, v Turciji je turska armada, Bolgar-
ska je pa med obema. Maj sc drzne sklepati scpa-
raten mir brez dovoljenja Nemciie!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Majski slavnOstni list izide
sredi aprila
in prosimo vsc organizacije kakor tudi posaineznc
odjemalce,. Ola sc cimprei naroce. Ma vsak nacin
pa morajo biti naro6ila
najkasneje IL. aprila
v rokah upravnistva. u ozirom ma velike stroske
nam ne DO mogoce tiskati wee ~iztisov, nego Jill DO
narocenih kdor sc prekasno oglasi, mu torej lie
bono mogli postreGi.
VISA ~narocila sprejema upravnistvo ''Prole-
tarca.''
Da BIO izdaja zelo primerna "a ~agitacijo, nam
nj treba n~aglaSati.
Izpolnite in izrezite Ia kupon, ter ga nam
p~oSljite!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Vojna JIG resna rec. In kadar postanc vojna
ncizogIbna, hi clovek pricakoval, Ola DO vtisk tega
kakor je Wilson sam dejal - tragiGnega kora-
ka vseskozi resen. In edinO resnost hi bla ia
KEN slucaju primerna patriotizmu, o katerem sc
v teh dneh toliko govori in pise, ola mora postati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Dunajskc dcpoZitnc bankc Dir. Franz i'm Frcund.
katerima So 81 ocitalc vclike ~slcparijc pri doba-
yah IA armada, ~ObSoJcna, vsak ia devct mc>ccev
jecc i'll Franz Ma % tisoc, Freund pa ma l. tiSoc
kron globe. Mad 0bcma So kakor jc Inano, trijc
minislri drzali svOjc zaSCitnc rokc.
Natancnejsega q tch slcparijah sc mic ne po-
roca. AInpak re TO, da jc priSla stvar ma dan. da
SC JIG vodila sodnijska p~reiskava in da jc zadcva
povzrocila ministrski Skandal, dokazujc, da hi so
Ia malcnkoSti.
Evropski monarhi so bill vsi tako prcvidni,
da so n%alozili vsak nckaj denaria izven dczelc,
tako ola jim vcndar ne hi bilo trcba kruha stra-
DAFT, &c hi priSlo Sc drugim n%arodom, kaj tako
prcdrzncga ma miscl kakor Rusom.
Mi sno mchkcga srca in imamo socutjc tudi :
10 %gospodo, XII jc scdai Sc 'po milosti boZii."
Ncdno smo bill roper smrtno kazcn i'm niti IA te
hudodelcc he hi predlagali izjcmc. Priporocali hi
cello mai So il mdovoli, da pobcro svojc "prihran-
kc". Toliko iih jc H.. da hi 81 Z mimi lahko kupili
kakScn otok, cimbolj osaml jcn, tenn boljc. Tam hi
lahko ccle dni 5 kromami na glavah ,scdcli ma tro-
nth. Nckoliko submarine hi lahko opraylialo
"CaStmo Strnzo". Ua hi imeli ~gospodjc iudi kaj
dohodkov, hi pa prcdlagali, maj Sc potnikom, &c
plarajo primcrlo vstopnino, dovoli, da poglcdajo
penzionirana vclicanstva. Marsikoga hi TO u,cgni-
10 zanimati, kaiti lahko pride kmalu cas-, ko DO
mogGtc "kralia' nj. 'ccsaria' videti lie Sc ma Sill
kah i'll V k%omcdiji.
Dokler bOdo zivi, ne DO g0spodom majestic
tam niti treba, da hi 81 SAM snazili c~evlic. Toliko
l~akajskih duS jc Sc ma svetu, da jim bodo vsak
dan magari oblizali S~kornje. TIE 81 lahko vzameIo
: scboi v mIzci.
In ce popade bivse gospodarje sveta ''vojni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

kadar BIO voina k%oncana, Sc dolgo ne bodo
koncanc njenc straSne posledice.
Barbarstvo sedanje vojne nj mic mani ostud-
no, kcr Sc sklicujejo cesarji in kralji pri tenn ma
Boga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
~SLAVNosTEN MAJSKI LIST

ncOdvSen Od "Proletarca."
Tia tiskovina no urcjena V obliki revive una
gazina) V velikosti lis krat S.5 palcev. Oblika DO
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

duh 81 lahko pomagajo. Stepo Sc lahko med sa-
DO, in ce sc junasko vsi vzajemno p~obijcjo, wa
mejo vse svojc krize in ordne lahko S saboi V
grob.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

torej enaka znani reviji Gas. Obsegula bo
~najmanje 16 strani
Ce sc pa dobi vsaj "a tri strani oglasov, DO
sestnajst strani samega ctiva. lzdaja DO
bogato AUSTRIAN.
Ureditcv poskrbi uredniStvo "Prolctarca",
kar daJe gotovo vSem narocnikom iamstvo, da
dobe lepo izdajo Xxi bo dostojna delavskega pra-
znika III gotovo zadovolji vSc citateljc. Kolikor je
lezete ma upravnistvu, bo tudi ono vSe storilo, da
sc Hpolnijo vse upravicene zeljc.
Ia ndaja Tide
poleg "Proletarca'"
Ia eide rednO brez ubzira Ma Slavnostni list. Ma.
rocniki torej dobc tudi "a |. maj redno "Proletar-
cevo' stcvilko. Kdor zeli slavnostni list, ga mora
n%aroGiti.
kakOr so doslci Sloverski dclavci V Ameriki
pridno segali po "ProletarGcvi' majniSki izdaji,
upamo, da poSezcjo tudi po letosniem slavnostnem
lIstu. &c sc obnese Ia poizkuS, postane majski list
rcdna instituciia in sc DO izdaial vsako lcto. u o.
zirom ma vcliko draginjo, XII Sc ic lotila vsch IL
SkarSkih proizvodov, Sc direktorij STEER zaveda tc-
zavc te nalogc; priGakuic pa uspch, ker je prepri-
can, da uStreze 5 to iadajo zeljam najsirsih DELAY
skin krogov.
Nsak sodrug ,kdor Smatra boz proletariata "a
oSvoboditev izpod kapitaliSticncga jarma respo.
nam DO gotovo pomagal $ pridno agitacijp IA raz-
S%lrjenjc te izdajc, Iii DO vSakcmu odjcmalcu lep
spomin.
Gene slavnostnega llsta so sledcce:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

torej enaka znani reviji Gas. Otsegula bu
naimanie 16 strani
Washington Journal., 1917-07-06

.Menl mir Tnb bolb BAL" unb bo.
BEL be5ogli9 bic SbuItern Debnte uno
bic scI6meioigsn grme bon iib Itreds
te, lag cine g%eiunOe iel6ltiintigs 6ris
ide. lnn sr iiberl6Iug i'm SsiIt ibs
rem 3oseslout: Morgen bel Der Res
sotta, bic Na1t our9 ua9 59otts
lamb unb bort gIeib pieOer an Die
Jore1en ooer 9a9is. @as RerOen
iinb, bas pei3 sis niGt. ..
Sic iooren IGon Dor Ginger 3eit
in cine Jener laugen Reibs nieoerer
8odIteinbGuier blneingeiabren, ole
iid in al bisier Gtdoten unO 5tdots
den gum 8er!ue1Ieln gIi9en. A6er
OiesmaI rabm bic I6nurgraoe StraBe
teiE @not mebr. Nu9 mad ben Seis
ten bin ni9t. Mon erbni9te BEL eis
ner Negiiberfiibrung einen Bid iiber
5ld6en bon rielen SauIsnoen bon
9d9ern, bic iia pie Die WeLen Oes
OSeans bIei9 unO grau bis an Osn
9ori5ont oebrien. 4u6 bic 2uft
nuroe gfeu. IS bdmmerte. DIT ieIts
Iomer @eIdlrinOietteit bro4 Die
giadt berein, LANCE Dor Der 3eit. Die
StraBenloternan i9immerten pur9
9el6li9 od5en, falt unDur9oringIiten
Nebel. Man inb taum mebr 3nans
gig, OreiBig SUB peit. 9as autO
fubr i'm S9rltt. eingeteilt in eiutn
INNER bttdubenber fperoenoen 8ertebr
bon Wasenburgen unO 5uBgdngers
malIen rno ipintenben S9uBleuten.
unb Gbitb @iIbing I9rie i6rem Bee
gleiter bur9 ben 2Grm ms DIR: yMO
ion ib Sic in 2onOon a6ieben?"
ST puBte ss ni4t. Oa faBte lie
bic Sats prattii9 ouf. sic rief:
YWarum Iollen sic Oiel Gelo sobIen9
als ein3eIner 9etr geben sic gut in
Elm Serminus6ctel!" unb als er por
@borins GroB ne6en i6rem @uto
itanO unb BON ibnen 4bi9ieo nobm,
reidte lie inn 10 slei4miitig freunos
LID Dit Sonb aus benz Wagen, pie
lie es 6et iebem anOeren Gentleman
aud geton bate.
nSriiBen sic morsen ga bon
mir" b0tte er nod einmal tbre belle
Stimme. Damn gins bas Iuto rid
pdrts. i9nantte unb i@oB in Der
Ridtuns mad benz Srafalgurplab oaa
bon.