Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31

6fJ1e 'fooo y iLuuld tlt DOTOtllO
o deportacijah b~elgijskih delavcev, XII Jill lie iva
jala Nenitija. Clan belgijske Wade je tudi So
drug Vandervelde, kar nam janet, da ne more
bri porocllo nlkakrsen bluff. o jedru stvari sploh
ne more biti nikakrsnega dvoma, ker Sc lie O de-
portacijah razpravljalo tudi v nemskem parla-
mentu in tedanji kancelar Bethmann Hollweg
jfh mi taJil, temNe5 Jill je lie izkusal opraviGevati.
lzkusal - zakaJ r~esniGno OpraviGiti Sc te reel nj
kakor ne dajo.
V svojem poroGilu reflektira belgijska vlada
najprej ma zgodovino mednarodnega vojnepa
prava, Xxi je V nash cash uvedlo gotove zakope
buman'tete V voJskovanje in jim zagotovilo y
mednarodnimi pogodbami. Ma tel podlagi sku-
sa ~belgijska vlada dokazati, da je nemska vlada
tudi z deportiranjem belgijkh delavcev grobo
hslla mednarodne pogodbe.
V svojem poroGilu pravi:
Nemtija je sprejela gotove doloGbe, ticoGe Sc
postopanJa 5 civihsti, postopanja $ predmeti XIV
ljenJa ter napadov ma n~eutrjena mesta. Ia oblju-
bila sc Je, ola DO vpoStevala vse te dolocbe.
Vsako posameZnO teh obljub pa je prekrSila.
Vsl vemo to. Vemo, da so Sc v Dinantu, Lou
vainu in drugih mestih zbrali nemski vojaki ma
pove1e svojih predpostavljenih, ter masakrirali
ma tlsOce nekombatantov, XII MISC nieesar zakri-
viii. Med grmado mrtvecev, XII so bill najdeni V
takih ~slutajih, je bio dosti Judi starih mad osem-
deset lei, In dojenGkov ma maternfh prsih.
NJ vemo, da so Nemci, brez vsakega %stategiG-
mega povoda, rusili katedrale in druga zgOdovin-
ska poslOpja, Xxi 50 bila naSa dedSGina liza davnih
easov. Ia dokaz sluzijo razvaline Louvaina,
Ypresa, Rheimsa in drugih NEST.
Vsi vemO, da so uganjali bogoskrunstvo po-
leg d~lvJaStva ter da Sc MISC 0zirali niti ma stvari,
XII so bile posvecene, in niti ma moze, Xxi so sluzili
edinole veri.
Vemo, da so ~posiljali liz svojih zakopov stru-
pene pine, Xxi so prinasali naSim vojakom ne lie
Smrt, ampak straSno smrtno agonijo.
Nemo, da so metali Svoje StraSne bmbe ma
mesta in kraje, Xxi sc MISC mogli braniti ter MISC
bill u%trjeni.
Vemo Sc druge stvari, a vsako nadaljevanje
bi bio nepOtrebno. Vsak izmed mas pa mora
ohranTti ve to V zivem spominu ter 81 ponavljati
to sleherni dan.
V svojem napadu ma delavsko prebivalstvo
Belgije pa je vprizorila NemGiia ter Sc sedaj vrsi
zlotin, Xxi je tako velik, da nadkriljuje visa hudo-
delstva storjena V preteklosti.
Tia zocin je dvOjen, kajti Nemci so prekrSili
svoje obljube, dane pred vojno, ter one, XII so dali
Pc zasedenju Belgije.
Ma haaSki konferenci leta 1907 so obljubili,
da sc ne bodo dotaknii gotovih principov, in da
ne bodo zaEli patriotizma prebivalstva ozemlja,
katero zasedejo v danem ~slucaju. To Sc nj Ego
dilo ma tuj predlog, temvec so nemski delegati
saani predlagali dOlOcbo, S katero Sc prepoveduje
voJskujocemu Sc narodu, da bi sill drzavljane
sOvrazne dezele, da hi sc udelezili vojaskih ope-
racij proti lastni dezeli.
Nemci so tudi ~obljubili, da bi v danem slu-
eaJu skrbeli "a prebivalstvo, da bi v kratkem 20
pet ustanovili redne razmere.
Vsakega posameznega teh dOgovorov so raz-
trgali ter ~poteptali $ petami. PRAY posebno pa je
v%poStevati naslednje locke:
Dne 2. septembra 1914 je obljubil governor
Bruseja, Won der Goltz, da DO njegova vlada vpo-
stevala domoljubie belgijskega naroda. Won Bis
sing, njegov naslednik, pa sill danes Belgijce, da
delajo v nemSkih municijskih tovarnah.
v novembru leta 1914 so objavii Nemci, da
je Belgijcu, Xxi ie ~pribezal ma holandsko ozemlje,
presto vrniti sc V domovino, obenem Sc je dalo
zagotovilo, da bodo lahko ziveli ljudje kakor v
normalnih razmerah.
Nekako OBJ istem casu je baron Won Huehne,
governor Antwerpna, iziavil napram kardinalu
Mercieru, da "se mladi mozje Belgije nimajo no.
benega vzroka bait, da bi Jill deportirali v Mem
cjo, ter prisilili ma deio."
Koncno, tekom spomladi leta 1916, je nemski
governor obljubil ameriskemu poslaniku Mr.. &C.
rardu, da Sc ne bodo izvrsile nikakrsne depor-
tactic.
Kaksen pogled pa ie nudila NemGija v zad-
NTH dveh letih! Clovek hi mislil, da Sc je opila
z zavratnostjo ter da ina svoje veselje v tenn,
ola Sc oropa zadnje trohice 6asti pred o6mi vsega