Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27

1zhodisGe meSGanske (burzoazne) druzbe je
kmetovalstvo in mala obrt (rokodelstvo).
Kmetiska rodbina 81 je prvotno vse svoje po-
trebSGine sama preskrbovala. Izdelovala je VISA
Sredstva IA hrano, vse orodje, vso obleko "a svoje
elaine, sauna 81 je roStavila vse domovanje i. I. d.
Proilvajala je has toliko, kolikor je potrebovala,
wee ne. Seasonal pa je vsled napredovanja V kme-
%tovanju dospela tako daleG, da je proizvaiala We
like wee, nego je sauna direktno potrebovala. S TEN
je prisla v pOlozaj, da je mogla svoje izdelke (pri-
delke) zamenjati "a take, kakrsnih sploh nj IL
delovala (oz, pridelovala), oziroma kakrSnih nj
pray znala popolnoma izdelovati, n. pr. "a nakite,
orodje ,orozje i. t. d. Radi zamenjavanja so po-
stall ii izdelki blago.
Blago je izdelek, XII sc ne uporabi V oni obrti,
V kateri ie bill izdelan, ampak XII je doloGen V "a
menjavanje IA izdelek druge obrti. Psenica, XII 10
je kmet poseial, oplel in pozel "a svojo laStno po-
rabO, nj blago 10 je See ona pSenica, Xxi Sc ie
pridelala IN prodajo. Prodaiati pomeni zamenja-
vati emo blago "a drugo blago, in to IN takSno, ka-
tero ina vsakdo rad, in Xxi postaja $ TEN denar, n.
pr. zlato.
Kmet ie postal kakor vidimo z goSpo-
darskim razvojem izdelovalec blaga. Rokodclec
V samostoini mali obrtniii ie izdelovalec re od po-
Getka. Ia ne prodaja lie tega, kar proved izdela,
ampak :zdeluje lie "a prodajo.
Proizvaianje blaga pa zahteva dvoie: prvic,
da sc nc proizvaia V vseh obrtih emo in isto, tenn
wee da je n~astopila V druzbi delitev della, dngit:
da zamenievalci presto razpolagajo 2 izdelki, ka-
tcre 2amenjuiejo, da so ii Nth zaSebna last.
Chm boil Sc razvija delitev della V posamez-
na podrocia, rim veGii obseg dobiva zasebno last
niS;vo, TEN bolj CINE proizvajanje "a lastno po-
rabo. kcr ga %izpodriva proizvaianje blaga.
Delitev della vodi kOnGno do tega, da poSta-
je tudi prodajanje in kupovanje posebna obrt, ka-
teri Sc poSveGa poScbna vista liudi. XII Jill naziv-
ljamo trgovce.
Njihovi doLodki prihajaio il tega, da po ccni
k~upujejO in drago prodajajo. : tenn sevcda nj
re6eno ,da morejo trgovci Gene blaga prostovoljno
doloGevati. Cena blaga je odvisna V zadnji vrsti
cd svoic menjalne vrednosti. Nrednost blaga do
loca ma sploh tista mnozina della, XII ie bila po-
trebna "a proizvajanje. Gene blaga pa Sc skoro
nikoi ne vjmeaJo n%atancno : svOjo vrednOstjo.
dolocajo Jill poleg proizvajalnih razmer tudi trznc
razmere, predvsem povpraSevanje in ponujanjc
- koliko je MANFRED izdelanega blaga ma prodaj
III koliko sc ga hote. Pa tudi cena je podvrzena sc
gotov'm zakonom. Je namrec ma dolocenih mestih
III V d%oloeenih dobah dolocena. Ako hoce trgovcc
dosc@i vetje Gene pri prCdajanju, nego SO bile IT,
ste. "a katere ie kupoval, to je: ako hoGe doseci
dobi6ek, ga doseze lie ma Ia naGin, Dc kupi blago
ma pravem mestu in V casu, kadar ie pocemi, in
prodati ga mora oh Gasu, ko je drago.
Ako kupi kmet ali rokodelec blago, stori to
cato, ker ga potrebuje "a svojo in "a svojc druzi-
he uporabo kot zivljensko ali proizvaialno sred-
stvo, Trgovec pa ne kupuje blaga "a svojo lastno
uporabo, ampak da ga takO porabi, da dobi IL ME
ga dobitek. BlagO in denar, Xxi Sc u~porablja V to
svrhO, imenujemo kapital.
Noheno blago. pa tudi noben denar sam OBJ
sebi nj kapital. lie "a Nth uporabo gre. Tobak,
XII ga trgovec kupi, da ga z dobiGkom zopet proda.