Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13

0A
Med tenn pa Sc je produkcija strasansko raz-
sirila, kar je try wee potreboval, TO je napravije-
no, ali proizvaja sc Sc vedno naprej. Drug ne We
"a drigega III zee temu ali onemu kapitalistu vzra-
Sielo V treznih trenotkih razni pomislcki, Jill po-
bije potreba, izrabiti konjukturo in ne zaostati V
konkurenci. Zadniemu predc slabo. Prodaja mad
potrcbo produciranega blaga Sc vedno tezje vrsi
III potaSncje, skladiSta trgovskih domov Sc polni-
10, omama pa traja dalje. Tu pa mora kak trgo-
wee plaGati blago, katero je pred wee messed pre-
vel ma kredit. Blago Sc hi prodano, on poscduje
blago in he denaria, pa ne more zadostiti svoiim
dolznostim in postane bankeroten. Tovarnar pa i
ma pray tako plaGati Sirovine; ker pa niegov dolz-
mix he more platati, je tudi on unicen. Bankerot
Sledi bankerotu. SploSna prepadenost nastopi ma
mesto siepega zaupanja Stopi Slepa bojazen, PAM
ka je SploSna, krah je IN.
Use gospodarsko ~zivljenje ie kar ~naihujse
prizadeto. Nsako podjetje, XII nina trdnih tai,
propade. Prepaid ne Zadene lie ma laznjivi podlag
temeljetih podjetij, ampak tudi VISA ona, Xxi Sc Y
navadnih cash komaj drze Sc pri zivljcnju. V
cash kriz je ekSpropriaciia kmctov, rokodclcev
IN malih kapitaliStov najhitrejSe pripravljcna.
Ali tudi marSikak velikan pade in moben nj 90
TOW, da ga SploSni polom ne zdrobi. TiStim med
velikimi kapitalisti, Xxi ostanejo, pa pripade obil-
ma zetev; V dobah kriZ Sc ne razlaSti lie ''malih
lJudl, ampak sc tudi zdruzi pCdjetia V nckaj
malo rok in re tako ogromna sc Sc lazic ~poveGajo
kot drugaGe.
Noben pa ne We, ali bo obstal, ali bo prezivel
krizo; in tolikO casa, dokler kriza traja, dokler
ne pride trgovsko in obrtno zivljenje V navadni
tir, so vSe Strahote danaSnjega proizvajalnega ma
clna ma vrhuncu; negotovOSt, sila, proStuciia in
2lotini rastejo od dine do dine. TisoGi pogineio cd
lakotc in cd mraza, ker so napravili prcveG zivil,
prevct obleke in prevcG stanovanj. Tu Sc %najias-
neJSe vidi, da 80 d~anaSnie prCduktiVne moGi elm
daiJe mani z~druallive Z blagovuim proizvajaniem,
da poStaJa posebna last proizvajalnih SredStev
Nedno bolJ prokletStvo, predvsem "a neposedujo-
ce, kohtno pa tudi "a posedujote.
Nekateri ekonomi pricakujejo, da bodo karte-
Ii odStranili krize. Pa hi veGje zmote nego lie ia!
&c hi Sc hotelo po kartelih urediti produkci-
20, bI moral In obSegati vSe proizvaialsRe panoge
IN biti sezidani ma mednarodnem temeliu in Sc
raZtegovati tez vse dezele, kjer je donna kapita-
liSticni proizvajalni naGin. Doslej pa Sc nj nobe-
mega mednarOdnega kartela V kaki industrialni
panogi, Xxi hi bila merodajna IA ve gospodarsko
~zvIlenje. Mednarodne kartcle Sc tezko utvori in
pray tako tezko vzdrzi. Marx je re pred wee ne
go Oh letl opomniI, da ne ustvarja lie konkurenca
monopola, ampak tudi monopol konkurenco. Gin
vetji je dobitek, Xxi pripGda podjetjem enega kar-
tela. tenn veGja je nevarnost, ola poskusi kak IL
ven kartela stojec kapitalist odvzeti Jim IA dobi-
eek 5 TEN, da ustanovi konkureGno pCdjetie.
harteii III trllStl Saml poStaJajo precinct in
povod trgoyskih Spckulacij. Tvoriio najviSio OBJ
liko akciJSke druzbe in so kakor nalaSc, da mai
razlitnejse prevare, XII SO lastne TEN duzbam, pri-
vedejo do vrhmca. kakor ie bila prcvarna doba
!. lS1l-lS13, doba ustanovitve akciiskih druzb
tako je bila prevarna doba lS96-1900 doba usta
novltve kartelov in truStov, zlasti Y Zdruzcnih dr..
zavah -ameriSkih. Kot zadrzek nadprcdukcije Sc
karteli praviloma ne bodo obnesli. Min glavna
naloea napram nadprodukciji nj, Ola hi 10 preprc.
eli, ampak da meme posledice preneso raz IA.
mena kapitalistov ma delavce in konsumentc. Kar-
tell pomagajo velikim kapitalistom, da prctrpe
krizo, ola produkcijo "a nekaj casa omejc, da de
lavce odpuste cd della it'd, ne da hi pri TEN do
bitek kaj trpel.
PretresaJmo pa TO neverjetnost, da hi SC po-
srecilo Y dogledni dobi velike svetovne industri-
jc organizirati V kartele, XII hi bill medina rodno
in res stroga disciplinirani. Kaksne hi bile poslc-