Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

humaniteta, kako njihovi zvsnic-
fni prestavnici obmanjuju svojs
narode. Engleska pax sa Fran
cuskom, Rusijom i ltalijom odgo-
vorise opet pod laznom logikom,
Ola Sc bore "a slobodu malih ma
roda protiv autokracije i pruskog
militarizma. Medjutim cinjenice
dogodjaji, koji Sc razvijaju to-
kom vodjenja rata, sasvim druk-
CHE svedoee. kada je Nema6ka
armija navalila ma Belgiju i silom
je podcinila, onda nije Engleska i
Francuska ulozila svoju moe "a
odrzanje befgijske neutralnosti i
slobode belgijskog naroda. Ka-
da su austrijske, nemaGke j bu-
garske armije svom silom navalji-
vale unistavale mali srpski ma
rod i njegovu cast j slobodu sa-
veznicke mu Wade nisu priskoci-
lie ma pomo6. C~entralne sile SUI
svetu dokazale u okupacionim
malim drzavicama, koliko i'm
Je stale do kulture, civiliza.
cije i humaniteta, onda kada
su rusile i unistavale sve njihove
mukom ste6ene tekovine, sa u
bijanjem i vesanjem ne samo VOL
nika ma frontu nego i mirnog sta
novnistva pa i staraca, starica i
male deGice. A to cine i saveznici
u istoj meri. Nj jedna nj druga
strana ne vojuje, da zastite kultu-
ru, civilizaciju i humanitet, niti
da oslobode narode ropstva i Ia
vedu demokraciju.
! l jedna i druga strana je naro.
de izvela ma krvavu klaonicu, ra.
de izvela ma krvavu klaonicu IA.
pijaci, radi prosirenja teritorija
potcinjavanja malih i nemoenih
naroda, dakle radi veceg posje.
da drustvenog bogatstva, radi We.
, ce plja6ke mad sto je moguce wise
slabijih naroda.
: Pljaeka, gospodstvo, prosirenje
teritorija i nadmoG IL medjuna,
, rodnOj industriji i trgovini. Etc
i to je lozinga,k oja rukovodi i vladu
Sled. drzava severne Amerike.
Ako je to u istini tako, sto smc
, izlozili, onda treba, da je kao sun.
+ ce jasno "a svakoga, ko postenc
misli oseca, da je ovo rat, ko.
iega vodi kapitalisticka klasa ra,
di svog sopstvenog ~interesa. l mi
: kaO radnici proletari ne mozemc
biti "a MEGA. NaSe stanoviste tire.
ba, da je "a mir, a protiv kapita.
listickh osvajackih ratova. No
medjunarodni proletarijat je "a
; rat, ali "a klasni rat. Rat "a uni.
Stenje klasne nejednakosti i naja.
mnog ropstva.
Stvoreni kaos IL medjunarod.
nom social. pokretu kao god sto
SUI evropski kapitalisti uGinili uti.
SAX ma svoje klasne drugove van
Europe, tako isto je u6injen uti-
SAX i ma socijalisticki pokret ma
s%trani. Stoga jedni vele ovako,
drugi onako. Jedni zagovaraju
"pacifizam', drugima Sc podba-
cuje zagovaranje mi~litarizma i So
cijalpatriotizma, i. t. d. Ide Sc eak
ma to, da Sc mas Jugoslavenski
soc. pokret pocepa rasturi. A
kuda to vodi? Ear je naj pokret
postao igrom pojedinih ljudi? Ear
nasi drugovi mogu dozvoliti, da
dodje u pitanje opstanak jedinst-
va Jugoslavenskog SOC. Ssveza q
America? Ne, mel Do toga nesme
da dodje. Tome treba da sc sta.
ne ma put.
U organizovanju j podnanju
jugoslavenskog Soc. Saveza utro.
sene su sve nase snage, utrosene
velike moralne j materijalne
zrtve. Mi smO sa mukom j velikim
i teskim radon mas pokret podig-
Ii. l a da ga potez pera jedne iii
druge licnosti iii njihov brbliavi
jerk ma jedan put srusi ! pocepai
Zagovaranje rascepa naseg Sa-
VEGA, ia smatram, da je docin.
svi oni, koji to zagovaraju, jesu
ucasnici zlocina mad radnickom
klasom. Tome zlu i zlocincima ne
SINE dale biti mesta u nasim re-