Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Nemska vlada in mir.

To peticiio je treba eitati. Njena vsebina je
sledeGa:
"Zahtev0 po miru brez vojne odskodnine in
hrez razsirjenja naSega ozemlja mrorajo vsi patrio-
Ii smatrati "a ponnevalnO, SkOdjivo in sramotil-
no. NaSa naloga ie varovati naSe meje, pojatati
naS vpliv ma mOrju in S pOmnozitviio surovega
materijala podpreti -naso industriio in zagotoviti
ObrambO dOmovine.
Potrebujemo z%entlie "a kOlOnizaciio, da Sc
mas narod okrepSa in pOmnOzi produkciia ziveza.
lie tax mir, XII sc more dOSe6i samO z zmago Mem
cije, more dOvesti gospodarSko povzdigo nemSke-
On naroda, XII je pOtrehna takoi pc sklepu miru.
DObiti moramO vOjnO odSkodnino, STEER hi imela
Nemtija 100 miljard mark dOlga."
Vprico bede, XII Sc med nemSIim narodom ne
dvOmno silno Siri in vprido neStetokrat ponaylja.
nc trditve o miroljubnOSti Nemcije je ia peticiia
zelO ~znatilna. Ne hi Sc bilo treba ozirati manic. &c
hi priha iala cd k~aksnega zakotnega druStva. To.
ia organizaciie, XII so 10 seStavile, imajo poleg vo-
jaske kaSte nedvomno Sc vedno naiveGii vpliv V
Nem6iji.
MogOce je, da Bethmann Hollweg danes V
duSi ne sOglaSa z mimi. TOda yes cas- Sc kaZe, da
stori nemska vlada napO>led vendar to, kar zahte-
vajO omenjeni krogi. &c ne hi bill. drugih v :ro-
knv "a to, bi zadOStOvala Bethmannova slabo, To
so mn Je Otitai naciOnalni fanatiki. in socialist, in
Cbnji so imeli prav. NemSki kancelar lie enak mo.
IN, Xxi bi rad Sedei ma dveh stoleh. LahkO sc mu Sc
zpodl, da sede twdi on - kakOr tiSti MOI - med
%ptWa Siolonla ma TIA. TO NJ blla n1egOya OSebna
nezgoda, zaraii katere mas ne hi glava bolela:
ampak dOkler ie fakti6no ma krmilu in vodi neu,-
Ako %poliiiko, nj Ia politika njegova osebna zade-
va, temNec lima ma zalOst %SvetOven pomen.
Napadoy ma Bethmann HOllwega je bilo tc-
k0m voJne n'nOso, in zlaSti Zadnje ease sc zelo
mnoze. Prihajajo pa najveG cd radikalcev
namred cd tistih radRalcev, ki hi najrasi pohru.
stall yes svet. "Kreuzzeitung' in &" Dentsche Ia.
ge'zeituog" zahtevajo naravnost niegov odstop
IN mn nntto, 20 a. n,a,l,
"es da proved sleii struji, XII 10 predpi>uieio socia.
liSti.
Toga ocitanJa BethmGhn Hellweg nj zasluZil.
Mixer ne moreno Opaziti V niegovi politiki kaj
sorialistitnega Da je Scheidemannova ve6ina gla-
sovaia "a raZne njegOve zahieve i'm da Sc je posln-
Al Sche;demanna pri p~oizkusu, da hi dosegel Sc.
paraten mir z RUSTIC, ne dokazuie ma noben ma
Elm, da nstreza sOcialisti6nim zahtevam. Social
sl so nekolikokrat zahtevali, mai oznaci nemske
VOjne ellie Bcthnlann Hollweg nj storil teea. So
eiafisti so zahtevali, maj Sc takoj izvrse ustavne
reforme; Bethmann Hollweg ie odgovarjal: Pc
voini.
Use TO seveda veio radikalni Sovinisti; ali $
takimi C6Iaaji siljo slabotneza. da izpolnjuie nil.
hovo voljo Sc veliko boil, nego bi sam rad. cato
ma]o zJave, XII %prihajajo IL njihovega tabora, We
Tx pomen; IN &c hi So zgodilo, da sc umakne Beth
mann HOFweg mozu njihovega srca, ne no Min
pomen manj,i, anrpak Sc ve6ji.
Zahteva Sc tOrej mir z aneksijami in p vojno
odskodninO "a NemcijO; tOrej mir 2 nemsko zma-
go. 10
Da je TAX mir danes popolnoma i~zklju6er, bi
moral pOlagOma tudi hujska6i V NemGiji spozna-
H. Cetndi Je res, da imajo nemske vojske Sc we'd
no mnogo tujega Ozemlja zasedenega, je vendar
M drngi strani prav takO reSni6n0 da je legenda
o nopremagljivOst Nem6ije izginila. Anglesko-
lranc0Ski u: pehi ma zapadu so jO popolnoma izbri-
salt IL m01ncstjO zaveZniSke image je pa vsako
npanje v mir pod pogoii zmagovite NemGije izgi-
milo.
it Tudi sociali: il nocejo takega miru, nvzemsi
pc9'tco pridigarjev, XII hoGeiO mi r''za vsako ce-
no NV vsel dezelah so Sc socialist izrekli "a mir
"brez priSilnih aneksij in brez vojnih odskod-
NM Dokler zahteva Nem6ija pristine aneksije
IN vojne odSkodnine, ie torei mir twdi 20 social
sticnih nazOrih nemO2or.
Doslei nj niti naimanjs>ga znamenia. da hi
oflcielna Nemcija Sa "a takim mirOm, kakor ga
zabtevaJo socialist. Pred prvim maiem 50 sc IL
berllna razsirile ma vse strani vesti, da razlozi
'Bethmumn Hollweg nenf;kc vojne ellie. Tedaj so
imeli OptimiSti upanje, da razvije na6rt, DO kate
rem bi bill nternaciOnalen mir mOgot. TOda opti
mistom jn bilo upanje kmalu zopet veto. Beth
mannOv gOvOr je OdlOzen.
Kaj Sc more sklepati IL tega?
Pred prvim majem je bilO vSc ma Nemskem
ncrvOZno. Iadnjc tedne je bilO V Berlinm in DO
drnglh me'tih mlcgo ~strajk0y. IA prvi majnik
le hilo napovedano praznovanie.
Ne revolucija. RevOlucije Sc splOh ne napove-
dnjejO. Toda nekolikO revOluciOnarnega zna6aja
1e imelO to praZnOvanie ma vsak na6in. Cd za6etka
vojne, odkar ie bill i~azglasen takozvani Burg