Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24
Narodno bogastvo Zedinjenih Drzav.

iSuipSoNp Y Va j Z oDuCluN IL Zenllle NSeSkOXl
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. rec.
Ia MAJOR je zelo kratkoviden. Gotovo so med
industrijo in agriculture razlike; sal Sc tudi v in.
dustriji sami r~azlikuje jeklarstvo cd premopar.
silva III premogaistvo cd lesne obrti. Ali te rail-.
Ike ne segajo do temeljev, ma katerih stoji gospo.
darstvo.
Socialism bi bill "a poljedelstvo najboljsi 81.
stem, ker bl bilo lie v MEM mogoce zanesljivo kali
knlirati potrebo poljedelskih produktov in ure-
diti delo tako, da bi Sc Gimbolj dosegli has tisti
pridelki, XII so p%otrebni in prav V listen razmer-
ju, V katerem sc potrebujejo. Najbolje hi Sc So
cialisti6no uredila meliOracija zemljfsc, kanalizi-
ranje in drenaza lie socialisti6no hi Sc mogla pro-
metna sredstva urediti, da hi najbolje sluzila svo-
%jim>namenom. Socialisticno hi Sc ne lie najbolje
nabavljala, ampak tudi %najbolj metodiGno izrab-
!Jala delovna sredstva, orodje, stroll, zivina i. t. d.
Ugovor proti taxi ureditvi je zopet lastnin
skega znacaja. Socialist Sc pravi MISC lie
naSprotmkl kapitalistov, ampak tudi nasprotniki
farmarjev, katerim hOcejo wet vso zemljo.
To je lie r~elativna resnica. Zemlja ie pro
duktivno sredstvo IN pc nacelih socializma ne
more nobenO produktivno sredstvo biti privatna
lastnina. &c morajo tovarne postati last vse dru-
zbe, to je vsega organiziranega ljudstva, ne more
IA zemljo veljati nobena izjema.
Toda vecinoma sc pozabi, kaksna velika raz-
lika je med lastnino an posestjo. To nista lie diva
izraza "a en- pojm, ampak vsaka izmed obeh be-
sed ina poseben pOmen.
V socialistienem zmislu ne more noben po-
sameznik, nobena druzina, nobena skupina biti
l~astnica zemlje. Toda vsak kmet ie lahko posest-
mix takega kosa zemlie, kakor ga SAN ali pa $
svojci resnicno obdeluje.
Ma Ia nacin ne more clovek, XII 81 je prisvojil
cello pokrajino, biti lastnik tie zemlje, pa ziveti V
meStu i'll V let0viscIh, Sc nikdar ne dotakniti plu-
ga, ne vedeti, kako sc krompir sadi, pa vendGr
imeti svoje bogate dohodke, ker obdelujejo drugi
njegovo zemljo, pa mu morajo oddajati niene
plodove, ker SO njegovi vsled ~njegove lastninske
pravice mad zemljo.
10 sociallSticnem nacelu he more farmar, XII
je sposoben, z~apustiti zemlje svojemu ~nesposob =
menu sinu. Pc njegovi smrti, oziroma V social
stEni druzbi tisti hip, ko preneha delati in gre V
pOkoj, pripade zemlja zopet druzbi in ia jo odda
drugemu farmarju, Xxi jo DO obdeloval, v posest.
Ia drugi farmar je lahko njegov sin, nj pa treba,
da hi moral biti.
Pc okoliscinah in potrebi dobe take posesti
skupno organizacijo "a elm racionalnejse delo.
Posestnik pa Sc mora podvreci skupnim intere =
som in potrebam; on ne more saditi ~bombaza, ce
ga treba nj, ainpak mora seiati psenico, ako Sc
vidi, da je to potrebno.
Takega preobrata V poljedelstvu pac ne bo-
mo doziveli Cd sedanje Wade, Xxi veruje v indu
strijalni kapitalizem in obenem V agrarno privat-
Nv IL NcNud sc pa Ht 10 mOSld lLOSnlll
u~redbam, XII napraviiO veliko luknio V sweetest alb
solutne privatne ~lastnine. Re v TEN sistemu Sc $
smotrenimi reformami lahko doseze, da Sc agrar-
ma produkcija podvoji.
To bi seveda bio V interesu vsega prebival-
silva. Naravno je, da ne bi incl pridelek dvojno
ceno, kajti S pomnozitvijo produktov postanejo
produkti ceneSi.
LAM so bile Gene poljedelskih pridelkov ne
z~aslisane. Fsrmarji ma jugu so dobivali DO 20
centov "a funt bombaza in farmarii ma severn po
poldrug dollar ia buselj psenice. Ia vsakega H.
med ten d~veltpridelkov so dobili po emo miljardo
wee kakor leta. 1915. Sedaj uporabljajo svoj ka-
pital "a pomnozitev letine. Mnogo Jill je, XII rabbi
jo vtomobi "a hitrejsi dovoz ma trg in gazoli-
move stroje "a oranje.
Dejstvo j, da sc ~prideluje ma ameriSkih far
NAH toliko, ola Sc mora clovek cuditi, zakaj MISC
zivila po ceni, Leta 1915 je znaSa!a letina ameri-
skega zita sest miliard buSliev, tako da ie odpa-
do ma vsakega prebivalca povpre6no po 60 bus
ljev, ma povprecno obitelj po 300 busljev.
Cd tega pridelka je bio skoraj 300 miljonov
bnsljev' koruze, ki je izvrstna hrana "a cloveSko
telo. .Necina tega plOda Sc prideluje v Ameriki
in loO busljev poprecno je odpadlo ma obitelj.
Leta 1915 Sc je pridelalo najyec psenice vse-
ga. sveta v Ameriki pc 50 busljev poprecno je od-
pablo ma Obitelj, cena je pa znasala 81. so "a bu-
sci. Psenica ie imela trikratno ceno zlata, kar Sc
ga je tisto letO dobilo pc vsem svetu.