Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-01-26

bet los nenori daryt, kol kareS
nela;mes, arba kol jos nepraIos'
Ikisiol nci kares 1aimejimo, mel pra-
losimo nei vienas kare vedanclp
tautu rvsis neatsieke, todel If tai
kos daryti nenori. Prez'dentaS
pasake, jog taika turi but paaa-
ryta be pergaletojp il pergaletq'
taigi kad visa milziniskoji kare'
kuriol zuvo milijonal zmoniq II
kurioi lsnaikinta uz miljardus tau
fl tautu, turf but visai be vaisip'
Is taikos iSlygu prezidcntaS wen
mini autonomiska Lenkij2 If juriq
laisve Visions tautoms. Ape TO-
kias i3lygas prezidentas gall Kal. :,
beti, mes tokios islygOs Amerikal
uieko nekenktu, mes ne il, bet
Anglia jures valde il valdo' o ne
prigulminga Lenkija juk ne Alne-
rikoi, todel jos neprigulmystel jal
nereT<tq nicko aukauti; aukautl
nrisieitu Wen Rusijai. Prezden-
tas mini taipgi apie aprubezlavl-
ma besiginklavimo. Ir tam Amc-
rika gal pritarti, mes is didz.gJg
tautu Jos kariskos pajiegos slip
niausios, tai jai galetg but paran-
ku, jeigu ';itos tautos nedidin'V
savo karisku pajiegp, bet kaip prl-
versti kitas tautas, kad jos An1e-
rikos prezidento norus pildytg'
Kaip priversti Vokietijq, kad il Sa-
vo karisku pajiegp nedidmtq' Jai
ias didinant, turetg ia patti daryti
ir Vokietijos kaimynai, bilanti'
kad jp vokieciai nepasirensuSiq ne
uzpultu, kaip uzpuole Francuzus
1870 M, kuomet JUGS provokavo'
kad jie kare nepasirenge pradetp'
Tx po karei 1901 M, kuria
yokicciai lainejo ir prasideJo ant
zernes tikra militarizmo gadyne.
Ar dabar butp geriau, reikia abe
ioti, nes zmonija doriskai luk ne
pakilo.
Tokia taika neuzganedintu mel
mazuju tautp, w kuriu laisve, kaip
talkininkai sake, jie kare veda.
lux pavergtu tautu, apart lenku,
yra dar daug If ju Amerikos pre-
zidentas visai nemato ir nezlno,
kad visu tautu troSkinlai yra vie
nodi, visos jos laisves troksta lr
nori pacios savo reikalais rupin-
tiesi, mes svetimi globei9, apie matt
da silpnesniu visai nesirupina, vien
JUGS iSnaudoja.
Juk ant panaSiu pamatq Vokie-
tia pakviete talkininkus pradeti
taikos apkalbejima. Panasiai tai
kos iSlygas galejo prezidentas pa
siulyti kare vedancicms tautoms
ir pirmoje savo notoj, mes tikrq
taikos slygu nei vieno5 puses jis
nezinojo, bet talkininkai atmete 10
patarimq, kol vokieciai stow Bel
gijoj, FrancuzijoJ, Rusijoj, Ru-
munijoj If Serbijoj. Negalima
1aukti geresnio pritarimo ir 10 kali
bal senate. Taika ant tolliu islygu
gall ateiti zen tuomet, kuomet
kars yedanciq tautq pojiegos bus
visiSkai iSSemtos. Talkininku ir
vaidzioms tarnaujanti laikraSciai
neprielanliai priima ir dabartine
prezidento kalba, kaip neprilankiai
prieme pirma 10 notq, prilankiai
apie ia raSo wien daugumas vo-
kiSku laikrasciq, kas rodo, kad vo-
kieciai jau nuzude Wilt kare lai-
nett. Bet jau delto talkininkai
atmeta taika be pergales, mes te-
sdami kare, tikisi pergale atsiekti,
nors Xxi siol vokieGiai bent tuluo-
Sc kares frontose gerai laikosi, o
kaip kokiuose net gall svarbiais
laimejmais pasigirti
Geriausiai vckieciams sekasi
Balkanuose, mes ten jie ir jig pa
detojai neturi galingu priesq. Prizes
rumunus, kurie galejo pastatyti
vos 100000 kareiviu % rusu, tur-
hut, pagelbon atejo vos anie I5o,-
600, stojo geriau iSlavintq atstru,