davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23
SAVE YOUR APPETITE

For the big Harvest Home din
.rer, Wednesday, October 81, at
the Methodist church. The best
of eats at prices that will suit
all. Watch The Record for
menu that will make your mouth
water. 2t
Mrs. John Peterson was a
visitor at Spokane Sunday.
f. ID. Crandall and Frank Will
liams spent Sunday hunting
ducks at Silvertips.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

For Rent-Three rooms fur
nished for housekeeping. Hotel
Western. If.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

Miss Blanche Holsclaw, who is
attending school in Spokane,
spent the weekend with her
parents, Mr.. and Mrs. Allen A.
Holsclaw, in this city.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

A woman wants work by the
hour. Telephone Western House.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

A Social Meeting of St. Mary's
Guild will be held Friday after
noon, October 90, at the home of
Mrs. Frank Fuller. Each member
% the Guild is requested to come
and bring a friend. Come pre-
pared to sew.
E. ROBERTA LAvETTE,
Secretary.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

w cSlbIu. u.
Captain Walter l.. Zeiglitz of
the Seattle Fire Department ar
rived in the city the last of the
week to spend a two weeks va
cation visiting his parents, Mr..
and Mrs. w. II. zeiglitz.
Clarence Demers of White
Sulphur Springs, Mont, arrived
in the city Sunday evening and
will spend two weeks here visit
ing his uncle, Leon Demers.
There will be a, social meeting
IF the st. Mary's Guild at the
home Of Mrs. Frank Fuller on
Friday afternoon, October 90.
All will be welcome. 2t.
Miss Helen Crawford, who is
attending the Lewiston Normal
School, spent the weekend in
this city visiting her parents, MT.
and Mrs. o. Crawford.
Miss Bernice Verhuncoeur was
a visitor at Occur d'Alene Sunday.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

James A. Liddle was a business
visitor at Deary Saturday.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

M. A. Rogan, merchant of
Avery, was a business visitor in
this city Monday.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

Rugs and robes a specially. H.
H. Hammond, Taxidermist and
Furrier, 2O9 4th street, Occur
d'Alene, Idaho. At.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23
CITY in Brief

When in Avery stop at Dads
Place" for your meals. Our SER
vice is the best and our prices are
right. If
Deputy Assessor A. A. Maggy
spent Sunday duck-hunting
down the river.
Fred Herrick and Kalfus Wolfe
were bear-hunting near Chatco-
let Sunday.
For Rent-Five room furnished
house, hot and cold water, good
basement. Call at Graves Sec
ond Hand Store or phone i4i. If
f.. M. Carman and family from
Emida have moved to Calder for
the winter.
Furnished house for rent
cheap. See j. X. Booth or phone
i61J J. IT,.
Will Jones, engineer on the
Milwaukee, returned Sunday eve
ming from short trip to Spo-
kane.
A card party will be given by
the Rebekah lodge at the 1. o. o.
+. hall next Thursday evening,
October %. An admission price
of 25 cents will be charged. A
general invitation is extended. 2t
L. F. Rohrbeck, formerly en-
ployed by The Record in this city,
was a visitor here Sunday from
Spokane.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

Deputy Assessor A. A. Maggy
spent Sunday duck-hunting
down the river.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

Fred Herrick and Kalfus Wolfe
were bear-hunting near Chatco-
let Sunday.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

L. F. Rohrbeck, formerly EN-.
ployed by The Record in this city
was a visitor here Sunday from
Spokane.
The record. [volume] (St. Maries, Idaho) 1913-1918, 1917-10-23

When in Avery stop at Dads
Place" for your meals. Our SER
vice is the best and our prices are
right. If
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
LAVONAMS NERA
DRABUzIU.

Kopenhagenas, rugpj. @1o d.
Nokietijos valdzia isleido sekan.i
padavadijima kaslink drabuziu il
mumireliu:
lsdavimas paliudijimq pirki-
mui drabuziu, marskiniu If apa-
Valo lavonams yra uzginta. Pa
protys, kuris nuo neatmenamu lai-
KY uzsilaiko Xxi Sly dienu, liepda-
Yo parengti numirusius, ju pasku-
tinen kelionen, geriausiais drabu-
ziais. Sisai paprotys, uzlaikomas
II musu vietose, prisideda prize to,
kad didelis skaitlius geru drabu-
z'p, ypatingai vyriskp, prapuola
vlsuomenei. Kadangi neatbutinu-
mas reikalauja, kad su audiniais
butu elgtasi kuotaupiausiai, tai
delei visuomenes geroves reik pa
naikinti sia tradicija.
"Reikes pagalvoti apie tai, ar
neuzteks numirelius rengti tiktai
n'arskiniais is popierines masos,
po galva deti pagalve ir pridengti
is tos paGios medzias os.
Pancakes If apavalas numireliui
yra nereikalingi. Valdzia pripa-
zlsta, kad sisai paliepimas palies
ne viena seimyna skaudziai, vie
nok valdzia praneSa, kad siadien
Gina apie daug svarbesnes parei-
gas, kurias kiekvienas be murine
jimo privalo ispildyti.'
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24

mentuose yra nesumuSami pri-
rodymai prizes daugeli rusiskv
krastutiniu lyderiu. Snipai, arba
telsingiau vokiski agentai, Apply
ne savo intrigu tinklu daugybe
znoniq if verpia sta bjauriq sni-
pystes sirla aplink visa Russia.
Jie prisigriebe prize visu musu re-
voliucijiniu ir karisku organiza-
ciJu If veda savo propaganda be
JoKiq klluciu, ant gatviu, kazar-
mese If kariskuose uostuose.
GAS susitinku su didelemis kliu-
tlmus siu dokumentu apskelbime,
mes musq socialistiskos partijos vi
sal nenori klausyti apie vokiska
snlpyste, nors pacios yra pasiren-
sc kelti negirdeta riksma is prize
zasties menamu kontr-revoliuciii-
niu suokalbiu.
"Pasaulis pagalios privalo supra
sti, kad musu republikoniSkoii val
dzla yra galutinai nusistove1iusi.
n
Nera tarp mus kontr-revoliuciio-
nieriq nei Dumoje, nei tarp kade-
tp. Pakol musu sccialistai elgsis
sulyg Karolio Markso nurodymu,
patol Rusija bus ant Vokietijos
malones. Vienok esu persitikri-
mes, kad doktrynos, apreikstos
per Jauresa, francuzu socialistu
lyderl, kuris tapo nuzudytas prizes
pat kare, netrukus ir Rusijoje uz-
inns vieta Markso teorijos."
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24

kanta taip vadinamo imperializ-
mo. Jis patsmijo, kad ne tik-
tai dalis rusu socialistV, bet net
ir prasti rusu kareiviai, prikai-
sioja imperializma net IL demo-
kiatiskai francuzu respublikai
[Kas tokia agitacija tarp rusu
varo, nesunku yra atspeti]. To-
del NJ. Thomaso nuomone fran
'cuzu socialistams butu naudin-
ga dalyvauti Stockholmo konfe-
rencijoj, kad pertikrinti rusu So
cialistus ir parodyti jiems ir XII
items, koks tas francuzu mena-
mas imperializmas yra.
Bet kuomet didziuma vokiSku
socialistu apskelbe, kad Elias
Lotaringija esq turinti butinai
Pasilikti vokiska, tai toks ju pa
skelbimas pertikrino francuzu
socialistus, kad jq buvimas
Stcckholme yra negalimas, ncs
francuzu socialistai Elzaso-Lota-
rlngijos atsizadeti neeali.
= "Nekurie musu socialistai
mmo-sake toliaus NJ. Thomas,
-kad nuvykdami Stockholma,
mes galetume paskubinti taikos
valanda, jeigu israstume tokia
formula, kuri privestu visas sa-
lis bent prize muSiu pertraukimo.
Surade tokia formula, socialistai
gritty namo If pasakytu savo
valdziom: 'Stai yra garbinga If
telsinga taika, kuriai yisi socia-
listal pritaria. Ar jus ncmanot,
kad j privalo butt ikunyta?'
Toki musu draugai tvirtina, kad
st;eedytq gyvastis kokiu seSiu ar
septyniq tukstaneiu francuzu.
As girdziu jpsu plojima, kas pa
redo, kad nekurie is JUS su tuom
sutlnkate, bet su visu savo Sir
dlngumu, atvirumu ir aiSkumu
rs sakau jums, kad tas butu sun-
ki ir pavojinga klaida. Stock
holmo konferencija ncpadarys il
negali padaryti taikos tuolaus.
Mes galetume isstatyti visas sa-
vo Jiegas prizes savo valdzia, bet
vokiski socialistai negaletu pa
daryti jokios itekmes j savo val
dziq If tada mes pasiliktume
mulkiais."
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24

jas. Toliaus j pietus austrai per-
lauze austru fronta ant Carso
augstumos ir pasistume zymiai
pirmyr1. Kif' vienas zingsnis pir-
myn sioje .p,elinkeje yra didziai
svarbus, mes dabar tik apie I2
myliu skiria italus nuo miesto
Triest, kurio jie stengiasi pasiek-
ii.
Ant rusu ir rumunu tronto
pereita savaite perejo sulygina-
Mai ramiai ir jokiu svarbesniu
atsitikimu neivyko. Nebent rel
ketu pazymeti oficialius rusu pra-
nesimus, kurie per keleta dienu
paeiliui praneSdavo, kad saudy-
masi eina Vilniaus gubernijoj, lin
kui Vilniaus, taipgi apielinkese
Dvinsko. Koiios buvo pasek-
mes to Saudymosi, apie tai ne
mineta, ir todel reik manyti, kad
ir minetose vietose jokiu svar-
besniu permainu neivyko.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
RUSQ KAREIVIAI
UzMUSE GENEROLA.

Petrogradas, rugp. 20 d.-N o.
voJe Vre mia praneSa, kad
premieras Kerenskis gavo zinia
apie uzmuSima generolo Purga-
sovo. Sulyg Sito pranesimo, vie
ma kareivip rota atsisake pripa-
zlnti naujai jiems paskirta ko-
mandieriq. Tuomet gen. Purga-
SOY paliepe sukileliu vadus ares
tuotl, rota nuginkluoti ir iSardin-
ii, kareiviai, isglrde apie tai, apsu-
po gen, Purgasova ir sautuvu kali
oomis primuse il Xxi mirties pirms
negu pagelba spejo atvykti.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
ziurejimo sargyba buvo palikta

lZluleJllIlo SargyDa DuVo pallkt2
aplink palociu If po to, kaip ex-
caras jau buvo isveztas.
Rusijoj daug visokiu CANDY da-
bar elna apie tai, KAN ex-cara is
veze Siberia. Pusiau-oflciaie
zinip agentura pranesa, kad ex-
cara isvezta todel, kad bijotasi,
jog, kilus kontr-revoliucijai, j ga
Ii meginti paliuosuoti.
Prizes pat isve1ima ex-caras buk
prases, kad jam leistq apsigyven-
ii Kryme, bet valdzia atsisake ST.
ia 10 praSyma ispildyti.
Xxi siolei oficialiSkai nera ap-
skelbta vieta, i kuriq cara veza.
Valdzia zada apskelbti tai tiktai
tuomet, kada caras bus atveztas.
PusiaH-oflciales vienok zinios skel-
bia, kad cara If jo selmyna nutar-
ia vezti miesta Tobolsk, Siberi-
joj.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
IsS1UNTIMAS CARO-
SIBERIJON.

Petrogradas' Rugpjucio 16 d.
-Nekrasov, Rusijos vice-premis
ras, apreiSke, kad issiuntimas ex-
caro- Nikalojaus tapo nusprestas
po visos eiles sekretnu sesiju, ku-
rias lake ministeriu kabinetas.
Anot 10, priezastis ex-caro is
sluntino yra keliariopos-politis-
kos if kariSkos. Nutarta prasa-
Init Nikaloju is CarsKojo Selo,
nelaukiant aplinkybiu, kurios gale
tu veliaus 10 issiuntima apsunkin-
ii.
Vieton carisko traukinio, ex-
caras ir 10 Seimyna tapo isvezta
paprastu traukiniu, susidedanciu
is triju miegamu vagonu, restau-
iac1Jos vagcao If keleto trecios
klesos vagonu. Antras traukinvs
tapo paskirtas paemimui bagazo
If tarnu. Penkiosdesimtis tarnu
lydi cara, 10 seimynq il ju paly-
dovus ] iStr5mima.
I valanda laiko po to, kaip ant
stoties atejo traukinys, ex-caras
Nikalojus isejo per sonines palo-
claus duris, apsirenges karisku
pulkininko uniformu-h a Xxi bliu-
zoJ If be jokiu ordenu. Jis isedo
automobiliun sykiu SUI kunigaikS
ciu Dolgorukovu ir grafu Ben
okendorfu, buvusiu carisko dvaro
marsalu, kurie Xxi siolei nenori
apleisti caro- if jo nelainleje.
Paskui ex-cara iSvaziavo ir ex-
cariene Alexandra, lydilna grafie-
mes Nariskinos, kuri buvo jos ar
TINA drauge If dvaro DANA. Sc
kantis automobilius isveze visas
keturias care dukteris su ju paly-
dovemis If buvusi caruka Alekse-
ju, kuri lydejo "diadka' '-n1ilzi-
niskas jureivis ,Derevenko, saugo-
Jusis caruka nuo pat jo' gimimo.
Carskoje Selo .gyventojai nieko
nezinojo apie rengiama caro- isve-
Eizinia net Xxi kol- lis nebuvo is
veztas. Kad nesukeItir znloniu nu-
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
RUSIJA UzLIEJO
SNIPAI" SAKO
BURCEV
BURCEV

Petrogradas, rugpj. 10 d. Pla
ciai pagarsejusis rusu revoliuci-
Jonerius Burcev, kuris annals me-
tais pagavo garsu provokatoriq
Azeva If daugeli kitu standby
pEovokatoriu, iSreiSke korespon-
dentui international News Ser
wise" sekancia savo nuomone kas-
link dabartinio Rusijos padejimo
"Uzrubezines valstijos privalo
zInoti, = sake Burcev, = kad kras
tutines kairiosios partijos Rusi-
Joj turf visas zynes sektu. Rusi-
jos lyderiai yra stipriai persitikri-
ne, kad Russia siadien reikalauja
valdzios su gelezine ranka.
AS esu priesingas kadetu par
thai, vienok turiu pripazinti, kad
jie yra stipri politiska partijla. XII
+: neuzvyle Rusijos, kuomet jos
lik'mo valanda ismuSe.
"AS kovoju prieS Cernova $50
cialista minister, kuris nesenai
buvo apskustas uz pro-vokiSkas
sjmpatljas), mes jis yra aiSkiai Ii
nomas pacifistas If greitos taikos
skelbejas. Gi dabartines valdzios
plianu turi butt kare met Xxi pill
no talkininku laimejimo.
"Maksim Gor&ij, zinomas ra-
sytojas ir dabartinis leidejas So
alistisko laikraScio Nova a
zizn, daro pragaistingq Rusijoj
ltekme. Jis savo laikraStij priden-
gia Lenino banda" kurios mie-
riu yra uzbaigti kare su vokie-
ciais, o pradeti naming kare Ru-
sijoj. Sauziniai, at nesauziniai,
bet Gorkij prigelbsti Sitiems zmo-
mems.
"AS turiu daug prirodymu kas-
link issipletojusios vokieciu sni-
rystes Rusijoj; Situose doku-
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
RUSAI PRADEDA
ZABOTI BURNAS.

Petrogradas, Rugp. 20 d.-Ru-
sp laikinoji valdzia isleido ista-
tyma, kuris grasina pasodinimu
tvlrtoves kalejiman uz tai, jeigu
kas rastu ar zodziu izeis talki-
nlnku valdzias, ju valdonus, pre-
zidentus, arba ju diplomatiskus
atstovus.
Sito lstatymo pasirodyma is
sauke daugelis stnaipsniu rusu
lalkrasciuose, kur rasytojai be jo-
kio atsizvelgimo izeisdavo tai
klnlnku vieSpatijas, arba jp at
stovus.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
Is Kares Lauko.
FRANCUZU SOC1ALISTAI
TURBUT NEVAZIUOS
STOCKHOLMAN

Paryzius, RugpJ. IS d:-Nors
francuzu socialistu partija buvo
nutarusi siusti savo delegatus
/ socialistu konferencija Stock,
holman, bet, apsisvarste, jie, tur-
but, nesius.
Tokiq mint iSreiSke francuzu
socialistu vadas If francuzu mi
.nisterijos narys M. Thomas sa-
70 kalboje, kuria jis nesenai lai-
Ike.
Jis persergejo savo partijos
draugus, kad nesiduotu Msukti
sau galvu svajonemis, mes tas ga
III labai brangiai francuzams at
sieiti. Apie tolimesni kares We
dina jis taip issireiske:
"Neziurint to, kokis yra dabar-
tlnis kariskas padejimas, mes
-prlValome varyti toliaus savo pa
stangas (vesti kare) su visa savo
energija, valia ir galybe. Je;gd
delei kariskq priezasciu mes da-
bar nusileisime vokieciams; lei
gu mes sau pavelinsime manyti,
kad mes negalime toliaus iStese-
I'll, tai vokiSkas militalizmas gre;-
tai pasipelnys tuomi ant musu
nelaimes."
Toliaus M. Thomas pasakojo,
.Prlslpazlndamas, kad po triju ka-
res metu, francuzai dar neatsie-
ke to, ko jie tikejosi atsiekti.
- Nuo pat pradzios siu meta
kalbejo M. Thomas,-mes tu-
rejome dideliu vilciu. Rusu re-
volluclJa tapo apskelbta IA pacia
valanda, kuomet galima buvo BIZ
Jotis, jog carizmas padarys atski-
RI su vokieciais taika, izengi-
rias karen didzios If laisve my
l;ncios Amerikos respubliNos da-
VIC Wilt pagreitinti valanda per-
gales ir taikos.
Bet mes taipgi perejc he If
valandas nauju kanciu. Musu
olensywas, prasidejusis balandzio
10 d., nedave tq pasekmiu, kuriu
mes turejome teise tiketis. Ru-
sq ofensyvas, prasidejusis gerai,
tapo sulaikytas delei rusu slip
numo. Anglo-francuziskieji pull
kai padare pirmynzengq Fland-
ruose (BelgijoD, bet greitos pa
sekmes negalima laukti is toxic
taktikos pasisekimc.
Nekurie musu draugai, O
taipgi dalis visaomenes, nerim-
sta. NCNurie klausia, ar galima
tiketis kariskos pergales, O jeigu
jos negalima tiketis, tai ar mega
lima kokiu nors kitu keliu pri-
eiti prie teisingos taikos?
Kalbedamas apie turinSia atsi-
butt Stockhoime konferencijq, NJ.
Thomas pripazino, kad francu-
zams cocialistams yra sunku ST.
sitikti su vokiskais socialistais
Stockholme; kuomet francuzai
ir vokieciai vieni kitus skerdzia
ant fronto.
Bet jis sake, kad jis, budamasI
Rusijoj patemijo didele neapy-'
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
'BELGIJOS .NEUTRALITE-
TAS TUREJO BUT SULAU-
.ZYTAS" = SAKO KAIZERIS

Washington, D. c. Rugpjucio
10 d.-Buvusis Amerikos am
basadorius Berlyne, Gerard, is
leido knyga' kurioj jis aprasine-
ia savo ispudzius, igytus lake
kares Vokietijoj ir paduoda dau-
gell istorisku fal<tu ir dokumen-
tv, kurie parodo' jog Vokietija,
0 ne kas kitas, yra kaltas uz sios
kareS isSaukima.
Tarp kit-ko jis pamini apie
tai, kad kaizeris iteilse jam rug
pjueio mesesyje 1914 metq tele-
grand j prezidenta Wilsona. ST.
tam telegrame, kuris yra raSytas
locna kaizerio ranka, kaizeris,
|tarp kit-ko, sake aiskiai, kad
"Befgijos neutralitetas tureio bu-
II sulauzytas delei strategisku
isrokavimu." =,
Vadinasi, kaizeris pats prisi-
pazlsta' kad Vokietija uzpuols
Belgija be jokios talkininku kali
t@s. Toks pranesimas padaro
gala visiems tvirtinimams, buk
Vokieciai sulauze Belgijos neu-
traliteta todel, kad talkininkai
jau pirmiaus to buvo il sulauze,
arba buvo besirenge sulauzyti. 4
Kuomet apie Sta Gerardo pra-
nesima pasklydo zinia Europoie,
pusiau-oficialis vokieciu organas
paskelbe' kad Gerardas esa pasa-
koja neteisybe If kad esa kaize-
ris jokio panasaus oficialio tele-
gramo prezidentui Wilsonui ne
m siuntes. Tuomet Gerardas
apskelbe pilna to telegramo ko-
pija. Tas padare didele sensa-
CHA Vokietijoj, mes pasiiFo'de, kad
apie ia kaizerio telegrama nezi-
nojo net augsti Vokietijos valdit
ninkai.
VokiSki laikrasciai pradejo uz
tai kritikuoti kaizeri, vadindami
toki kaizerio zingsni "neatsako-
ru vedimu uzrubeziniu reikalu po-
litikos." Menama, kad Sis klau-
simas bus svarstomas Reichsta-
sc, mes kaizeris, matai sukomp-
romitavo savo diplomatus, kurie
tapo sugauti melagysteje.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
KO NORI VOKIECIAI
JUNKERIAI.

Amsterdamas, Rugpj. 20 d.
Apskelbus popieziaus taikos plia-
nus, vokiSki laikrasSiai ir lyderiai
ipradejo daug apie tai kalbeti.
Deuts he Tages Ze.i-
tu n g pranesa, kad gen. Liebert,
kalbedamas mieste Rathenow,
Prusijoj, stat ka pasalee:
"Mes It. y. vokieciai) negali-
me paslrasyti po taika pirina ne
gu gausime Flandrus (Belgijos
pajurD, kolioniju imperija If juri-
mes bazas. Jeigu mes to dabar
negausime, tai mes turime reng-
tbs prize kitos kares."
Klausytojai truksmingai sitai
gen. Lieberto kalbai plojo, bet
vokieciu laikrasciai ia kritikuo-
ia.
Socialistu organas Vor-
W a err is, rasydamas apie sta
kalbq, sako: "Tas gall prailginti
kare patol, kol Vokietija bus SUI
muSta taip, kad net musu pam
germanistai negales manyti apie
'sekan6iq kare."
Tuom tarpu kitas zinomas vo-
kieciu publicistas grafas Won Ra-
ventlow svarsto apie Vokietijos
politika laikrastyje T a g es Zei-
tung. Jis tvirtina, kad vokie-
ciai negali sutikti ne tik nusigin-
kluoti (po kares), bet negali su-
tiki nei sumazinti ginklavimasi,
mes anot 10 tik vienas ginklavi-
masi leido Vokletijai gyvuoti if
pletoti savo 'morali veikima."
Toliaus grafas Won Raventlow
sako, kad Vokietija negali nesti
pati savo kariSkq sunkenybiu, ir
todel j negali atsisakyti nuo
kontribuciju; kaslink gi Belgijos
neprigulmybes, tai Vokietija esa
taipgi to gvarantuoti MCCALL.
Didesne dalis vokisku laikras-
ciu isreiskia neuzsiganedinima is
popieziaus taikos pliano,-ypac
todel, kad popiezius pamini apie
apie isriSima Elzaso-Lotaringijos
If Trentino klausimq. Laikras-
It's NJ org en- P o.s.t, kuris neva
prielaInkiai / popieziaus pasiuli-
jima atsineSa, If tai sake, kad pri-
valo but gerai suprasta, Nad nei
Elzaso-Lotaringijos, nei Trenti-
no klausimu negalirna svarstyti,
mes tokiu klausimu esq visai nei
nera, kas reislkia, had tai esq ma
mimiai Vokietijos reikalai ir Au-
strijos reikafai If niekas neturi
teises apie JUGS nei kalbeti.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
No 81


nekurie itekmingi New Yorko
bankleriai esas gave nurodymu.
buk Wits uzbaigti kare Xxi atei-
dlanclo pavasario milziniskai pa
didejusi.
Noklos yra tos zinios, niekas
nenori nieko sakyti, bet esa BAN
klnes firmos pradejo svarstyti
aple reorganizavima bankiniu rel
kalq taip, kad pritaikinti juos
prize naujq aplinkybiu, kurie SUI
sitvers po kares.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-08-24
Dideji Kare.
Popiezaus takos panas. Taknnkai sumuSe yokecus Bel
gIjoj lr FrancuziOj- pradeda nauja ofensyva


neutralems valstijoms. Amerikai
ir kitoms talkininku sajungon pri-
klausanGioms vicSpatijoms, prie
kuriu Vatikanas neturi savo di-
plomatiSku atStovq, popieziaus
pasiulijimas tapo perduotas per
Anglijos tarpininkyste.
n Trumpai suglau-
..o:s.,.: dus, popieziaus at
siSaukimas yra Sc
kantis:
Popiezius pabriezia, kad per vi
So kares laikq jis stengesi butt
neutraliSku ir beSaliSku; kad dar
plrmq kares metu pabaigoje jis
buvo siules taika kariaujancioms
vieSpatijoms, bet tasai pasiuliji-
mas neatsieke tikslo. Netureda-
mas jokio politiSko tikslo, neigi
klausydamas patarimq, neuzsto-
damas rel w viena is kariaujan-
ciu pusiu, popiezius sakosi, skai-
to savo pareiga dar sykl kreiptis
su taikos zodziu.
Kad nekalbeti apskritais ruo-
zais, kaip kad pirmiaus jis kali
bejo, popiezius paduoda sekan-
cias islygas, ant kuriu, jo nuo-
none, abb puses galetu sutik-
ii, arba nuo kuriu bent tariffs ga
letp pradeti. Sios iSlygos yra
sekancios:
~ Pirmiausia islyga susitaiki-
nimui, anot popieziaus, yra, kad
po kares veiSpatijos nusiginkluo-
tn, ir vieton riSti gincus armiju
speka, ateityje riStq JUGS per ar
bitracijos teismus; valstybes, XII
rios toxic teismo nusprendimo
neklausytu, bausti bendromis pa
jiegomis.
y. Pripazinti JURY laisve vi
SONS tautoms lygiai.
81 Atsizad6ti visiems atlygini-
mo uz kares padarytus nuosto-
lius, mesa panaikinimas apsigink-
lavimo pats uz tai atlygintg.
4) Vokietija turf pasitraukti is
Belgijos ir uztikrinti jai pilna
ekonomiSka, politiSkq ir militare
neprigulmybe.
5) Vokietija turi pasitraukti is
Francuzijos, bet talkininkai turi
sugrazinti jai jos kolionijas.
o. Elzaso-Lotaringijos ir Trie
sto bel Trentino klausimus iSri5-
ii ramiu budu, ir nuspresti prize
kuriq vieSpatiju manetos provin-
cijos privalo priklausyti.
y Tokiu pat budu esa "galima
bus isristi ir kitus teritorialius ir
politiSkus kIausimus, kaip Arme-
MICS, Balkanu valstybiu If teri
torijg sudariusiu dali senobines
Lenkijos, kurios prakiTn;os ir is
toriskos tradicijos ir kentejimai,
kokius il perkentejo ypac lake
dabartines kares, privalo iSSsukti
tautu uzuojauta."
ISdestes virSminetus punktus,
popiezius saukia taikintis ir baig-
ii kova, kuri, anot 10 nuomones,
Tabjau ir labjau isrodo nenau-
dinga skerdyne."
Kaip is virSminetq popieziaus
zodziu apie Lenkijq matyt, Lie
tuvos kIausimas yra visai nepa-
judintas; patsai gi uzsiminimas
apie "teritorijas, sudariusias dali
senobines Lenkijos' yra taip ne
aiskus, kad il gall kaip norf su-
prasti. | axis puola ispudis ne
paprasto prielankumo Lenkijai
sarysyje su senobines Lenkijos
teritorijomis.
Tas nera istabu, kuomet ten
ka girdeti, kad artimais popie-
ziaus patarejais buvo lenkq kar-
dinolai. kurie, sulyg abelnos len-
ky politikos, be abejones, stem.
giasi laikyti Lietuvos klausima
kuotoliausiai uzpakalyje