Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

vijanje z~naeenja besed, kateremu hi avtorja sama
najprej nasprOtovala. Eden ten Engles, Sc je
pravzaprav fizicno bojeval IN ravno 10 "pOlitie-
no nadvlado delavstva".
Q Vsled tega je zakljucek Ia, ako socialist ne
resistencler, ola nj to vsled socializma 10 j, mi
cato, ker TO zahteva socialisticen nauk, ampak
vsled svojega temperamenta. Morda vsled kak-
snega drugega vZroka, Xxi nina S socialistiGno fl
l~ozofijo nobene we've in vsled tega tudi nobene
Opravicbe.
I'm sedaJ, k0 gOvorimO o tel "domovinski o.
brambi", lahko pogledamo, kaj sta tn diva Glove
ka v resnici mislila in govorila. Da 10 najdemo,
nam nj treba iii izven komunistiGnega mantle
sta. Tudi nam nj potrebno ponavliati vsega. CT
tatelj lahko Made liz enega samega odstavka,
kakSno staliSce so zavzemali socialist V Franciji.
Svici, ma Poljskem it'd. Nj Sc peGajmo 2 Nemciio,
dezelo ten dveh MOI.
"komunisti - tako Sc eta - o~braGajo
svojo pozornost najvec ma NemGijo, ker ic
Ia dezela ma pragu burzoaSkc revolucije, XII
DO izvrsena pod bolj naprednimi razmerami
cvropskc civilizacije in 4 boil razvitim prole-
tariatom, kakOr je bila ona V Angliji V II.
stoletju in ona V I'raniciii V Is. stoletiu in
ker DO nemska burzvazna revolucija pred
%priprava t~akojspji proletarski revoluciii, Hi
ina Slediti burzvazni''.
Iapopadeno je torei V lei izjavi jasno, da
sc socialist b~oiujeio 2 burzvazijo, kjerkoli vodi
burzvazija gibanje proti abSolutni monarhiji in
malemu meSGanstvu".
Tukaj imamo izjavo teh dveh MOI, Xxi ju tako
napaGno navajajo in tOlmaciio IN dokaz, da "ni-
mamo, da branimo domovine", da imaio social
SIT (takrat imenOvani komuniSti) interese V nem-
Ski burzvaziji, XII zeli prekucnuti nemSki fevdali-
Zcm, tudi ce delavci nimaio domovine. Zakai? Ia
10 ker so bill mnenja, da bo delavstvo konGno j.
melo domovino cd prihaiojoGc proletarske revo-
lucije. lzlava cisto jasno in doloGno prigovarja
vsem SocialiStom in deavcem, mai sc bo~jujejo IN
In cas- z burzvazijo. Malo nizje izjavljata jasno,
"da so socialist IA nasilen preobrat". Ali sta Sc
tega tudi sauna posluzila? Well, Engels ic faktia-
no poskusii, kakor smo rekli pref, in Marx je ME
govo postOpanje popolnoma odobraval.
Sedaj v%praSamO nepristranske G~itatelje: ali
Sc more IL te izjave tOlmaciti kakSen pacifizeni,
neresistenca in ~podobno? Mi pravimo, ne! Ne, ce
noGemo ignorirati jasnih izrazov pomona te liza
We.
Ne trdlmo sicer, ola nj nasprOtnih argumen-
toy "a vzdrzevanja s~taliSca, ola sc socialist ne IL
delezujejo vojne, toda da nimaio kaj braniti, ker
"nimajo domovine", nj nOben argument. Ia logi-
ka, smo dOkazali, ie cisto napacna; tudi tedaj je
napacna, &c ne sloni ma popacenih citatih. Nobene
podlage nj cato. &c obstaja TAXA podlaga, mora
biti izven priznanih znanstvenih nacel socializmn.
In pozitivno lahko reGemo, brez vseh predsodkov.
da nj V MEM najti nobene take podlage.
In zakljucek? Well, G~itatelji 81 izvajajo lahko
svoje zaklju6ke, kakrSne hOcejo. To je sedaj tako
dale6, kolikor Sc nam zdi "a sedai potrebno DO
sect. SedaJ cakamO, da sc Oglasi druga stran. Ko
homo sliSali njene argumente, bono s tenn NADIA
ljevali.
Mi nismo Sli izven komunist. manifesto. Oni
so zateli s svojo gonjo 'nimamo domovine, da 10
branimo", in mi smo Sc drzali iStotako meje kom.
manlfesta.
Neda in znanstvo ne da mic IN poslediee.
Men ELI je, ola sc najde resnica, pa maj bcdo "a
klju6ki in posledice kakrSnikoli. In to ie znanstvo
znanstvcni socializem". Niegova glava - ko-
munistiGni manifest.