Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20


gotovo pOpolnoma zrelc. Ali e manjSini Sc to
lahko pravi, nikakor pa vecini, k stoji sicer
ma razli6nih stopnjah, ali vSeSkozi stopnjah "a
ostalosti. V mtereSu deavstva nj, ola Sc ma de
lajo pokoni, temvec da Sc uu pove resnca.
TIE resnice nj tczko Spoznati. Stoinsto zna
meni jo dokazujc.
Koliko je dclavccv organizranih koliko ne
organiziranih prvem taboru je manjSina,
drugcm vetina.
Pa tudi manjSina IL prvega tabora Se ne re-
prezenira tste sposobnosti, ki ie potrebna "a So
cialno zmago. Med organizaciio in organizacio
je razika. Sc mamo tel in oni dezeli organ
zaciie, ki so po imenu delavske, reSnici pa pro-
tidelavSke. Druge organizacijc sluzjo DELAY
stvu, toda le ONE eienem krogu Do zadnjega c
liza ga ne vodijo, ali ga cello odvracajo od mega
koliko je dclavcev sicer strokoyno organi
ziranih, toda polititno poponoma ndferentnih
ncvednih, Scpo slulccih Svojim Sovraznikom? Vo-
hive nam dajejo ma TO nekoko odgovora, toda
ne vsega Med tistmi, Hi glaSuiejo ma dan voli-
TIVE deavstvom njegove kandidate, so celia
krdeIa, ki nimajo iaSncga pojma, cemu ic TO po-
trobno III kaI >mcjo prGakovati cd tcga
Med kapaom in delom Sc vodijo boil zdaj
IA boljSo place, zdaj skrajSanic deovnega
casa, enkrat "a bolise razmerc delavnici, drugiG
IA pripoznanje organizacije. lie GaSoven pomcn
imaio TAXI boj; mimi Sc ne zpreminja znacai
druzbe. Ali yazni SO, ker 81 mora delavstvo nil
mi ohraniti in povecati bojevno moe
Take boic Sprcmlja zaloStna prikaxen izdai-
stva, Stavkokaz, izivadi, pobija6i Sc podajaio
sluzbo kapitalizma zoper delaystvo IL katcrc-
ga razrcda prihaiaio!
p ~ IL deavskegai -
Doklcr 30 razmcrc take, Sc ne more in lie sme
reel da ic delavStvo zc spoSobno "a svoio naloco
kapital>ticn pritsk, nicgovi interest in razvoini
zakoni "a goHijo k SpoScbnoSti in preialislei io
bodo doScgli. Ali resnica io ma vSak maGn da po-
Siahe deIavStvo HpoScbno, da pa sedaj Sc nj.
NpoStevati je treba Sc drugo rec.
Da more delavSki razrcd prcnarediti dr1Izbo.
Jo mora oSvojti. Svoic roke mora dobiti DIR
%av", vSe njcne funkciic, go>podarStvo ME
mem okvru. To obScga induStrio pfomet. 20
!Jedelstvo, in dokler jc izvcn drzavnih meia svet
sc kapitaliStiten tudi trgovino in finance Preko
tega sega Sc vecia naoga, da osvoii delavski
razrcd YES svet Scle tedai Sc more ustanovit So
clalizem svoji poponosti.
Ali je upai, da Sc izvrSi ia oSvoiitev brez
vseea tistega cbSirnega znania XII odpre delav-
StNu pogled celoto III V poSameznoSti tega kar
maj oSvoji!
Neka lepa fraza Sc glasi ''Ce Una delavec
producrati, bo znal tudi upravliati " Vcasi Sc do
sfavlJa Sc doda'ek: 'Uprayjati ic loze, kakor
dclati'
Takim frazam je trcba odlocno oporckati,
ker so dcmagoSko zlaganc in bi napraviIe strasen
kVar, ce bl sc ugnczdlle Srch proleariata Tudi
tukaJ Je spoznanje reSnice pogoi uspcha
Ce znam pometati ceStc, sem lahko brez vsa-
kega druzega znanja cestah &c sem sposoben,
da kopam premog, sem lahko poponoma nespos-
pen, da ga MAIDEN, da napravim row da uredim
deIo IN da vodm upravo. Lahko sem izvrstcn de-
iaVec, pa mi je vsaka administracia Sedmerimi
pccati zapccatcna kniiga. Tud jako dobcr zvest
III navdusen socialist sem lahko, &c me posade
legislature, kongreS, tn ali on vladni oddeek,
ma cello kakShe induStrijc ali bankc, bonn morda
zJal kakor clc nova vrata
Nepobna reSnica je Ia da ne pozna ve6ina
ScdanJega deavstva mic druzcga, kakor tisto tleo.
III ga has opravlia. Dcoma je tako kcr nj dobilo
prlIlkc, da bi spoznalo kaj druzcga dcoma pa
noce porabiti prilike, XII mu jo dajc dclavsko gi-
banjc
poslcdica tega ie nesposobnost deavstva
IA nJegovo razredno nalogo. Zakai osvaiati or
gah'Zem, XII ga oSvajalcc ne pOzna in ne razlmc
jc nczmisel.
Dobrc duSe tolaziio vGaSi deavcc $ tenn da nj
uprava rokah resncnih gospodaricv, ampak da
Jo VodlJo vSakovrStni uSluzbenci, Xxi bodo znali
SvoJe delo pod dclavsko vado pray tako oprav.
lJah kakor pod kapitasticno.
FRI tenn sc prczira dvoic Usluzbcnci bodo
usluzbenci; ali vrhovna uprava mora biti mad nil
mi III &c ia nj spoSObna ne more biti garanciie IN
uspeh.
Drugo je to: Usluzbenci so V Sirsem pomenu
delaVcl Gotovo. Ampak razredna Zavest iih do
se%e mnogo tele, kakOr roGne delavce Gin viSio
le nJlh Stopnja tenn maniSi ie niih deIavyi .ut
In 4 N,t.l..