Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Svoboda vsakega naroda, brez obzira na 10,
ali je vek ali ma jhen. ie oil socializma nelocliiva
NJegovo uresnitenje je mogoce lie ma podagi
zdruzenega sveta, ker je To pogoi njegove goSpo-
darske organnacije. Socializem hi mtenaciona-
len IL kakSe kosmopoiticne sentmentalnos,i,
temvec liz spoznanja neizogibne potrebe &c ne hi
bilo te nujnost, b bilo delavce veIikih kapi-
talisticnh dezelah veliko boil enostavalo da sredo
svojo pOf in sploh ORA jo ma dr,,ge narO,le;
Soclaizen hi bil tedaj lahko naeionalen in sc "a
dovolUl tenn. da izvedo svoj sistem svoj deiei.
Toda ker morajo socialist v svoji dezeli tudi
ce dosezejo potitno moe, izvrSiti le Socialnc re-
forne, cetudi velike, morejo zadovolii,is to
moznostjo Dasi morajo naravno Svoie glavno
deo opravljat svoji dezei in ga prilagoditi ME
nm razneram, da je uspeSno, morajo vendar "a
radi sociazma samega sodclovati zavedmhl
delavstvom drugih dezel III ga po moznoSti pod
pratt
SOcializem ie uujno interna cionaen TAX
mora biti v svojom gibanju. Njegov ci je pa po-
pona lnemacionala. to pravi zveza vseh ma
rodov. III njen pogoj je >voboda in cnak lpravn0>t
vSeh narodov.
Naravno je torei, da podpSejo socialist to
Wisonovo zahtevo. ker je niih lastna zahteva
Ampak ce gre Ia ME praktii-no udeistvova-
me- nam stopaJo usodepolna vpraSanja MA pot, XII
vzbuJajO vse pref kakor optimizem.
Iakaj sc je pa Ia lepa vojna prGe4a? .Je Ii
boda narodov7 Use Wade rabio sedai take besede
in dajaio Wilsonu priIiko IA trdf;ev, da Sc boju-
jejo pravzaprav vse IA EN- ELI
Toda kolik0 nemogoce navnosti hi bilo treha
da d, etovek verjei kaj poiobnega. &c hi bile
Wade mele take namene, hi ih bile ze svojem
interesu povedale. &c hi bilo Slo IA take ell ie sc
he hi bila morala vojna iz>lit kakor Sc je : ko
le sa vetno omahljiv ruski ear nekaj casa pod
vpivoin pacfistOv, je pozval oStae Wade, mai Sc
dogovore razorozenju. Me he hi bo boj emo
stavnega, kakor da bi ba Ia ali ona vlada pod
vzea Indicative konferenco, ma kateri mai hi sc
dogovarjali osvoboditvi narodov To hi Sc bid,
lahko nvrsilo brez kaplie krvi ce bi bill vladari
lmell take namene, kakOr sedaj tr1ijo.
Ce bi bill Franc Jozef, ko :ie ze izbruhnila
vojna. ali pa sotasno mobilizaciiskim ukazom
iZdal manifest prinaSa joe avStrijskim narodom
svobodo in podajajoc garancijo, da noce in,ilit
Avstrja od Srbije mic druzega ,kakor zadoS6enje
IA Franc Ferdinandovo smrt, bi bio to ma avstrij-
ske narode tako mogocno vplvalo, ola ne hi bill
rabbi nikdar dobili tistega groznega della, XII so
ga Opravljal zlaSti po sovanskih kra iih in mo,la
bi bila volna SplOh oStala lOkazirana
Nojna sc nj pricela "a socialisticne ellie he
"a mternacionalna naGela; deale Xxi jih pridiga
Wilson. MISC vadajoci verieli pred zbruhom
voJne III sedai ne verujejo vanja
In kdo bo sklepa mir! Socialist XII zasto-
pajo TAXA nacea, ne, ampak tisti, XII so prce
vojno iz sebbcnih nagibov in XII jo zee dokoncat
tako. da sc izponijo njh sebicne teznje
Danes vsakdo lahko piav: "Poponoma odo-
bravam ia ideana nacela' &c hi bilo treba ma
konferenci izvajati posledice in dajati narodom
res svObOdo, sc pa prav: "E. tako nismo mislli
Ne pravmo, da ie bill Wilson lie deklamator
i'll da hi hotel doseci nic druzega, kakor da zapise
zgOdovina nie2OvO ime nekoliko debeejsimi
Gr'kami. Anpak ce hi hotel prakticen uspeh svo-
jih lepih teOreticnih besed b bila najzanesjivej-
sa pot ia, ola sc pOtegne mocno zastopstvo socia
liS;itne mternaconale ma mirOvnem kongresu
Ampak Wilson he stori tega. VpraSa Sc ko-
liko vpliva 81 bO mogla lntemacionala sama pri-
boriti.
EvRoPsKA REPUBLIKA
Med drugim reGmi ie deial Wilson mekai
takoj velikega, da brzcas nt sam mi presodil
daekoseznost svojih besed. ameriSki zjayi ne
odvisnOsti, Iii ie opraviGevala revoluciio kolonij
prof. Angliji, je receno, da majo tsti XII vada io
svoio moe lie od tistih, Xxi so vladan Zmfsel tega
stavka je, da hi morale bit tako in kier nj tako,
rt,at .lnIa l..