Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
Wade MISC narodi.

Wade MISC narodi.
PoakusimO pa vendar izpraskati nekoliko op-
timizma liz svojih mozganov. Ne da hi $ tenn IN
taJiil svoJe preprlcanje, XII ne sloni ma simpatiiah
III antlpatlJah, ampak ma raziskavanju dejstev;
ampak potrudimo Sc, da pogledamo styar se 4
druge strani.
Recimo iorej, da bi zastopniki vlad ma mirov-
M konferenci dosegli TAX sporazum, kateremu IA
lJubo III morali zatajiti cello kupGck materiialnih
interesov. Lahko nj v%erjeti V tako samozatajeva-
me- IN VISA dosedanja zgodovina pro estira roper
tako vero. Ampak bodimo tolcrantni in da jmo
ludl temu mnenju prostora.
Dosegla hi Sc torej solidarnost, XII jo pridiga
Wilson.
kaksna Solidarnost hi bila to? Jasno je. Bill
bl sporazum sedanjlh vlad. Ma Gem hi slonel. mai
vrag razume. NOben prerok he ugane. V Gem bi
mogla biti garancija ~njegove trainosti. Montec-
chi in Capuleti so Sc lahko sprawl mad mrtvimi
trupli Romea in Julie, ker je bilo sovraStvo obeh
druzin srcno, sentimentalno. &c hi bila nastala
sedanJa vojna cato, ker sta So osebno sprla kajzer
Viljem in King George, hi Sc lahko navelicala kn-
janja; segla bi 81 v roko in Sc ~poljubiIa, kakor Sc
Je godilo pred vojno. .
Ampak vines ostanejo vendar prokleti mate
;l1alni interest, XII so zelo neodvisni cd Viljemovih
IN ~Jurjevih, cd Miklavzevih in Karlovih cuvstev;
interest, XII sc lahko IA nekaj casa spravijo v oZa-
dJe, ne dajo Sc pa %uniGiti; interest, XII groze miru
klJub priJateljstvu vseh kraljev in cesarjev.
Solidarnost vlad nj solidarnost interesov in
tudi hi Solidarnost narodov.
Wilson zamenjava TO, ker zivi V fikciji, da je
V Ameriki vlada prava predstavnica naroda. On
We, da ina narod V Zedinjenih drzavah volilno
pravlco; on izvaja liz tega, da je bill sam izvolien
pc svobodni wolff naroda in da lie sedai niegov
pravi zastopnik. Kako vplivajo gospOdarske raz-
mere In sile vladaJocega razreda ma ve socialne
pojave, tudi ma volitve, ma to ne misli, ker Sc sploh
ne bavi s socialnim problemom.
Ampak Sc V Ameriki nj res, da je vlada I'VE
sta predstavnica naroda, njegovih idej in njego-
viii zelJa in kakor V Zedinjenih drzavah, tako je
tudi drugod n%asprotje med narodom in Waldo, in
V nekaterih dezelah Sc veGje, kakor V Zedinienih
drzavah.
Monarhija in republika.
Wilson della razliko med Ameriks in drugimi
dezeiami. Ponosen Je ma tn, da imajo Zedinjene
drzave demokraticne institucije - on vsaj ne
omaJno veruJe V to in bi rad YES svet takorekoG
amerikaniziral.
Wee kakOr enkrat Sc je re izrazil V TEN uni
stu IN tudi V svOjem inavguracijskem govoru 10
zopet naglasil na6elO, da morajo izvirati vse pra-
viGne sile vlad cd vladanih. Ker veriame. da ie
tako v Ameriki, kjer je bio to nacelo ~izrazeno re
v lzJavI neodvisnosti, pOmenijo torej njegove be-
sede, Ola maj bi YES svet sprejel ameriSka na6ela i'm
ameriSke razmere.
Wilson Sc, kakOr smo re rekli, mott, misleG.
da le v Ameriki to lepo nacelo uresniceno. Kako
'e "o'i, III tdhoJ idhho SpOZnal, ce Dl Sc le SDO-
mnil, ola je incl Wall Street re nekolikokrat DO
vsem ocitno wee mOci, kakOr Bella hiSa.
Ampak pustlmO njegOvO ZmOto ma stran i'm
vZemimo provizoricnO, da je res tako, kakor pra-
vi on. VZemlmo, da uresniGuje republika $ sploS-
no vohlnO pravicO njegovO teoriio o razmeriu
med Waldo IN narodom popolnoma. Monarhija je
- TO Je sam tudi wee kakor enkrat povedal -
nasprotna temu nacelu. Ker je nasprotna. zeli
da sc odpravijo mOnarhijo. Tudi Ge ne zaklice ma
ravnost dol S kralji in cesarji,' vendar ne mi.
puscaJo nJegovo pogOstoma ponovliene besede no.
benega dvoma o tenn.
Tudi v inavguracijskem govoru ie deial. Ola
ne more ~''obitelj narodov" p~renaSati nobene dru-
ge sile, kakOr tiste, XII 10 imajo Wade cd doyo-
lJenJa narodov. Nj davno, ko je ma nekem shodu
pravil, ola lie more biti svobode, kjker je VISA moe
koncentrirana V rOkah pOsameznika, XII 10 ie dobil
kOt dedSGino.
q Wi'sonovem republikanizmu torej mi dyo-
ma in pc vseh ~njegovih mnogostevilnih iziavah ne
more biti drugega sklepa, kakor da zeli republiko
IA yes sVet; Sc wee: On smatra republicanske in
stitucije pi vseh narodih "a pOgoj trainega miru.
SlovesnO je trdil, da koprni po taken ira inem
mira; toreJ je Odstranitev monarhij takorekoc
wanna tocka nJegOvega svetovnega pr0grama.
Cesarji, lralji in mir.
&c gre IA %simpatije, smo V tel stvari popolno-
ma ma WilsOnOvi strani, dasi mas loci sicer tisoc
nasprotij cd ~njegovih nazorov. Uresnicenje socia-
LIMA predpOstavlja odstranitev vseh monarhii.
Da mora biti sOcialistiGna republika v marsi6em
drugacna cd vseh sedanjih, je druga rec. Ampak
republika mora biti.
VerjamemO cello &c nekolikO yeS Zakop q :.