davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
aeyvame eNoM rRsp
70 eovR MILE LAKE

CAaa .. sssss. nsnsss q lAe stass
risA ~ oans esanisssoa, vsesatly
vassssG rssr lfils Lake Win ! party.
Maupeve ~ nSss;akss dDanAas
sasw tAsss q ~ tiaA bst tAas tAess
= - ~ - The hike. TAe osA q
~ havs N appetiis q this tins Tor
~ sDosa. - said.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22

r. Hill Hunter returned last night
from San Francisco. and says that
work has started on the four band saw
mill at Weed for ths-Weed Lumber
company. and that he has purchased
the machinery for the mill. Mr. Hunt
or says that work on bis mill here. TO
be located At the rear Of the Ewauna
Box company's plant. is awaiting on
the new railroad.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
ron nls mA.asrx. fHE sAsx

Just received = factory shipment OF
100 per cent so-csrts end Whitney car
risges for the 100 PER cent baby. All
styles and finishes. with patent anti
friction wheel fastsasrs and dslicatsIy
adjusted oil tempered sprinu.
Ait JOHNSTONE FURNITURE co.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22

chIleets has the exclusive sais o.
many Of the best farms and ranches In
the klamath oasIn. Have Q lssk b..
sevs buying. II
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22

Back From osn Francisco.
Ms. o. l. Fttspstrisk and daughter
Adele. returned Wednesday night from
San Francisco. where they have been
visiting friends and relatives.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
vlslts From the gast.

Visits From the East
Mr.. and Mrs. James Blair> pf Odessa
were In town yesterday 10 meet friends
who are visiting them 1t their home
from the East.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
Laksvjsw peepIe Here.

Laksvisw People Here.
J. r. Burke. Dr.. 2. D. Everett. 2. II.
Clark and chsa- TanningFsn. Of Lake
view. are KLAMATH Falls visitors this
week. h.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
TOO LATE TO. CLASSIFY

ED0ERMAN wANTED-At Lamm's
mill. Phone Lamm Lumber Co.. 22-3t
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
Move 70 City.

Move 70 city.
Mr.. and Mrs. Williamson have moved
here from Shippington. and are resid.
ing at First and Washington streets.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22

Here Frem silver Lake.
Nm. Geo. z. Yenne Of Silver Lake Is
registered At the Hotel Hall.
The evening herald. (Klamath Falls, Or.) 1906-1942, 1917-06-22
Local News
NohTHWEsT WEATHER
FoRgcAUT

. OREGON ~ Partly cloudy and =
- warmer in southern part: east .
q and easteriy winds. =
. WASHINGTON - Partly cloudy; Z
. essteriy winds. .
- KLAMATH .
. y. Q. \. Q. .
. Minimum. today, 3e degrees. .
. Maximum. yesterday. - degrees. .
q No precipitation. .
t>AHH>>1>A>>~t~~~
In From eiy.
J. NJ Givan Of BLY, is klamath Falls
visitor.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
l..
Neenakost ljudi.

Prvl teh ugovorov prot socia,izmu ie doccla
neoSnovan. &c bi bio res. Ola stremi socialism DO
enakosti vseh Judi, tedaj hi bila popolnoma opra-
vitena trditev, da ga darvinizem odklanja. lIux-
ley. ION the natural inequality vi men" mine
feent Century, January 1879 Cetudi smatra da-
mes marsikdo, bodiSi V dobri veri premlevajoc
obrabljene fraze, bodisi mala fide, razgrct Cd POI
lemike, socializem IA enacenie in niveliranje, res
MICA Je, da znanstveni, I. j. pc karlu Marxu "a
snovani in edmi podpore ali izpodbijania vredni
socialism nlkakor ne taji neenak0sti Judi kakor
-organlzmov Sploh, bodiSi prirojene ali pridoblie-
ne, telesne ali duSevne narave.
Dedsclna premaganega utOpiStiGnega socia-
lzma JIG, ako Sc danes goje nekateri marksisti G.
galrtarne misli, zlasti glede razmerja obeh spo-
low, Xxi so popolnoma nevzdrzljive. Tako ponavlja
Bebel V svoji znani knjigi o zenski, da ie tudi
V pslholoskem oZiru enaka mozu, in poizkusa ovre-
ci znanstveni dokaz spolnih razlockov. (Pr. Zieg-
Ter |. C. p. 25-3I.) Pc znanstvenih preiSkavah
LombroSa in Ferrera pa ne gre wee zanikavati. da
stoji zenska V fiZioloSkcm III dusevnem oziru pod
mozem v-darvinisticnim smislu sem podal razla-
90 tega dejstva, sprejeto tudi cd Lombrosa. GeS,
ola so vsi Specificni Znaki zeIrske rezuhanta vaz-
he funkcije materinstva. Bite, katero poraja dru-
60. ne V povrSnem Objemu, temveC 4 organskimi
III duSevnimi Zrtvami noSecnosti. poroda i'm dole
MIA, he more Ease ohraniti prav toliko energije
kakor MOI, cigar vloga pri ohranitvi vrste je
vse neZnafne fa.
Iategadelj je zenska izicme so povsod -
mani obcutljiva, kar j omcgcca, ola vcdno izno-
Va sprejema nase ogromne zrtve materinstva
Iategadclj je intelligence, zlasti s~intetiGna zmoz-
most zenSke manjsa; ako je zenska redkokdaj
genlalna, tedaj pac cato, ker mora poraiati ge-
maine moze. Odtod dejstvo, da imajo zenSke Z vi
sokorazvito obcutljivOstjo in intelligence malo ali
cello mic materinskega cuta in da mnogo zcnSk
dlsevno dozori Sele pc preteku spolnega xiv
ljenja.
Dasi JIG gotovo, da stoji zcnska med U;rokom
III razvitim mozem. so vendar socialisticne zah,e-
We V zenskem vprasanju pOponoma opraviccne.
Zcnska kot cloveSko bite in kot stvarnica clo-
veka zasluzi vSje pravno in mavno staliSce, ka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Pri obstreljevanju Gorice je bila velika to-
varna "a papir 'Leykam-Josefsthar', XII lezi OBJ
vznozju POdgore, mo6no bombardirana cd Itali-
janov. Tri dni in tri noel so neprenehOma freale
granate ma MO. STRIFE tovarniski cuvaji pa, XII
so edini sc ostali tam, so napravili zavetje in o.
brambo il celuloze in velikih papirnatih zavojev
(bal) in nobena granata tega ''papirnatega OBJ
zidja" nj prodrla. Tukaj sc je tedaj papir IL
kazal kot zanesljivo tfdno obrambno sredstyo tn
di V vojni.
NajnovejSe porocilo o veiki vaznosti in prak-
ticni ter koristni uporabi papirja so nam pa pri-
nesli Gasopisi v boziGnih praznikih. To je MANFRED
uporaba starega nerabnega papirJa kOt kurivO.
Sevcda hi SC Ia iznajdba Z navduScnjem pozdrav-
ljala oh mirnem, nevoinem Gasu kot jake ceno
sredstvo; toda dandanes, ko tudi papirja pri-
m~anjkuje in mu je cena p~oskocila v enem letu re
mad 100 odstotkov, hi prisla taksna kurjava V po-
Stew lie Sc pri tiskarnah in knjigoveznieah, kjer
sc dobi vedno dovolj papirnatih odpadkov in o.
brezin. Star papir Sc da izvrstno porabiti kot
kurivo ma Ia nacin, da sc namaka kakSih "A ur V
navadni vOdi; liz tega dobro napojenega papirja
Sc napravijo z roko okrogle kepe ali pa malo po-
dolgaste Strucke ter Sc morajo suSiti ma suhem
in zracnem ~prostoru. Ko so kepe dovoli suhe, so
izborno kurivo, Xxi dajc prcmogu enako %gorkotO.
Kakor gledamo mi V preteklosti leseno, re-
lezno in jekleno dObo, tako lahko pri6akajo naSi
potomci tudi srecnO papirnato dObO. -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

ne pryi uposabi.ka &delovanje papirja. vendar JIG
pa kshu4db1 uporabe teh surovin pri izdclovanju
papirja zelo nova in tudi zelo draga. Ma prvem
mestu stole pac rastline "a napravo papirja. Sko-
raj nj rastline in SC mani koreninice. katere hi Sc
he dale uporabljati pri izdelovanju papirja. Po-
pts bi bill preoosiren,. ko hi hoteli naYesti tn ve
~rastline, katere Sc uporabljajo dandanes pri izde-
1~ovanju papirja ;imenovati hi morali malodane Use
rastline. Starodavna navada, izdelovati najbolj-
81 papir IL cunj, sc je morala tudi re makniti
rastlinski snow. kajti IA ndelovanje' zilavega,
moenega in trpeznega papirja %sluzijo \izkliucno
sedaj lie korenine k%onoplje, lanu, jute, r~azlGnih
vrst aloje it'd. Navaden papir "a ovojne potreb-
Seine pa Sc napravlja kar IL leSa.V prvi vrsti pride
V pOStev les IL gozdov Svedije in Norvcgije, Xxi
je dohajal V obliki desGic V tovarne. Danes pa "a
doStuje samo zmleti lesni prah IL omcnjenih kra-
jew, kar je "a prevazanje veliko primernejSe. Pa
pir Sc je izdeloval tudi IL neke vr>te mahu, Xxi Sc
je naSel ma Svedskem V blizini mesta Joenkoe-
ping. Nadalje pridejo V poStev Ia fabrikaci-
Jo papirja slama cd zita, koruze, strocja it'd.
Oglejmo 81 nekoliko razliGne papirnatc izdcl-
Ike, Xxi sc nahajajo re dandanes V trgovinah. Tu-
ka jpa niti ne pridejo V poStev razni izdelki IL
p%apirnate mach6, XII spada re V viSjo obrtniSko
umetnost. lmamo re danes papirnate robce, o.
vratnike, predpasnike, okroznike, zagrinjala pri
oknih ,pregrinjalal pri posteljah, zenska spodnja
krila, cape "a cevlje, podplate IA obuvalo it'd,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

brovsko duScvno temo, i'll naScl j. nckaj zmisla V
Nth. Prcevc je 5 ~priznice govoril ljudem o Fad
Mi sodbi, o hudicu in pcklu in skora jnikdar Jim
in razlagal bolj bliznjih stvari: kako DELUXE Bog
V svoji prirodi. Pa tudi tcga Sc je spomnil, Ola
mu je sveti Peter ocital tistc maSe, XII ih jc opra-
vii "a obleko, in zapeklo ga je, da so materijalni
pogoii njegovega zivljcnia uravnani tako, Ola mo-
ra welt IA maso dcnar ali pa stvar, XII ina dcnar-
no vrednost.
SpominJai pa Sc je tisti vccer tudi nckc maj
hne krivice, XII 10 .je naredil pred lett enemu svo-
Jill z~upljanov = komarju - dasi nj bila krivica
v pravem pomenu besede. Kdo drug hi bill to &c
davno pOzabil. Pred lett, ko ic umrla mlademu
komarju prva zena, zapustivsi mu ~triletno hcer-
ko, Je prisel mladi komar V zupnisGe prosit. mai
Sc mu IA mladoletno hCerko po perjcmscini pre-
pusti sedez v oni klOpi garovSke cerkve, XII ie V
MO hodila njegova pokojna zena. ~Prejemscina
znasa "a sedez EN- goldman. Dasi ie Komar prosil
III prosil, zupnik mu nj hotel DAFT klopi DO pre-
jemscini, ces, .deklica jc premlada in ne potrebuje
sedeza. Svetoval mu je, maj pride k drazbi, ce no.
ce re ma vsak nacin ono klop "a triletnega otroka.
Ma drazbi lie potem Komar res dobiI ono klop "a
deset goldinarjev. Nesel je desetak V zupnisGe ter
ga polozil ma MILO, rekoc: ''Tu innate, gospod zup-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
dODa.

Spaga liz papirja je posebno razsirjena pc trgovi-
nah, ker je veliko ccnejSa cd prave vrvicc.
V Ameriki sluzijo re die casa fzdelki IL pa
pirja cello kot kolesa pri zcleznicnih vozovih. IL
papirnatc snovi izdelujejo Americanje kadi, v
kojih sc r~azpoSilja ~soljeno meso pc svetu; NADIA
lie zaklie "a Tito in moko "a transporte eez NOR
JIG. Da, cello srajce znajo Americana izdelovati
IL papiria baje vzdrzijo takSne srajce cello leto.
TIE vrstc srai ca obstoji IL samih tankih papirnatih
pol, XII Sc lahko pc potrebi ena pola cd druge cd
lusci I'M Sc prikaze zopet nova cista plast. Ia ce-
no teh cudcznih Srajc, XII oh enem pozimi grejejo
i'll poleti hladijo, Sc nismo izvedeli.
Anglezi pa uporabljajo Sc vodovodne cevi liz
papirja, Stene "a kolnice, prevleke pri strehah
raznih stavb, ~pregraje v hiSah tudi pri dekora-
tivnem mfzarskem lelu rabijo papirnate izdelke.
Tudi so zaceli Anglezi izdelovati dezevne plasGe
IL papirja. Ia vista papirnate tvarine nj samo po-
polnOma representative, ampak ie ravnotako ne
priStopna vsakemu vremenskemu vplivu. To sta
dive tako vazni lastnosti papirja, da mora z NINA
doSeci vsestransko Svetovno vaZnost in uporabo
in to tudi pri obratih in tovarnah.
Znani so nam re dolgo premicni Sotori, XII so
izdelani vellkokrat IL papirnate snovi Vrtnarji
Sc tudi radi posluzujeio liz papirja izdelanih ne
premocljivih rjuh "a pokrivanje rastlin, da Sc ih
sbvaruJe pred vcliko mOkroto in vrocino in raw
notako pred mraZom. Lahko trdimo, da papir
nadomeSta dandaneS V marsikateri obrti re cello
les in zelezO
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

mix Ampak to VAN povem, kaj Sc meni cudno
zdi: meni sc Gudno zdi TO, da je bila moja Micka
IA en- goldman premlada, "a dcset Jill pa nj" Cd
tiStcga dnc Sc jc zupnik vselej razjezil nase, ka-
dar So j. spomnil Komarkine klopi. Uvidcl ie. da
je komar povedal pravo besedo, dasi po svojc "a
%robljeno, ola mu ej ,drzec Sc stare, cd svojih pred
nikOv sprejete navajo, storil nekoliko krivice, kcr
mu klopi nj %prcpustil IA prcjcmscino. Oni denar,
kar ga dobi "a klOpi, potrebuic "a cerkvene po-
trcbe, no on ola cerkvi rails il svojega, nego pa da
hi nalagal kmetom taksna brcmena, XII v Nth vidi-
jo krivico. Ugriznilo ga ie ma dust kadar je vide
komarjcvc, in mnogokrat jc prcmiSljeval, kako
in kdaj poravna ono zadevo.
Nocoj Sc mu JIG ponudila prilika. Ma svojem
potu preko vasi je prisel tudi h Komarjevim.
Spostljivo so ga sprejeli. u mnogimi vzdihi so
mu ma dolgo in siroko potozili svoip nesreco. Dol
go jc stal pri njih in tolazil, kolikOr je mogel. Ko
jc zagledal "a Komarjevimi staff CiiazovGevega
Toncta ,ag je pozdravil in pohvalil, da ga jc najti
povsod, kjer trea hitre pomoci. Naposled je DO.
lozil mlademu komarju rokO ma ramo ter mu re-
KEEL: Rad hi ii pomagal, prijateli, rad bi ii cd
prl svoje sobe, ali glej me-sam sem brez strche.
Potrpi do ultra, pote mpregledamo vas in made
jam Sc, ola pridemO vsi pod streho, cetudi ne vsak
pod svojo.' Tho pa je pristavil: '''Tistih deset
goldinarjcv "a Mickino klop ii bonn nazaj dial
sal YES ! da Sc poravna star mladez." 10 jc
bill tako olehcal svojo vest, Sc je obrnil k Tonetu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

kakor vse kaze, je brez vsacega dvoma. da
doseze papir v prihodnjih cash splosno in mai
veeJo vsestranJko UPGRADE, v prvi vrsti pri tovar:
nah III obrtih, vaznost, o kateri Sc Sc dosedaj miti
slutiti ne da. Papir in njegove izdelke prekoSata
re sedaj Same Sc ploGevina in kositer (cin) $ svo-
10 velekoristno uporabljivostjo, Ne dalo bi Sc do
gnati stevilo vseh ploGevinastih in kositrskih
skatelj, V katerlh Sc. razpoSiljajo najrazliGnejSe
Jestvlne pc vSem svotu ;toda V prihodnosti je
pritakovati, da bodo tudi TEN i'm veliko drugim
podobnim Skatljicam napravili papirnati fabrika-
ii konkurenco.
ObSirnost, katero so dosegle V zadn Jill letih
rastlinske koreninice pri izdelovanju papirja, ie
naravnost cudovita. = Naprava papirja je silnO
stara, da, veliko starejsa kakor Sc domneva. Tu-
di nj bill Glovek prvi, Xxi bi prvi znal $ pomotjo
koreninic rastlin doseci tvarino in 81 napraviti il
ME papirju podobno snow. Ko je znani naravpslo-
wee Edwards, Xxi je zivel V 10. stoletju nekoG "a
gledal osje g~nezdice, je radostno zaklical: "Glet
tie tukaj papirnate celice!'' In takrat je bill
Edwards prepri6an, da SO bill prvi fabrikantje
papirja razliGne zuzelke in mrcesi.
V danaSnjem casu Sc je pa re uporaba papir-
ia takO ~silOvito razSirila in V tako nairazliGnej-
sem %natinu, da smemo opraviceno vpraSati: "Ka-
tere stvari Sc danes MISC IL papirja, ali kakSna
rec hi sc sploh ne dala napraviti IL papirja!'-
Akoravno zemlja rodi velikansko mnozino raz-
novrstnih surovin, XII so vec ali mani vse sposob-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
Socialism i'm mOderna ZnanOSt.
Enrico Ferri:

Ia ~zvajanJa Haeckla sem pOdal cato takO OBJ
Sirno, ker Jill V nckoliko drugatnem tonu in wee
alimanj Spretno premlevajo vsi nasprotniki Socia-
lizma, Xxi radi zavzemajo znanstveno pozo, ponav-
ljajoc V polemikah IL same ~zloznosti obrabl jcne
fraze, Xxi imajo nekaj kurza fudi V znanosti.
Nj tezko dokazati, da je V tel polemiki Vir-
chow razodel zancSljivcjsi in jaSnejsi pogled. ker
ga je Zgodovina zadnjih de~setletij popolnoma o.
pravitila.
Y tenn casu sto namreG ODE Smeri ncznanskO
narasli, prvo so V ME bivstvenih delhi sprejeli
vsi prirodoslovci brez ugovOra, druga Sc ie : svo-
jnni s%ploSnimi strcmljcnji kakor : svojo politicnO
takfiko ~razSirila po vseh kanalih JAYNE zavesti
i'll vesti, tn kakor cele pokrajine preplavljajoc
val pod rastocim pritskom gmotne in nravne be-
de, kakor V najdrobnejse vejice m~iSljenja poca-
81 in neprenehoma promikajoca masa, Xxi Sc ie po-
Lolita vseh CLAW, katere he fice popolnoma V Jar
mu predsodkov ali pa MISC obnorelc pri drzavnih
jaslih. ,r
POlitiene III Zannstvene teoriie so prircdni po-
jaw, kot vsi drugi, i'll ne muhaste in efemerne ara
beske samovollnosti avtorjeve: Ge sta ODE CLAW
hi smeri modernega ~misljenja mogli druga oh
drugi prodiraSi III premagati takoj nastalo skraj-
no mocio opOzicijo znanstvenega nazadnjaStva, ce
cd dine do dine raste falanga njju zavednih pri-
stasev, pOmenja re to - kot slucaj intelektualnc
slmbiJoze -, ola 81 ne nasprotujeta nepremostlj-
vo in nespravljivo Vrhutega pa trije osnovni raz-
logi, XII Jill ~obsegaio Haeckelova prot socializmu
naperjena i~zvajanja he ustrezajo niti elementar-
nj kritiki znanstvenih pojmov, niti ne nepristran-
skemu opazovanju. vsakdanjcga z~ivljenja.
I'll trije arguments so sledeci:
l.. Socialism stremi pc prazni cnakosti vseh
III IA vse. NasprOtno pa kaze darvinizem ne lie
obstoj, temvec tudi organske vzroke neenakosti
ljudi, pc njih sposobnostih in Pc NTH potrcbah.
>. V ~zivljenju ~clovestva in vsega organske-
ga sveta je ogrOmna vetnna rojenih individuov
posvecena poginu, ker zmaguje lie maihna mani
sina v boju "a obstanek. Nasprotno pa trdi socia-
lizem, Ola vsi lahko obstanejo V TEN boju in da
nikomur hi treba poginiti.
. 3. Boi "a Obstanek Ohranjuje naisposobnej-
sc ali najbolj prilagodene, i'll odtod izvira aristo-
kraticen process individualnega izbora V nasprot-
jill z demokraticnim, kolektivisticnim nivcliranjem
socializma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
POTRESNA POVEST.
Spisal P~odlimbarski.

Yes bled JIG tekel il ~zupnisGa. Zapazil ie. da
sc Je zgrcznila streha 2 zvonika. Nekaj casa lie
stall pred ~cerkvijo in ukrepal, ali bi Sci pogledat V
hram bozji, ali he. Naposled sc je osrcil in vsto-
pil $ cerkovnikom, XII mu je svetil. Videl ie v GER
XVI dosti razdejanega: tuintam sc je zganil kak-
Sen svetnik tie rse zaobrnil ia stran ali naslonil ma
%lOltar; svcta brata Girl in MetOd V stranskem oil
tarju sta Sc zblzala, kakor bi Sc hotela zdruziti,
da skupno pomagata slovenskemu narodu V veil
XII stlski; ma nasprotni strani sta Sc sveta Kozma
In DamJan zasukala eden ma desno, drugi ia levo.
kO Ola hoceta ogledati YES svet in izleGiti vse veil
Ike bolczni in nadloge, XII Sc ga drze; sveti Tomaz
SC DC uzaljen Obrnil proti svoji blazeni Indiji; lie
ssetfFlorijan v velikem oltarju je gledal usmilje-
no kakor drugcgrati ma zupnika, ko da hoce reel:
LJubi MOI, Jancz, q apotresc pa JAZZ nisem, zal,
zal! Pa dolgo zupnik nj giedal ma krdelo svojih
llesenih svetnikov. Izprevidel ie, fda je tukaj VISA
ka pomoc "a sedaj nemogoca in nepotrebna, in
.spomnil sc je, da nocoi z besedo tolazbe lahko po-
'maga svojim nesreenim zupljanom. Zapustil je to-
lrej svetisce ter S enapotil V vas. Ma svojem potu
lie nasel do kraja zbegane Judi, XII so govorili mai
.neumncjSe reel o Antikristu, konc usveta in sod
mem dnevu. Nekaterckrati So jc spomnil svoiih
nocojsnjih SAM, kako mu je sveti Peter ocital ga
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

della rento, ampak deJstvo, da mahoma pridOb-
LENA imetia, XII rasto kar ocividno, MISC in he mo-
reio biti sad postenega della. Poster delavec, i'll
mai jc Sc tako neumOren in stedljiv, 81 %prIhrani, ce
Sc povzpne cd mezdnega delavca do mojstra ali
podjetnika, V dolgem z~ivljenju, polnem pomanj-
kanja, kvecjemu nekaj tisoG kron. kdor pa mako
piti, ne da hi bill iznajdfelj, V nekai letih milo
he, je brezvesten Spekulant, izvzemsi prav srecna
nakljucja. In ii parveniji, ii opozivniki bank ali
javnih podJetiJ, 1--WE gosp0skO ~Zivljenje, obsuti Il
redovi i'll okraseni z dostojanstvi placilOm IA
spretnost. Nasprotno pa prejemajo fisti, Xxi delajo
in tch je velika vecina "a placilo hrano, Iii
Jill k6maj varuje najhu Sega gladu. stanovanje V
kleti, pod streho, V zatohlih velemestnih luknjah
ali pa V razpadlih bajtal na dezeli, kamor hi nih-
&c he sprawl svoje Irvine. pr. Die Not DIES vier-
ten Standes" Uipsko 1897, p. So X temu Sc
obupni napori neprOstovol jcev V brezpCselnOsti,
XII spada med ma jbolestneSe s%imptone enakosti V
bedi in XII Sc siri v gospodarskem zivlienju Itali-
je kakor drugod. Sem spada ogromna vojska brez-
poselnN in fabriSkih delavcev ter malomeScanov,
armada pc davcni eksekuciji in oderuStvu razla-
scenih kmetov.
Nj res, Ola zahteva socialism gmotno. pozftiv-
no cnakOst della in uzitka "a vsc Judi. Enakost
maj sc udejstvuje lc V toliko, V kolikor obvezu-
ie sOcializem slednjega Gloveka, da della IA svo-
je z~ivljenje, in V kolikor zagotavlja slednjemu
%poedincu cloveSko existence V zameno "a druzbi
Opravljeno delo. Enakost vseh Judi ina, kakor
pravi Malon, C'Le socialiSme integral paris
1922 dvOjen in ~relativen pomen. namreG: |. da
maj bodo vsem ljudem kot takim zagotovljeni po-
goji cloveSke existence in >. da maj bodo V
to svrho vsi ljudje enaki ma iztociscu boja "a OBJ
stanek, da vsakdo razvija svojo individualnc,t
pod enakimi druzabnimi pogoji, docim danes
zdrav i'll krepak, toda V ~revScini roieni otrok V
konkurenci z bogatim slabicem podlega. PRAY V
TEN obstoji radikalna, neskoncno dalekosezna pre-
OhraZDa. kl L. SOclalIZpm nc lp yahtcya amDak tn
di odkriva kot gibanje, XII Sc je &c zatelo in XII
ina razvOine sile V sebi Tia preobrazba obstoji
v.prevajanju individualne Jasmine mad proizvajal-
mimi sredstvi, t. j. mad prirodno podlago Glove
skega ~zivljenia (zemljo, rudniki, fabrikami. stro-
j, orodji, obcilnimi sredstvi, hisami) V kolektiv-
no ali druzabno %lastnino, pc metodi in naGinu, XII
o MEM podrobneje izpregovorim pozneie. (Dalje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

kor "a zaVzema V danaSnji drTzbi, ko hi drugega
Rot foyorna zlvina ali pa zabavni precinct pray
tako moramo zahtevati specialize deloyne pogoje
"a zcnske 4 ozirom ma poSebna tclcsna in dusev-
ia S~vojStva zene, XII pcSajo pod Sedanjim gospo-
darSkim individualizmom V trdem delu ma polju
in V tovarnah, doGim Jim z~agotovi socializem po-
poln razvoj oh dusevno in zdravstveno urejenem
tclcSncm delu, katero uStreza dOStOlanstvu mate
rinstva.
Socialzem misli ma enakost vsch judi pray
tako malo kakor II. pr. ma agitaciio, da mai
bodo odslej vSi ljudie 10 III visoki. Socialism
vendarlc nj stvar, Iii hi sc dala tako lahko i'm zloz-
no ovreGi.
Socialism izjavlja: Ljudje so neenaki. am
pax lJudlc 80. To Sc pravi, cetudi ST vsako cloves
ko bite pc svOjem roistvu in razvoiu vetalimanj
loci cd ostalih individuov, ker ie ma svetu pray
tako tczko najti dvoje enakih poedincev, kakor
Y gozdu dvoje enakih lfstov, ina vendar vsak
ciovek kot tax pravico do cloveske existence
IN ne do ~zivljenja crne Irvine.
Tudi socialist vemo, ola MISC vsi ljudie IA isto
delo, danes ne, ko socialni razloGki vecajo prirod-
ne razlocke. pa tudi V socialistcni DRAW ne,
III polde : svojo organizacijo "a ublazit WHO pri-
roJenih raZlotkov. Lmerom bodo ljudjc sposobni
pc Svojih mozganih in ~misiGevju boil "a znanstve-
no IN unctnlsko delo, in drugi, Xxi so boil IA poll
sko delo, Ia rokodelstvo in fino mehansko delo.
Ali cesar mai hi Y bodoci draw ne bilo in cesar
ne bo. da mnogi sploh ne delajo, drugi pa pre-
wee ali pa "a p%renizko mezdo.
Toda ne lie to: vrhunec krivicnosti in nesmi-
Sclnosti je, da imajo danes ljudje. kateri ne della
io, najvcGji dohodek, XII jim ga zagOtavlja indivi-
dualni monopol podcdovanega bogastva. To bo-
gastvo izvira lie V redkih SluGajih IL 'napormega
~S;cdcnJa ali trdega pritrgavanja sedanjeag po-
seStnika ali njegovega delavnega prednika, veil
ko pogosteje pa je tekom stoletij nakopiten sad
vojnih o%svojitev, kneziih miloStim ali brezvestnih
Spckulacij popolnoma neodvisno-j e od sledmjc-
ga napora ali socialno koriStnega della $ strani
dedica, XII ga cesto V eni ali drugi obliki wee ali
manj s~ijajnO ) fiInezem prevlecenega brezdelja
nitro zapravi. In kar nj podedovanega bogostva,
j. defravdirano bogastvo. Pri tenn nimam V mis-
!h gospodarskcga mehanizma, odkritega pc Kar-
III Marxu. kateri odloca kapitalistu in zemljiSke-
mu posestniku normalno brez goljufije i'm brez