Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26
Trgovina z Twin blagom.

New Yorku grOzen zlocin, ko so
nasli V kleti nekega l%talijana pc
imeni Cocchi pod tlakom zakopa-
no umorjenO oSemnnjstletno dlla-
kinjo Ruth Cruger. Zedmjene dr.
zave so nastopile pri italijanski
vladi, da izroti tukajsnjim sodi-
Seem Cocchija, XII je sedaJ V ltali-
il.
Oh tel priliki je newyorska cd
vetnica Grace Hamilton izrekla,
Ola je tekom zadnjih sestih mese-
cev izginilo sedemsto do oSemsto
deklet breZ sledu.
NewyorSki policijski l;omisar
Woods je zaradi tie obdolzitve IL
kazal preiskavo. To je seveda po-
trebno. Toda &c so Sc TAXI zlocini
vrsili sest mesecev in &c ic Stew
10 zrtev doseglo lie en- Gel tega,
kar pravi newyorska pravnica, te-
daj .je pray majhna tolaz6a V tenn,
da Sc seda.j vodi preiskava. In clio
vek hi Sc prijel "a glavo, ko slisi,
da mora tako obdolzitev lzreci pri-
vaten clovek V dezeli, V kateri l.
mamo na.jraznovrstnejse institu'
CHE IA javn0 varnost, "a pravno
varstvo in "a vSe take lepc reel.
Tezko 81 je misliti, da 81 JIG miss
Hamilton tako obdolzitev ~izsesala
IL prsta. &c ie pa ma njej l:aJ res
nice, tedaj nastaja vprasanje, kjc
.ie bila policija yes ia cas- in kal
.je delala2 Steer ina policija zelo
dobre oGi. cello veliko boise, nego
zahteva njena dolznoSt. To Sc la
hko OPAQUE pri vSakem strajku,
ne lie V New oYrku, ampak precej
pc vsej dezeli. Pa vendar je po-
liciia javna, ne pa privatna insti-
tucija in njene prave naloge SC
vse drugatne, kakor pomagati ka-
pitalistom boju roper DELAY
Stvo.
VA meSta izdajajo ogromne
svote "a policiic - io bila usta-
novliena "a boi roper t~iodinStvo.
iE,jub temu cvete krin.. .al.,eta
tako bujnc. O. - 6lovek vcasi
dvomil q visini nase kL'ture. IN
sedaj slisimo, da je moglo pred
n.jenimi ocmi tekom sestih mese-
cev V enem samem mestu izginiti
sedem do osemsto deklet.
Koliko Jill je med mimi, Xxi Jill
je nemara doletela enaka usoda
kakor Ruth Cruger - kdo maj to
pove? Ali tudi Ge nj ma kraju visa
Ike take poti umor, Je vsa stvar
straSna in dokazuje ne ie nespo-
sobnost institucij, XII so ustanov-
ljene IA iavno v%arnost, ampak tu-
di nesposobnost kapitalistienega
sistema "a razvoj visje kultLre.
Kaj Sc ie zgodilo Z veGinO de-
klet, Xxi so po trditvi newyorske
pravnice izginile, 81 Je lahko do
misliti. NajveG Jill je gotovo po-
brala infamna kupciJa z deklet..
Seveda je clovek, ki opravlja TAX
posel, gnusna propalica. Ali Z be-
sedo, da so pa6 ma svetu lopovski
~zna6aji, nj vse s%torjeno; faloti ne
hi imeli prilike "a TAXA podla de-
la, ce Jim ne hi dajale razmere.
Ma dnu moderne prostitucije nc
nahajamo izprijenosti de%iet in
moske pozeljivosti, temvec kapita-
lizem. Kupcija Z dekleti je lie tam
mogoGa, kjer je vse Kupciia in
kjer ie denar najvecja moe. Pro-
stitucijSka ~trgovina gre pra" ia
ko "a profitom, kakor vsaka dru-
ga, profitarstvo je pa dusa kapi-
talizma.
Vsakdo ne more monopo''zirati
jekla ali OLA. Kdor pa nj R3cke-
Teller, Gary ali Morgan, hi bill V
sedanji druzbi vendar tudi rajsi
bogat kakor reven. Eden poizku-
Sa tedai svojo sreco $ %premogom,
drugi z breskvami, tretji - z de-
kleti.
Kar Sc tice moralnosti teh kup-
eli, nj razlika niti tako velika, ka-
kor sc ma prvi pogled zdi. Kapita-
lizem se sploh prokleto malo OH
IA ma cloveka. &c b, vcliko skr-
bel "a zdravje i'll zivljenJe, sc ne
hi mogel dosti brigati "a profit.
kapitalizem ubija povsod; vcasi