Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-23

RuSka revoluciJa JIG vrgla ~najveGjo abSolutno
osebno oblaSt, kar je je poznal civilizirani svct,
med stare Saro, ko je odstavila Nikolaja Romano
va III obencm odStranila preStol. Nobena doseda-
MIA revoIucija nj bila tako uSodepolna "a monar-
hlzcm, kakor has ruSla. Padec kitajSkc diuastiic
III mogel tako mogocno vp!.vati, ker je dezcla
preveG odaljcna cd pozoriSta, 5 katerega izhaia
svetovna politika Sodobncga kapitalinma in ker
nj kitaJSka VSlcd svoje gospodarSke zaostalosti
lgrala velikc odlocajocc vloge med velesilami.
PortugalSka je prcneznatna, da hi mogel njen
prevrat imeti wee kakor lokalen pomen. Ruska
revolucija, XII je izpremenila emo najvecjih in
klJub momentanim tezavam odlocujoGih dezcl IL
carstva V republiko, napoveduje novo dobo. Po-
glavje dnaStij Sc bliza koncu; preobrazenje Ru-
size V r%cpubliko ne more ostati brez posledic pc
ostalem svetu. Monarhijam bijeio zadnje ure.
Padcc ruskega carja je obudil zanimanje "a
Slucaje odstavljenih vladarjev sploh. Stevilo la
kin %Slutajev ie V ~zgodovini mnogo vetje, nego
sc misli prvi hip. Usoda takih vladarjev jc pa ze-
10 raznovrstna.
Sedanja s~vetovna voina je napram monar-
HON precej brezobzirna. Razun Nikolaja Roma
nova, XII je sedaj jetnik ruskega narcda, in XII nj
ma pat nitvet upanja, da postane Sc kdaj TO,
kar je bill, jih je Sc par "ubeznih kraliev', Xxi 81
Ger MISC izgubili vladarskega naslova, pac pa vso
oblast, XII JIG Spoiena z naslovom. Tudi upanja MISC
o~pustili, da Sedeio zopet ma prestol in da Sc Jim
DO krona nemara Sc bolj blescala; toda uresni-
Genie tega upanja je najvec odvisno cd faktorjev,
XII MISC V niihovih rokah. Izgube ne DO nobene,
&c SC njih SAME nikdar wee ne uresnicijo.
Nekatcrim vladariem, XII so padli $ prestoloy,
Sc ie dovolilo ~prezivcti zadnja leta mirno V svoG
lastni dezcli. Veliko pa sc Jill je vrglo V jece an
pa so zblazneli, docim so poiskali drugi pribeza-
lisca V Angliji in Ameriki.
Diva nekdanja vladarja pa sta nasla varnost
cello pod ~poniznim imenom Smitha.
o Nikolaju H., Xxi je bill do pred kratkim sa-
mOdrzec in car vseh Rusov, Sc pOroca, da Je Osta-
10 V %niegovi posesti lie 100000 %rubljev cd pre-
mozenja, katero Sc je cenilo, da prekasa ono
Rockefcllericv, Kruppov ali Rothschildov.
PrejSnji ruski car daje najboljSi zgled, kako
nezanesliiva tcca jc sreca kraljev e.
Skoro vsi rudniki Sibiriie so bill osebna last
carjeva. Posedoval jc v svojem lastnem imenu
15O,OOO,OOO akrov zemlje, ma katerih je bio vse
polno rudnikov, gozdov in %poslopij. Poleg tega pa
JIG Sc dobival velikansko place, s katcro so Sc
vzdrzevale ~njcgove palace in dvorni personal.
Zadnii kralj, XII ie odstopil, MANFRED grski
Konstantin, nj STEER incl tako velikanskih pose
stew, a yendar dosti, da je dobro zivel. To sc BIO
seveda V bodocnosti prccei %izpremcnilo.
Nikola Petrovic, start crnogorski vladar, Je
nadalini vladar, XII jc pred kratkim izgubil svojo
krono, dasiravno vsaj pc n%jegovcm mnenIu lie "a
casino. Wei je V najem vilo V okolici Pariza, kjer
zivi $ svoio hcerko, pricesinjo Kscnijo. ker pa Sc
je o Nikoli Sumilo, da ie tidal svojo dczelo,' sc
nahaja ia krali pod strogim nadzorstvom pari-
Ske policiie, dasiravno uziva osebno prostost ter
Sc SINE gibati po svoii lastni wolff.
Niegov kabinetni minister, XII ga Je sprem-
lJal pri odhodu IL domace dezele ,katero so cen
tralni zavezniki zasedli, ga je zapustil. On pa
kllnb temu nj sam, kajti wei je s SeboJ vso svoJo
druzino izvzemSi princa Mirka, katerega so ime-
novali kot avstro-ogrskega kandidata ma "jugo-
slovanski" p%restol, XII pa mai hi bill seveda lie tron
vazalne drzave Nemciji in Avstriji.
Kralj Nikola Petrovic-Njegus JIG velik pri-