Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
Solncna sila'

z~anstvO. Veter opravlja ogrOmno delo, vcasl Ko-
ristno, vGasi skrajno skodljiyo. V eloves!ki sluz-
bi zene milne, jadrniee i. t. d. Kako pa ~nastaJa
yeter? Solnce greje zemljo in seveda tudl re-
meljski zrak. Tisti zracni delci, XII Jill zadeneJo
solncni zarki, sc razgrejejo. vsled tega raztegne'
10 in postanejo specificno lazji. NeOgreti zracni
delci, Hi Jill obdajajo, so tezji in izpodrineJo o.
CRETE, XII Sc morajo d~vigniti vsled tega nastane
praznina, XII jo pa takoj izpolni hladnejsi zrak.
To gibanje Sc nadaljuje V TEN vecjem obsegu
in 5 TEN vecjo hitrostjo, elm vecja je razika med
toploto enega in hladOm drugega della zraka. In
to zraGno gibanje Sc imenuje veter, cefir, burja,
trGmontana, scirocco, ciklon i. t. d. Solncna to-
plota zene milne ma veter, jadrnice i. l.. d.
Nekaj podobnega je 2 vOdnimi Silami, XII siu-
ziJO clOveku ma raZnOvrStne na6ine.
SolnGni zarki ogrevajo tudi vodo in zem-
ljo. = tim povzrOcajo trajnO izparivanje, zlasti
ma Srednjih delhi zemeljske oble, kjer sc nahaja
takorekOc Stalna destilarna V najveGjem slogu.
Vsled toplote' solnGnih zarkov, XII padajo
skoraj vertikalno, izpuhteva zlasti IL morja vro-
tega paSa ma leto toliko vode. da Sc ceni ma D
metrov viSokosti. Vodno paro, XII Sc tukaj dvi-
"a, odvajaJo zraGne struje zlasti proti dezelam
pod viSjimi krogi Shrine, torej prOti Seyernim ma
emo in prot juinim ma drugo stran. Tukaj se pa
ra ohladi in pada kot DEF in sneg ma zemljo, pa
hiti zOpet V morje. Ma poti cd viSjih zemeljskih
krajev k morju sc izrablja del, 6etudi lie majhen
del live SHE, XII jo je voda dobila cd solnca, da
noSi ladje. brodove, ia zene milne. turbine j. /. d.
o izpuhtevanju vode, XII ga povzroca solnG-
ma toplota, ina marSikdO alo nejasne pojmc.
Lctna padavina - 10 le mnozina vode. XII pade Y
enem letu il oblakov V obliki dezja, snega, toGe.
Sc ratuna ma 100 biljonov kubicnih metrov. &c sc
vzame, da je bila Ia mnOzina dvignjena tisoG
mctrov mad morsko povrSino Y zrak, Sc vienna to
Z letnim delom 40 t%riljonov metrSkih kilOgra-
NOV. ali, &c sc preracuna, z II mijardami konj-
skin Sl. To So pravi: Toliko della opravi solncna
toplota y encm letu lie Z izprcminanjem vode V
paro.
NpoStevati pa moramo, da predstavljaio vsi
ii viri Sile lie zelo neznaten del vse tiste delovne
moti, ki nam jo pOSilja solnce. Direktna solnGna
torlota Sc nj doslej Sc skOraj ME i~zrabljala IN
delOvno enerzijo. Sele zadnje case so zaGeli res
no miSliti ma to. da Sc napravijo stroll. XII maj hi
privcdli enerzijo solntnih zarkov. padajocih ma
zemljo. neposredno V koristonosno delo. Tukaj
sc odpira tloveSkemu umu Sc Siroko pole in GO
tovo je ma MEM priGakovati Sc velikanske uspe.
he, XII danes ali jutri lahko overwhelmingly YES
natin della IA zemlji.
Yeast je >liSati mnenje. da ina zemlja svo-
jo !astno gorkoto. Do neke meje je to %resnicno,
ampak ne Y TEN zmislu, da hi bila zemeljska to-
plota nJen laStni prOdukt. Spomniti Sc mOramO
zopet, da je zemlja prisla cd solnca. oziroma cd
tiste mase. cd katere je solnce Sc ostalo kot ce-
lota. Odtod je prinesla zemlja tudi svojo topic
to 5 seboj takorekoc kot svoi delez cd dedStine,
XII so jo %svetovna telesa dobila cd solnca. Velik
del tie dedstine je pa naSa ljuba zemlja re zapra-
Ma, ker je morala mnOgo toplote izzareti V ne
Skoncno hladni svetovni prostor. &c ne bi dobi-
vala zemlJa sc neprenehOma novo toploto cd
solnca, hi bila njena zaloga gorkote kmalu pri
kraJu in bi Sc pOpolnoma ohladila. ker ne more
sauna cd sebe producirati nObene toplote. Tedaj
pa bi bila tudi rast in bi bilo zivljenje ma zemlji
pri kraju. Nsi pojavi sile in vsi zivljenjski pro-
cesi, XII Jh je mogoce opazovati ma zemlji, so to-
rel popolnoma utemeljeni V tOploti, Xxi nam 10
solnce pOSija V svojih zarkih. Pc pravici lahko
pravimo, da smo otroci solnca.