Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

Vojna ie. To ie fakt, in faktov nj mogocc
utajiti. Tudi uniciti Jill nj mogoGe Z nateli in
protest..
Kapi'alisti so hoteli utaiiti razrcdni boj. Ne
prijeten jim je in radi hi ST ga iznehili. MarSikGj
hi dali IA to, Ge hi ga mogli o~dpraviti. Ali je niiho-
vO utalevanje privedlo do zazeljenega rczultata?
kaj Sc! Razredni boj Je deiStvo, cato ker 50 IA
Svetn razrcdi; druzabni razredi imajo na>protnr
interese, in tam, kier so interesna nasprotja, je
hoj neizogiben. Il utajevanjem ga nj mogote
sprawl : sveta, in tudi : pridigami ne.
Sodaj je vojna. Praviti, da mas la vojna ME
ne briga, ie pray tako brezumno, kakor mizati
pred MO. Ona je tukaj, in : tem, kar ic, Sc mora
racunati.
: fakti moraio pray poSebno socialist racu-
natl. Kalii socialiZem kot nauk je utemeljen ma
realnOsii, socializem kot gibanje Sc mora opirati
ma realrOst. VsakO z~anasanje socializma V OBJ
lake je %humbug. BOdoca socialsticna druzba ST
ne more razviti IL fantazije, Xxi 81 io Glovek ustvar-
ia, kaierc pa V reSnici III, temvec edino IL tistih
razmer, Xxi fakticno obstajajo. Tu ME ne poma-
ga jeza, da so razmere ravno take. Spoznati je
,reba, kakSne 50; priznati je treba, da so take,
poiskati je treba njih vzroke in potem ie treba
stvarno, he pa fantasticno preiska,i pota, XII drze
IL teh razmer, in sredstva, : katerimi je mogoce
priti IL ten razmer najbolje V one, XII Jill ho6emo
doseci. Prepricati Sc mOramo pa tudi pref, &c
SO tiste razmere, XII Jill zelimo. spl0h mogoce. Ako
hi nam bila ma primer ~anarhiia osebno naibolj
simpaticna, pa hi Zaradi tega zahtevali amarillo,
dasi nam vc kaze, da je nemOgoca, hi bill norci.
o socializmu vemO, da je mogo6. Vemo, da
sihio vanj zakOni druzabnega razvoia. cato ho-
temo Z uporabo ten zakonov priti do NIGGA.
&c hctemo priti tja, kjer smo prepricani, da
homo mexico, moramO Zaceti tam, kjer SmO Sc
daj.
In sedaj imamo voino. To ie otitno dejstvo.
Dvoie kardinalnih ~vpraSanj malaga do DEF
stvo socialisticnemu gibanju. kakSne moznoSti
tlce V tel vOjni in v njenih eventualnih rezultatih
IA svetovni pr0letariat oziroma "a svetovnO So
cialisticno gibanje in ~njegoye ellie?
Drugo je to: Kako vpliva vojna donna ma
pogoje delavstva, ma njegov polozaj tckom vojne
III ma njegovo h0dOco silO!
Tukaj Sc hotemo baviti Z drugim vpraSa-
mem, XII pomeni takorekoc notranio politiko de-
lavstva med vojnO. I'm STEER gre tukaj IA poll
tlko socialisticnega delaystva; zakaj delavec in
delavee nj vseeno. S tenn, da Sc niece ve skupaj
v en- kos, Sc namenOma della ~najveGja zmeda in
Sc kale polmi. Solldarnost vseh delavcev ie eli,
ne pa fakt. DOkler je pri vsakem Strajku ma
kupe skebov, je navadna laz, da so vsi delavci ma
svetu sOlidarni. Logicno je tudi laz, cisto prosta
laz, da Sc mora socialist Gutiti solidarnega T. vse-
mi delavci. &c bi to bilo res, bi morali delavci
v najobupnejsem boju sprejeti vsakcga skeba IA
svojega brata.
Med delavci je solidarnost interesov. Ampak
nv l"'N'' 'f''''' wa Npii-
darnOsti. Oh p~ovrSnem miSl jenju hi Glovek paG
lahko prSel do sklepa, da ie to vsccno. In zal,
ola je takega povrsnega miSljenia res zelo veliko,
vse proved. cato je tudi toliko ~napa6nih sklc-
pov.
v resnici to nikakOr nj vseeno, ampak med
solidarnostjo delavskih interesov in faktiGno So
ldarnostio delavstva je velika razlika.
&c ne hi bio tie razlikc, hi bill polozaj slede-
81: Naimocnejsa delavska organizaciia V Anne
rlki je nedvomnO American Federation Of La
Dor. Torej izraza Ona ~najboljc m~iSljenjc ame-
riSkega delavstva. In ce so vsi delavci solidarni. 81
iahko prihranimo vsak nadalinji trud in Sc prila-
godimO vsemu, kar sklene A. f.. of i.
Ne veriamemo, da bo kakSen socialis, hotcl
sprejeti to argumentacijc. Ampak kdor jo od;io-
nj, mora priznati, ola MISC vsi delavci solidarni.
Seveda hi bhO lepSe, &c hi bill. Ampak od'uGilno
nj, kaj hi bilo lepSe, ampak kaj ie
Socialist MISC delavci sploh, ampak en- del
d~elavstva tisti del, XII spoznava razredni znacai