davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

druzbe, "a katerO della, je lahko stoinsto mill cd
daiJen cd kraJa, kJer della, njeni Glani, n~jegovi
gospodarji, so pa lahko razstreseni DO vsej Anne
rlSl, morda tudi pc drugih delhi sveta.
Vsaka osebna vez med delavcem in deloda-
Jalcem Je prekinjena. Nodia lokalnega podietia lie
"a delavce edini vidni namestnik nevidnega boga.
. nekdanjem patriarhalitnem razmeriu med moi
Strom IN nJegovimi pomoGniki nj nobenega spomi-
ma wee.
DeinicarJl poznajo podjetje lie po letnih u
pravnih porociiih IN bilancah. Njihovi interest "a
htevaJo dlvldendc, elm viSje dividende. Kako Sc
d~osezejo, je briga vodilnih uradnikov. Oni stole
med delavci i'll gospodarji, ma krizisGu nasprotnih
mteresov. Ali njih obstanek in Nth blaginia ie
odvisna oil goSpodarjev, torej so sluge gospodar-
SHIN lhteresov. In ker MISC sami gospodarji, am
pax nastopajo vedno lie po nalogu nevidne druz-
be, so kakor jeklena stena, oh kateri zdrsne. VISA
ka delavslia zahteva na tia. Opisi delavske bede,
kl Jh ~podajajo direktorju ali superintendentu,
mu ganeJo srce" ampak ON ravna lie po ukazih;
on pise, telegrafira, teefonira ampak "gori ne
VidlJo, Raksen Je polOzaJ, ne raZumeio, da lie de-
iavcem res tezko", in on ne more pomagati.
kapitalizem nj ustvaril lie eel razred proleta-
rata, ampak koncentrira delavce V masah. Re DO
samezno moderno ~podjetje zahtcva mnozico de-
iavcev; tupatam so kombinirane razne naprave
kakSne druzbe. kjer ina industrija raznovrs;ne
ugodne pogoJe, n~astajajo meSta in rastejo. DELAY
StVo della IN Mvi kompaktno ma StotiSoGe, ma mi
ljonc.
To pospeSuje ~vzajemne stikc proletariata, liz
katerih Sc poraja Specialni delavSki, razredni duh.
frlSllJeno nomadiziranje modernega delavca, ka-
tero povzrotajo izpreminiajoGe Sc razmere V in
duStriji. Sc pomnozuie take Stike. MiSljenie ma
prcdnejsih delavcev sc prenaSa Y naibolj oddalje-
he kraje. preko vSe dezele Sc razprede mreza
enakih idej, razreden duh poStaja %sploSen, naci-
onalen, svetoven, univerzalen.
In proletariat, izpreminjajoG Sc IL rastrese-
nh posameznikov, pa IL raztresenih kosov boljin-
boil V kompaktcn razrod, postaja re V kapitalisti-
tni druzbi cinitelj, XII dobiva veGinveG vpliya ma
dolocanje razvoine Smeri, ma soodlocevanje V Sc
danji i'll ma pripravljanje bodoGe druzbe.
Tudi Ia process p~otrehuic Gas2 Kakor embrio
V materinCm $%ivotu, iako Sc tudi roletariat , io-
leSu %kapitali: jiGne drIIzhc patagonia, Stopn.cma
~razviid, Gokler he do,Ori popoinoma. V za>ctA.
je nekaj mdoloGencga in II &c IL" We, Ge DO sp'o:l
kaj IL Iega il kai da no. Seasonal Sc opazai1 ne
Ike znacilne poteze, Il Sc =" mogoci raznovrsini
plodovi. Scle " dalj2cm ra2voju nostaneio ~ me
MIA in karak. eristiki jaSiIa, in IA posled Sc spo-
INA: To DO in tako -.
Prolctariat, Iii ie V zatetku kapitalistiGnA do
he laval pc ,amih znotah il sluZil najnaspr ,tnej-
sin, lntereSorn, miSlej, CA ppsIr Suie svoje, 90 -
dosegel :voje popOl1: zrelosti III odloGilne mc5i,
ampak toliiSo JIG re napredova! IN svoji poti, ia
Sc njena Smcr lahko natanCno apoznava. BIZ n s..
svoji zrciosti in spos 'bncsti "a :mago.
Pot, 20 kateri ~ kcrakajo I:egove p~reiStr.-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

pritlikavci. Imeli so vsaj toliko duhovitosti in
~enerzije kolikor vecina danasnjih "radikalcev'',
pa Sc nekoliko wee.
Ali Sele znanstveni socialist so razkrili GO
spodarske zakone, XII vladajo y druzbi tako abso-
lutno, kakor prirodni zakoni V vsemiru. Oni so
pokazali, pc kakSnih pogojih Sc je drzba raz-
vijala i'll naposled razvila do kapitalizma. Raj
krili so pa obenem tudi sile, Xxi ucinkujejo V Sc
danji druzbi dale in morajo povzrociti kOnec
kapitalizma. In pokazali so, kako Sc more de-
lavstvo posluziti teh sill, da pospesi svojo osvobo-
ditev.
Socialna znanOst nam dale garancije, da sc
ne b~ojujemo zaman. Zasledovala je druzabni raz-
voj skozi tisocletja do danasnjega dine, rakri-
vala je pot skozi vso preteklost, in ma podlagi
teh rezultatov lahko pokaze, kako drzi pot v bo-
docnost.
Ali socializtm nam tudi pokazuie, KIDD je ma
Sprotnik, kakSne so njegove sile, njegovi arzenali,
kaksne je njegov BOZ, kje so ~niegove slabe locke.
Tako je d~elavstvu mogoce, da 81 organizira takO
vojsko, XII DO s~posobna ga zmago, da 81 pribavi
tako orOzje, kakrsno je potrebno in uredi svoio
taktiko pc pameti in razumu tako, Ola lahkO do
seze cilj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

enako neznan pojem, kakor zidana hisa ali to-
varna.
Med Patagonci in Eskimoti, Maori in Papu-
anci nj kapitalizma. Ali kakor ne prihaja niko-
muir ma misel, da hi presojal kulturo sedanjega
casa pc zaOStalosti Culukafrov ali Samojedov,
tako tudi ne smeno iemati izjemnih posameznosti
IA merilo, kadar preiskujemo znataj sodobne
druzbe.
Ia druAba je kapitalisticna lie pozabiti ne
Smemo, da sc je razvila IL %preisnjih oblik in je
podedovala cd NTH razne elemente, katerih sc Sc
nj popolnoma otresla. Koraki razvoja so zdaj
pocasni, zdai hitrejSi. vGasi kratki, vGasi dolgi;
ali korak sledi koraku, in ko je ena noga re spre-
daj, je druga Sc zadej.
Vidni vladajoGi faktorii so kralji, cesarji,
PRECEDENT, kabineti, parliament. Sc imamo ma
svetu vladarje, XII 81 domiSljajo, da so ma svoie
mesto poStavljeni pc milosti bozji. VpraSanje pa
nj, cesa sc zavedajo ali he zavedajo vladarii odlo-
elmo je to, da je kapitalizem tembolj fakticni VIA
Oar, clin bolj Sc r~azvija njegova moe. Fevdalne
oStanke, med katere spada tudi monarhija, pre-
maguJe kapitalizem, p~rilagaja Jill svojim potre-
pam, spraviJa Jh V Svojo siuzbo in $ tenn, da jim
jennie prvotni pomen in vsebino, jh polagoma
odpravlja. V gospodarsko zaostale kraie prodira
S svoJo trgovino in Jill osvaja. Eskimoti i'm Papu-
ahcl niSo kapitaliStiGna plemena, toda Alaska lie
danes last kapitaIStiGne Amerike, otoke DO Them
oceanu so 81 razdelile kapitalistiGne drzave, in
SO DDApAbA IOhtY ia ~ - a
~izteguje.
hakor pa so Sc ma Svetu in V kapitalistiGni
druzbi SAM Sc ohranili razni ostanki preteklosti,
tako pricenjajo v njej tudi re delovati element
bodocnosti. lliraioGe sile minolih Gasov posku-
saJo tupatam Sc dobiti kaj moGi; jetiGnemu Glo-
veku sc vGasi nenadoma vrne lahko dihanie in
slaSt "a jedi, pa misi, da je to zdravie. medtem
pa Je b~Iizajoca sc smrt. Kar vlaCi sedanjost IL
preteklosti $ sabo, ie breme, XII lahko tupatam
ovlra hojo i'll della kOrake nerodne, vendar pa
mora preJaliSlej samO pc sebi odpasti. BodoGnosti
ne more wee dolocati; manic je imclo lie ia vpliv.
ola Je postala s~edanjost zaradi preteklosti TAXA.
kakrsna je, bodoCnoSt pa Sc mora razviiati il to
>edanjosti.
BodoGnost jc ~rczultat boia med l;vimi silami
Sedanjosti.
Te Sile nam MISC wee neznane. BOZ Sc re vlSi
pred nasimi oCmi; nasprotniki so razredi. poola-
vitno kapitalistiGni in delavski razred. Med tema
dvema razredoma so naSprotia najvecia. naiplo-
~bokeJsa, nepomirljiva. Boz med NINA Sc vodi IA
nacelo, IA temelje ma katerih mai stoii druzabna
zgrdba.
: tenn nikakor nj reGeno, da nj " sedanji
druzbi nobenih drugih boiev. Ali vsi so s stalisGa
glavne, "a bodoGnoSt odloGilne borbe med kapita-
iom IN proletariatom malenkostni ali pa vsaj DO
Stranskega pomona. Delavstvo seveda he SINE biti
slepo zanJe, temvec mora opazovati vse, kar Sc
godl ma svetu, kajti vedeti mora, kaj hi utegnilo
ovlratl, kaJ pa pospesevati njegov boz in njegovo
koncno Zmago.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

mad centralnimi drzavami. Dale pravi nova Via
ola, ola Rusija poslje zastopnike ma zayeznisko
konfereneo V Pariz in London, kjer Sc vrsi posve-
%tovanje o bojnih operacijah in raznih ekonom :
skin problemih. Vlada obljublja, da DO skuSala
doseti Z zavezniki sporazum ma temelju princi-
pov, XII Jill je izrekla ruSka revolucionarna demo-
kracija.
kabinet DO izbral poveljnike "a armada in
mornarico, XII so sposobni "a vodstvo najmoder-
nejSega vojskovanja in Xxi so obenem zvesti repu-
bhki in njenim naGelom.
IL Rma porocajo: Vojni naGrti n~emSkega
generalnega staba "a leto 1918 slone ma upanju,
da Russia sklene separatni mir predno Sc odpro
spomladanske ofenzive.
Pred enim meseeem je bila y Innsbrucku ma
Tlrolskem konferenca, ma kateri - nemSki gene
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

re, nj svojev"ljno izbrana. kakor ne dovoliuicjo
kapitalizmu iakoni izjsn,. tako Jill tudi proietan-
atu ne dovoljujejo. Razmere doloGajo tudi ME
govo ~ziviJenle, m~islienje in stremljenje.
C*amlJeml proletarec, postavljen v move raz-
mere kapitalistitne industrije, nj mogel hipoma
razsiriti s~vojega obzorja in 81 napraviti strogo-
Jasnega pojma o novih prikaznih. Videl je lie to-,
kar mu je bilo najblizje, in lie to je vplivalo ma
njegove misli. Iato so prve pojave strojev sprem-
lJevali nezmiselni in brezuspesni punt: UniGeva-
NE stroJev, razbijanJe mehaniZmov, poziganje to-
warn. Deiavec je videl, da mt jennie stroj delo.
Torej mu je bill sovraznik, in hotel ga ie ugonobi-
ii. Sal nj vedel, da je nemogoGe uniGiti stroi
sploh III tehnicno znanje, dc tudi uniGi posamezno
masino. Polzavestno S~Ovrastvo proti noyotariii, XII
SiabSa MCCOY naGin zivljenja, je Sc dolgo pozneje
ataviStiGno uGinkovalo. V raznih krajih so Sc
energitno upirali vpeliavi steklarskih s~trojev,
%SiroJev "a izdelovanje cigaret, stavskih strojev v
tiskarnah it'd. Sevoda je bila VISA V to porabljena
e%nergiia brezuspeSna.
Nracali so Sc spomini ma dobe cehov, i'm mno-
go organlzacij pc starem cehovskem vzoru je
nastalo in Sc je hotelo posluzevati starih, prezi-
velih metod, Xxi MISC imele nobenega pomona v no.
viii razmerah.
Use take zmote pa MISC naposled mic druzega,
kakor iSkanje resnice in prave poti. I'm ker Sc raz-
mere ne morejo skrivati, ker so realne, Jill je mo-
raj prejaislei spoznati tudi proletariat, Getudi ne
~ ~ oEAibi III
do sploSnega razumevanja dolga pot.
Ma eni strani ie kapitalistiGni razred, ma dru-
"a je delavski raZred; med obema lie nasprotie.
kl Sc ne da izravnati To nasprotje zahteva boz,
h1oJ, Xxi Sc bije, maj delavci hoGejo ali pa noGejo.
te delavci noGejo, bijejo lie kapitalisti. &c delav-
"a hotejo, bijeta oba della. V prvem sluGaju m%orajo
biti delavci tepeni, V drugem ie vpraSanje, kdo
Je m%oGnejSi. &c imajo delavci dovolj moci, da
zmagajo, tedaj Sc lahko reSijo jarma.
To je bilo veliko spoznanje delavstva sledilo
pa mu je drugo enako veliko spoznanje Da ina
delavstvo V resnici pogoje IA zmago.
V sedanji druzbi je kapitalizem gospodujoci.
vladajoGi element. &c naletimo tupatam IA obi
Ike in razmere, XII kazejo drugaGe, mas to ne SINE
motif, kaJn poStranske posameznosti ne smejo
odvracati pogloda ma celoto. Zemlja ina visoke
hribe in globoke doiine, ina ravne planjave, pa
jc vendar obla.
V najjuzneisi Ameriki live Patagonci popol-
noma divje zivljenje; materijalni in dusevni ma
predek svcta Sc jih nj Sc mic dotaknil. Svoje nago
telo mazejo Z barvami, Xxi sc nam zde odurne:
nJlhovih zmrSenih las sc ne dotakne noben CLAW
mix, njihove krvoloGne okrutnosti napram ysa-
kemu neclanu njihovega malaga roda ne blazi
nobena vera III noben bog; brez vsake obrti, brez
obdelavanja zemlje Five tjavedan cd tega, kal
jim dale priroda sauna.
Pc najsevernejSih krajih nomadizirajo Es-
kimoti, XII izdelujejo svoje primitivno orodje in
orozle Sc vedno IL kamna in kosti, delajo lie "a
vsakdanjo potrebo, in jim je drzava ali vlada
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
PrOletariat i'm bOdOcnOst druZbe.

Najpoglavitejso, sebi najnevarnejso silo lie
ustvaril kapitalizem sam To je proletariat. Mo-
derni proletariat je pravi, ~legitimni sin kapita-
LIMA.
DELAYED so bill re davno pref ma svetu. Prvi
elovek ma zemlji je moral biti delavec. Ali de-
lavstvo vsake pretekle dobe Sc bistveno razli-
kuje cd sedanjega. Moderni proletariat lie loSen
cd delovnih sredstev; odvisen je cd razmer ma
delovnem trgu, cd razmer kapitalistiene industri-
je, ma katere nina sam nobenega vpliva. Svoje
delo mora nositi ma prodaj tia, kjer ga kapitali-
gem potrebuje. Kriza V kapitalisticni industriii
je tudi ~njegova kriza, prosperiteta industrije nj
sauna ma sebi ~njegova prosperiteta.
Rapidni tehniGni napredek jennie strokov-
nemu znanju modernoga delavca boljinbolj vsako
eeno. kar sc je naucil kot rokodelec, mu ne Do
maya wee, kadar pride stroj v njegovo obrt nov
stroJ vrZe zopet njegovo znanje med neporabno
Saro, in elm popolnejSi je mehanizem, tenn emo
stavnejSe postane poleg NIGGA Glovekovo delo.
Strokovno izuten delavec, XII je bill morda umet-
mix v svoJem rokodelstvu, je n~aposled prisilien,
da opravlja delo, Xxi ga tudi vsak zacetnik lahko
opravlja: stroi je unicil razliko med izucenim in
neizucenim delavcem.
Nov tehnicni izum vzame vGasi kakSni stroki
vse pogoje obstanka. Podjetnik %izpremeni svoj
Obrat, ker je cato treba lie novih s~trojev in morda
tehniskih voditeljev; celia armada delavcev ie pa
vrzena $ tira i'll mora, bodisi tudi pc dolgih letih
prakse, iskati novo existence in Sc prilagcditi no.
vemu delu.
Cimbolj napreduje strojna tehnika, elm wee
Strolev sc uvaja V industrijo, tenn bolt Sc siri de-
hteV della; V tehnicno najbolj razvitih strokah Sc
mora delavec najbolj specializirati "a najneznat-
nejsi odlomek della, to sc pravi naibolj je degrade
ran ma Stopnjo Tive maSine z maloStevilnimi V ne
skontnoSt Sc ponayljajocimi enakomernimi kret-
miami.
~ 10,
V velikih tovarnah "a obleke krojac pravZaprav
nj wee krojaG; V eni dvorani ne delajo mic dru-
zega, kakor Ola rezejo rokave, V drugi kroje hlac-
nice; V tretji Sivajo rokave, V cetrti Sivajo hlac-
nice. V raznih tovarnah stole trume delaycev DO
YES bozji dan, teden "a tednom, mesec "a mese-
Gem pri strojih in aparatih in ponavljajo tri, Sti-
ri kretnje cd ULTRA do vecera eden, diva, tri,
eden, diva tri, eden, diva, tri.
lzpopolnjevanje strOjev OmogoGa vedno wee
jc porabO zensk in otrok pri strojih, in kapitali-
zem sc posluzuje prilike, da znizava svoje stroske.
Znacaj rodbinskega ~zivljenja mine boljinbolj in
rodbinske vezi sc ne lie r~ahljajo, ampak cesto po-
pomona pretrgajO, ker more p~onujati zena kakor
MOI svOJe delO lie tam, kjer sc iSce, Oziroma
s~preiema.
Moderni delavec ina mad sabo cello vrsto
poveljnikov: Priganjacev, paznikov, qelovodij,
ravnateljev. S svojim delodajalcem, z edinim, s
katerim ie nekdai incl opraviti, pa ne pride sploh
V dotikO, ga ne poZna in pogostoma niti ne We,
co da je. V delniski druzbi prehajajo delnice IL
rok V rOko, delavcevi gospodarji Sc menjajo ma
borzi, ne da hi delavec kaj vedel o tenn. Sedez
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
UT I.

IL Petrograda pOrocajo: Nikolaj Romanov,
bivsi car vseh Rusov, je z druzino vred spremenil
bivaliSce. DoSlej je bival V Tobolsku, 'toda hisa,
kjer je stanoval, je bila "a radovedno prebivalstvo
TObolska pravi teater. Ubogi Nikolaj nj incl miru
ne podnevu ne ponoci; vedno je incl polno hiSo
nepovablj enih gostov, XII so "a hodili gledat, ka-
kor kakSno redko zveriat. PredrzneI so cello pri
oknu gledali V hiSo in Sc poSmehovali nekdanjemu
mogoGnemu b~atjuSki. Ko je incl Nikolaj doyolj
teh obiSkov, je prosil IA spremembo bivalisca iii
dovolili so mu, da sc je preselil V samostan Abo-
lax, Xxi Sc nahaja ma samoti StirinajSt mill cd To-
bolska. Romanov upa, da DO incl zdaj mir.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

o nemSki mornariski revolt poroeajo IL
Amsterdama:
Revolta Sc je pricela ma bojni ladji "West-
falen". Tam je neki mornar Odrekel gOtOve vrste
delo z izgovorom, da je bOlan. Ko je to izvedel
~kapitan, je ukazal ukleniti pOmorScaka V spone.
Nato je prisla pred kapitana deputacija mostva,
XII je zahtevalo, da mora biti prizadeti pomorscak
takoj osvoboden. Kapitan je Zavrgel zahtevo in
zarjul mad deputacijo, Ge Sc he We, kaj je disci-
pima V nemSki mornarici Govornik ma celu depu-
tactic je pa obvestil kapitana, da je aretiran z
vsemi Gastnii vred, kar Jill je ma ladji. Dodal je
tudi, da so pomorSGaki sklenili organizirati vo-
laSki svet po zgledu delavskO-vOjaskega sveta V
Rusiji.
Puntarji SO potem pOstavili strazO Okrog cast
nikov in MISC pustili nikoga z ladie. Vest o revolt
le priSla ma obrezje in kmalu Sc je vkrcala ma
ladjo mocha ceta ~vojakOv, Xxi so nadvladali upor-
nike $ silo. Tristo MOI je bio aretiranih i'll tri
so ObsOdili ma smrt. Obsojenci so izpovedali,
preden so Jill usmrtili, da je bila vstaja siroko raz-
predena med pomorsGaki, XII so hOteli dObiti boJne
ladje pod svojo kontrolO. Dokaz je bila revolta
pomorscakov ma oklopnjaci "Nurnberg' Xxi so sc
uprli ma odprtem morju in hoteli pognati ladjo
v norvezko pristanisce V nadi, ola bOdo tam inter
nirani. Toda druge ladje so bile blizo in z groz-
MO, da bodo s~treljale ma rebele, so prisilile po-
mOrsGake ma "Nurnbergu", da so obrnili ladJo
naZaj V Kiel. Tudi izmed teh so bill trije ustre-
ljeni.
Nemska admiraliteta je takoj potem %pomesala
mostvo 2 upornih ladij med pomorscake ma dru-
9Th ladjah, kjer so bill porazdeljeni v move enote
IN dodeljeni novim poveljnikom. Sto do trl so
upornikov ie bio obsojenih ma dolga leta tezke
jece.
liz Amsterdama javljajo: Avstrijski minister
"a domobranstvo je odgovoril ma interpelaciJo v
drzavnem zboru, da je preiskava Odkrila nepo-
korscino v avstrijski armadi ma ruski 'front.'. Diva
polka 10. divizije, XII sta bila v boju pri Zborovu
v Galiciji, nista pokazala odpora napram sovraz-
hlku, kakor je bilo pricakovati.
Minister je tudi deial, ola Sc cd Rusov uJeti
Gem in SlOvaki zdaj bore V ruski armada proti
avstrijskim eetam.
Tako prihaja p~olagoma resnica ma dan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

RAIN stab V navzoGnosti dveh zastopnikov men,
skega III avstriJskega miniStrstva zunaniih zadey
fzdelal VoJnl program "a bodo6e leto. Zastopnik
nemskega ministra "a zunanje zadeve je porocal
-kakor govore informacije- da DO Russia skle-
Mia separator mir z Nemciio in njenimi zavezni-
cami cez limo. To pomeni, da bi potem Nemeiia
in Avstrija premestili 146 divizij voistva in veS
kot 5000 kanonov ma druge fronte.
Lloyd George ie o~dgovoril ma groznje nem-
skega zunanjega %ministra, XII je dejal, da Nem6i-
ia ne Ola IL rok Alzacije, dokler DO en- Nemec dr.
zal puSko V rokah, Lloyd George je odgovoril, da
DO Anglia V vojni toliko casa, dokler Franciia
ne dobi svojih dezel, "a katere jo je oropala Mem
clJa. 'Besede nemSkega m;nistra Kuehlmanna
meriJo ma madaljevanje vOjne'', je deial LLOYD
George. Anglia je dala Franciji besedo, ola Sc
bo borila z MO toliko casa, dokler sc Franciia
drzl programa, da mora dobiti nazaj svoie de-
zele."
IL Washingtona, ID. c., porocajo: Admiral
Mayo sc Je vrnif IL Anglijc, kjer Sc ie udelezil va
Zhe konference zastOpnikov vseh zavezniskih ad-
miralitet in V soboto je podal svoje p~oroGilo vii
sonn, tajniku Danielsu in gcneralnemu stabr
mornarice. Govori Sc, da obsega Mayovo poro5ilo
haert velke zavezniske ofenzive, XII je naperjeta
prot nemSkim pristaniSGem; te. ofenzive Sc ude-
leze 'udi Zdru&ene drzave. V mornariskem de-
partmentu namiguieio, da so Sc zavezniki v Lon.
donu ~soglaSno izrekli "a morsko ofenzivo. XII Sc
pritne enkrat prihodnje leto. Sedania politiEa
AngllJe, ki stoji ma s~taliSGu, ola ie "varnost NOR.
narice prva in drzi vSled tega svojo veliko fIoto
V varnem zavetju, Sc baje mora nehati.
IL keykjavika ma Islandiji ~porocaio: Island
ska prohibicija BIO kmalu pozabljena rec. Ugledni
mozje in zene so ~podpisali petieijo ma parliament.
da preklice prohibicionistiGne postave. V prosnii
~navajajo, da postava nj pokazala v treh letih. da
spolni Ell namen, radi katerih je bila sprejeta.
IL Bucnos Airesa porocajo: Argentinska VIA
dn y" r@zdelJena V diva tabora: veGina ministrov
je IA prelom 2 NemGijo, toda trije 2 ministrom zo
zunanje zadeve so prot prelomu. Zadnii imoi 10
ma svoji strani tudi predsednika Irogoyena.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

Depesa il Petrograda pravi: Novo zacasno
ministrstvo je podalo izjavo, V kateri ponavlja,
kar je bilo re veckrat izjavljeno, da ostane Russia
z zavezniki, dokler Sc ne konca vojna z zmago
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

IL Bucnos Airesa porocaio: Argentinska VIA
da :" r@zdeljena V diva tabora: veGina ministrov
Je IA prelom 2 NemGiio, toda trije 2 ministrom IN
zunanJe zadeve so prot prelomu. Zadnii imajo
ma svoji strani tudi predsednika Irogoyena.
Weekly journal-miner., 1917-01-31
TOWN OF MAYER IS PURCHASED
 OUTRIGHT
(From Saturdays Daily.)

Negotiations which had been going on for the past month between the heirs of the estate of Joseph Mayer, deceased, and the Great Western Shelters Corporation for the purchase of the Town of Mayer, came to final and satisfactory termination Thurs day night.
 Such is the report in circulation, and that a deal has been consummated is admitted by some of the parties in tcrested. The deal is without doubt one of the largest which has ever been made in this county, in which is combined not only many thousands of dollars in improvements but like wise large land area desirable for its placer possibilities.
 That favorable termination of the negotiations was anticipated over two weeks ago, was indicated by the ac- ton of the Pugh Stores Corporation of Chicago, in sending two auditors to Mayer to look over the situation with view to establishing branch business there. The incorporation of the Mayer State Bank, the giving of lease for lumber yard business, the erection of general hospital by the Big Ledge Company, the resum- ing of the brick making plant, new opera house for motion pictures and social purposes, and construction of over 5 residences, cover some of the features which arc contemplated in the making of the Big Bug town still more attractive. It is also stated that liberal policy has been decided up on by the owners to attract business people and assist the mining industry of the Bradshaws and all of Eastern Yavapai! It is also quite probable that carly this Summer Mayer will be incorporated.
Weekly journal-miner., 1917-01-31
FROM ABROAD
(From Fridays Daily.)

Nr1Om frludy Dally.J
 The San Francisco Bulletin of re- cent date mentions the arrival from the Orient of Y Americans, among them L. T. Lowe of Arizona, who had been conveying to Vladivostock, Siberia, shipment of several hum drcd head Of range horses gathered along coast States for use of Russia. The trip required over six months, and the returning Americans gave quite an interesting account of their reception by people who could not understand a single word of the En- glish language. Four of the Amer jeans continued on to Russia, over the Siberian railway Lowe is quite well known in range circles of this and other northern counties.
Weekly journal-miner., 1917-01-31
SNOW BLOCKS BIG
 SHIPMENTS OF ORE
(From Fridays Daily.)

James C. Rockwell, a mining man who arrived on horseback yesterday from the Hooper region, reported that the country was blockadcd by snow, and not a vehicle could go in or come out on account of bad road conditions. A heavy tonnage of orc is accumu- lating, and Slate creek mines, he stat cd, are feeling the effects of not being able to move their products. Mir. Rockwell has thrcc-stamp steam mill to place on property near Hooper, which he is prospecting, and is unable to move the plant to the mine on account of roads being i'm passablc. He leaves today for Gro Grande, Cal to await the opening up of the country to traffic.
Weekly journal-miner., 1917-01-31
MINE OPERATOR IS
 VICTIM OF ACCIDENT (Fiom Fridays Daily.)

Melvin r. George, president of the Monica Mining Co., met with quite d serious accident in the mill few days ago, and left for Los Angeles imnc- distcly to receive treatment for a broken wrist of the right arm. He was assisting in adjusting the appar- atus when ono of the stamps was loosencd, and falling it struck him with the above injuries resulting. He -is reported to have lad d narrow cs- cape from being hit on the head.