Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31

sNeta. hTsia Je VSako poSaaneZno Hmed Sv0Jh
obljub.
v naslednjem Sc hoceAmo ma kratko peeati 2
%dogodki, XII jh ie izvedla NemGija.
Po avgustu 1914 so bill prebivalci NEST in
vasi v\Belgiji, preko katerih je sla invazija, pri-
silJeni, da so korakali kot zivi Sciti pred mem
skimi bataljoni. V nadaljnem SO bill prisiljeni
belgiJski kmetje in delavci, Ola so i~zvrsevali della,
XII so bila direktno namenjena V Skodo dezeli.
Pod pretnjo smrti Sc Jim je ukazalo kopati zako-
pc, otrdbe, gradlti mostove ter pcpravljti zelez-
niske proge.
Pc novembru leta 1914 pa so Nemci re ma
pravili naert, da izrabijo industrijske sile dezele
V prid okupacijske armada. Dobro so vedeli, da
inlaJo belgiSki civilisti pravico odkloniti svojo
pomoe, in tako so izdali proklamacijo, katoro je
podpisal Won der Gotz. V tel proklamaciji jo bilo
receno: "Vsaka oseba Xxi hi z dejanji, pretniami,
pregovarjanjem ali drugimi sredstvi skuSala cd.
vrniti v to naJete osebe cd della v prid nemSkim
oblastim, DO kaznovana z zaporom.'
S tenn sc je zanikala pravica, da Sc SINE odklo-
niti delo v prid sovrazni DRAW ter cello prepove-
dalo prigovarjanje, da Sc maj opusti tako delo.
Baron Won Kissing, XII je sledil Won der Goltzu
ma mestu generalnega governerja, je izjavil oh
nastopu svoje sluzbe, da DO vodil upravo Belgijc
soglasno z doloGbami haaSke conference i'm da
prav posebno ne bo cd nikogar zahteval, da opu-
stl svoJe ideale, vero ter politiGno prepricanje.
To je bio zagotovilo, XII Sc je takoj izkazalo kot
NCihd 4. NJtSONd duinlllSlfdclJa Jc DOnIcn1ala
cello vrsto krSitev najprimitivneSih pravic Glove
ka, in glavna zrtev ten krSitev je bill delavski raz-
red. Med tenn pa so predvsem preganjani usluz-
bench zele1nic in poSte. &c hi sc bilo Nemcem po-
sretilo pregovoriti tie Judi, hi bill imeli takoj ma
razpolago toliko svojih Judi, da hi Sc Z mimi IL
stanovil eel armadni zbor. Nadalje pa Nemci MISC
bill nurjeni V belgijskem zelezniskem sistemu in
to je bill povod "a stevilne zelezniSke nesreGe.
usluzbenci poste in zeleznice pa Sc MISC dali
pregovoriti. IbOgemu narodu so Sc medtem
obljubljale velike place: navadnim delavcem sest
do devet frankov ma dan, mehanikom pa do %
frankov.
Fsi nasi delavci pa SO odklonili sluzbo pod
Nemci, kajti vedeli so, da pomeni redni zelezniSki
prOmet v Belgiji pogubo narOda ter poSpeSevanje
sOvraznikovih vojaSkih nacrtov. s to odklonit-
WHO so dali izraza ne lie svoji doznosti, temvet
tudi svoji pravici. PoroGa Sc o dogodkih, Xxi ka-
zejo najviSjo odporno silo belgijskega delavstva.
V delavnicah V Luttre in Malines so belgijski de-
lavci v aprilu 1915 odklonili vsako najmanjso
delo v prid Nemtije.
Gospod Holebusch, generalni tajnik zeleznic
v Bruslju, je izjavil, da he more V tenn casu niti
s stradanJem premagati odporne Sie b~elgijskih
delavcev. Svojo groznjo izstradanja je izvrSil.
Druzine delavcev, XII so dobivale podporo il mo-
%zemstva, da 81 preskrbe v~sakdanji kruh, so bile
tezko kaznovane.
MISC pa bill lie usluzbenci zeleznic preganjani
ia IL eiidhlihl STOLnJdNll Ill nelOuannl
Sc je %nastOpalo tudi proti delavcem drugih strok.
Tezko 81 je misliti, da hi Sc mogle take reel
goditi v mOdernih cash. Ma tiSoce MOI Sc je spra-
vilo ma JAYNE trge V mest7h. Preiskali so jh in
premerili. SlabiGe so zavrnili, mocne pa skrbno
raApredelili. KakSen prior je to? Ali Sc zopet
nahajamO v kaksmem afriSkem ali ameriskem me-
stu Osemnajstega stoletja, kjer so pretipavali,
~ocenjali in %kupovali ~suznje? - Ne. TIE reel so Sc
godile pred par messed, in sicer V mestih civilizi-
rane Europe. III moaje, Xxi so bill vceraj Sc pro-
sti drzavljani so danes sunni.
Videl sem dolg sprevod, XII Sc je pomikal
proti zelezniski postal. Tam sc je nalozilo blago
ma vOzove ter odvedlo V Nemcijo. Nj pa bill niti
Faraon, niti kakSen asirski tran, XII je odvedel tie
%suznje, da bi gradili piramide in visece vrtove.
Bio je V Evropi in zgodilo Sc .je v ma
sh dneh.
Suzenjstvo starih casov, zaniGevano in Cd
pravljeno suzenjstvo, je ozvelo pred kratkim v
obliki depOrtacij in prisilnega della.
Date nam nekoliko razmiSljati o tel stvari.
Pred vsem pomeni Ia odredba kaznovanie vsega
naroda. Haaska konvencija pa definitivno pre-
pOveduje vsako kolektivno ali skupno kaznova-
ME. Sedaj nastane vprasanje, kak&na kazen je
to. Tia kazen spada med najstraSnejSe orozie po-
vracalne 'pravice". Med vsemi kaznimi, kar 81
Jill je izmislila cloveska druzba, je deportacija