Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

nj incl pred seboj, ampak ic prisla od
zunaj. Mnenja jc, da hi tako ~Iziavol
morala sprejeti J. s. z. 70 davnaj. Kar
j. podpisal, je ~podpiSal vsled naSel. XII
so V Izjavi. &c TO j. :. z. nj naredila.
ne more sedaj Il. odbor radi tcga
nikogar grajati. ~lziava je priSla ne
p~rieakovanO, kakor pravi. cd zunai -
in Il. odbor ne more diktirati yuma.
MIN elementom, kaj smejo in ne smeio,
dokler nc delajo korakov, XII so na-
sProtni na6elom in dclu socialistiSnc
Stranke. Stalisce, XII ga zavzemais pri
"R. s., pravi, osvetliuie samo ne.
%piodnost in neaktivnost, katero hi radi
raztegnili tudi ma SLOW. sekciio.
Saws pravi. ia nj 5 svoiim podpisom
ma izjavi ne lie ni6esar zakrivil. ampak
je storil svoio dollnost.
Socialist pc vsem svetu SO morale
zanimati N formc vladimir oblik. Ako
razmere med Jugoslovani MISC zrclc "a
Soeialistitno republiho V %celoti. ie "a
~rcpubhko, kakrSna jc V danih razmcrah
mogota. V Izjavi nj ni6csar ncsociali.
Stitnega. in Y s~luGaju. da Il. odbor
j.. >. H.. smatra 10 "a kaznjivo deianie.
da Sc on TEN sklepom ne pokori in hoce.
da zatozijo pred izvrsevalnim odborom
ameriSke soc. stranke. Cvetkov no
VdarJa, ia Sc socialist ne smemo vii.
kati Y "visoko politiko'. Saws odgo-
NarJa, da &c jc tako, la moramo potcm
nenadoma odpoklicati vse soeialiste.
kateri so Y polititnih sluIbah. pred
vsem Sc kongresmana Mayer Londona.
kakor tudi brisati in ignorirati vse vo-
itve, ker to je vendar najvisja politika
vsake konstitucionalne deZelc.
kristan pravi: Razumcl hi to inkyi.
zieijo, te bi obsegala izjava Slovenske-
"a Republicanskega Zdruzenja lie emo
besedo. XII nasprotuje socializmu, ali pa
ee ne bi izrekala tega, kar je Jugoslov.
Soc. Zveza re sama oficielno ~oznaGila
"a svojo zahtevo. Ko ic sodrug Meyer
London pozval potlacene n~arodnosti,
da na1nanijo kongresu svojc zclje, jc
naSa Zveza izdelala in vposlala spome.
nlco. ki izrcka prav TO, kar je V izjavi
s, X. Z. (Zikit: Nije, druzc, mi smo
trazili avtonomiju u Austro-UgarskojD
kristan: Ne, mi smo sc potegnili "a
Jugoslovansko %republiko. PRAY JAZZ sem
sem izdelal tisto spomenico in bonn paG
vedel, kaj sem pisal. Glavni odbor je
odobril tisto spomenico, XII So nahaja
sedaJ V rekordu kongresnega odbora "a
z%unanjc zadeve. V njej izre6ena naeela
Sc morajo torei smatrati "a naCela j.
= II. IN pc tch nacelih smo podpisali
tudi izjavo :. X. z. Ncdosledni nismo
mi, ampak tisti hrvaski Glani. XII so PAD
teoretitno odobrili spomenico, potem pa
MISC nikoli hoteli %slisati, ia bi Sc tudi
prakti6no kaj storilo "a njcra naGela.
Jugoslovansko vpraSanjc ic danes ma
dncvnem redu in naSa dolznost lie. da
storimo, kar nam jc mogo6c. "a pra.
viGno rcsitev. Socializem ina lahko ne.
popisno Skodo, ako Sc resi- to vprasa.
ME vsled ~pasivnosti ma nedemOkraticcn
nacin. AkO nOGejo hrvaski sodrugi sami
ME s%toriti, vsaj nimajo p%ravice, da hi
o~virali tiste, XII hotejo kaj s%toriti. Ocita
Sc nam, ia smo napravili kompromis.
To nj rcsnica, kajti kompromis pomcni
pogodbo ali pObotanje, pri katedcm
vsak del kaj odneha: kompromis hi bill,
ce hi bill komu obljubili. da opustimo
kaksno toxic socialisticncga programa
ali socialisticnih naGel. Kje je kai ia.
kega V %izjavi? Zavezali Smo Sc. da bono
delali "a jugoslovansko republiko - to
Je vse. TO pa nj pTOtisocialistiGno.
ampak nasprotno jc del prakticnega
socializma, Da stranka ne obsoia sode,
l~ovanja Z drugimi. dokler varuieio
socialist svoja naGcla, ic razvidno IL
tcga, da sodclujejo soc. organizacijc pri
Peoples Council. XII nj socialistiGna
instituciia; Hillquit in drugi sodrugi pa
nastopajo javno zanjo. Ia tisto zahtevo,
XII jo izraza ~!izjava $. r. H., delajo
jug~oslovanski socialist V Evropi; mi to
vcmo in hrvaski sodrugi hi TO lahko
vedcli. Marx jc oznacil jugoslovansko
vprasanje "a vazcn evropski problem
in zahteval MEGA r%esitcv; bio hi paG
s~krajno nedosledno. 90 Sc ne hi brigali
zani mi. XII smo najbolj prizadeti. No
smo podpisali ~izjavo. smo vcdcli, kaj
dclamo.
Cvctkov pravi, da so tam pOdpisi
oscb. : katcrimi ic vodila SLOW. sekcija
svojetasno boie in da so trgovci in
bankirji. : katcrimi ne morejo imeti Il.
81. odbora nobenega pOsla. Ekonomoff
pravi. da Sc to ne more smatrati "a
kompromis. Kompromis ie nekaj. ako
eden drugemu popusti ma Skodo enega
| nj; lrnnnun q q lnsnnn ALFALFA o.lsa "