Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

s.. Ntu lin hortSpOftutncO III Sc nablra nrJ
"Calln" vsak dan, naletimo zelo pogosto tudi
ma vprasanja, XII sc ~nanasajo ma TO. dc ina dels.
wee braniti domovino. Navada uprave je. da cd.
govarja ma vprasanja pismeno: toda ker ie ten
vprasanj wee in wee, smo Sc odlocili. da SO : 20
zadevo pObavimo V listu.
Tako ma primer pise eden Gitateljev lista in
v~praSuje sledece:
"Prosim, posljite mi nekaj dokazov, Ge ina
deavec branlti domovinO. Jaz steer ne veriamem.
ola 10 ina, ampak da sc r~azviie diskusija, sen.
prevzel afirmativno s~talis6e. Navedite, V ka,eri
knjigi in kie hi mogel dobiti dokazov. Odgovori.
te, kakor nitro mogote.
IN socializem,
Maurice Katz''.
Mas dOpisnik je prisel piSe "Can"
veliko zahtevo, maj mu' glede tega potreaemo 2
dokazi. Pojasnilo glede tega, da delavec nina do
movine, je 6isto lahko naiti, toda vpraSanie, kako
maj brani, cesar nina, nj V klasi6ni socialistiGni
literaturi mixer raZtolmaGeno. ReGena iziava nj
mixer podprta $ kakSnimi argument. Cisto osam-
lien stavek je. ko ie bill la stavek napisan, nj pi-
satelj niti mislili ma TO, da postane TO precinct IN
razpravo V sporedku socialistov, XII zagovarjajo
pacifizem, neresistenco in pasivnost napram vol.
nj. Ali zdi Sc, da je tako. Precej takih Judi ie '
sociaiSticnem g%ibaniu, Xxi venomer trdijo, da mi
majo braniti nobene domovine" Res je STEER, da
vsebujc socialistitna literature nekaj podobnega,
toda socialistiGna literature Gisto gotovo ne vse-
buje me takega, kar izvajaio liz ME sodrugi. Xxi
to trdijo. I'm to je naposed vazno.
TIE maggie zakljutke rabijo dotiGni sodrugi O.
dino V Ia namen, da mazejo pot tozadevnim skle.
pom, da sc delavcu nj treba nikdar bojevati, GeS
da Sc nina "a kaj kat. ce Sc bojuie, Sc bojuje
vedno IA nekai cesar ne poseduje, "a nekai,
kaI M n%1egovo, - ~"Svojo domovino".
Ma kratkem receno Sc IA izjava rabi IA
propaganda pacifiZma in Sc hoce prikazati, da
Je to socialisticnO staiSce in ina biti torej ~
merilo in kazalo vsem soeialistom V sedanii voini
situaciji. To domnevanie jc zelo vazno, cato, mi
slime, JIG potrebno, da sc z MIN popeGamo in ga
Janaliziramo. cato bono poskuSali 2 malo preiS-
kavO.
V ia namen bono zacasno zavzeli stalisGe in
vlOgO, ki Jo ina "advOcatus diaboli'- hudicevO
zastopstvo, kakor ie bio V starih cash V navadi
pi krStanskih sektah, Ola so najeli V sluGaju, Ge
je prisla ma povrsje nova doktrina ali MAJOR, IL
vezbanega advokata, ola je zagovarjal nasprotno
staliste, preden so jo %razglasili vernikom, ola SO
ma ia naein iznasli, kako DO mamie vplivala.
Pred vsem bono navedli dokaze, da ljudje, XII
so prvi zapisali besede, da nina delavec domo-
vine i'm da vsled tega - kakor Sc glasi vpraSanie
naSih poizvedovalcev nimajo nicesar braniti,
sami MISC priSli do takih zakljuckov.
Takoj nato bono dokazali, da so tisti liudie,
XII so to pisali, sami zagovarjali voino enc dezele
z drugo in delavce nagovariali, mai sc udeleze
vojne. In Sc wee, da je tisti, XII je 10 pisal, V res
nici V enem sluGaju Odlocno sill delavce, mai
sc udeleze vojne IA domovino, XII je MISC imeli i'm
da maj Sc bOjujeio IA gospodarje, da 10 bodO imeli,
&c Sc bodo delavci dovoli trdovratno b%ojevali. TIE
reel bono podprli pozneje. Sedaj same pojasnju-
jemo, ola ie fakticno delavcem prigovarjal, maj
y Citatelji'ahko spoznajo, da Sc vodiio V an
gleskih listih stranke razprave o takih vpraSa-
Nth. Trditcv, da so take razprave nedOpustne,
kakOr vednO trdi 'RadniGka STRATA, ces da je
st. lOuiska kOnferenca re VISA Ia vpraSanja ere
sila", je S TEN dovolj osvetljena.