Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
Bodoca drzava.

izvajalnemu n%acinu, seve tudi
tembolj ~razSirjene in vplivnc v
druZbi nasG in oboje uredili pri.
liticno in druzabno zi%vljenie, do
kler MISC konGno anovo mastali
razrcdi ~potegnili moe V DRAW in
druzbo nase in oboje uredili pri.
merno svojim idejam in potre.
BAN.
Kar so misleci, XII so izknSali
dobiti vzroke druzabnega razvo.
ia, najprej opazili, to so bile idejc
ljudi.
Tudi so skoro spoznali do goto-
We stopinje, da so te ideje zrasle
IL materielnih potreb, ali ostalo
jim je Sc prikrito, da so Sc tc po-
trebe izprcminjcvalc, in da so
te izpremembe nastalc IL izpre-
memb gospodarskih, ~proizvajal-
min razmer. Mislili so, da 50 clo.
veskc potrcbe - ''cloveSka ma
rava" - vcdno ncizprcmcnIji.
ve. Zato je V njih occh lie cna cdi.
ma ''prava". "~naravna', ''pra-,
%vitna' druzabna uredba, kcr mo-
re lie M sauna popolnoma odgo-
variati pravi naravi clovcka. Use
druge d%ruzabne oblikc 50 zmote,
XII so bile lie IN to mogocc, ker nj
50 ljudjc poprcj Spoznali, kai
Jim jc treba in ker .ie bill Min
razum omejen - najbrie, ka-
kor\so eni mislili, radi maraNne
neumnoSti cloveka ali pa, kakor
50 trdili drugi, radi poncumncva-
MIA, Xxi "a povzrocajo namcnoma
popi in regent.
: tega StaliSta JIG r%azvo.i drui-
be posledica razumevania razvo-
ia idej. Gin razumneiSi j. clovck,
elm sprctnciSi ie Y izna.jdbah
%druzabnih oblik, XII so primcrne
cloveSki naravi, tenn poStcnciSa
in boljSa ie druzba.
To je bill MAJOR meScanSkih H.
bcralnih miSlecev. Jc Sc danes V
vcliavi, Y kolikor ina vpliv. Pod
njcgovim vplivom SO stall - tu-
di prvi med noveilimi socialist
V zacetku naSega S~toletia. kakor
libcralci. tako so miSliii tudi ii,
da SO uredbe meSGanSAc druzbc
i'll m%cScanSkc drzave ilSlc IL >a-
mih idej mislecev prejSnjcga Sto-
lctja, IL idej narodnih goSpodar-
lev i'll prosvetljenih MOI. Da vi
deli so, da hi nova druzba ma no.
ben nacin tako popolna, kakor 50
pricakovali modroSlOvci Is. sto-
letja. Torei Sc nj bila TO prava
druzba naibrzc so moral ii mi
Sleci napraviti napako; treba JIG
bilo torej to napako najti in do
biti druzabno obliko, da bo clo-
veSki naravi bolj primerna kot
obStojeca. Treba pa .ie bilo tudi
nacrt nOvega druzabncga poSlop-
ia skrbnejSe izd>:>ti, kot sta "a
napraviia QueSnay in Adam
Smith, ali pa MonteSluicu iM
Rousseau samo da hi zopet nepri-
takovani vplivi ne napravili kri-
Ia cez racun. Bio .je to temboli
potrcbno, kcr MISC naSli socialist
V zacetku 10. s~tolctja take dru-
zahnc oblikc kot prosvetljcnci Is.
StoIetja, da hi bill MEN pogin pray
blizu, pa tudi ne motnega RARE
da, Xxi hi incl intcreS, da Sc ia
druzabna oblika odpravi. Move
druzbe, po koji so hrcpcncli, MISC
mogli naslikati kot nekaJ lial
mora biti, ampak lie kot nekaj,
kar Sc zcli. Morali so svoj ideal
druzbc iasno, skoro tako prcdoGi-
ii, da so ga mOgli zagrahiti, sa-
mo, da hi Sc jim slime ccdilc pc
MEM i'll da hi nikdo ne dvomil o
mogocnoSti in vsprcjcmljivostt
takcga S%tanja.
Nasi nasprotniki MISC priSli V
maziranju ma druzbo prcko stall
sea, ma katcrem je bila znanost
devetnajStcga Stoletja; cdini ma
elm socializma, XII ga morc.jo raz-
umeti, je seve pravkar nariSani
socialism utopiSticnih social
stov, Xxi so izsli IL MIN cnakih tc-
meliev. NaSi nasprolniki smatra-
io SocialiSticno druzbo, kot kakO
kapitalisticno podjctic, akciisko
druzbo, XII Sc mai "~ustanoyi', in
cato nocejo poprc.j "podpisati