Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Nemski kriticni glas.

Macmillan Harden, izdajatelj revije Die
Zukunft' V Berlinu, je postal "a NemcijO pravi
%''enfant terrible. Gin dale traje voina, tenn
bOlj p~ostajajo ~njegovi aanki pravo srGno mazilo
IA nasprotnike NemSije, Pri TEN sc pa niti ne mo-
re reel, da hi Harden Nemec ozirOma nemski pa
triOt. Niegova ostra opoziciia meri lie proti men,
ski. vladi, ma skrivaj pa profit Viljemu samemu.
Harden Je predvsem b~rezmejen obozevalec
pckojnega Bismarcka. Napravil 81 je IL bivSega
"ieleznega kancelarja' pravi idol, in dolgo je BIZ
la ~njegoya. revija takorekoG pisas muzej spomi-
nov ma Bismarcka. Njegovo malikovanje je po-
vzroGilo, da je pravzaprav vsakemu poznejSemu
'kancekarjn zameril, ola sc splOh upa biti nasled-
mix njegovega boga. Zameril Sc mn je pa tudi vi
liein, XII je incl V prvih cash svoje Wade spor 2
BiSmarckom, Xxi je tega pognal IL slu5be.
Samega sebe je smatral nekak0 "a Bismarcko-
vega preroka kakor Mohamed "a Alahovega. Ker
Sc pa vendar he more vse zivljenje in vsi letniki
revije izpOlniti $ samO slave enega Gloveka in ker
hi hotela VISA vecnoSt obticati V BiSmarckovi dobi,
Sc je moral tndi Harden lotiti tega, kar Sc sedaj
godi; ali bismarckovstvo daje tudi sedai Smcr
njegovi kritiki, dasi sc Harden sam zelo mott, &c
miSli, Ola hi danes Bismarck vOdil tako politikO,
kakrSno zagovarja on. Ia Bismarcka nj imela mo-
rala v politiki nikdar toliko pomona, kolikor ie
trnega IA. mohtom; ~njegovo edino ,geslo je bila
moe, najboli cislano sredstvo pa kri in zelezo.
POzitivno ina torej Hardenovo delo malo pO-
mena ina ga pa njegova negativna kritika, cetu-
di Sc ne SINE pozabiti, da je vedno strastno kopr-
mel pc originalnosti in izjemnosti, vsled cesar i
ma clovek lahko pray razliGne pojme o nagibih
~niegove kritike.
Zadene pa vtasi vendar V emo. Tako eta V
zadnii stevilki levite nenSki uradni poli,iki in 10
primeria $ politiko zaveznikov.
Harden zacenja $ tenn, da hvali Anglijo, GeS
da je ohranila svObodo besede V tiSku in parla-
mentn. kar Sc je pokazalo 2 objavO poroGila o dar-
danelski ekspediciji.
kakor le znanO, je ~veljala Ia ekSpedicija o.
gronne zrtve, ostala je pa tako brezuSpeSna, da
20 je mcrala Anglia naposled odpoklicati. Poro-
clio, Xxi ga ie vlada pOdala o TEN predmetu, je res
zelo CdkritosrcnO, in nemSka vlada ne bi nikdar
ma tax na6m priznala kaksne napake. Harden pa
pravi, da more lie : tako lucjo ziveti narod, Xxi So
sam vlada.'
Naiveaii del svoiega clauka posveGa Harden
Ameriki. Poudarja ,da so bile Zedinjene drzave
do nedavnega casa "a mir in da so sc drzale ma
eel mlru Sredi Sveta V OrOzju. Professor, demo-
KRAFT in zagovOrnik miru je bill njih predsednik.
On in njegov prvi drzavni ia jnik Bryan, tesni pri-
jateli p~redSednikov, sta bila stebra miru. Devet
desetin republike Zedinjenih draw je bilo roper
voJno. Velika vista demokraticnih druStev vsake
vrste in odlitnih ameriskih MOI je bilo "a mir.
No je Roosevelt nastopil kot oznanjevalec
vojne, je dOzivel velik poraz ma republicanski
haclonalni kOnvencl1i -, povZrOcil pOraZ svoje
stranke, in %pripravA enako usodo republicanske-
mu kandidatu Hughesu. Kljub temu je Wilson
prvi dan, kO Sc je seSel novi kongres, naznanil
svoj odlok, da vrze vso vojno in gospodarsko silo
Zedinjenih draw V bOj prOti Nemciji.
"Kako je bila mogOca taxa izprememba ?"
vprasuje Harden, in Odgovoria $ tenn, da citira
YES WilSCnov gOvor.
Potem navajo izjave raznih drzavnikov IL
med evropskih ZaveZnikUv: Poincareia. Ribota.
Deschanela in Lloyd Georgia. Zadnjega imenuje
zenialnega, nenavadnO OdlOcnega mOza dejanj.