Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

onemogoeuje d~ostojno zivljenje. vzlic temu ga
pusti vendar ma nekaksen naGin ziveti. Toda vIo-
milec mu stree pO z~ivljenju, mu hoGe pozgati hi
so, ga oropati popolnoma, in povrh tega Sc napa-
sti zeno in otroke. Kaj maj Stori! Ali mai Sc ne
gamer
Ne. &c DO lie mogel Sc bo bojeval. Logika ali
ne logika, domovina ali ne domovina, da 10 bra
nj; to no storil, te bo lie mogel, ali vsaj skusal bo
To Storiti.
Ako je ma primer delavec ma ladji in ga GO
Spodar ladJe vrze V vodo - ali bo plaval, Ge Una,
ali bo utonil, samo radi tega, ker ga je vrgel V
vodo gospodar ladie? Ladja nj njegova, toda
vzlic temu DO skuSal plavati proti ladii z name
nom, ola pride zopet nanjo.
Nzemimo, Ola nastane ma ladji ogenj, ali bo
gasil, ali ga bo sploh poskuSal vgasiti! Cemu mai
10 stori, ko We, da nj ladja njegova ali hi bilo ga.
Senje ognja povrh Sc V gospodarievo korist ? Ali
so tukaj obenem prizadeti njegovi interest!
Recimo, da pride naokoli g~ospodar ladie in
Jo zazgc sam, ali 10 skuSa potopiti. Ali bo della
wee ma ladji skuSal to prepre6iti, dc bo mogel?
Ako ne hi %prepreGil, hi Ii ravnal V TEN sluGaiu ne
Spametno ali pametno?
Vista najemnih his Sc vname in zaGne gore
ii. Ali bodo n"ajemniki pustili, da zgore hise samo
cato, ker MISC %niihove? Ali priGakujete, da bodo
rekli, MAJ lie zgore stvari, XII spadajo drugim lju-
dem! Gotovo imajo V Nth nekaj obleke, pohiStva.
ampak to napoSled nj tako nenadomestljivO. To-
da tam so morda otroci in zenc. Ali bodo posku-
Sail vsled tega, da pOgase ogeni. preden ne dose
re tudi Nth?
Nzemimo, da zazge hiSni gospodar sam, ali
Je vSled tega ma TEN, kar Sc najemnikov tice, kaj
izpremenjeno?
\prasevati "a TAXA vpraSania, pomeni odgo-
WORTH mania. In zakljuGek, da delavcu nj treba,
da bl Sc kdaJ bojeval in da nina intereSov V boiih,
ker NINA domovine, ola hi jo branil'' ne stoii
niti ma em Sami nogi. karkoli je re zapopadeno V
tel osaml jeni frazi, emo ie gotovo, i'm to je, da
NINA tisto mic skupnega $ pasivnostjo in neresis-
tenco pod vsemi okoliScinami. .Tisti, XII jo ie zapi-
sal, nj bill norec, ampak tisti, Xxi io tako tolmaGi-
10 in razlagajo, gotovo izpostavljajo sami sebc
TAXI misli.
In sedaj, kaj je pravzaprav deial? Ia mas so
te besede vazne. Najdemo Jill V commissioner
manifesto in Sc glase ''Delavci nimajo domovine.
Mice Jim ne more vzeti, cesar nimajo''. Kje je
tukaj beseda o kaksni "obrambi" ali govor o
"domovinski obrambi"? Ampak tako Sc hoGe pri-
kazevati in razlagati, kakor da sc tam govori
o kakosni obrambi ali neobrambi.
Avtorja Marx in Engles nista niti mislila nj
II govorila, ko sta TO pisala, da 'obramba" s t-
ii govorila, ko sta TO pisala, ola ina ''obramba"
tema stavkama kakSno Zvezo. NaSprotno, govorila
sta vsaj sugestivno ravno nasprotno, da
mora delavstvO n~apadati, da iztrga posedujoGim
10, cesar he ~pOseduie. To je vsekakor nekaj dru-
zega, kakor TO hOtejo prikazati $ svOjim zaviia-
MEM pacifisti in neresistenclerji, ko Sc p~osluzu-
jeio te kvotaciie. Tukaj so besede, XII takoj Sic
de, HI takoi slede prejSnjim:
'Proletarijat 81 mora Sele o~svoiiti poll
ticnO moo i'm nadvlado".
To nj treba, da pomeni fifteen boi, ampak
kar gotovo je, da ga ne izkljutuje. Kajti V stu
taju, ako Sc tel poitiGni moci nasprotuje, je fiji
cen boz neizogiben.
Priznati moramo torej odkrito, da ne pomeni
izlava MARIA in Engelsa pacifizma ali neresisten-
ce cd strani delavcev; da je poskuSnja, da Sc V
TEN smislu prikazuje, samO rezultat napaGnega
tolmacenja, morda ignorance in neopraviceno "a
- - -