Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-02-09
Metal XVI


Sitikimas, kaip kiti svarbiausi iki
Siol, atsitiko ne art music lauko.
Tuom atsitikimu yra pertraukimas
dipliomatiSkq rySiu Suvienytq Val
stijq su Vctrietija II atSaukimas
pasiuntiniu abieju kraStu. Tas dar
nereiSkia kares, be- prize jos pri-
artina. Kas is to pertraukimo dip
liomatiSku rySiq dar gall iSpulti,
to ispeti negalima, tas tik veliau
pasirodys. zinoma, kares negei-
dzia nei viena puse, bet pertrau-
xmas dipliomatiSkq rySiq suerzi-
no abiejq kraStq valdzias If zmo-
ris, o suerzinti zmones greiciau
griebiasi dar didesnio prieso erzi-
nimo, o tas gall kare pagimdyti
net uz tokius pasielgimus, koki
ranliame lake nei didesniq vaidu
nepagimdytq.
Ai3kiau matyt pasekmes pei ~au-
kimo dipliomati$ku rySiq Ameri-
koj megu Vo<ie:ljoj. Amerikoj
karstiau griebiasi besirengimo ka-
~ren negu Vokietijoj, ypac priren-
giama laivyna. Tame nieko ista-
baus nera, nes Amerika militariS-
kai silpna, karen neprisirengusi,
o Vokietija ruo senai taip prisi-
rengusi, kad geriau prisirengti ne
galima, jos Pajiegos nuo senai su-
organlzuotos ir karen prirengtos,
karen ten prirengta visa tauta nuo
senai. Ameriko5 gi zemes kariu-
meme visai silpnute, menkesne ne
gu kokio norS trecio laipsnio Eu-
ropoS kraSto, bet Xxi Siol dar Ame-
rikoj JOS kariSkos pajiegos nemo-
bflizuoJamos, su tomiS, kckias
Amerika turf, nielo pradeti mega
lima Europoj. Ka geriausio Anne
rika atsigynimui turi, tai yra jos
kariSkas laivynas. Laivq, bent d.
deliu, Amerika turi gal daugiau
negu Vokietiia, bet items laivains
daugelio truksta, truksta If igu-
Ions daugeljo islavintu zmoniu.
Zmoniu Amerika turf daugiau ne
gu Vokietija, tai, uzejus reikalui
ir kareiviu galetu daugiau surink-
ii, bet tie kareiviai neiSmc':yti, ne
iSlavinti, tik iSlavinti ir discipli-
nuoti sveria ka muSiuose, tokiu
Amerika turf labai mazai, bet at
muSimul ir galingo prieso uzpno-
limo nuo isiverzimo ir Amerikoj
rastqsi uztektinai iSlavintu karei-
viz, ncs ir priesas ju su .ykiu
daug atgabenti negaletq wien ju-
reivius, o kitokio kelio is Europos
Amcrikon nera. A~~erika rupi-
nosi vien apie drutin..na laivyno,
laivp il turf daug ypac dideliq, bet
dabartinej karej pasirode, kad sub
mariuai, nors ne brangqs, JURY
muSiuose sveria daugiau net uz
brangius milziniSkus music laivus.
Kick Amerika turi submarinp, tik-
raj nezinia, bet visgi kur kas ma
ziau negu Vokietija, kuri giriasi,
kad s;er blokavimui Anglijos If
Francuzijos pakranGig il turinti
apie 800 submariny. Nors gal
tick ju il neturi, bet visgi turbut
turi jq daugiau negu Amerika,
kuri dirbdina daugiausiai brangius
milziniSkus music laivus, kad iu
skaitliumi pralenllti kitus turincius
tvirtesnius laivynus krastus, ypac
Vokietija If Francuzija, o apie ma
Zas submarines mazai rupinosi.
Trukuma submarinu tik dabar pa
mate. Senatan ineSta tik dabar
reikalayimas oadirbti 100 subma-
nq. Tx kaszin, ar to nesigric-
biama pervelai. Padirbimui sub
marinu reikia juk laiko taipjau,
kaip iSlavinimui kariumenes. Jei-
GIL dabar ki.tu kare. submarlnu
truktu, didieji brangus music
= laivai turetu Sleptiesi portuose taip-
jau, kaip portuose iuos laiko Vo-
kietija ir Anglia, o jurese dat
giausia vea<ia sutmarinai
Pertraukima dipliomatiSku rysiu
Amerikos SIT Vokietija talkininku
kraStuose prieme su dliaupsmu