Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

hIdi, hdltIlh pa uEuSlhTdl lLldlhd Ht VI sci Y
gledat. SO pa zopet kraji in koti ma nasi pisani
zemlji, Xxi tie vedno in vedno privlacijo k sebi.
Marshal je tako krasnO, prelestno III prijetno, da
hi najrajSi kar tam ostal, ko hi mogel in smell.
Privlafnost kakega kraja ina svoje razliGne vzro-
Ike, XII Jill nj vselej lahko analizirati. VGaSih so
TAXI vzroki cisto individualni, osebni, odvisni cd
razpolozenJa pOpotnikovega Marsikak kraj, Xxi
nam je V mladosti sila ugajal, ne napravi ma mas Y
~starejSih letih morebiti n~ikakega posebnega vii
ska wee.
Svica je brez dvoma ena n~ajZanimivejSih de-
Eel V Evropi. Kdo hi ne obGudoval njenih visokih
planin, med katerimi sc zrcaliio zelenomodra jcae-
ral Ma ~najviSje gore sc peljeS lahko slozno pc re
leznicah i'll ma vrhovih, mad 2000 III visokih, sta
nujeS V palacam podobnih hotelih. Kamor Sc obr-
mes Y svobodni dezeli fellow, povsod sauna ugod-
most, sam komfort. Nosijo tie tako rekoG ma rokah,
seveda "a denar, sal je tukaj turist bolt nego kie
drugje, najdragocenejSe 'blago.' Svica je de
zela, V kateri je Fremden-induStrie ma vrhuncu
razvoja. In vendar VISA east poStenim SWEAR
jem - nalaSG ne hi Sci wee ma Rigi, ne ma Jung
frau" ne ma PLATA
Ali Carigrad to je kaj ~drugega! Ko hi i
mel casa in denarja, ne recon dvakrat, da ne hi
hotel &c pogledati $ hriba Bulgurlua mad Skutari-
jem v Mali Azji tia preko BOSpora ma carobni
Bizanc, izmed katerega moli proti sinjemu nebu
stotina belih, vitkih minaretov.
Kajpada hi Sc rad kdaj gledal tudi 2 Dam
b~as-tepeja V Plovdivu pc MariSki ravnini in Sc
tai Sc pc modernih buljvarjih sofijskih. Takisto
Sc upam kdaj uzivati prelepi razgled 2 belgrajSkc-
ga kalemejdana pc ponosnem Dunavu
kdo hi mogel pozabiti klaSiCno Italijo, &c 10
je prepotoval tia doll do Vezuva in Caprija? To
ie dezela, XII il ma svetu nj para. ''Vedere Napoli,
c poi - mori!" je STEER Sal jiva besedna igra,
Xxi pa V hiperbolski obliki izraza hrepenenie vseh
tistih tisotev %miljonov ljudi, XII so re kdaj Vi
deli naravne in umetniske krasote Apeninskega
polotoka in Jill zelijo Sc. veckrat videti in zopet
videti. Benetke, Florencija, Rim, Neapolj, Pom
peji, Capri TO so pc g~eografiji STEER italijanSki
kraji, ali po pomenu, Xxi ga ina 10 V evropskem du-
sevnem z~ivljenju, V vsem nasem ~miSljenju in Guv-
stvovaniu, so ii kraji mednarodni, so svoiina vse-
ga kulturnega sveta Da, rad hi Sc gledal
iZpred Michelangelovega spomenika tam gori pri
). Miniatu doll ma brezprimerno lepo mesto oh
Arnu; hotel hi Sc nauziti Sc veternega Rima tam
izpred monumental Garibaldijevega ma J~anikulu;
hotel hi Sc enkrat diviti Sc 2 morja amfiteatralno
razprostirajocemu Sc Neapoliu; hotel bi Sc kdaj
videti otok Capri in mesto Sorrent hotel hi Sc
pred vrati mrtvih P%ompejev pitt RUNE "lacrimae
Christi" -.
Leta 1901. meseca Septembra sem bill napravil
svoj prvi izlet ma Rusko. Russia nj Italia. Rusko
nebo nj tisto modrO, Gisto nebo laSko. Potovanie
pO Ruskem Same ma sebi nj niti IL daleka tako
prijetno kakOr pc Apeninskem polotoku ali ka-
kOr pc Svici. In vendar sem moral takoj dyugo
ito Ni'o-') Lopet III huSkO! ->ekaJ me Je SHd-
10 nazaj "crez mejo." Kaj je bilo to? Nekaj je BIZ
10, cesar drugOd mixer nisem naSel niti obcutil.
V Italijo in V SvicO sem bill potoval kot clio
vek, ma Rusko pa pred vsem kot Slovenec, kot Slo-
van. In Russia je slovanska drzava.
Vsakega zavednega Slovana mora paG zani-
matt, kakSna je ia n~ajveGja slovanska dezela, kjer
je Slovan sam svOj, - V pravem pomenu besede
- absoluten %gospodar. To zanimivO dezelo videti,
je bila tina leila mOja re ma Solskih klopeh.
la N n M .tato1i no hn1n l,;,-o nyrn,al
moran jim kar IL zaGetka podreti neko i~luzijo.
Slovenec, Xxi pOtuje ma Rusko, maj nikar ne misli,
da ga bOdo Rusi bogve kako prijazno sprejemali,
ker je Slovenec in Slovan. Ne! Rusi Sc he zavedajo
svoiega sOvanstva V tisti meri kakor n. pr. Cehi.
Tudi so nam glede plemenskega sorodstva blizji
Hrvati in Srbi, Xxi so, mimOgrede reGeno, tudi bolj
goreci in temperamentnejSi nego Rusi. Ali ven
.dar Sc cuffs. te potujes med Rusi, donna. Ze "a
vest, da vlada in zapoveduje ma Ruskem edino lie
Slovan, napOlnjuje tudi skromnega Slovenca s
ponosom. KOt Slovan Sc cults 2 Rusi vred emo
rodnega. Povsod ii zveni ma uhO krasni, blagogla-
Si in mogocni, naSemu nareGju takO sOrodni in
podObni ruski jerk, XII ga govOri mad S5 mil jonov
naSih bratov! V obmO6ju tega jezika Sc pocutis
tndi kot Slovenec popolnoma domaGega. To je mas
bratovski jerk, XII vlada vso ogromno prostran-
stvo cd Nisle do Tihega Oceana, od Ledenega NOR
ia pa do Indie! Moe in oblast tega bratovskega
lezika, V katerega carObnem krogu Sc nahajaS,
brzko prcstopis rusko mejo - to je V prvi VIZ
sti tisto, kar mora vsakega Slovenca privlaciti,
da pOtuje med brate Ruse. Temu mOmentu pridru-
zujejo pa Sc potem seveda sc topografske in etno-