Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-22
PoRocILo vEcINE.

Soeialisticna stranka Zed .drzav v scdanii
RESIN krlzl svecano ponavlja svojo lojalnost ma
pranl nacelom mednarodnosti in delavske solidar.
nostl pc vsem svetu in proglasa napram ravnokar
proglasem voJni cd strani Wade Zed. drzav svojo
n~eizpremenjeno opozicijo.
Moderne vojne so bile V raznih de2elah ma.
vadno povzrocene vsled trgovske in finanGne kon.
kurence I'm intrig kapitalistiGnih interesov. Mai
SO bhe ze odprto priznane kot vojne nasIja, ali
prikazane pod kriILlo kot ''obrambne'', vselej
So in laccli razredi, a boievalo Jill je ljudstvo.
NOine princSo bogaStvo in mos gospoduioGim raz-
redcm, in t~rpljenjc, smrt in demoralizacijo de-
lavStvu. NOJne Sirijo nebrZdanoSt, SoViniZem, pie
menske mrznje in popaccn patriotizem. Voine u
teASocujejo delavske bojc IA zivlienje, svobodo in
druzabne pravice. Vojne povzroGajo, ola Sc pre-
trgajo najgloblie vezi solidarnosti med mimi in
niihovmi brati V drugih dezelah miGijo Nth or
ganZacije in skratijo NTH skupnc p~olitiGnc pra-
vice in svobodo.
SocialiStlcna stranka je nepopuStljiva ma
sprotnica zkoriStevalnega sistema in razrednega
vladarstva, katero Sc vzdrzuje in jaGa $ pomocio
mlilitarizna in laznega patriotizma. Vslcd tcga
klTcemo delavstvu vSeh narodov, mai odtegne svo-
jim yladam Y II iihovih vojnah vSako pomot. Vol
nc,zadOvoljnih uaciOnalnih skupin Sc he ticejo de-
lavstva. Edini boz " katerem hi bio d~elavstvo O.
praviceno zgrabiti "a oroZic. jc vcliki boj DELAY
Skega razrcda "a osvoboditev oil gospodar>kega
izkoriScania in politicnega zatiranja. Zato svari-
mo delavStNO pOSCbno, mai Sc ne dl zaveSti V ZT1-
Ike takozvane "obrumbne yojne'. Prcti lazni-
vi d0ktrini nacionalncga patriotizma postavlianlo
ideal mednarodnc solidaruo>ti delavskcga razrc-
da. Kapitalizmu Y ponce neGemo radevoljno da-
Ii ne enega ,asuega zivljenja, niti enega samcga
dolaria: Y pomoG bojev IA delavSko svohodo da-
mo Use.
Divic orgije Smrti in unicevanja, Hi divjaju
SciaI Y n%cSrecni Eyropi, 80 bile izzvanc cd kapi-
t,IiNti.pb iut.r,-.,. nNr,n>Eib Jrz,v Y N.nL; ,,b
drzav so bill delavci zatirani in izkoriScani. Proiz-
Vajali 80 velikamSka bogastva, toda ia bogastva
50 JIM biia odtegnjena od laStnikov iudrStrii. Ma
Ia na'in 80 bill dclavci oropani Sredstcv "a nakup
biaga, Xxi so "a SAM uStVarjali. kapitalisticni raz-
red ysakc dezcle ie bill pri>iljcn iskati IA rape
tavanje cez nero naRupi6enih proizvodov tuje
trge. NelikluSki profit, XII so Jill napravili kapi-
talisti. MISC mogli pr%inaSati V Nth dezelah wee ma
dalinin p%rafitov, cato 80 bill priSiljcni iSkati 81 "a
move invcsticije novih trgov izven meja. Geogra-
f::nc mejc vSch modernO razvitih kapitaliSticnih
drlav poStanejo ma Ia nacin "a industrijalne pro-
izvodnje II trgovske operacije ~pretesne. Zato SO ka-
~pitalisti Vseh -ve6jih dezel Sli Ia TEN, da 81 zasi-
guraio ~svctovni trg. Imperialism je postal CLAW
ma to0Ia V politiki Europe, in dobava k~ololijal-
nib poseSti, kakor razSirjenie trgovskih in poll
tienil vpiivov, je postalo cilj diplomaticnih iu-
trig in vzrok trajnih spopadov med narodi.
Nelika in akutna konkurenca med kapitalisti
sNeta. nJlh l!uEoSnmno>t Ill neZauplJlvost drug V
%drugcga, kakor tudi strah pred vstaiajcto silo
delavSkcga razreda, So Jill silile, da Sc oboroze do
Fob. To ic zopet vodilo do divje tekmc V oboro-
zevanju. In tako je stala Europa, pre!cn ic IL
brr!lnila vojna, V vojnih taborih. Xxi so Stci mi
ljone Ia voino izvezbanih tudi Y ''mirnem casu".
Kapitalizcm, Imperialism i'll militarizcln je
ma ia nacin poStavil neizogibnemu konfliktu Y
Evropi svoi temeli. Noina nj bila povzrotcna
vscd s~luGajnih dogodkov ali vsled i~nStitucii ka-
kega naroda, ampak vSlcd vzrokov. Xxi Jill poraia
konkurenca kapitaliSticnega sistena.
Scst %milionov lindi vseh dezela, ki 80 bill,
brczvcstno ubiti V prvih tridesetih mesccih voine,