Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
K~APITALIZEM IN VoJNA

DrJu. Goricarju ne moreno prihraniti Ocitka
velike povrsnoSti. Kdor podv<ame tako delo. ka-
krsnega sc jc on lotil 5 svojo kritiko socializma.
Sc mora vsal o ~njegovih temeljnih naukih pou-
cltl. SocialiStitnc tcoriJe MISC 5 Sedmerimi pe6ati
zareeatenc skrivnosti. Pri najmlajSem Glanu kak-
snega socialisticnega kluba hi sc micevalcc .,ocia-
LIMA lahko poucil, pa hi zvedcl sledecc:
Industrial V rokah privatrega kapitalizma
ne produeira blaga "a pOtrebo. ampak "a profit.
kdor wee proda, ina wee pr0fita. Torcj gre vsak
kapiiallst, roSame2nik, druzba ai ko~poracija. "a
TEN, da proda elm wee. V TEN oziru jc Pctrovo
strcmlienjc enako Pavlovemu. Peter in pavcl kon-
kurirata. To pomeni, da 81 min interest naspro.
tujejO. Petrov in Pavlov je Sc veG: tudi .And.cji
in Jurji in Matevzi prihai ajo craven. Komkuren-
ca sc poostruje, ~naSprotja sc komplicirajo. kon-
kurenca Sc Siri ma vetja podroGia. NemSka in,lu-
Strjc konkurira Z angleSko It'd. Kapitalisticna
SospodarSka moe Sc prenaSa M p%olititno pole:
kapitaliStitni razred, Hi i~zpodrine frvdalncga, dr.
II drzavno Oblast Y >vojih roiah. Direktno ali IN
d,rektno raZpolaga ma Ia natin T. oborozeno Silo
dezele. kadar ne more doseci svoiih gospodar-
skin ciliev T. mirovnimi sredstvi, sezc DO nasilnih.
kadar Sc ne moreio konkurenGna nasprotja resi-
ii Z do9ovorom in Spravo. Sc r~eSujejo z voiao.
kapitalizem jc miru TEN nevarneiSi, cimboli
Je razvlt. ' dezeE, kjcr je industrial glavlo
SrcdStvo kapitaliZma Sc Saba, sill drzavnn IT,
pravo, da jo varuie. Njeni produkti Sc porabiio
''NNN ''c"' iNoNuh ~ ltD DONldn ~
nemogote. Ma eni strani 80 prirodni pogoji in
dustrije V raznih i;rajih neenaki. V eni dczeli jc
IA gOtovo ranogo toliko virov. da nj donna po-
trebc "a vse iZdclke.
Ma drugi strani postaia delnatc prebivalstvo
tenn mani Sposobno IN porabo izdelkov, elm bolj
sc stOpniuje induStrijSka prOdukcija in elm boil
Sc vsled tega mnOz prOletariat. Della vsivO pro.
ducira blago in dCbiva "a to gotovo place. Kapi-
talizem gleda, da potlaci place cimbolj navzdol
in da navije cero izdelkOv cimbolj navzgor. Jasno
je tOrej kakor bell dan. da ne more delavstvo,
Iii je V indlrstrijs ski dezeli glavni konsumcnt. DO
kupiti, kar je produciralo. Tudi to je iasno. da
ie donna neprodani prebitek produktov tenn vcGii,
6imbolj je razvita Industrial, elm obilncjsa ic to-
rel prOdukcija.
Kaj maj Sc pa zgodi $ produl:ti, XII Sc ne pro
dajo domag
IsfejO sc nOvi trgi iZven dezele, zlasti tam.
kjcr ne izdelujejo takih produktOv. Pa nc samo
tam. V Ameriko so prihaiali pred voino tudi IL
delki, XII Jill Amerika sauna fabricira, &c je bilo
upanja, da Sc DO moglo = tukajSnjimi konkurira.
ii. Dn Sc varuje domaci kapitalizem take tuie
kOnkurence, vpeljeio carinc. Dezela onkrai NOR.
ia odgovarja ma enak naGin. Ic tn nastajajo ne
~soglasja in nasprotia. Sc vecia 30 pa tam, kicr
iscejO kapitalisti raZnih draw move trge IN 81 skl,-
sajo odpirati nova pOta do Nth. Nemciia paG nj
gradila bagdadskc aeleznicc' cato, da bodo Turk;
ugodncie potOvali.
BOZ "a move trge in nova pota dobiva tcmbolj
polite, znacaj, timboli so udelezeni veliki kapita-
Ii raznih dezel. Ultima ratio tega konkurenGnega
bOJa je pa dreadnought, puska in top.
DOkler Obstane kapitalistiGni sistem, je svet
v nevarnosti vojne, XII je zadnie sredstvo kon-
kurence.
Da 1zglne tn nevarnCst, Sc mora Odstraniti
temeljni vzrok. V TEN ina PrOsser p0polnoina