davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Audubon Republican. [volume] (Audubon, Iowa) 1894-1925, 1917-09-20
Just a Word

We take great pleasure in making this public
nouncement that have taken over the business OF
MIR. Evans Marquesen in Audubon, securing his stock
of general merchandise in its entirety.
1t shall be our constant endeavor to be of as
much advantage to this wonderfully progressive COM
munity as our energies will permit.
AS this store has for years been "The Big Store"
intend that it shall continue to be that and also
it is our laudabe intention to be known "Audubons
Best Store
Operating do with other large establish
ments with combined annual selling outlet of half
million dollars, are in superior position in buy
ing, this power giving many advantages to price
the shops less fortunate and this buying advan-
tage shall be yours organization being quite sat-
isfed with usual small and always fair margin of
profits
Three things stores all strive to give our pa.
irons. First service, the very best know and we
always striving to better it, Second, satisfaction
and this absolute satisfaction; patrons must
be perfectly satisfied; then safety, which we make
mean that little lsping child can buy here as well
and as cheapy as can the shrewdest trader in this
county, for there is and will be Just One Price ALL
We cordially invite criticism for only if told by you
of our errors, changes be made please you so
please be liberal with your suggestions. We know
we shall need them and want them.
% We shall be glad and feel most honored to meet
you good Please accord that pleasure.
The Ackermam Go.
Successors to E. Marquesen
Martinsburg W Va evening journal. [volume] (Martinsburg, W. Va.) 1913-1920, 1917-07-02

Don't run risks OF possible disease by allowing
your teeth 10 remain unlicensed Scrub them thor
Gughly every day with a fairly stiff toothbrush. A
good thing 10 aid in the cleaning of the teeth is to
use RAf-O DENTAL CREAM regularly when you
brush them. Ii is antiseptic and thoroughly ceanses
the parts that the brush cannot reach In that way
il helps to get rid OF any cnging food particles or
any matter which is liable to cause decay and CON
sequent tooth trouble. The healing qualities of.
RAYO make il relief for soreness and bleeding
gums. Ask about ii as your druggists.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
Moo IN NJENE MEJE.

-Anpak socialism kot eibamje in socializcm
kot eotOvo dej,tvo - to ie razlika.
To raziko JIG dr.. GoriGar vrgel V kos. On o5i
Id socialisticnemu %gibanju, ia nj preprecilo vol
ne, pa Twain liz tega, da nj socializcm zdravilno
Sredstvo roper voino.
70 III nikakrSna metoda dokazovanja.
SocialfStitna teoriia uti, da odpravi vojno
socialisticni sistem. To Sc pa more sele tcdai 700
diti, kadar DO ia sistem uveliavljen. d.. Gori&ar
pa sotovo ne more reel, da ie re sedanii svct .,
ciali,titen. Iahtevati cd socializma V kapitalistia-
III druzbi, kar obliubuie V Soeialisticni, XII So lc
PRIDE, nj ne p%ravicnO, ne ~logiano. &c obljubim ko.
mu %nriJetno stalovlnje, kadar bo hiSa sczidann.
me nc more nahruliti. da nina takega :tanovnnia.
ko Sc Selc zbiraio zidarji.
Scvcda - socialistitne strankc so tudi danes
Macedonia naSprotnc vojni. Med njihove naloee
spada. da skuSaio prepreGiii voino. Ampak Voc
kakor poizkus Sc ne more zahtcvati cd Nth. Vzrok
'e zelO enoStaven Cd nikogar 50 ne more zahte-
vati, kar preSega niegovo moe
Tudi drju. Goricariu je gotovo znano, da Vi
danes nobena dezela ma svctu socialisti6na. Mi
uprava nj V nobeni popolnoma y socialiStiGnih ro-
kall. Edino V Rusiji ina socializem liza rcvolr-
cije pretezio moe, ampak niti tam nc more VIA
dati po cisio socialiSticnih laGclih, ker nj Sc po-
goJev "a to; deaela, Iii jo jc prevzel IL rok avto-
kraticncga cariZma, Sc ne more kar 6eZ noe izpr..-
meniti v sociali>tiGno.
Toda sedapji ruski socializcm ne prihaja V
postev, &c sc govori o postanku svctovne voinc.
kajh takrat je bila %nicsova p%oliti6na moe komaj
nekai mad ni6lo.
Mednarodni socialistiGni kongrcsi riso soci.
a~l'stifnip strF1kam nikdar nalagali. da moraio
prepreciti vojno. kaj takega MISC mogli .klcpati.
kaltl 2 enako iogiko hi Jim bill l.hko n%alozili. mai
V doiocencm caSu izyISe socialno rcvolucijo. Kan
so sklepali mcdnarodni |ko1gresi - dr.. Goritar ic
tlfI " fam pntn.a,, Il, ,o.o. .--
dne IA. Junija 1918. V Parizu. katerega nj bilo
je to. ola moraio socialisti6nc Strankc porabi,i
~sredstva, Xxi so Jim ma razpolago. da Sc upro vol
III. kaksen more biti rezultat takega napora. ie
pa drugo vprasanje, dc So vzame V poStev, da so
socialist V vsaki dezeli vmaniSini in ola MISC ime-
II takrat zlasti v odlo6ilnih dezelah skorai nobc-
mega vplva ma militaristicno maSinerijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
ROPER SOCIALIZEM.

kolikor sc more Soditi 20 tenn, kar nam 10
doslej priSlo V roke, hi Skorai rckli, da gre driu.
Goritarju mani IN kritiko tiste taktike. katcre SO
p%0Sluinjc SociaiStitla vccina V \emciii, kakor
"a napad ma Soeializem sploh in "a MEGA diskrc-
dhiranje. &c je to njegov SmOter - kar homo re
Sc natancneje SpOznali IL njegovih nadaljnih clan
kOv - tedai ne no incl mnogo sre6e 5 svoiim de-
lOm. kajti s0cializem Sc faktiGnc pray vsled Sc
DAME voine r~azvija tako nitro V veliko moe, ka-
kor nikdar pref ne. &c DIR. Goritar tega ne verja-
me, maj Sc p0globi V vzrOke in namen k%Onferen-
&c, HI so jo imei Internationally finanGniki pred
kratkim V Svici; maj preStudira ~papezevo mirov-
no motto, V kateri Sc izraza >trah pred ''izrastki
demokracije', po domace pred socializmom mai
Sc Spomni ma Lloyd G~eorgeve iziave o rcvoluciji.
ki 10 povzroci sedania voina: mai eta merodaj ne
kapitalisticne liste, XII MISC, odkar i~zhaiajo, poSve-
Gcvali socializmu toliko %proStora. kolikor scdai;
maj OPAQUE razvoj Y RuSiii, XII ina toliko soci-
alistitne sile V Sebi, da mnogo kapitaliSticno-de-
mokratSkih liStov 70 obzalujc rcvOlucijo; mai pre-
vdari, zakaj Sc nemSka vlada 2 vScmi Stirimi npi-
IN vsem demokraticnim reformam, o katerih ne
We, kje hi Sc uStavilc; maj prcmi"li. kakO jc kap;-
~tallsticni SiStcm Y caSu kriZc. vi jo jc uStvarila
vOina, bankrOtiral in kako 50 So morale Wade V
dezelah najbOli pcSvcccnc privatnc lastnine poslu-
ati sredStev IL SocialistiGnega arzenala, in Siccr
deloma zelo radikalnih Srcdstcc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
''NEMSKI

NaslOv, XII 81 ga ie Dir. Goricar izbral IA svoio
razpravo, Sc zdi zelo piikupljiv. ''NemSki social
sti so izdali socializcm". To sodbO je izrcklo 2c
tolikO Judi pc vScm Svctu, da dOni ze zato kakor
Sveta resnica, ker ie bila tako pogoStOma ~izre6ena.
Mi stojimo sicer Sc danes ma TEN s~talisGu, da sc
mora tudi ncmSkim sociaiistom priznati tista rra-
vica, Iii jo uziva vSak chtozencc: Pravica "a 90.
vOra.
POvedali smo kdOve kolikokrat, da Sc ne stri.
niamo s taktikO Scheidcmannov frakcije. Kriti-
zirali smo memo elasovanje "a vOjne kreditc, ME
no pOpuStljivOSt napram Bethmann Hollwegu,
njene nazorc o gotovih mirovnih pOgojih i. t.. d.
Ali ia resnica stOji, da doSlej MISC imcli prilikc
"a zagovor in je najbrze ne bOdo imeli. doklcr ne
no vojna konGana. In cato Sc mora tudi z defini.
tivnO sOdbo dotlej pocakati.
Pri tenn Sc pa nc SINE p~ozabiti. da jc ~krivitn0,
ce Sc govOri o ''nemSkih socialistih" sploh, kadar
Sc sOdi vojnOpoliticna taktika. DR.. GOricar We ka-
kor YES svet, da stoji V rajhstagu proti socialistif.
nj vecini socialisticna man Sina ne We pa on, ka.
kor ne vemo mi, ali nina parlamentarna m~anjsina
wee p~ristasev kakor vc6ina.
To dejstvo samo 20 sebi re prcpoveduje govo-
riti o 'izdajstvu ncmSkih social toy" .Licbkncclt
nj bill edini, XII so ga muGili V ie6i zaradi njegove
orozicije. "Vorwaerts' v 'Bcrlinu ic bill prega-
MAN in nestetokrat suspendiran, doiler ga MISC
iztrgali socialsticni opoziciji IL rok in V Berinu
Je bio videti. da ic biIa IA Opozicija V vcGini. Cello
vrstO sOcialisticnih listOv so pcpOlnOma zatri. V
vseh teh ~sluCajih Sc gOtovO ne more gOvOriti o
~zdaIstvu socializma in pOvsem ncdOpustnO je, da
DIR. GOricar 9eneralizira, kjer hi zc pCstenOst "a
htevala razlikOvanie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
REvOLUCIJA.

kai hi bill mogli socialist storiti druzega ?
Revoiucijo!
To JIG beSeda, XII 10 vGasi slisimo cd nairadi-
kalnejSih. DIR. Gorifar menda ne spada mednje.
Revoluciia Sc lahko zapiSe in lahko izrede.
~'zvrSitev jc pa druga stvar.
&c so bill kie pogoji "a revolucijo, 80 bill
v Avstriji. NaiveG Jill je bio V narodnih razme-
rah. Y Bosni in Herzegovina, V Sremu, Back in
Banatu, pa tudi po drugih iugoslovanskih krajih,
pray tako ma CeSkem in Moravskem so bile live
Simpatile "a Srbijo. Druge narodnosti so bile So
vrazne Avstriji ali pa Ogrski. Vlada nj imela V
lludStru skorai nobene zaslombe.
Mako da nj Avstrija z revolucijo preprecila
voine?
Enoitavno cato ne, ker nj mogla. Posameznih
rchciitnih poizkusov je bilo dovolj. Ali tudi rab-
llev in vislic ie bilo, in kjer je zadnjih zmanjkalo.
Jill je nadomestalo d~revie. In sc nj bio dovolj W.
vi. so puSke opravile delo.
Poizkus revolucije hi Sc bill tudi V NemGiji la
nix" napravil. Ali gotOvO .je, da hi bill socialist
oStaii osamljeni. lie poiskus Sc ne hi bill mogel izvr
Sill Pc vsej Nemciji, kajti V nekaterih krajih je
Sociaiizem tako redko poseian, da Sc ne hi mogli
r~detkarii tam niti geniti drugod je bilo zaneslji-
ro v%ojaStvo ~nakupiceno; IL Avs.rije hi bila lahko
prisla pomot. Predrsem je pa mi!itaristicni sistem
V Nemtiji tax, da ne hi biIa mogoca revolucija.
&c ne hi imeli socialist V armadi sami take veil
Ike vcclne. da hi mOgli uStrahOvati nasprotnike.
: Stetjem socialistitnih glasov pri volitvah
Sc me ne dokazc. Y armada, torej V posesti oroz.
Ja, Je hill lie el del; druge so potrebovali V to-
varnah, velko Jill je bio mad vojaSko dobo ali
IN neSpoSobnlh IN orozje. In naposled Sc he more
VSakdo Steti IA :SocialiSta, kdor je enkrat ola-
Soval IA Socialisti6nega kandidata. Med Stcvilom
SocialI|ticnih glaSov in CLANCY Stranke ie bila tu-
III V \cmdiji velika razlika.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
VISA sila Marxovega socializma sloni ma spozna-
nju gospodarskega razvoia.

Marx je izvrsil ma polju druzabne yede to,
kar je storil Darwin V prirodosloviu. Razkril in
opisal je. kako Sc je druzba ~razviiala predocil
Je zakone tega razvoja, vsed katerih je moral biti
socialni razvoj ravno tax, kakrSen je bill. In do
gnal je, ola je gonilna sila sedanjega socialnega
razvoJa n~asprotje med interest kapitalistiGnega
razreda in delavskega razreda. IL tega nasrrotia
izvira neizogiben razreden boj rezultat tega boia
no nova druzba, Xxi jo imenujemo SocialistiGno.
DIR. Goritar 81 pa romaga IL zagate $ tenn. da
zamenjava pOjme. On pravi:
"Vsled vztrajne in smotrcHc propaganda Sc
Je pred voino Splosno Smatralo Socializem (mimo-
grede: SlovenskO Sc ne pravi '',matralo Sc ie So
rializem', ampak ''Socializem Sc ie smatral". To
'Smatralo' je germanizem 'man hielt den Sofia
lsmus sIovenSki ''se" pa nj nemski "man'').
"a sploSnO in edino >redstvo prot vojni. Cello da-
mes Sc %povdaria to cd strani nemikih proragator-
jew in par zapcljanih priiateljev NemGije. Eden
vodilnih ameriSkih sociialiStov, Rev. Prosser, je
pred kratkim piSal V Svoiem pamflctu ''Militari-
zem":
- Vir vojne lei V kapitalizmu in zdravilno
srcdStvo proti vojni jc - Socijalizcm. Voina ic
ufinek, XII ga ic mogote izlotiti 10 2 odpravljcnjcm
temeljnega vzroka".
&c nj DIR. Goricar namenoma zapiSal nereSnic.
tedaj Sc zeio t~emeljito mott. Tcga ne povdaria 10
''ncmSki propagatorii" in "zareljan "prijatelii
Nemcije'. Mi uiSmo ne ncmSki propagatorji, nc
p~rijatelji NemGiic. vsai ne oficielne, 5 katcro Sc nc
smo zamcnjav atinemSko liudstvo. pa tudi trdi-
mo, da jc socializem zdravilno sred,tvo roper Vol
no. Trdimo. da ie voina utinck kapitalistitnegu
sistema in da svet ne no warren pred vojno, doldcr
Sc ne odpravi tcmclini vzrok, 10 ic kapitaliStitni
siStem.
To namrcc trdi in o tenn ic p~rcpriGan vSak So
"iali>t.
Ampak treba ie n~apraviti razliko XII jo Dir.
Gorita" namenoma ali ncnamenoD,a rrczira -
med socialiStiG1im eibanjem ii socializmom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
KoLIKo JE BILo GREHA?

Iahteva, da mai hi bill socialism ali pa cello
socialisti6na stranka kakSne dczele IN vsako ce-
no prcprecila voino, jc absurdna. Kar Sc more po
pravici %vprasati, je lie to: Ali so Socialisticnc
stranke :Storilc vse, kar hi bile mOgle, Ola prepre-
clio vojno!
Ma 10 v~prasanje Sc lahko odgovOri. ola bi hi
lie morda lahko kaj wee storile. Tcda kdor tako
odgovarja, hi moral tudi povedati. kaj hi bile mo-
gle Storiti, cesar MISC storilc.
Tega DIR. Goricar doslej Sc nj povedal.
GotovO, lahko hi Sc bilo ' poSamcznih sluGa-
jh storilO. kar Sc nj. Ma primer: NemSki socialist
V rajhStagu hi bill lahko ~glasoyali proti vojnim
krcditom. Lahko hi bill namcsto tiste iziavc, 5
katcro so obrazlozili svoje olasovanje, nastopili
2 oStro kritiko vladne politike in pokazali pravi
znafaj vojne &c jim ie bill samim takrat jason.
Da MISC teRa stOrili, smo Jim re davno zamc-
rii. Zakaj MISC tega storili, bodo morali pat Sc
International pOvedati.
Ampak dr.. GoriGar mai Sc nikar ne mott.
kljub Svojim 40 poslancem so bill socialist V
rajhstagu V m~anjsini. Necina prot MIN je bila
wee kakor Stirikratna. &c hi bill glasOvali prot
vojnim k%rcditom, kakor hi bila po nascm mne-
niu njih dolznost, vendar ne hi bill $ TEN prepre-
eli voine. In 60 hi sc bill vSi dali zapreti ali
pa poStaviti oh lid pred kompanijo z nabitimi puS-
kami, hi bilo V rajhstagu 10 glaSov mani Ia vol
no, Z vScmi ostalimi elaSovi hi bila pa odobrena.
Y Avstriji &c je vojna napOvcdala in zaGela
in so Sc dovolili vojni krediti in poraba doalo-
branStva in trne vojske in podaljSanje vojnoob-
vczne dobc in novi nabOri in zopet novi nabori
vsc brez parlameta. kar je znal Stuergkh. hi bill
V Slucaiu potrebe znal tudi Bethmann Hollweg.
Y 70 tralnih drzavah ne hi bill mogel noben par
lament p%rerreciti vojne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
NEPLODEN POSEL.

Boz roper socializcm jc incl svojc ugodnos,i.
dokler ie Sociali>iitna Stranka vscga sveta izelc-
dala kakor malcStevilna Sc':ta. in Sc je ljudcm,
XII MISC poznali Sile goSpodar,k.h zakonov, zdelo,
da zadostuje par biricev in par vislic "a zator
vsega glbanJa. Danes je pa to n"hvalezno poeetjc,
kajti gospodarski pogoii, Xxi zahtevajo social
ZEN, dozorevalo; liz pray sedania vOjna poSpesuic
razvoi - deial hi : Garovnisko mo6jo.
Socialism ~prihaja. Ne cato, kcr ga hoccio
nckateri ljudje, XII Sc ilnenujcjo socialist, ampak
cato, ker ga zahtevaio razmerc; cato, ker ga pc.
tre5uje svct, XII 81 ne DO mogel 20 tel vojmi vet
dolgo pomagati brez NIGGA cato, kcr je dala vol
ia delavskemu razrcdu vclikO lekcijo; cato, kcr
ii ne bodo mOglc drzavc nabaviti niti sredstev "a
odplacevanjc dolgOv, So mani pa Sredstev "a nuj-
ma velikanska konstruktivna lela, &c vztrajajo na
podlagi privatnega kapitalizma; cato, ker no visel
mad mimi Damoklcjcv nee move straSnc vOine, &c
ne urede internacionalnih razmcr pc naccl:h So
cialiZm1.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
SOCIALIZEM IN voJNA.
V svojem uvodu pravi dr.. Gori6ar:

V svojem uvodu pravi dr.. Gori6ar:
"Cela sila Marxovega socializma sloni ma "a
govarjanju miru in boia proti vojni".
Tia trditev ie zclo zapeljiva; kliub temu j"
napacna. DIR. Goricar 81 pa ma zclo l1hak na6i'
pomaga. Da mp nj treba dokazati, kar je deial,
pravi enOstavno: "V dokaz te trditvc jc povSc1n
nepotrebno naStevati posamezne %avtorie gledc te-
ga predmeta". On ~proglasa torej svojo trditcv "a
aksiom in Sc tako izogne dOkazom.
Ali ker ie ia trditev predpostavka liz katere
hoce i~zvaiati svoje sklepe, je pisec ne hi bill smel
lemati tako lahko. Zakaj IL napa6ne predpostav.
Ike morejo izhajati lie napaGni sklepi.
In njegova predpostavka je napaena.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
P~oSTRANSKI VPLIvI.

Ne pravimo, da je kapital.stiGna konkurenca
abSolutno edini v2rok vsake vojnc. Toliko zgodovi
ne pOz'a vsak socialist. da lahko naSteje razne
voinc IL tasov, ko Sc nj bilo kapitalistiGnega si,ie-
ma. Tudi danes igrajo poleg elavncga, konkurcnG-
mega vzrola So drug motivi avojo vlogo, zlaSti o.
Stanki IL NEUTRALITY-SUSPICIOUS. dobc. XII so Sc rcSili v
SedanjoSt. AvtokratiGlo cesarStvo je iak ostanek
fevdalizma. kajzerSki imperializem izhaja IL cc-
za'Ske idcje, IL Stremljenja po obvladavaniu Sve-
Ia. Toda ne kajzer ne ear ne hi mogel zaGeti voinc
" same pohlepnoSti pc vetjim Siiaju Svoje krone,
sc ne hi bill pri ten prizad;ti interest vladaio-
ceea razrcda V tom zmiSlu, la hi videli Y voini
SvOjo kori>;.
Y tako voino Sc lahko zapletejo tudi drza.
We, ri MISC kapitalistiGne. kapitaliStiGnega vira ia
to rcndar ne zamaSi. ltalija ie naradla Tfipoli.
tanijo, XII gotovo nina moderncga induStriialnc.
"a kapitalizma. Toda nameni 1talijc so hill ka.
pital:'ticno osvojevalni, in to ic dalo vojni Una.
cal. Tako je Y scdanji voini z balkan~kimi dczc.
ami, Xxi MISC kai poscbno kaDitalistitnc Ali ma.
men Ncmtijc je bill izsilicnjc p0ti Gcz Balkan "a
Svoi kapitalizcm.
Tudi narOdna n~aSprotia imajo V voini Svoj
pomen. Toda ce Sc preVrta skoria i'm poglcda holt
ma dino, Sc SpoZna, da 2akrivijo nardna naspro
tia vccinoma gOSpCdarska nasprotja. Madjarska
nadvlada ma Ogrskcm ma primer jc notoricna.
Ncndar pa hi to nadvlada madjarskega naroda
mad SlovaSkim. rumunskim. srbSkim it'd. temveI
'"'' wi >NtSd eoNloutlOccea iIZfcua,
madjarSkih Misrepresentation in kapitali,tov. To
dobl seveda obliko narodneea zatiranja, podziga
narodno sovraStvo i'll zavija go,pOdarska nasprot-
ia Y Iemo. Tako ustVarieno rarodno SOvraStvo a.
lajSuJe gcSpodujotim razrcdom voino: ali ma dra
lezecih goSpodarskih intercsov nc odpravlia, TEN
wee Jill lie zatemnjujc.
Sedania vojna Sc nj rriGela cato ma Balkan
nu, ker Smatraio \emci balkanske naroic IN III
ferlorne, IA nlze ~Stojece; sal 81 ~pritegnili balkan.
ske Boleare in Turle V Svoi kroe. Ampak COS
podarSkc aIpiracije Ncmtije in AvStrije leze ma
Balkanu; TO je vzrok, la sc ie vojna pray tar,
Zacela.
G~oSpodm ,ke razmcrc 50 :orei podlaga. rc ,c
la tako uredi, da izgincio nasprotja, tedaj ic IN
drusc difference maio Skrhi. V Sociali>ticno orua-
mzirani druzbi. Y edini. V kateri Sc izravnajo Cos
podarSka naSprotja, ker postareio interest y.c
drnzbe enaki, je politi6na in narodra in Ge h.
cete, tudi ver'ka enakopravn0st nuina i'm la.
elcna pcSledica. Y TAXI druibi nj prostora IA fct-
dalne instituciie, "a kajzerje in carrie. Torej od.
radejo : hapitaliSti:nim s.stemrm tudi podre;e-
nj vzroki voinc. in cato 80 l%ogiGno pravi: Sociali-
zem prircsc mir ma zemljo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
GENERALNI STRAJK.

O'tilo hi Sc vprasanje generalnega Strajka.
Tudi 10 je koniitek mnogih radikalcev; a tu-
III V TO srcdstvo nc verujemo. Generalni Strajk hi
mogcl imeti romen lc kot uvod V generalno re-
volucijo.
Ali tndi tisti. XII v~erujejo V to bojno sredstvo,
go Sc moral prepritati, da je Bebel incl prav, ko
Je naglasal, ola nastane 2 mObilizacijo vred veil
kaT:'ha brezposelnost. tako da !judjc zah,eyaio
della, ne pa da hi ga opuSGali.
Gcneralni strajk ie utopia, &c nina social
ZEN toliko moci, Ola hi mogel vplivati ma vse de-
lavstvo. A %volitve, organizacija in parliamentary
N" zastop>tvo dOkazujejo, da tudi v Nemciii nj
wax delavec socialist. Kai pomeni moo baione-
TOW, Sc Jc pa pokazalo V sluGaiu posameznih We
hklh ~stralkov. XII so Sc tekom vojne uprizariali
tudi V NemGiji.
Taxi ftrajki so pac povzroeii zmasniave. de-
lali vladi in vojni upravi sitnosti. ampak odtod
Ito prepretenja vojnc je dolga pot.
Faktitno nj doslei : enihee dokazal. da hi hi.
u .oc'a'iStl mogli preprefiti vojno, lie Ge hi bill
hOtcli.
(Dalie DrihodniiG(
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
KakO Sc ubiia SOcialiZem.

Bivsi avstro-Ogrski konzul DIR. GoriSar obiav.
liza V 'Glasu Naroda" clanke pod naslovom "Ka-
ko so nemSki socialist izdali socialism,. DIR. Go.
riGar ina morda dobre namenc o tenn 70 nc
moreno soditi, ker nam doslej Sc MISC pray iasni
- ampak IL tega, kar je doslej objavil, Sc vidi, da
ina o socializmu III njegovi zgodovini zelo temne
pojme. ker pa zida ma takih n%eutemeljenih pred
pcstavkah, mora naravno ~prihajati do zelo ma
pacuih zakljuGkoy.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25
EKOLIKo ODGovoRA DIR. JOsIPU GoRICARJU.
Etbin Kristan.

pray. Ma meSto konkurentnega sistema pa mora
priti sistem organizirane kooperacijc ma Ilesto
producirania IN profit mora priti izdelovanie "a
potrebo.
To je socializem.
Torej je pOpOlnoma pravilno deGcno, da j.
Socializem zdravilnO sredstvo prot vojni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

Ljubljanski "Slovenski Narod' pise, ola We.
liza po Dalmaciii kilogram koruzne moke 10 kron.
V Spiletu JIG srcdnie velika glava leila 8 kron.
krompir po 5 do 6 kron kilogram.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

\emska vlada neprenehoma trdi, da je Mem.
eva V onranbni vojni. Sure! ia zapadni 'front.' Sc
zdaJ nlena vojska gotOvo brani. Ampak voina SO
nj pricela danes. tcmvec leta 1915. $ fem da 10
Nemfija napadla Belgijo, Avstrijo pa Srbiio.
The Donaldsonville chief. [volume] (Donaldsonville, La.) 1871-current, 1917-12-08
Wind Storm Causes Damage.

The high wind which prevailed last
night assumed almost cyclonic inten-
sity in some sections is reported to
have caused a great deal of damage.
On c. Fl. Landry's Riverside planta-
ton, a short distance below Donald
sonville, four cabins, hay barn, and
the old sugarhouse, used as tool
she'd. were blown down. Mr.. Landry's
colored yard man, who lived in one of
the cabins, sustained painful injuries,
but fortunately all the other oc-
cupants of the demolished structure
escaped unhurt. The hay barn con-
tanned about $50 loads of hay, and
Mr.. Landry has telephoned to New
Orleans for tarpaulins with which to
protect this large quantity of valua-
,ale forage from the elements until he
can make other arrangements for it's
storage. The handsome cedar trees
in front of Mr.. Landry's residence
were uprooted, and all the fences
were blown down. In Donaldsonville,
the wind played havoc with the tents
of the street fair now exhibiting on
the lot in front of the Catholic church,
and otherwise caused damage of
minor nature.
The Donaldsonville chief. [volume] (Donaldsonville, La.) 1871-current, 1917-12-08
49, @%@$%% %A&&%& 49, @@ 49,
RED CROSS NOTES.
By MISS FREDA SINGER.

We cannot sell any wool or gar
nents to private individuals to use
for or give to their brothers and
sweethearts. We are working for all
the soldiers, for everyone's brother
and sweetheart. The Red Cross gives
service to the entire soldiery.
Much praise is. due the people OF
New River for their interest and
rapid work. In fact, all the domestic
science teachers have their classes en-
Gagged in Red Gross work. Miss Todd,
of Lake, La, has just sent In three
sweaters. and other sewing and
knitting is sent in as fast as COM
pleted.
Mrs. J. Black was hostess at a
lovely 500 and knitting party Friday
evening. Besides affording her guests
a delightful evening, Mrs. Black
proved herself a most patriotic and
worthy member of the Red Cross,
having given the So prize money to
our local branch.
Mr.. stier, secretary of the N. ..
Red Gross chapter, will be here to ad-
dress us Tuesday. There will be no
regular meeting Monday, but everyone
is requested to be present Tuesday at
2 o'clock. Bring your friends and
YOU will all enjoy real treat.