Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
A. F. of L. in vojna.

LdilJl poilutiJth Je Luicld -. II Ol L.. v w dSH-
iugtonu napovedano konferenco, katere Sc ie ude-
lezilo l47 6lanov; tudi zastopniki takih organiza-
eli, XII MISC V neposredni zvezi z A. +. of l.. Sem
spadajo V prvi vrsti zelezniGarji,
CLAM conference SO bill uradniki organizacij,
ker ne hi bill cas- zadostoval, da sc volijo posebni
delegati. Sklicana je bila konferenca ma zejo
"Narodnega obrambnega ~sveta", cigar elan je
tudi Samuel Gompers, predsednik delavske fede-
raciie. Namen sestanka je bill "dolotiti delei orga-
niziranega della V sluGaju vojne."
Ne bi moglo Bill usodepolnejse napake, kakor
preZreti ali podcenjevati tako zborovanje. Maj
nam je konferenca sauna ma sebi, naGin nienega
Sklicanja, smer in vsebina njenih sklepov vSeG adj
ne - raGunati je treba z nienimi zakliucki, ker
jim ma noben naGin ne gre Odrekati pomona.
Aranzerji pravijo, ola je konferenca zaStopala
tri milione ameriSkih delavcev; in V tenn ne DO
veliko pretiranega, ker Steje A. +. of l.. sama cez
diva miljona clanov, zeleznitarske organizacije pa
tudi 100000, ne glede ma razne druge zveze in
druStva.
TiSti, Xxi jim zakljuGki conference ne u~gajajo,
Sc ~tolazijo 5 tenn, da nj govOrilo clanstvo, ker so
bii navZoGi lie uradniki organizacij. Mi Sc steer =
Sklepi tudi he Strinjamo, ampak IA tolazbo yendar
ne moreno tega iemati. Tudi uradliki so i~zvoljen-
ci organizacii in absurdno bi bilo tajiti, da veti-
mona res ~izrazajo mnenje Glanstva, kolikor ga
clanstvo namret ina. PonajveG je V ameriskih
unlJah Sploh takO, ia p~oSluSajo boil clam ma mne-
ME uradnikov, kakor narobe. IL tega pa tudi sledi,
da BIO veGina Glanstva Smatrala sklepe konference
IA veljavne in obvezne.
GotovO DO Y pOsameznih organizacijah opozi-
ella. Tudi ma svojih konvencijah ina vodstvo A. +.
of l.. opOZlcijo; ampak 10 ne odlocuje, in raGunati
Sc ne SINE : tenn, kar hi moglo biti, temveG : tenn.
kar ie. =,
GlavnO, kar je konferenca Sklenila, je to-:
Gee hi Sc Zedinjene drzave zavlekle V evrop-
Sko vojno, ponudimo svoji dezeli svoie sluzbe V
ysaKi Smeri "a obrambo, varnoSt in v~zdrzanie
republke roper njene sovraznike, maj bcdo kate
rlkoll, III svoje sotrudnike in someScane pozivamo
V svetem menu, da izpolnijo enake sluzbe VIDA
nosti in patriotizmu."
konferenca pa Zahteva cato V sluGaju vojne
gotove koncesije "a Organizirano delavStvo. Pc
goje in o%mejitve vojskovanja in obrambe maj do
loci delavstvo; o metOdah voiskovania maj Sc vpra-
sa organiZirano delavStvo.
l~zjava, Xxi je bila soglasno sprejeta, pravi:
"NaSe mnenie je, ce so delavci V sluGaju nacional-
ne nevarnosti ali sile pozvani, da opravljajo bolj
zcrpljivo delo, kot dovoliujejo naGela eloveske
%blaginje, da sc more taxa sluzba lie tedaj priGako-
vati, ce 10 sklepajo pomnozene garanciie in var
noStni ukrepi, in ce Sc profit, XII Jill mai dobiva
podJetnlk od lndustrije, Omeje z doloGenimi cd
stotnimi postavkami."
V pozivu ma konferenco je bilo reGeno:
"Delavsko gibanje mora jasno izraziti, kaksen
deleZ hoce Hheti pri Obrambi republike. Tako mu
DO mogoce, da DO imelo glas pri odlo6evanju o
vsem nacrtu nacionalne obrambe. &c pa Ostane de-
lavsko gibanje ma strani in sc brani naznaniti kon-
struktiven program, tedaj bodo vsi mezdni delav-
ci prisiljeni ~sprejeti pogoje in metode, XII jh bodo
dolothi tisti, Xxi nimajo ne zmisla ne simpatiie "a
ellie in namene delavskega gibanJa.'
Tudi konferenca Sc je postavila ma TO staliSGe
IN dosledno SO bile Sprejete sledece zahteve:
l. Delavci morajo imeti svoje zastopnike V
zborlh, katerim je poverjeno vodstvo voine.
:. Delavci mOrajo imeti glas pri dolo6itvi po-
goJev, oh katerih bOdo opravljali sluabo.
8. Strokovne Organizacije zahtevajo pravico,
ola so v %slucaju vojne priznane kot zagovornice
mezdnih delavcev in njih braniteljice proti ne
sramnlm metodam nezasitnega profitarstva brez-
srtnTh korporacij in podjetnikov.
4. To Sc doseze, &c Sc pritegne ve imeti lie i'm
vse ~ produktov della sestavljeno bOgastvo, ce Sc
uvede siStem doloGenih procentov "a profile, Xxi
Jh dosega privatna Industrial V vojnih cash i'm
katerim maj sluzijo resnicni produktivni stroski
IA podlago.
B. Jasna locitev med vojaSko sluzbo in policij-
sko sluzbo V industrijskih sporih.
6. lndustrijski delavci Sc ne smejo v voinem
casn podvreci nikakrSnim prisilnim zahtevam.
Tlste prostovolj ne institucije, XII so v mirnih ca
sl organizirale industrijske, trgovske in trans