Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

V Avstriji Sc sedaj ve suGe okrog narodne-
ga vpraSanJa. Prezirati to ocitno dejstvo Sc pra-
vi igrati politiko ptiGa noja. Steer nj tako lie V
Avstriji, ampak resnica je, da stole narodna vpra-
sanja pc vsej Evropi V osredju razmotrivanja in
p~raktiGne politike. Da ina Avstrija $ TEN najvee
prcglavic, je naravnO, ker je to klasi6na dezela
n~ereSenih narodnih ~vprasanj in narodnih boiev
in ker je tukaj nacionalni problem re dolga deset-
letja zatemnjeval VISA druga vpraSanja.
Da dObivajo narodna vpraSanja has sedaj ia
ko veljavo, seveda nj ME sluGajnega. V zgodovini
nj mic slucainega, ampak vse je nujna posledica
gotovih vzrokov. Nikomur nj TO tako jasno, kakor
socialism,, Zlasti ce stoji ma staliSGu marksiSti6ne-
GA razglabanja zgodovine. &c kliGejo narodna
vpraSanja sedaj tako imperativno pc r%eSitvi, da
Sc jim ne more izogniti noben hipoteticni mirov-
nj predlog, nobena veGja ~politiGna akcija in da so
tudi pri stockholmskih socialisticnih pogajanjih
igrala velevazno vlogo, ne more to biti nikakrSna
kaprica; $ tako silo prodirajoGe vpraSanje mora
meti globoke vZroke.
PRAY cato Jill tudi socializem ne more pre-.
zirati. V resnici ih niti he prezira, temve6 Sc ze-
10 intenzivno bavi z mimi. StaliSGe nekaterih po-
sameznikov, XII bodii ne poznajo evropskih raz-
mer, bodisi tlaGiio socializem V pretesne mejc, ker
je njih m~islienje Samo ma sebi pretesno, in me-
rodajno IN prcsojanie Socializma in niegovih
akcij.
Kar Sc tite Avstrije, Sc baviio z narodnim
vpraSanjem vSe Socialsticne stranke cd prve dc
zadnje. Bavile so Sc 2 MIN ze pred vojno; mic nj
pomagalo, da hi bile rade proste tega vpraSanja.
Bio je tn; zivelo ie, oviralo, in tako Sc ga ie
moral vsakdo lotiti. Sedanji polozaj pa kaze, ola
hi Sc mogla Ia vprasania resiti. In nihte nina ma
tenn toliko interesa, kolikor pray socialistiGne
stranke, he lie Stranke posameznih narodov, am
pax VISA lnternacionala.
Socialism zahteva macedonia enakopravnost
ySeb nnrnHnv 10 20 10 ,ob+a, ,o,lo,x IL, M ro,o
gne "a reSitev V TEN zmislu. Povrh je TO vpraSa-
ME casa, in Stranka, XII jc tako osnovana ma real
noSti kakOr socialisticna, mora vedno razumcti,
HaJ zahteva cas-. In naposled SO narodna vpraSa-
MA, dokler MISC resena, ovira socialistiGnega de-
la. cato mora socialism gledati, da 81 sprawl to
oviro : poti.
Pri tenn nikakor ne trdimo, da Sc doseze Sc
daj %reSitev, Xxi BIO veljavna IN we veGne case.
Predvsem 81 moramo biti ma iasnem, da Sc bodo
morala VISA Ia vpraSanja, kadar Sc snide mirov-
ma konferenca, uravnati v%ecalimani $ kompromi-
81. ker Je popOlnoma gotOvO, da je z ozirom ma Sc
daj prevladajOce nazore misliti lie ma reSitev ma
podlagi takozvanega teritorijalnega principa, to
sc pravi, ola dObi vsak narod svoje posebno o.
zemlje, ma katerem je suveren, DO V podrobnosti
tisot v%praSanj, HI Sc ne morejo reSiti Z "absolut-
no pravlcnoStjO,' ampak lie = pogajaniem in s
kompromisom.
Nzemimo ma primer slovensko vprasanje.
Predpostavljamo tisto %resitev, XII hi bila "a soda
ME razmere najugodnejSa da dobe Slovenci svo-
Je avtonomno ozemlje, Xxi Sc zdruzi z drugimi iu-
soslovanskimi V federacijo. Meie sc bodo morale
p%otegniti ma Stajerskem in Koroskem, pa ma Pri-
morskem. Ma noben nacin pa nj mogoce potegniti
teh crt tako, ola ne hi ostalo ma tel strani neko-
hko nemskih oziroma italijanskih, ma drugi pa ne
kollko slovenskih vasi in morda tudi NEST.
o idealni %reSitvi, XII hi zdruzila do zadnjesa
vse elaine enega naroda brez vsake tuje primesi,
ne more biti govora.
Pojavila sc bodo druga vprasanja. Ma primer
trzasko. s tenn, da Sc to mesto prideli Jugoslavi.