Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18
Nemski mirovni pogoji.

ga leta sc je. tako zasukalo, da prihaja Nem6i-
ia 2 Avstrijo boljinbolj v defenzivo, medtem ko
nastopaj0 zavezniki pot ofenzive. Tega tudi pa
dec Rige ne izpremeni. Ia hipni uspeh NemGi-
Je Je lie epizOda, in ne pomeni "a splosni vojni
polozaj niti toliko, kolikor so pomenili napadi ma
Verdun, ceprav smo citali v nekaterih tukajsniih
nemskih listih, da je bill to "najsijajneisi uspeh
nza z~avzetja VarSave."
TIE situacije sc je treba zavedati, ker sledi
IL ME, da ne bodo zavezniki gotovo opustii ne
katerih pogOjev, XII so Jill javno n~aglasili.
Med tenn pogoji stoji ma Gelu padec kajzer-
Jeve avtokracije. Ma eni strani je ~neutajiva res
mca, pa maj sc superpacifisti Zvijaio kakor gliste,
da je hohenzollerski kajzerizem obGna svetovna
nevarnOst. To je vojna popolnoma razkrinkala
in lie neozdravljivi ~politicni slepci ne morejo spo-
znati tega.
Ma drugi strani so zavezniSki besedniki ma
tax na6in zahtevali odstranitev tie avtokracije, ola
ne morejo meni mic tcbi mic pojesti besede. &c
Sc torej nemska notranja situacija ne izpremcni
V tenn zmislu in Ge tudi nemSki pogoji ne obSe-
gajo nicesar o TEN, tedai je l%ogiGno, da ne pojde-
jo zavezniki ma mirovno konferenco, ma kateri
bi bill namesto Nem6iie zastopan lie nemski kajzer.
PRAY tako je pa tudi gotovo, da je Z vprasa-
MEM kajzerizma V tesni zvezi Sc druga stvar, ma
pram kateri tudi zavezniki he ostanejo ravno-
dusni.
lie popolnemu idiotu je mOglo ostati skrito,
da je spravila vojna Avstrijo, Bolgarsko in Tur-
clio pOvsem pod oblast NemGije. AkO Gstane to
razmerje Sc pc vojni, tedaj JIG Prussia V Evro-
pi dosegla glavno, kar je hotela. Tedaj gospoduje
cd Baltika do Egejskega mOrja, tedaj kontrolira
Orient, in V taken ~polozaiu j, kakrsnega 81 mo-
re zeleti "a prihodnio vojno.
Vseh tistih lepih besed o razorozenju in med
narodni policiji namreJ nj resno jemati. Dosti-
KRAFT smo re povedali, kaj more pomeniti razoro-
zenje V druzbi, XII je uStanovljena ma sedanji pod
lagi. Odpravi Sc lahko tisto. kar sc more javno
kontrolirati; poruSijo sc lahko trdnjave, Omeji Sc
stavba bOjnih ladij. Y drzavah, XII so resniGnO de-
m .~kratiGne, Sc lahko kontrolira vojni proracun
to sc pa lahko ~prepreei V avtokraticnih dezelah
ma najrazli6nejse nacine. Miljarde sc lahkO dovo-
lilo ma tajnih sejah, o katerih he izvedo sosedjc
nikdar mic. Vladi Sc lahko dajo svobodlc roke V
tako Sirokih mejah, da lahko vzdrzuje militari-
sticno masineriio brez vsake JAYNE kOntrole.
Kako velika hi morala biti tista internacio-
nalna "policijska'' sila, XII bi zadostOvala, da drzi
militarizem ''Centralne Europe, kakor 81 jo "a
mSilja kajzer, V sahu?
In kajzer We, ee mu ostane Oblast mad Mem
Gijo, Avstrijo, Bolgarsko in Turcijo, vsled tega
pa tudi oblast mad ostalim Balkanom, da sc tedaj
lahko pripravi "a npor roper vsako internacional-
no razsodisce, zlasti ker Sc Zanasa ma pOlitiene III
trige, $ katerimi bi 81 V prihodnji voini pribavil
Sc druge zaveZnike.
Vzemimo torej, da bi Sc zavezniki zadovolji-
Ii 2 obstankom Avstrije. Tudi V tenn s~lucaju ne
hi mogli ma noben nacin trpeti, da ostane ia Az
strija pod hegemonijo Nemcije in ne bi mogli pri-
stati ma nobeno resitev balkanskega vpraSanja,
XII bi izrocala Balkan avstrijski in nemski mad
vladi. To bi jim diktirali Nth lastni interest.
Ocitno je torej, da so difference med zavezni-
XII in NemGijo Sc vednO vse prevelike, Ola hi Sc
moglo ma podlagi predlogov a la papez in Kuhl-
mann upati ma hitter mir. In prav tako je %OGitno,
da Sc zbOljsa to upanje lie tedaj, Ge nastanejo M
Nemskem V nOtranjih razmerah temeljite izpre-
membe. Teh pa nj mOgoce prerokovati. lie pOca-
kati je treba, kaj Sc zgodi. In Sc preccj potrpez-
ljivosti je treba pri TEN %eakanju.