davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
STORM ON THE WAY.
Tho United Press.

NEW YORK. Jan. s2.-Warning OF
a storm. with a prediction OF a cold
wave I'm the Eastern States was is
sued today by the weather bureau
here. A disturbance now over north
ern New England is expected to swing
west and send gales bowling up and
down the Atlantic coast as far south
as the Middle Atlantic States.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22

they causedm me, onaccount
Of the intense itching, to
scratch them, and doing so
/ scratched them off and
the more they itched till
It nearly drove me insane.
/ could not get any sleep
nights. especially in tho
warm weather.
NfT - Ff..4.....- c.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22

WQll1 nANI " stay
in bed several days
every month. 1
tried all kinds Of
remedies and was
treated by doctors.
but my trouble con-
tinued until one day
I read about Lydia
+. Pinkham's Vege-
table Compound and
what it had done for
others. / tried It
and povy I am ueyer
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
MIsCHA GILMAN. vIOLINIsT.

Mischa Elman, the famous Russian
violinist, who will appear at The
Playhouse on January 20, is winning
new laurels everywhere he is appear
ing and It is expected that his con-
cert will be one Of the largely attended
musical events of the season. There
is no question about the ability Of the
violinist and there are many who are
willing TO declare that he is the great
est in the world.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
AT THE QUEEN DE DANCE.

A prize contest will be held as an
Introductory to the first Monday re-
ceptiOn dance at Dawson's Queen de
Dance, eight prizes to be distributed.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
wv. H- 81 ALuMNAE MEETING.

The regular meeting OF the Whining
ton High School Alumnae Association
win be held tonight at the High Schoo
at 5 o'clock.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
CUTICURA HEALS
INTENSE ITCHING
Spots on Body, Scratched and
Itched Till Nearly Insane. Could
not Sleep. One Box Ointment and
Two Cakes Soap Healed. Cost ST.

"All parts ofmy body except my face,
neck, and hands we're full Of little r6d
copper-colored spots. When perspircd
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
Attractions at the Theatres
AT THE SAVOY

and exquisite Egyptian scenes. There
is an added comedy attraction.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
THOSE AWFUL
CRAMPS
Suggestions that may save
Much Suffering

Marysville, Ps.-"For twelve years
] suffered with terrible cramps. ]
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
YOU'RE IN LOVE"

You're in Love" will be presented
oy Arthur Hammerstein at The Play
house Monday, Tuesday and Wednes-
day, with matinee Wednesday. 1t will
be recalled that Mr.. Hammerstein has
given local theatre-go such worthy
attractions as "The FREELY" High
links" and "Katinka," and in his lat
est musical comedy Mr.. Hammersteir
FEELS that you're In Love" fairly ex-
cells any Of it's predecessors. In the
cast viii appear Florine Arnold, Marie
Flynn, May Thompson, Roy Atwell
Laurence Wheat, Harry Clark, JACK
Rafael, Albert Pellaton and a beauty
lhorus of thirty young women who
are pretty and can dance and sing
with vivacity.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-01-22
LANE COWL IN sTILAC TINE"

Miss Jane Cowl, the popular actress,
who will be seen at The Playhouse
Thursday, Friday and Saturday and
Saturday matinee, in the dual role of
star and co-authOr of the new play,
Lilac Time" is one of the few play
ers that has not been spoiled by rapid
advancement up the theatrical ladder
of fame. 81 was born in Boston"
Miss Cowl tells you, "and my first en-
deavors to earn my own living were
in the journalistic field. / began by
writing verses for Brooklyn Life, then
graduated to the position Of reporter
on a New York daily. But ! had al
ways cherished a longing for the stage
and since a friend of our family knew
Mr.. Belasco's stage manager, ] Sc
cured letter Of introduction and pre-
sented myself at the old Belasco The
atre one day and asked for an engage
ment." Miss Cowl played in several
small parts and then went into stock
company at Union Hill, n. J. 81 real
" believe that the role Of JEANNE in
my new play will be my greatest If
may be pardoned for saying so, since
it may sound a trihe immodest, as
am the co-author Of the play" Miss
COwl says.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Materijalistitno naziranje zgodovine je pred
stavljanje, Xxi prikazuic zgodovimo 5 stalSea go
spodarskih vzrokov in posledie. Poglavitni faktor
v ustvnrjanju zgodovine je na6m produciranja
bogastva - dober in njh razpetavanje. CHM se Ia
nadin izpremeni, sc Z MIN i%zpremene tudi vsi to-
melji druzbe, kWkor V politiki, religiii it'd. V smi-
sn novih razmer poleg na6ina V pr0izvajanju in
distribueiji. X ustvarjanju zgodovinc, voai tlo-
vekOv razum, toda razum kontrolira vedno njih
nacin prOduciranja dober in distribuciic; vsled
teea je zgodovina V svojem jcdru matcrijalt,tid-
ma. Ako ~hoeeano ma primer razlagati zgodovino
kakSnega haroda natancno in ZnanstvenO, mora
mo pred vsem upostevati dobo, V katerem je ma
rod zivel in nacin, po katerem 81 ie pridObival
materijalne potrebS6ine, NIGGA druzabno in Ozjc
~zivljenje, MEGA sorodstvo in nagnienost napram
drugim ljudem it'd, vedno 2 vodilno misliin, da so
bill glavni faktorji materijalni.
Zgodovina nj ustvarjena pc velikih mozeh,
ampak zgodovina in veliki mOlje so produkt GO
spodarskih, druzabnih in meS6anskih vplivov 49,
najjaejih vedno gospodarskih vplivov. Veliki
mozie so lie zgodovinski pomniki, XII Jill p~ostavia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

merna razdelitev vseh zitnih zalog potion drzav-
nth oblasti.
Tudi vlada nj mogla ostati gluha napram We
dino rastotim pomislekom sirSih krogov i'm tako
Je prSlo, da 80 Sc naenkrat vrgle V kos vse do
tedanjc polovitarske Odredbe ter uvedio iavno
gospOdarStvo q zitnimi z~alogami. Dne %. Januar-
ja 1915 sc je obiavila znamenita odredba zveznc-
"a sveta, = katero mai hi sc zagotovila prehrana
trdnjave, brojeee 65 milionov liudi. TIA datum je
eden inmed zgodovinskih tie voine.
Diva dni pc ~razglasu te odredbe je tidal Der
linski Anpan prebivalstvu proklamaciIo, V kateri
mu je sktSal poiaSniti etitno vSebino re nove 20
Stave.
Nj pa zadOstovalo napolniti prebivalstvo = no
vim duhom, tudi ~magistrat sam je hill vs;eG te po-
stave ~stavljen pred move in dotedaj nezasliSanc
naloge. Odredba zveznega sveta navaja MANFRED lie
cilj, a treba je bilo najti pot k temu cilju, pretvo-
rlti namen V dejanje, n preivSem Sc nj smelo H.
gublja1i nobenega casa.
he dine 2S. januaria so sc pri6ela pod pred
sedstvOm zipana pogaianja obGinskih zastopni-
kov $ prizadetimi strokovmimi organizacijami, in
pet dni po izdaji zvezne pOstave so sc re izdale
prve odredbe, katerim Sc je imela pOzneje pridru-
zti Sc celia nepregledna mmOzma drugih.
+, KlJub vsem napOrom, vsemu delu. XII ie ira
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

jalO noe in dan, pa je minilo wee kot Stirinajst
DIM, preden sc je Situacija dcsti zjasnila ter sta
sc Oznaclla diva OSnOvna Stavka kCa vodilna. Pr
vic je bilO treba potion .razdelitve mcke prisiliti
pekovske mojstre, da cmeie izdelovanje peeiva.
ker pa Ia odredba nj iZkljutila neprimerne raz-
delhev zgotovfjenega peciva med konsumentc, JIG
hilo V drugi vrsti potrebno podvreti tudi k0nsu-
mente enakomerni oanejitvi. Ia razmotrivanja SD
nasla svOi nraz V odredbi, 2 dine -. februaria, ka-
teri je bila dostavliena trgovska nakaznica IA
krusno kOmisjO ter navOdilo "a h;Sne pose.tnike.
Spomenica magistrate pravi, da je bila V tel cd.
redbi udejstvena miSel enakOmerne omejitve vseh
konsumentov in Steer V dbliki kruSne karte, XII o.
pravicuje do dobave tedenske porcije dveh kilo-
gramov kruha in moke.
5 tenn je bila rOiena krlSna karta. Hisa. V
kateri so Sc viSila VISA Ia posvetovanja, lie videla
re pred dolgim Gasom rojStvo insthuciie gospo-
darSkih vojnih odredb. Poslopje ie bilo nekoa last
Ephraima, dvornega bankiria kralja Friderika
Velike2a, cigar naloga je bila urediti paa,ske fl
nance Pc sedemletni vojni. V la namen so izdali
poseben denar, takozvane Efraimite. Stare zidov.
Je sc gotovO nj cudilo nOvim kr1lsnrn kartam, XII
lie potrlujelo, da SO V zivljenju vse vrme. Cello
niF Sc e'fkfat pOvme lie cakati je treba
Krusna karta je bila rojena, a pot V ~zivlienje
je hha Sc zelo dolga i'm naporna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
JUBILEE kruSne nakaZnice.

POvsem tho, kakor ie re navada V teh vojnih
cash, je slavla pred kratkim berlinSka kruSna
karta znameait JUBILEE, namret svoj StotedenSki
roJstni dan.
Dive lett krrisne karte znacita dive lett najbo-
gateEih narodnogOspodarSkih i1kuSenj.
Berlinski m~agistrat je tie ~zkuSnje, tikajo6e Sc
enega leta, obelOdanil V kratk0 zaGrtani spolne-
nici, XII pa je kljub temu narasla V obsegu ter "a
hteva zelO podrohnega Strdija. V Gasu, ko miSlijo
cello nevtralne drzave ma racioniranje zivljenskih
potrebStin, so gotOvo zelO zanimivi nauki. kate
re je bha zbrala ma tenn polju ~naiveGja obGina
v Nemtiji in Xxi jih dale sedaj ma razpolago vsomu
ciovestvu ,prijaznemu in sovraznemu.
Berlincu danasniih dni ie krpSna karta ne
kaj sampos,bi umljivega. Popolnoma Sc ie pri-
vadil te stvari ter 10 nosi stalno s seboi kot kak
drugi document. Kljub temu pa je bila dolga
in teAka pot, preden je nastal ia koscek papirja
V svoli sedanji obliki. Krusna karta ne predstav-
liza lie resitve enega problema V njej Sc zdruzuie
celia vista najtezjih p~roblemov, prohiemov poll
ticne, gospodarske, s~ocialne, financialne, psiholo-
eHcne lii kdO We Sc kakSne narave.
Oh izbruhu vojne je bilo mesto Berlin Cos
podarsko popOlnoma nepripravljeno in cd dine do
dine JIG bilo glavno mesto s~tavljeno pred velikan-
sko nafogo, dobaviti tolikO zalOg, da NE hi prislo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

prcbivalStvO vSled priGakovanega i'm n~eizogibmega
ustavljenja dovoza V ponanikanje. V "a namen
sta bill izdani dive odredbi; 2 naivetjo naelico so
nakupii velike mnozine zita in moke IN prepo-
vedali YES izvoz IL Velikega Berlina. Glede drn-
9Th odredb so p~ostopali : treh stalSt: Omeiitev
k%onsuma, poSpeScnie produkciie ali proizvajanja
III povetanje obStojeGih zaEog potion dodatnih
sredStev.
Ia praktiGno izvctbo teh vodilnih morivov.
IL katerih je omejitev konsuma najvazneiSi,
so ustanOvili posebno organizaciio "Vo1no zitno
druzbo. TIA druzba, pri kateri je bila V veliki me-
ri z%astopana tudi obcinSka uprava, mai hi izpolnje
vaia svojo nalOgo ma TAX naGin, da ie nakupila We
like mnoaine zita, ga spraviIa V SkladiSca ter ga
ma to V krititnih casih, pred novo ~AetviIo, spra-
villa V pronet.
kaj kmalu pa Sc jc pokazalo. da vse &c od-
redbe he zadostujejo. PredvSem sc nj prenehalo
2 uporabO zlta n krmo. oma jkanje Hnme ie hi
la mocnejSe oh vSch predpiSov. Tudi knnsmment
sc nj mogel izlahka vziveti V novo Situaciio ter nj
do pricetka ZINE leta 1914 Spoznal popolne res
noSti p~olozaja.
NSem prizadetim krogom je bilo vsled tega
laSno, da jc treba nadaljlih odloGilnih aorakov
IN Januarja leta 1915 ie sklenil cbcinski odbor
V Berlmu, da Sc zahteva zaplenjenie in enako-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

V svOlem razvoJu je nasa zemlja prebila mai
raZn0vrStneSe faze. Bila je tako vroSa, da so bile
Use njene tyarine razblimjene V pin. a bill ie cas-.
kO je bila takorekoc VISA srednja Europa, skorai
VISA severna Amerika in velik del Azije skoraj
popOlnoma pOlrit 2 ledOm.
Tlsti cas- menujemo ledcnO dobo. A Zemlia
20 ]e dOzivela wee kakOr enkrat.
Cd KIDD pa ie izviral V predzgodovinskih Ca
sh tax mraz po sedanji Evropi in drugod pc
zmeino toplih dezelah, da Sc je naredilo toliko
ledn' Ma to vprasanje odgovarja Martins, fes, da
"a postanek ledene d0be nikakOr nj bilO treba
~arktcnega mraza. &c bi Sc srednja letna topic
ia mizala lie Ia 4 stopinj C. tako dokazuje Mar
tins, dobila bi Svicarska dezela tako mogocne led
mike, kakor Jill ie imela V ledeni dobi. X lednik0m
pa prpomOre Sc druga stvar. Svicarska ina ma o.
bilJe Jeserskega in pozinskega dezja, in cd tega
pride Sc dandanaslji ObilnO snega, liz katerega Sc
delajo yelikanski ledniki. Potemtakem pride ma
: to, kar je tudi FARMLAND trdil, da namrec ledniki
MISC tOplotna, temvec vlagomerna znamenja pod
nefija.
o TAKEN znizanju toplote, kakr$no zahteva
Martins "a ledenO dObo, govOri tudi Penck. On
prayi "Ledniki Sc razprostirajo, kakor uGi zgled
ma Svicarskem, globoko tie doll pc dolinah med
zelene pokrajme lie svOj izvir imajo V okrozju
vecnega snega, Xxi ga toplota ne more ~raztopiti
leto "a letom.' PGnek je nataGnO preiskoval, IL
katerih CORA so segali V p"rejsnih dObah ledniki V
'"' ~ N"tC pa Hc. l 4 ltIn pTtlShO' ANU u
MOI zasledil. da je oh ledeni dcbi sneze1a meta
po svicaiSkih planinah stala Ckolo tisoG motrOv
nize kakor V naSih dneh. In jednake razmere so
nasli drugi preiskovalei pc dr,gih nckdaj 2 led
niki preprezenih dezelah.
Pc ten poiZvedAah Sc pa da p~reraGunati, koli-
ko nizje ie bila toplota tedai. nego ie sedaj. Nc.
teoroloSka vctla uti namrec, da SO toplina "a VISA.
kin 100 M vEine izpremeni "a pol Cclzijeve stopi-
ME (0.5 stopini C). Ker JIG pa bila snezena meja
v ledeni ddbi "a 1000 M Mia. zato je bila V isti
dobi tOplina "a 10,O0X0.5=l0O5=5 stopini C
nAja kakor sedaj.
&c primerjamo ia zavod z danaSnio srcdnio
letno toplinO n. pr. V Berlinu, izvemo. kOlika ie
bIla letna tcplina cb ledeni dobi V Berlinu. V
Berlinu meri sedanja srednja tcplina Q stopini G.
To je Oh ledeni dcbi merila 9-5-4 sto.
PM c. &c pa vpraSamo pokojnega berlinskega
meteorologa Doyeia, kolika ie srednja lctna tenn.
peratura berlinskc sirene scdaj Zee poravnamo
1azlikc krcg in krog sveta), nam odgovori da me-
ri 4 stopinj C.. Potertakem SO srelnai letna to-
plota berlinake Shrine nj znizala. In taxi naslcdki
so Sc pOkazali pc omenienem raGatnu tudi pri pre-.
lskovanjn toplotc pc drlgih dcaclah. 10 hi pa BIZ
10 res tako, euditi hi sc moral, zakai je odlegla
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

eloveStvo ma kriApotiih druzabnega napredka. III
veliki mozie ne spadajo V zgodovino kot del zgO-
dovine same, nego so Same me jniki, ma poti skozi
Zgodovino. Martin Luter ma primer nj ustvaril
reformacije, ampak reformacija je ustvarila Mar
tina Lutta, Ga je postal meinik refomaciiske
dobe. ker so bile IN to zrele gospodarSke, religioz-
ne. druzabne in mestanSkc razmere, ga ie ljudstvo
vsled Svojc skupne misli in pa njegove pripravno-
SIT lZbralo ali pa N:aj sprcjelo. da vodi rcforma-
ciisko gibanjc. fotrcba je bila vzrok, da ie bill IL
bran on. Toda te hi Martina Lutra ne bilo ma sve-
m, hi bila reformacija vSeeno izvedena. ker So raz-
mere rodile potrebo rcformacijc.
Noben tlovek nj IA napredek nenadomestljiv.
Reformacija V s%vojeni tcmeliu je bila gospodar-
Skega, IN ne moralnega ~znacaia. kakor 81 mnogi
razla9ajo. George Washington nj nikdmr ustvaril
ali provzrodil ameriSkc rcvoluciie. Ampak raz-
mere casa soskozi Skupno m:,el kolonistov izbrale
WaShingtona, da je vodil vojsko kolonisiov, vsled
tcga, ker so SlucaJno r,avno V MEM videli dobre9a
povelJnlka. Potreba igra vedno najvaznejSo vlogo
pri izbiranju voditeljev. Seveda vJasi liudstvo ne
zhere najboIlSeea voditclja, kakor ma primer ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Abere mizar vedno naibolSega lesa "a pohStvo,
toda izbere odgOvarja vseeno svOiemu namenu.
Ce hi Washington ne bill nikdar zivel, bi Sc revo-
lucija bila vseedno ~izvrsila, kajti revolucijo
so rodDe razmere. VladajoGi razred v Angli-
j in vlada joel razred V ameriskih ko~loniiah sta
skusala Ek0risdati delavstvo, vsled cesar so ma
stall 2 ~aneleskO Waldo sporeki ,kajti vsak hi bill
rad izkorisGal delavski razred sam. ~ &c tekme so
Sc pa rOdile revolucionarne vojne. Vojna torej nj
bila napovedana zaradi eticnih in moralnih nazo-
ROY, vzdrzanih pc nasih revokcionarnih oeetih,
auhpak je bila cistO Observation-Disclosures znaeaja.
Da je bila posledica OsvCbOditev Zedimjenih
kolonij, ustanOvitev Zedinienih drzav, republike,
in relativne demokracije, je dejstvo, Xxi vendar no
izpremeni prvega vzroka.
Crno SUBMISSIVE nj bilo odpravlieno cato, ker
jc p;'al in govOril prot MENU Wendell Fhlips.
nit cato, ker je pisal in bill zaradi tega mnorien
LoweyOv; me cato, ker ie govoril prot MENU
Garrison, ne cato, ker je spisal Harrie Beecher
Stowe znamenito kniigo 'Stric Tomova koea' ne
zato. kcr ic bill u~erablicn in obeSen John Brown V
Hampers Ferry.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

GA puScava Sahara stala pod vodO, morje 10 je pc.
krivalO, CORA Atlas je bila otok.
Hopkins sod. da V tistih vekih nj bio tople.
ga zalivskega tOka, Xxi ogreva sedaj vecerne de.
zele Europe in pOmnozuje njihovo tOplino "a 4 do
. stOpinj G. Hopkins trdi cello, da so Sc pred tisto
dobo p~retakale topic vode IL lndskega morja v
Atlansko morje. ko ie pa prominul ia preliv, SC je
ohladila Europa holj in bolj, zakaj premagal je
dotok mrzlih seventh voda, XII so prinesle s Sc.
boz dovolj mraza "a nastajanje lednikov.
Marsikdo no mislil, da je sedai pojasnjeno
vprasanje o iZviru ali o vzrokih lednikov: pa nj.
PolOvica dogodkov in pojavov nam je Sc vedno
nganka kakor pref. Ia uk MANFRED ne. odgovarja
vprasanju: Cd kod pa je ~prejsnja topla doba $
svoJlmi tropicnimi organzmi! Teorija vzrokov
mora razloziti oboje pOiave 2 jednotinim prirOd-
nm zakonom. Velika nasprotja, XII so sc razOde.
vala sedaj V tcplem, potem pa V mrzlem podneb-
ju, mora razloziti prava teorija liz iedne kore.
nine.
PristOpimo k Aleksandru Humboldt in pog-
lJemo, kako 81 jc ia strOkOvnjak razlagal ledenO
in trCpitnO dobo po sedaniih zmerno toplih de.
zelah. Boil kakor marsikdo, XII 81 ie T. vsemi moe.
mi prizadeval reSiti to uganko, 81 je A. Humboldt
poostril svoje oGi in svoj razum z lastnim ogledo-
vanjcm in preiskovanjem prirodnih pojavov. Pc.
potoval je Pc oddaljenih dezelah starega in no.
vega sveta, pc AZiji OBJ UralSkem gorovju, po a.
merisklh Andih in pc neiZmernO razprostrtih We.
Rianskih ravninah oh reki Arinoku, in oh tenn je
nitro OpazOval prirodne pOjave pod tenn in onim
podnebjem. Ogledal 81 je tudi zanimive ognjeni.
Ike, XII so ~uklenjeni v verge Andov in mole visoko
V ozracj e svOie ognjene glave, in tn mu je razka.
zOvala prirOda tudi straSanSkp sile notranje zem.
l;N
Cujmo misli te9a velikeqa uGenjaka!
"Zrcla ognjenih gora', pravi A. Humboldt,
so v zvezi 2 raztopljenimi tvarinami podnjih &c.
melJskih skladOv. To i~zprictje postanek Azorskc.
ga otoka. 'Sabrine' dine 30. prosinca leta 1871. -
lHprvo so sc pojavili straSmski potresi, XII so Sc
raztezaia do Amerike, pretresovali zaGetkOm An.
,ilske 0tokc, pOtem pa tudi ravnine oh rekah Ohio
IN MiSsissippiju in ma zadnje tudi Venezuela. In
trideset dnij potem, ko JIG potres popolnoma raz.
deJal stolno mesto. JIG priGel izmetati dolgo poci.
vaJoci vulkan st. Vincent ma Antilih.
tn sc ie opazovalo nekaj pCsebneea. V ii.
stem trenutku namrec, ko Sc je odprlo zrelo tega
vulkana - dine 30. NAL. travna |. 1871 - SO 10
%zasliSalo straSansko podzemelisko %gromenic v
mzni Ameriki. V kaki ognieni zvezi pa moraio
I'M p~'dztmcliski prOstori. da Sc ic to eromenic
~rnziczalo ped znmljo mad 1000 stiriiaSlih mill mn
siroko? Po mestih, stojcGih okoli 100 gcografskih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

ri posredovalci so imeli - kar je samo oh
qchi ~" II 20 .""i vr"vn. tout t~rr,ijni
vzroki so bill materiialisticni in ne etieni ali mo-
ralni.
Moralni faktorji MISC naredili nikdar ~velikega
koraka V napredkuL Odprava omega suzenjstya sc
je izvrsila. vsled nasprotstva gOspodujc8eea raz-
reda ma .Jhgu, katerih industrijalni sistem ), to-
meljl ma trncm 'slAenjstvu in gospodujOeoga raz-
reda ma Severn, katorcga sistem je tcindjl ma
mezdnem suzenjstvu. To jc bilO nasprotstvo ali
tekma "a %supremaciio dvch suzenjskill sistemor.
kateri se je kOncalO y odpravo Grnega s,lzenjsva.
Bio jp nei2ogibno, da Sc Grno suzen.: vo odpravi.
zatoyiker je bill mezdni sistem izkoristanja v So
elasju 2 ndustrijalnim razvoiem in je bill boljsi
sistem "a izkoriscanje, neeo prcjSnji. Materijali-
mez - in ne idealizem, prevladuje odiotal IA.
kOn fiztne samo ohrane mora vedno priti do We
lave predpcgojne vcliave, proion .e ~izvi:uje
kaESae pcStave.
Nacin, pc katercm Sc la zaNion ~izvrsuje, dolo-
ca V naprej ve gospodarsko, ~polititno, religiozno,
mestan"ko in druso ~zivljcnje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

mill ~vsaksebi, Sc je slisalo to podzemeljsk bob
nenje. kakor hi stala mesta drugo PR drugem, o.
kOli 81. yincenta.
Maj takega nj mogoce brez globoke podze-
melJske zveze, XII ne more biti tako plitva, da hi
ne segma do raztopljenega jedra naSe zemlje'.
Nv tropifni Mehiki, V domovini Aztckov,'
tako nadalJrje A. Humboldt, '.segajo ognieniki
cez meJe vecnega snega. In teh jc celia vista. til
ogneJniki so pat posajeni mad jedno podzemljsko
razpoko, IN ia razpoka vezc med sehoj kakih los
seografskih mill vsaksebi stojeca zrela gorecih
m 6hiFaTsRih gCra.
SIZE podzemel .iskih ognia pritiskaio ondi Sc
dandancs : tako silo profit povrSjo zemlic, da 50
meseca kimavca leta 1859 IL ravni vzdignili novi
vsoki %oenjenik Xorullo. craven MEGA pa lie izpa-
rivala zemlja pc glohOkih raApokah soparo, br-
hala prah in pepel, vsled katerih so ~pobegnili vsi
bliznji prebivalci.
(konec 'prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
O ledeni dObi.

lcdena doba. Pc tenn ic soditi, da Penekov raf4,n
ne Sloni ma iStini.
Nadaljc, ali pa NIartinSovO ~Znizanje top
line "a 4 stopinj { pripomoglO tOlikO, da bi nasta-
Ii ledniki tedanic lcdcne dobe po sedanjih zmerno
toplih dczelahs Ma to vpraSanie je odgovarjalo
wee gcologov, da nizka temperature sama oh sebi
ne zadoStuje IA lednikc. - Wee drugih RAINIER
mora sodelovati { brez ozira ma mrazy pri zmrZo-
vanju, II. pr. mrZli vetrovi, morski pretoki, razde-
litev morja in dezela; Grenlandiln ina obsirne
ledniko cb srednji lctni toplini 3 stopinj C.,
islandiia oh < 3 stop. in Scandinavia OBJ Ak
stop. {. Temu nasproti pa nj V Aziji ma sevcrni
strani Himalaje, cctudi ma ondaSnje pogorjc jake
nzk0 drevle letno toplino - II stOpinj c, vendar
nobenega sledu ledenikov.
Pc planinah Sc delajo ledeniki tudi. kjcr pre-
haja gorki i'll vlaZni zrak Z vetrovi tako nitro V
mrzle krajc, da ma poti he pride Obj vlago. &c so ii
kraji ohlaieni pod lediSce ali Ge sploh ondi voda
2mrzuje ,se ~z2oSGajo soparji, in sneg pada TEN
goSteje, elm vlazneEi so %vctrovi.
Sploh mora biti V krajih, kier Sc delajo led
niki, zrak podvrzen naglim in izdatnim Joplin
skim Mprememd5am. Ma Grenlandiji n. pr. DELUXE
ma ozracje sedaj topli zalivski tok (Golfstrom),
Scdai pa mrzla severna voda, pritekaioGa poleg
Labradorskega primorja. Pc Islandiji in Norve-
gill della lednike imenovani zalivski pomorski
pretok toplih voua S TEN, da Sc velika mnozina
~njegovih soparjev dotika 2 mrzlim zrakomr pc vi
Savah ondaSnjlh visOkih CORA.
Ako hi Belo morjc prOdrlo skoz jezcri Omega
in ladoga do BaltiSkega moria, povzoGil hi tax
predor move lcdnike. Ustanovilo hi Sc, sal tako Sc
sodi. prclivanje in prctakanje mrzlih seventh vo-
da IL ledenega Beega morja prot BaltiSkemu
morju naprej.
Ko hi torej mrzle vole arkticnih krajev obi
vale severna pobrezia NomGijc, tcdaj hi nastala
pc scvcrni Evrcpi dosti nizie toplina, in morda hi
vsled doiikc tcga mraZa Z vlaznim izpuhcvanjem
ioplega zalivskega pretoka pc Scandinavia, GO ne
cello po seventh ~brcgovih NemGijc nastali izdat-
nj ledniki.
Pod primorskim vlaznim podnebjem Move
Iclandijc prineso zine vcliko snega, dasi MISC hui
do mrzle, polctja, pa so vlazna in topla; vendar Sc
delajo ondi mogoGni lodniki, XII poganjaio svoje
spodnje koncc cello V ~okrozje v~rOccga, tropicnega
z~rlsta, n. pr. praprot V podobi naScga drevja. In
pc ta&o gorkih kraiih scgajo lcdniki po g0rOvm
MOunt- Cooku enako globoko V morjc kakor ma
norycSkom Nordkapu.
V lclni dohi ic tudi scvcrno-nemSkc in rn-
Skc planiavc poirivalo moric, in to moric SO ic
stiskalo z lcdenim morjem. Tedaj jc scdanja vro-