Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09
Zakoni k~apitaliz1na.
PR

NlSOke. rr.
Afriski zamorci v nemskih, angleSkih i'm dru-
9Th kolonijah nimajo razredne zavesti. Kar vidi.
jo, je to, da jh izkoriscajo in zatirajo bell lju.
DIE. Ali kadar so sc spuntali ali pa ma primitiven
naein s~traJkal, vendar nj bill razlog v razliki ko-
re, ampak v izkoriscanju in zatiranju, ne V ras-
mem, ampak v razrednem nasprotju.
Ker so pa ljudje razumna bitja, mai pripada-
Jo<emu ali onemu razredu, Jill mora Ia Gloveska
iastnost prejaislei dovesti do spoznanja razred-
MN nasprotlJ In razrednega boja in jim vcepiti
prepricanJe, da mora biti ia BOZ organiziran.
Nekatere privede do tega spOznanja pref,
druge pozneje; nekateri ne hi sami morda nikdar
prisli do tega, ker Jim je z~ivljenje prekratko,
nJIh spoznavanje pa prepocasro. cato jim priha-
ia socialisticna stranka ma pomoc q agitacijo, $
casoplsJem, z literature, Z organizacijo .
Akumulacija in koncentracija kapitala, ne
sposobnost kapitalizma, da bi prilagodil produk-
cijo potrebam, in razredni BOZ so tisti cinitelji.
XII morajo privesti kapitalizem do pogina. Steer
hi to re navadno razmis jamie p~ovedalo, ker nj
ma svetu absOlutno mic ve6nega in stalnega razun
sveta samega, XII Sc pa tudi neprestano izpremi-
MIA. Stare misel grskega ~filozofa "Panta rel
vse tece - je hrvaski pesnik PreradoviG izrazil
z besedami: "Stalna ma tom svijetu samo miiena
Jest" pOdobno je povedal Simon GregorciG V
'Cloveka nikar' in Askerc V "Jaz''. Pri filozo-
fin vseh narodOv Sc ponavlja Ia misel, in vse mo-
derno naravoslovje jo potrjuje z dokazi brez Ste
villa. Sociological $ svojimi pomoznimi vedami
kaze, kako Sc je pojavila primitivna druzba, ka-
ko Sc je i%zpreminjala in izpreminiala tako, da Sc
Je prelevila v pOpolnoma novo druzbo, in kako
Sc je V novi zopet vrsil process izpreminianja do
popolne prekuciie.
Odkod maj bi torej ravno kapitalizem dObil
privilegij veGnostif Kako bi Sc mogel zakon raz-
voja, XII je ~veljaven "a YES svet, zakon porajanja
z~ivljenja in smrti ustaviti ravno pred njegovimi
durmif
Ali TAXI argumenti seveda ne prepricajo "a
govornikov kapitalizma. Use, kar zivi, ina V sebi
nagon z~ivljenja crv Sc brani smrti, ce Sc more,
kako da Sc je ne bi kapitalizem9 Steer pa ne gre
"a to, da prepricamO MEGA o njegovem neizogib-
mem pOginu, ampak da dosezemo sami elm vecjo
jasnost.
koncentracija kapitala je nedvomno elm jeni-
ca in je "a kapitalizem karakteristiGna. Memo
bistvo Je v TEN, da propadajo manjsi posestniki,
elm belj raste moe veiikih. Znaten kapital v ro-
kah posameznega podjetnika, bodisi oseba ali
druzba, je v prvem zaeetku nevaren delavcem, XII
jh izkorisca, da p%ridobiva IL njihovega della elm
vecji profit. V TEN stadiju mu skrajno izcrpa-
vanje cloveskih moci ne della prevelikih tezav.
ker delavstvo Sc ne pozna prav p~olozaia in So
vraznika.. Obcinstvo nina povoda "a nezadovolj-
most $ pojavom kapitalizma; da 81 pridobi kon-
sumente, spravlja kapitalist blago elm ceneje
ma trg.
S TEN izziva manjSe podjetnike, preplaSene
vsled take konkurence, kateri MISC materijalno
dorasi. ReSiti Sc je izkusajo z apeli ma konsumen,
tie; pripovedujejo jim, da nj blago liz tovarn tako
dobrO kakOr rokodelsko; zatekajo Sc k ~patriotiz-
mu, ces, narod je dolzan ~podpirati svoie ljudi
prot tujcem.
kadar to ne zaleze, Sc ~izkuSajo organizirati V
obrtnih asOciaciJah in zadrugah. &c so razmere
ugodne in TAXA druzba ~vztraja, tedaj Sc sama raz-
vie V kapitalisticnO podietje; v nasprotnih slu-
cajih, XII so mnogo stevilnejsi, jih ugonobi moe
nejsa konkurenca, preden so Sc dovolj okrepili.
Polagoma, ali gotovo unicuje' veliki kapita-
lizem malo podjetni$tyo. v industrijsko mocno
razvitih dezelah sO re popolnoma izginile nekate-
sc stroke, ali pa SO %izpremenile svoj znacaj. V
Ameriki Opaza ia process lahko vsakdO brez po-
sebnega znanja, ce lie odpre oci. Kje so tisti pono.
sni G~evljarski mojtsri, XII so znali pokazati Glo-
veku vrata, ce je prinesel cevlje radi novih podpla-
TOW, ces: "Kdor jih je naredil, maj Jill pa tudi
popravlja!' Sedaj je popravljanje ce ne edimi,
pa vendar glavri opravek samOstojnih cevliarjev,
kupujejO sc pa splOSpO tovarniSki cevlji V proda-
jalnah. Krojaci popravljajo, gladijo, cistijo, bar
vajo Obleke; vcasi hi bill krojaski mojster Gloveka
grdo pogledal, &c bi mu bill prinseel zensko bluzo,
da jo osnazi.
Tudi s temi izpremembami pa nj malim obrt-
nixon zagotovljen trajen obstanek, zakaj re Sc
pojavljajo velike elektricne popravljalnice cev-
ljev, kemicne Gistilnice oblek it'd. v tovarniskih
razmerah in izpOdrivajo malim tia.
" drugih poklicih postajajo nekdanji samo-
stojni obrtniki posredovalci kapitalisticnih pod
jetii. Mesar v Ameriki prodaja meso, XII ga dobi-
va IL velikih kapitalisticnih klavnic; izpremenil
Sc je v prekupca, " kapitalistiGnega agenta.