Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

velja Z malimi izpremembami IA
vso dezelo.
&c opisujejo uradni faktorji
poiozaj tako, DO menda tudi go
spodinja, XII kupovati krom-
pir, kakor da je IL srebra in pla-
cevati IA jajca Gene kakor IA
biserje, verjela, kako je padla
vrednost denarja. Tistega delav-
ca, XII zasluzi danes dollar, kjer j.
pred vojno dobil Is centov, hi pa
tudi radi poznaIi.
Tia polozai nj wee neroden.
ampak JIG re grozeGc a &c
Sc more kupovalna moe denarja
znizati V taken nezaslisanem az
merju, tedaj je jasno, da je "a
maso re prisel cas- pomanjkanja
in IA velik del cas- stradanja.
Igrazamo sc, ce dobivamo po-
rocila o cenah zivil IL evropskih
v~ojskujocih dezel. Toda kaj mai
pravimo o Ameriki? Tukaj nina
mo vome, vsak doSlej Sc ne. \
vendar je draginja TAXA, da fax
ticno re presega draginjo V neka-
terih evrOpskih dezelah. Faktum
je ma primer, Ola je velik del zivil
v Londonu cenejSi kakor V New
lorku; i'll &c st ~plaGujejo Y An
gliji vojnc cene Ia potrebScinc,
zasluzi delavstvo tudi vojne mez-
de "a svoje deio. V Angliji so &c
place povisale skoraj v enakcm
razmerju kakor rene zivil: V
Ameriki so zadnje poSkoGile IA
osemdcset odstotkov, place so pa
V najboljsih sluGajih poviSane "a
trideset procentov. V nckaterih
pa niti IA cen ne.
Razlika med dohodki in po-
tr~ebStinami so postale tako kri-
ccte. da nj beseda bcda wee ale
goricen izraz, ampak : hitrimi
koraki sc blizajoca resnica.
In liza vse blafarSkih preiskav
prihaja ida Wilson Sc y svojo
~preiskavo trgovinske komisijc.
kaj maj poGne amcriSko l.iudSivo
$ 10 ~prciskavo, o katcri mora biti
prepritano, da sc konca kakor
vse dosedanje?
Take preiskave SO navadno do
bre "a preiskovalcr, pa "a niko-
gar drugega ne. Nsakovrstmi
"komisarji' imajo pri takih pre-
iskavah "a nekaj prize
ten dab z veliko place in maih-
MIN delom, $ potnicami in dnev-
nicami, i'll elm dale sc vlece pre-
iskava, TEN bolje je zanje. = ten
je pa tudi e ucinek takih komi-
sij izpolnjen. Oderuhi Sc Jill ne
boje. ljudstvo pa nina nicesar cd
njih.
Kaj imamo cd tega, da so pre-
iskavali draginjo premoga, podra-
; zevanJe papirja, navijanje G III
ia, kruha, jajc II. t. d. Niti IA
cent sc hi draginja omilila, niti
las ia CLAW Sc nj skrivil kakSne-
mu Odcruhu o nekaterih preiska-
yah sc ne We, ali so " popolnoma
Zaspalc ali SC Sc kje vlcceio kakor
. megla brez vetra; o vseh Sc pa We.
da so bile drage, vredne pa nit
| prebitega groSa ne.
Doba kongresa potccc kmalu.
Doslcj nj storil niccSar roper dra-
glnjo. &c hi Wilsonova zvezna ko-
miSlJa tudi res kaj odkrila. .je TO
sedaj vendar brez Gene, ka.jti Ia
KRAFT, kadar poda komisija svojc
porocilo. ce ga MANFRED Sploh po-
ola, DO prepozno. Ola hi Sc podali
k%oneresu kaksni prediogi IA odlo-
enc ukrepe roper odcruStvo.
&c hi hotel Wilson storiii kaj
resnega, hi moral storiti takoi. Sc
danja draginja res nj mic tako
mc~tafizicnega in njcni vzroki nj,
so tako s%krivnostni, ola hi Jill mo-
rale komisije cele mcsccc 4 lupo
lskati. Treba hi bilo lie nckoliko
wee poguma roper pijavkc. pa hi
sc nitro lahk0 storili ukrcpi. Xxi
bl sprawl enc ma vsaj dcloma
~krScansko stopnjo.
ZadOvoljni IN T. Wifsonom. GO
Je previden i'll pocascn V zunahji
politiki; da Sc tam he vida nagli-
ci. ki hi ga lahkn zavedln y krAn.