Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

Civilna vojna Sc lahko oZnaci "a ttSto dobo,
V kateri sc je zacela kapitalistiGna industrial
najbolj uspeSno siriti pc Ameriki. Vojna med
severom in jugom je bila gotovo neizogibna in
tudi V interesu demokracije kljub svojim zrt-
VAN kOristna. Pc stalisGu juga Sc suzenjstvo nj
moglo drugaee odpraviti, kakor $ to vojno.
Toda SUBMISSIVE nj bilo edino vprasanje tie
yOjne. Dejansko je So "a nadvlado juznega few
dalizma ali severnega industrijalizma. In 5 seve-
rom je zmagala industrija, 2 MO pa kapitalizem.
V tisto -dobo pada ~rojstvo kapitalistiGnega raz-
voja.
Ia razvoj je bill zatetkoma do skrajnosti in
dividualisticen. Podjetja so imela popolnoma D.
seben ~znataj; lahko bi Sc rcklo: tovana in to-
varnar sta bila emo. Zedinjene drzave SO bile te-
daj ma prvi stOpnji individualisti6ne dobe, nam
rec V casu stevilnih majhnih in neodvisnih pro-
izvajalcev, Xxi so bill ysi wee ali mani uSpesni ra-
di Sc skorO nedotaknjenih bogatih naravnih vi
rov dezeie. V onem casu smo imeli obSircn in ma
predujOc srednji raZred in malo zaprek je nasel
elovek primerne intelligence in ambicije, da Sc JIG
povspel do samOstojnosti.
To so bill oni zlati dnevi, katerih 81 zelc ma
zaj naSi individualisti, katere hOGejO ~priGarati ma
zaj naSe zakonodaje in Wade $ pOmocjo 'zakono-
dajnih ukrepov. Svet pa he miruje, kajti mir po-
meni smrt. Y prostem tekmovanju je bolj uspeSen
proizvajalec uniGil mani uspesnega. Porodile so
sc druzbe in kOrparacije ter absorbirale ali uni
eile individualnega proizvajalca, docim so veGie
korporacije premagale in pogoltnile manjse, i'll Sc
zdruzile s Sc vecjimi. Pc neiZprosnih ekOnomskih
zakonih le napredovala ma ia natin ucvrstitev
industry cd Stevilnih manjSih organiZacij do IL
stanovitve velikih kOrporacij, Xxi so postajale boj-
mbolj income in brezobzirne.
ViSek pa Sc ie dosegel koncem leta 1890 in
to pray posebno V onih industrijah, XII so bile
organiziranc V velike korpOracije. POtreba vzdr-
z~avanja tvornic OBJ vedno raStoGi prOdukcijski
nmoznOsti preko normalne zahteve pc produktih,
le napravila tekmovanje tako silno in OkrutnO, da
le pretilo s poginOm premaganemu i'll zmagOval-
en-, vsled cesar Sc je bilo bait s~ploSnega industri-
lalnega poloma.
Ma ia nacin je morala priti koOperacija ali
sodelovanie, kaiti lie ma ia naGin JIG bilo mogote
prepreciti unieujOce posledicc tekmovanJa.
Vsled tega je prislo do kooperacijskih dogo-
vorov med pref tekmujocimi korporacijami. Use
Je kazalO, ola JIG priScl konec ndividualisticne do
ne IN namesto ME doba kooperacije ali sodelO-
vania.
Osnovni princip industrijalne kooperacije ma
enakih ali sli6nih poliih obsega kontrolo produk-
calJe, kontrolo cen ter medsebojno izmen JavanJe
i~nformacij.
Kontrola produkcije pomeni: Odpravljanie
stalno vraeajocih Sc dob industrijalne depresiie,
kar le mogoGe doseci 2 omeiitvijo dodatne pro-
unkciJe V casih stagnacije, $ pospeseyanjem
kohs''lna s pomoGjo dOlgorocnih kreditov, 8 spre-
JemanJem blaga V plaGilo in $ ~financno pomocjo,
VA Sc ustanove nova podjetja ter ~razSiriio 70 OBJ
stoieca.
odpravljenje neomeienega tekmovanja sc liz
NM 2 ~delitviio produkciie med korporacijami So
giasno z individualnimi moznostmi vsakega pod