Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20


Nix jer ma svetu ne. o TEN usode-
polnem vpraSanju odlocajO v zad-
Mi instance vladajo6e Sile.
Delavstvo ne povzroca IN ne ma
poveduje vojne IN nj odgovOrno,
ce izbruhne; delavstvo tudi ne
more absolutnO %prepreciti vojne in
~izsiliti miru.
Delavski razreC hi lahko mel
to moe. V MEM re tiGi. Kajti ce hi
ne dial moz "a bojiSta, ce ne bi IL
delaval orozja, municija in drugih
vojnih potrebScin, ce ne hi preva-
zal vojaStva in materijala, hi mo-
rala vojna oh njegovi pasivnOsti
pogmiti.
Ampak da hi to dosegel, bi
moral biti delavSki razred organi-
ziran, tako o%rganiziran, da hi lah-
ko svo.io voljo brezpOgojno viii V
deianje. Njegova organizacija hi
morala biti sploSna; obSegati hi
morala vSaj 0grOmno vecino ME
govih clanov. Stati bi mOrala ma
TAXI mtelektualni stopnji, ma ka-
teri je mOgote jasno Spoznanje in
prava poraba vseh sredstev. Mo
rala bi biti enOtna, da hi zagoto-
villa enotno akcijo. MOrala bi biti
tudi politiGna, NE lie cato, ker je to
teSno spojeno z intelektualno Wi
sino ,ampak tudi cato, da Sc more
p~ostayiti roper nasprotnika ma
vsakem polju- in ma vsaki posto-
.ianki.
Take or~ganizacije nina proleta-
riat Sc mixer, IN cato nj odlocitev
o vojni in miru V njegovih rokah.
lie toliko mo6i more poloziti ma
vago, kolikor je ina. Splosne raz-
mere odlocajo potem, koliko "a
le3e Ia moe vcasi Zaleze wee, yea
81 mani. Ampak dokler nj moe po-
polna, il tudi ne more biti zago-
tovlien popoln uspeh.
To sc pravi: Ker nj delavski
razred tako organiziran, kakor bi
moral biti, izbruhne vojna lahko
kljub prizadevanju organizirane-
ga della.
Vojna tudi lahko izbruhne S So
glaSanjem zavednega delavstva,
socialisticnega delavstva.To ie 20
pet odvisnO cd raZmer. Dokler .je
druzba tako urejena, da SO vojne
sploh mogoGe, ne more biti naloga
socialfzma, da razglaSa mir "a VISA.
ko ceno. Tia nota nj ZaZvenela IL
socializma samega, ampak je bila
cd Zunaj ZaneSena vanj. Ona mu
je popomoma tuja; cato je tudi
p%Ovzrocila grdo disonanco.
KakSno stalisGe maj socialism
zavzame napram vojni, morajo ,
vsakem slucaju pGsebej odlodati
interest proletariata, kar pomeni
prav toliko kakor interest socialiZ.
ma. Dokler je sploh mogoce pre-,
pre6iti vojno, je nedvOmno inte'
resu delavstva, da Sc prepreGi in
$ tenn odvrne VISA tista Skoda, Xxi io
vojna neizogibno povzroca.
&c je pa ia moznoSt minila in
sc vname boz kljub vSemm priza.
devaniu zavednega delavstva, tie,
daj ie naloga socializma, da ma
tanGno pregleda in preudari polo.
zaj 2 v~praSanjem Kje so interest
socializma3
&c je socialism spOznal svOjC
opravicenost in svojo nujnost, tie.
daj he more in ne SINE biti zanj
mic viSjega cd NIGGA samega in
niegOvih interesov.
lie dvoje je mogoce: Ali je so.
cializem muhavost, konjicek ljudi
Xxi hocejo vedno nekaj posebnega.
fantazija, brez katere he hi xiv.
ljenju niGesar manjkalo ali pa je
socializem neizogibno sredstvo
delavske osvoboditve, nujni po.
goj uspeSne jsega druzabnega ma
predka, edna Oblika, w katere sc
more razviti viSje Glovestvo.
V prvem slucaju ne bi bilo
vredno, da hi Sc resni ljud.je bavi-
Ii 2 MIN in lie slepar hi ga mogel
s%ugerirati mnozicam. XII ne bi
Uncle nObene koristi cd NIGGA. V
drugem SluGaiu, te SmO Sc Drenri.