davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

vrst ,kjer popravlja LamarckovO misel in postav-
liza druge hipoteZe, ma katerih gradi popolnoma
novo in moderno kozmi6no perspektivo. Darwin
ovo deo o ''postanku cloveka' 'tvori prvo fazo V
razvitku modernega ~misljenja o postanku cloveka
in n%jcgovem polozaju Y prirodi.
Ie davno pref 81 je usodil LaMettfie. progla-
siti cloveka "a stroj. TIA misel je napaGha in Sc
ne da privesti V sklad : prirodnim znanstvom.
Ona jc ~posledica filozofskega materializma, XII ie
vladal V oni dobi in no speku!aciji zasnovana H.
l%o2ofija je gotovo vedro z%greSena, kcr jc produkt
razmisl jcvanja, zidajocega Gcstokrat lcpe svoje
zgradbe ma pesku.
Danes sc pOjmuje Glovek kot organizem, kOt
nckaj, kar So razvija in Sc nikdar ne preneha raz-
vijati.
Lepo piSe Decker: ''Organizem nj stroj. Pri-
mera je p%otrebna. Stroj Sc ne more ~razviiati in
prilagoditi On Sc ne poraiG kakor zivi organi.
zem, ne nastane IL bitja iSte vrstc in ne rodi IL Sc
be novega stroja. On STEER della, kakor della tudi
organizem. Tndi on Sc ''hrani", tudi ON 'upo-
rablja' oglje in "se %napaja" 4 vodo. Ampak
cdino, kar daJe od tega j. delo, ~njegovo poScbno
delO. OrganlZem pa ne rabi hrane Samo IA dclo,
ampak tudi IN to, ia nadomes6a izgubljene dele
in zbira zalogo, on ina spoSobnost, spreminjati
hrano V meSo in kri, da 81 io prisposobi. Stroj ie
cdviScn od inlcnirja i'm posugc, organizcm je pa
Stroj in inzcnir.
Clovck-organizem ic torcj program move do
be. In ko pOjmuje GlOvek tako Samega Sebe. te-
daj Sc je odkrila nova misel in aovi svet jc zasno-
van ma znanstvcni podlagi. .
Toda, jeli mogoGe ~izcnaGiti clovcka T. oStalimi
livimi bitii, ma jc Ii mogocc welt vsc, kar ga jr
dclal0 pref krone vScga StvarStva ,goSpodarja
vseh livih bitij in zemlje. kot 'sliko in podobo
~bozjo'? Ne p%omcnja Ii to a~narhije V nravstve-
mem oziru?
In ravnO la now MAJOR, Ia nova resnica dale
misle&emu cloveku, XII isGe vzroke za vsako stvar.
wee miru kakor VISA dosedanja mnenja o StaliSGu
tl0veka V prirodi.
Ne zveni Ii zclo ~zaloStno, da ic tudi clovck
odviSen oil okolice, Y kateri iivi. kakor ostala ri.
va bitja, da sc razvija tudi on, in da nj dovrSena
celota?
In V Gasu take tuge, ko Sc naSa miScl ne more
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

pomiriti S takim polozajem Glovcka, ko sc vzhuia
toilkrat vprasanje: ali clovek res nj ME viS;cga 4!
Sc ~porajajo kakor liz neizvestre teme one Darwin
owe beSede, XII Jill je zapisal v svoii knjigi 90 yo-
stanku" Gloveka"
Nahajam Sc ma obali jezcra - tako neknko
pise Darwin - in pred mano vStajajo slike IL Ego
dovine tc zemljc, pc kateri hodim, il zgodoyine
teh zivih bitii, med katerimi zi.im. Davno pred
com Jc ~obStojala Ma pusti p%ovrSini matere zem-
lie same ena Viva stanica, IL katere se je raHvii
potion evolucije Ia mnogoliki svet organizmuv.
I'm tudi JAZZ sam sem kot Glovek produkt tega raz-
voja, tudi JAZZ imam V sebi nekaj cd tc stanicc Na-
kor raStlina in zival, XII jo gledam. IL tega Guv.
silva pravc rOdbinskc SkupnOsti mas vseh 81 Dora
Ja preporoJena misel vzajcmnc ljnbezni 10 vsc-
ga, kar mas obdaja, kot nov "Trip V skupncm na.
Sem zivljenju.
Kako nravstveno globoka ic Ia misel. Ia no.
va resnlca. Ovek-organizem-to je program. In
ceprav u~nicujc reSnica ideale, nam podane cd
napacne vzgoje, nam podaja potcm vendar wee
zadovoJnoSti, kakor vsi naii |prejSnji ideali. Bio
logija nam pokazuie nit, XII Sc prepreza skozi YES
Svet in vSc v~eSoljstvo in TO je edinssvo, popoI-
no cdlnstvo, nalmocneSa zveZa med bitji.
I'm TAXA vzaiemna %skupnost ne velja samo IN
clovcka. ampak IA vse, kar zivi. Krapotkin lie sci
dale kakor Darwin in je V svojih "Nacelih wa
JENNIE pripomOGi" postavh vzajemno ljubezen in
borbo "a obStanek kot nacelo sveta, katcro je ute
meljeno V prirodi kot ~naiviSje naGelo, 20 katerem
j. clovek tako dolgo ~hrepenel V svojih sanjah kOt
edinem smotru Svoiega zivljenja. Re Buckle je
poSkuSil Y svoji "Zgodovini civilizacije ma Angle
Skem" dokazati, kako pogoja okolica gotovo kul-
turo, Xxi nj Same produkt nash umstvenih moci.
tctnvcc tudi p%Ogojev, V katcrih Zivimo. Zato po-
menja Buckleovo delo popolnoma novo izhodno
toxic V vSem naziranju razvOja ljudske kulture.
Buckle je dokazal, da okolica ne vpliva samo ma
postavo naSega feleSa, ampak tudi ma naSo misel
in naSe naziranie. Tako nahajamo V uvodu k ME
govi "zgodovini civilizacije" me>to. kier nepobit-
no dokazuje, da Sc je Y Egiptu morala razviti ona
viSoka kultura, o kateri govore ostali Spomeni-
ki. Buckle ie Sci dalje - i'll je ma zenialen naGin
analiziral razne kulfure in dokazal, Ola so ravno
elemcntarne okolnosti (podnebie zemlja. morje.
reke i. t. d. nujno pogoievale one raziike med
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

kultmami. On je r%aztOlmacil, da st je ma vzhodu
morala razviti kultura polna domisljijt i'll
poezije vztocnega ~znacaja, ma Kitajskem Oni XII
tajski konservatizem, ma GrSkem harmonic re-
Snicc, lepote in dobrote. V juzni Ameriki sc je raz-
villa ona bujna peruanska kultura bias pod vpli-
vom klimaticnih odnoSa jew, delOvahjem pasetov,
XII nosijo tenn vlago in dcz, da vzniknc IL premo-
Gene in oploiene zemlje bogato rastlinstvo.
Lamarck in Darwin sta dokazala nepObitno
vpliv prirodnih okOlnosti ma organizem Glove
ka, Buckle pa ma ~njegovo dusevno zivljenje. ri
trije veiiki mozje pomenjajo V nauku o Gloveku
pOpOlnOma nOvo fazo. Lahko pravimo, da Sc raz-
via cd njih V organicnem toku nadalino nazira-
ME o cloveSki naravi do danasnjega dine, ko so IL
viStili tudi cloveka V b~iologijo kakor zivali.
Sc dandanes Sc nismo navadili gledati mir
no re'nici V oci in Sc tcga spoznania skorai neko-
hkO bOjnno. Da, ljudje beze cello nalaSG cd re re-
snice in isGejo rajsi uteho V veri svojih oGetov, ka-
kOr da SprejneiO novo resnico in So nauGe pc Mi
ziyeti in pojmovati zivlienje prirodno. Ravno pri-
rOdno pojmovanie poraja tudi novo, trdnejSo eti-
ko, XII nj produkf spekulativnega ugibanja, tenn
wee zapoved vclike naSe make prirOde.
Do danes cloyek nj naSel mira V nobenem
naziranju, maj 81 je bio re novejsega ali starej-
sega datuma, ker ic bilo zgrajeno vse ma slabi o.
snow. Danasnja doba hrepeni pO religiji, ker je
nereligijozna. In kakSna bo tn "religija?
Nj tezko uganiti. Pred desetimi lett je tidal
Flamarion p%oetitno svojo knjigo bog V priro-
di", kjer pravi: mi smo iskali doslej Boga tam,
kjer ga ne moreno in kier ga nj mogOGc najti. cd
slej ga moramo iskati tod, kier prebiva. In pred
mano Sc hipOma prikaze Ia lepa in ~vzviSena priro-
da. Ali nj ona bozanstvena9 Bog jc V prirodi 49,"
10 ie pisal Flamarion svoje delo, nj mogel
pokazati trdnih dokazav "a svojo trditev, in ra-
di tega Sc zgublia njegova knjiga V famtaziii.
Cd tedai pa Sc je razvila biologija kot samostoi-
na veda in tedai Sc ie prikazal tudi novi svet, O.
Soblto tedaj, ko sta France in Zacharias nadaljc-
Nala delo Haeckla ma podrotju intercollegiate.
In tedaj je vzkliknil Franco V prekrasnem
svojem delu "Zivljenje ~rastlin', z navdusenjem:
"Pojdi y prirodo in tam boste nasli uteho "a svo-
10 nemirno duSo. Nj bog ustvaril prirode, ampak
ona ie bozanStvena."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
Andrei sta.apar:

Poimiti 6loveka biOloSko = to je dandanes
program. Vkljub vsem uspehom prirodnih Una
nosti sc nj nasel doslej noben uGenjak - popula.
rizator, Xxi hi bill napisal popolno Studio o biolo.
gill Gloveka. To, kar imamo dandanes, so Same
odlomki. Haeckel je napisal "Weltraetsel, y V ka-
terlh je podal svctOvnO perspective ma OSnOvi mo-
nizma, prirodoznanskc f~ilozofije in religijc obc-
mem, uvedel mex edinstven sklad v kraljestvo or
g%anizmov ter pokazal lcpo sliko V duhu mOderne
vcdc, sliko, o kateri so mckee mislili, da jc ideja
pcklenskega vraga, ne pa cl0veka
Polozaj cloveka V prirodi je bill %pojmovan
pref Same pesniSko in to razli6nO po duhu in raz-
p~olozenju fantastidnih filozofov. Ravno clovek, XII
je nam vscm n~ajblizji, nj bill precinct znanstvene-
ga Studiia, tcmveG samo f~antazije, XII Sc jc potap-
ljala V pnsti religiji, pcsmi in pripovedki.
Dokler je bila zemlia srediSGe sveta in We
SoljStva. je bill cdinO clOvek uStvarjen "po boz
il podobi. Ravno ia bozanstveni peGat, XII je 81
jal ma celu vsakega clOveka, nj p~ripuStal znan-
stvenega Studiia njcgove narave. Ali cvo tragike!
IL omega stanu, XII ie povzdigmil tloveka ma pie
deStal moci, je priSel cloyek, Xxi ic zruSil to ilu2ijo
V prah. To je bill Nikolaj Kopernik.
Dolgo je deial ma svojem delu de re-
volutionibus ,orbium coelestium' ga koncno do
vrSil in uredil, ali nj ga Smel izdati, ker Sc je bal
Rima. Tragika velikega cloveka. In Sele ko je IL
dihal ma smrni postelji, je videl prvic tiskahe po-
lc velikega in epohalncga della.
In ako Kopernik tudi nj zasnoval Sv6jega ma
uka ma popolno moderni pOdlagi, emo je vcndar
storil .Po njem nj bila wee zemlja srcdiSGe veSolj-
silva in : tenn je izgubil tudi Glovek svojo doSto-
janstvcnO, prcvzviSeno StaliSte.
Potekala so desetletja in sO let pc koperni-
ku ie Llevcnhook ~prvikrat nameril drobnogled
ma Viva bitja. IL n~iegorih raziskavanj Sc
je rodila zaGetkOm devetnajStega stoletia
hipoteza S~chwana, da obstoje VISA ziva
bitja IL mikroskopiGno ~maihnih delov - stanic.
Ia hipoteza je poStala nitro znanstvena resnica,
ki.ic pozneje preuredila YES svetovni MAJOR.
Lamarck zagovarja, raziskaioc zivljenje or
g~anizmov i. 1909 V knjigi "Philosophie Zoologi-
que hipotezo o aktivnem prilagodenju vseh Ii
viii bitji okolici, V kateri 1--WE.
Petdeset let nato ida Darwin ''Postanek
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
KLUBOM J. S. z. v UVAZE-
VANJE.

Nekateri socialisticni klubi V
New YOrku SO pOdali iniciativni
predlog, Xxi maj bi omogocil, Ge Sc
sprejme, da Sc vrSi narodna so
eialistiGna konvencija leta 1917.
Ker Sc iniciativni predlog new
yorskih klubov ne peca $ casom
in krajem, kakor tudi ne $ pokrit-
jem stroSkOv nameravane narod-
ne konvencije, je cikaSka social
STIGMA organizacija 9. wardi
predlozila nadomeStitev tega
predloga, katera vkljuGuje sedaj
vse tiste vaine tocke, XII so Jill
newyOrSki socialisticni klubi pre-
zrli.
Eksekutiva skupne stranke, Xxi
je imela g., I. in 8. januarja t. |.
svojo sejo V Chicago, Sc popolno-
ma 'strinja z nadomestnim predlo-
gOm socialisticne Organizacije V
9. wardi V Chicago, in zeli, ia Sc
iniciativni predlog V TEN zmislu
podpre in ma ia naGin omogoci,
da gre ma sploSno ~glasOvanje.
Da Sc akcija "a podporo tega
predloga pospesi, podajam spodai
anglesko pisan original, Xxi maj sc
ma prvih sejah klubov precita, @
MEM ~razpravlja in glasuje. Po
sell maj tajnik ia original prepiSe
ma uraden papir kluba ter ga cd.
poslje 81. tajniku skupnc strankc
sodr. Adolf Germerju, S03 w. Ma.
olson Street, Chicago, Ill.
Original mai Sc glasi takOle:
To the Socialist Party, Executive
Secretary, Adolf Germer,
SOB w. Madison Street,
Chicago, i'll.
Dear COmrade:
This is to inform you that oul
branch, i'll regular meeting as
sembled, have seconded the sub
stitute motion submitted by tn,
Ninth ward branch of the Social
ist Party of Cook County Illinois
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
~UREDNISTVA.
Sodrug " La Sale, Ill. :

Sodrug v La Sale, Ill. - Upo
zarjate me ma baharijo "Slov. Ma
roda', XII 81 domiSlia, da Sc je
'Proletarec' cd NIGGA nauGil slo-
vensclne. Zaradi tega res ne "a.
cnem ~polemike Tako kakor danes
ie pisal "Prol.", ko sploh Sc
nj bilo newyorSkega IS. NJ. Steer
je resnica, da MISC ameriSlli slo,
venSki lfsti, kar Sc tice iczika, vzor.
nj; pa je tudi reSnica, da nj vse
napaka, kar oznaGuje Ia ali oni
"a napako. VSi zivi ieziki Sc rae.
riJajo in razvoj prinaSa izpremem-
he. . raznih oblikah tudi naSi fl
lologi MISC slozni in V ljubljanskih
rcviiah oziroma leposlovnih listih
n!So nikdar utihnile .iczikoslovne
polemike. kdo maj tore.i zameni
caSnikarjem, ce ne priznavajo vsi
enc avtOritete? Druga rec je, &c
Sc vgnezdijo listih napake roper
sploSno veljavna .jezikovna in SLOW
nicna pravila. Takih ic V Amcri-
XII vse pOlno. tOda IS. NJ 81 tudi
ne m domisljevati, da ie Use, kar
PIKE, klasiGna slovenSGina. "Gla-
som uradnih porotil" je n. pr.
grda birokratiGna Spakedranka in
men nemski vir jc ociten "Laut
amtlichen Berichten"; pa Sc ven
dar slovensko lahkO pray enoStav-
no pOve: "Pouradnih p~orotilih"
-'GuSar je lriSil eel mesec ent.
entne parnike" tudi hi pravilno
rusil Jill je les mesec. Cc kupim
eel hlebec krtha, vendar ne poiem
celcga hlebca pac Pa lahko pojem
vSega, Tudi to je germanizem,
"Den ganzen Monat". Ne pravi
Sc lobe ladji, xxi sta odrinile",
ampak, "ki sta odrinili." Brazil.
ska vlada sc ne ~pripravlja ok
cuvanju nevtralnoSti', temveG
"na cuvanje", oziroma "na varo.
vanje". Odlofno napacne so bese-
de g.. izgubo V blagu in ladjah
sc ceni okoli dva.iset milionov"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
0 lepoti clOveSkega telesa.
A. A. B.:

Nsi vcmo, ia smemo pri esteti6nem
procesu vpostevati edino lc prikazen,
in la Sc tn kot TAXA da samo 5 eutom
zapopasti. Tu inamo sedaj nekaj, kar
nina ME skupnega : 6utnostjo in ha
zornostjo barv in hnij, kar je veliko
vetjc vaznosti in ma mas tudi veliko
bolj vphva: to je, ia ~organi5na oblika
docela odgovOria smOtru, katcremu sla.
ii. Nekaj, kar zahteyamo oil vsakega
plastitnega umotvora kost hiStven del
njegove lcpote. Doslej So 10 v cstcti-
Xxi nj dovolj povdarjalo, in start for
malisticni pOjmi o lepoti so dos-i pre-
wee p%reccnjevali pravilnOst in sli6no
pOvrSne elemente. Ce Sc pa naprimcr
vpraSamo. y Gem la Sc o,Ilikuje mia.
doSt pred starostio, 2 ozirom na NTH
cs'cticno vrednOSt, nam o~igovaria IL
mctnost sauna, sculpture umetniiko ere
lie dobe, kot je bila Periklcjeva, XII mas
kar o~tarajo : krasnimi in polnimi udi,
z injh popolno in 6isto zivliensko moe
10, k idrhti V sleharnem delu teh pie
in%enitih teles. In ia Sc nam zenska
dopadc, mora imeti siroko medenico in
polne prsi, %i so o6ividna :nGmenja ma
terinstva, poklica, kateremu livi.
Dala hi Sc STEER nerodna postava %.
AM izmisljeno obliko, XII hi ne spomin-
risati $ cistimi in lepimi linijami; ali
pa hi umetnik cello ustvaril popolno.
jala ma nobeno nam znamo obliko V
n%aravi, in TO 2 namenom, Ia hi polka
zal YES polet valovite linije Gloveskega
telesa - n imeli hi pri TEN le malo
vzitka. ObGutili bi pac linijc in plo-
skye, ceravno a%bstraktne, ne pa tciesa.
Ne znali hi zliti cut, katcrega imamo
"a lastnO telo, v nam popolnoma tujo
! obliko, ker hi ne imclo "a mas one mic
Cut "a lastno telo, ali m telesnost
nosti, kot 10 ina %organicno telo kot ia
ko, posebno &c 6loveSko.
sploh, nam pa omOgo6i, la sc v TO or
g%anicno obliko lahko vzivimo in ne
posredno obGutimo memo organicno
s~motrenOst, kakor neposredno obcuti-
mo svoie lastno telo. Tu postanc telo,
kakor so oblike in barve prikazen te-
lesa samega, prikazen duSe. Ker tmdi
duSa ali notrajnost spada k prikazni,
kakor vse drugo, kar sc neposredno oh
cuti. Tu je ~prikazen VISA cudapolna
organizacija telcsa, so moci, XII V MEM
live.
Ogleimo 81 torei ono lastnost Glove
skega Organizma, XII nam izraza oseb'
no duSevno zivljenie. Ia l~astnost ie
ono gibanjc, katerega povzrofaio no.
tranii dogodki. In ma kakSen na6in ia
ga izrazajo, bono razvideli re zopet
primcriamo Gloveka 2 z~ivalio.
Pri Glovcku vidimo velik napredeh
V TEN, ia izkuSa vscmu, kar je zgol.
mehanicno in %nagonsko, torci zivalskC
M MEM, nckai roper s%taviti, kar hi q
oprostilo vse telesnc tee, mu odvzel'
one make, Hi kazcjo, kot hi bil doccl'
~podvrzen smotru in agonu In to 81
ie zgodilo na slcdecc nacinc:
Svoiemu gibanju la lahko troin'
smcr, kar ~odgovaria trcm dimenzijan
V prostoru. Pri zivali ie smer, XII j
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

lima memo naravno gibanje, TO ic ME
ma VOLTA. ista, kot ina telo. Clovek
znati re 5 svojo ravno HOBO, ia Sc je
tega otresel.
Ker rokam nj treba nositi t~elesa, so
proste; razSirijo telo V smeri tretie di-
%menziie in izyrSujejo tudi Y tel smcri
lahko naravno gibanie. Vrhu tega slu-
hio kot ilrazilna srcdstva ~duScvnega
livljenja.
Oni organi IA, na katere efekt maj
bolt u%rinkujc, in potemtakem najboli
sluIijo izralaniu, so zdruzcni Y eni sa-
mi ploskvi in omogociio ma ia na@in ze-
10 koncetriran izraz dotiGncga efckta.
To so cello, oti, usta, rrsa in roke.
Ploskva, na katero Sc opira tea ce-
lega ~telesa, jc izvanrcino maihna, ia
ko ia 50 Ia tea lc malo obtuti. LINED
polno drugih momentov bodi omenjeno
lc se to, ia so usta popolnoma podrc-
jena hrugim clemcntom ma obrazu in
jim jc tako odvzct Min prvOtni zival-
ski %zna6aj. Sc dale .ie Sci moderni
italijanski slikar Sartorio V svojcm eli
klu, XII predstvlja eel poem c~loveSkega
zivliepia Svoiim simbolicnim posta-
la Jim ie drob n%aravnosti izprazdnil
vami ie odvzel vso zemeljsko telo y tenn
bolie teh postav, XII nimajo Z matcriel-
nostio zivlicnia nicesar opraviti, nj mo
gel zarisati. In ravno V teh njegovih
slikar So naimogofncie obduti n lcpo-
tn ~cloveskcga %telesa, Xxi nj ~drugega, kot
realizirana COLA d%uSevnost.
Mnogo bi Sc dalo Sc o tenn ~povedati,
toda preidimo kar k onima dvcma ka'
rakteristitnima mOmentoma; XII So raz'
lil,uicta kot moSki in zenska.
Naravi nj bilo mogoce, da bi nam
bila zlila clovesko zivljenje v emo
samo obliko; lepota Sc MANFRED porodi
samo tam, kjer skupno in hkratu ucin-
kujeta diva nasprotna elemental, in
kjer eden mad drugim ~prevladuje. To
n%asprotje opazimo pri vseh esteticnih
elementnih narave, re pri linijah, bar
yah in zvokih. Pri cloveku pa ina ia
razlika med obema spoloma naslednj
pomen; en- del nam predstavlja prin-
clip, stvarjenja, drugi princip spocetja
Kar Sc tice morale, kaze prvi one kre.
posti, katerih %potrebuje delovanje
a%ktiveteta, zadnji pa temu nasprotn,
pasivitete (Dulden; tn dobrota, tan
moe. Dale, intelektualno stremi PRIV
pc splosnosti, drugi brani posamez
most; tako prevladuje v enem karak
teristika, v drugem harmonic, vse
bina ali pa oblika.
Moskega stvajrjoco in delavn,
stran, njegovo moo, trdnost in znaea
nam izrazito predocujejo odlocne IN
r%isane, skoro da ravne crtc in bogatt
muskulatura. Tako sc duh podaja ma
sim ocem.
N~asprotno so pri zenski linije We
like boil zaokrozene; mehkoba in mi
sta razlita pc njenem telesu; tax
memo, gibcno in lahko je, kot bi bill
opore potrebno.
} (Dalie prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
100000 mark "a pismo.

Ma neki r~azprodaji V Lipskem sc je
prodajalo tudi neko Luthrovo pismo.
Vzklicna cena je znasala 5000 mark,
v petih minutah Sc je pa dvignila ma
100000 mark. Pismo je dial kupiti
znani americanski miljonar Morgan,
drazil je tudi neki berolinski velein-
dustrijec, XII Sc je pa koncno umaknil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Velika newyorSka lnterborough
korporaciia, lastnica podzcmeljske
zelcznice, je imela |. 1916 $6,931.-
357 kosmatega in 1870. 30S este
ga dobicka. Ia upravne stroSke
Sc .je placalo 1896 "a obresti i'm
amortizacijo $3, 623.125, "a davek
$43,6l9, "a diividende pa $2,744.-
430. - Ceden profit! Oh MEM je
tlovek lahko %navduSen "a kapi-
talisticnO druzbe!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

pravilno je" izguba Sc cent -"
To ie pray posebno razsirjena a.
merisko-slOvenska napaka; ampak
zaradi razsirjenosti sc napaka ne
izpremeni V pravilo.- o pravopisi
NH in slovniGnih napakah V ma
Sem tasopisju in tudi V drugi rabi
hi Sc lahko marsikaj pisalo in bi
bilO koristno; nikakor pa nj upra-
viGenO, da pise "Slov. NarOd" ia
ko oblastnO; in tudi modro nj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

To take place of the proposed ma
tional referendum initiated by
the 18th, Goth, 22nd and Doth AS
Sembly Districts of Local New
York.
THAT a special national con-
vention be held in the City Of
Chicago beginning Sunday, the
second day of September 1917.
The representation to the conven-
ton shall be on the basis of two
hundred delegates (inStead Of
three hundred as provided in tine
National Constitution). The ex-
pcnses of such convention, which
shall include payment Of railroad
fare and PEI diem as provided by
the National Constitution, shall
be raised by q per capita asses
ment of twetny five cents 10 be
paid by each member in good
standing in the same manner as
the regular party dues. No Ma
tional Committe meeting shall be
held in the year 1917 if the pro-
posal to hold a convention is
adopted
Members in good standing
.
Chairman.
Secretary.
South Slavic Local No..
City of
IapOmnite 81, to je prepisati
dobesednO in poslati pc sell sodr.
Adolf Germerju 81. tajniku soci-
alisticne stranke, kakor gori ONE
memo.
TajniStvo j. S. II
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Prihodnje leto BIO V Two Har-
bors, Mimi, mestna ledenica doda-
jala obcinstvu cist, zdravju ne
skodljiv led "a niaie Gene, nego so
ga doslej prodajali privatni Spe-
kulanti. GOtovo je, da dovaja
meStni vodovod lahko dovol.j
vode, da vzdrzuje obrat mestne
tovarne "a led. LAM Sc .je social
titna administracija trdovratno
cinstva skodljiv led. Naposled je
BOZ socialistov dosegel uspeh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

kalifornijski Legislature je bila
predlozena zakonska predloga, Xxi
obsega ostre dolotbe proti trgov-
cen z belimi suznicami. Predloga
prepoveduje prevazati dekleta IL
okraja V okraj liz meSta v mesto,
V nemoralne svrhe.
Predloga doloGa "a krivce kazen
cd sest mesecev do pet let iece "a
vsak prestopek. Denarma globa je
i%ZkljuGena.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-09-28

enlisted for one year or the duration
Of the war. Which implies that It's
likely to be a long war yet; and when
It has finally been won there will be
serious question whether women or
men did most.
short Of actual fighting there are
few kinds of work behind the front
these girl soldiers will not soon have
taken over. Drivers in the motor
transport service, orderlies, military
telegraph and telephone workers, air
plane repairers. mechanics, cooks, car
penters, shoemakers, tailors and mes
sengers-the list Of their occupations
Is endless.
For every four Tommiettes, three
Tommies are released to do actual
lighting, the only war work in which
men can stlll excel.
II IS hardly GO years since any war
service was thought impossible for
women. Florence Nightingale opened
up the hospital field. Today almost
the only men in the big military hos
pitfalls are the wounded soldiers and
the surgeons. In the Third London
General Hospital, caring for 1900 sol
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-09-28

is serving the country Of his adoption
in every way he knows His two sons
have both volunteered and are serN-
ing In the regular army. one In the Ma
rines and the other In the Delawaer
Regiment. Filled with a desire to serve.
Neibert some time ago offered himself
10 the government to inspect army
shoes being manufactured as he is an
expert shomemaker. Yesterday he re-
ceved his appointment and left at
once.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-09-28
CHILDREN,s FALL SUITS

Sizes 3 to 8 years. For the mother who
preciates clothes for the little fellow that al
distinctive style, we have a pleasant surpri:
we are showing a handsome line. Made o.
newest fabrics and rich fall colorings in
folks. Mildly Blouses and Elton Norf
$3.50 to $3.50.
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-09-28

Army Auxiliary Corps. Their drilling
has been In grim earnest, and now
they have marched on 20 France as
soldiers TO take up the work only en-
listed Tommies did before.
Suitably accommodated In camps
and barracks behind the front. and
under strict military discipline. their
numbers are continually Increasing.
aud the Importance Of their war work
cannot be overestimated.
The women soldiers at the bases In
Evening journal. [volume] (Wilmington, Del.) 1888-1932, 1917-09-28

come such models OF CHEEKY public
servants that nobody wants them to
quit.
In the postonlce 10000 women have
taken the place OF men. Pollcewomen
are familiar personages now In Hyde
Park and Lelcester-sQ.
And yet. while all London was fami-
liar with these successes. there has
been a tendency the past summer to
smile patronizingly at the uniformed
girls patiently drilling In Hyde Park.
What were they good for2
And suddenly London has been
awakened to the fact that they are
actually members OF an officially recog-
nized military force, the Womens