Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31

To so bill argument, XII sem Jill slsal pred
devetlmi lett, ko sem postal v Evropo doticni una
nifest, Socialist in delavci v Angliji so bill zelo
Hainteresirani vanJ. Za6eli so ga izdajati v stoti-
soeih iztisih istotako so storili socialist in sindi-
kalisti v Franciji in Italiji, toda V eni dezeli nj
zadeva dobila odmeva, 6eS, da nj mogote nice
sar %storiti; ia dezela je bila Nemeiia.
Neki nemski sOcialisticni urednik, katerega ime-
ma nocem navaJati, XII pa je priZnan kOt dusa s0ci-
alistienega gibanja V Nemciji, mi je pisal wee
pisem o manifestu. Pisma Sc hranim. Min zmisel
Je bl, da bi raZSirjanje mOjega manifesto pome-
milo lzdaJstvo, cato Sc he DO pOskusalo $ cirkula-
clio. V Nemeiji je bilo namreG vkoreninjeno mne-
ME, da bi bilo vprasanje splosne stavke v vojni
n%eplOdnO, ker bi sc sliSali samo zagovorniki enc
strani ne pa tudi druge.
no sem bill V Evropi in sem gOvoril o TEN
vprasanju z raznimi socialistiGnimi voditelji, so Sc
vsi izrekli, da prihaja vojna nevarnost IL Nemci-
Je; tako Sc Je iZrekel n. pr. Hervt, Xxi je Sci radi
svoJe protimilitaristicne propaganda V zapor.
SpOminjam sc, kaj je rekel o Lederbourju. enem
cd najbolj radikalnih nemSkih socialistov, da ie
ma zadnjem soc. mednarodnem zboru dejal, da je
vzrok, da so Ramsay Macdonald in drugi angle
ski delavski voditelji "a mir, ker smatrajo, da je
Nth dezeia dekadentna. Govoril sem z Anglezi-
s Thorn Manom' ravno ko je prisel IL zapora, 2
John Burnsom, Hyndmanom, in eden kakor drugi
Je naglasal, kako Sc NemGija militarizira in obo-
rCznJe IN kako malo nemSki sodrugi store "a ma
sproten nastop, in kako malo made je, da hi to sto-
rli v bodOGe.
Odsel sem V Berlin, da Sc prepritam in tam o
zadevi govorim sam. Moja misel, da je sploSna
stavka emo najboljsih sredstev proti vojni, je BIZ
la v meni Sc vednO neomejena toda ko sem govo-
ri z vodJami nemSke Socialisticne stranke, sem
SpOznal, ia SO bill glede re taktike radikalci i'm
conservatives enakega misljenja MANFRED, da bi
bila stranka V Slucaju, da bi hotela prepre6iti vol
no. Xxi je zeli vlada, breZmocna i'm tax poizkus
hi rodii v stiriindvajsetih urah uni6enje stranke.
DopOvedOval sem, kaj pomeni obOrozevanje in
mega mirno prenasanje "a drugs narode, XII so V
tenn ~siucaju prlmOrani oboro&evati sc in to so
potrdilr. NajboljSe, kar so mogli reel V prilog, le
bilo 10, da pride po vOjni, in posebno pc izgublje-
nj vojni cas- zanje. d,
DrzimO pred ocmi zadnji citat, XII ga doslov.
no citlram IL pisma, XII mi ga je pisal eden vodi-
telJev nenIske soc. demOkraticne stranke: 20
ssbno Pc izgubljeni v~ojni". Ako nemski stranki-
nj vodje sedaj nasprotujejo moiemu s~tals6u, jim
lahkO mirne vesti recem, da zavzemam tisto STALL
see, katcro SO meni sami predpisali leta 1913. &c
le nemska vlada diva bestija, potem je gotovO,
doiznost ostalega sveta, da sc organizira in 10
bestljo %priklene ter takO OsvObodi nemSke social.
ste in ostalo ljudstvo.
Mi smO bill preseneGeni vsled he~roicnih poiz-
kusOv karla Liebknechta, velikega moralnega
vodIe, ki ga Je rodila sedanja vOjna V Nemciji.
On rebelira proti svoii vladi in mi bi ga radi no..
snemali. Toda kako? Kai maj stOrimo? Ali mai ga
morda posnemamo ma ia nacin, da rebeliramo
prot svoji lastni vladiY Primera je vabljiva in hi