davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

DR.. Nicholson has been busy this
week vaccinating the school children
against smallpox.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

Harry and Laura Kellogg returned
to their home at Hansboro SATURDAY.
after q short visit with the Gibbons
family.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11
w. A. Riddell and Jim Scott visited
at Brocket Friday exening.

John Connolly has resumed the DO
sition which he formerly held as sales
man with E. A. Lunde..
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

The Misses Leslie Williams and Me-
ia Wischer left Monday for Valley
City to attend the normal school.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

Joe Prucha is another of Lawton's
young men to enlist, having went to
the Lake Monday and Joined Co. G.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

Editor and Mrs. Williams were down
from Hampden Sunday.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

MI. and Mrs. William Powers spent
Sunday at the Lake.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

OWE Olson and Joe Prucha visited
Edmore Friday.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

Mr.. and Mrs. J. G. Nichol and Miss
Mary Nichol returned from Saskatche-
wan last Friday where they attended
the funeral of a niece of Mr.. Nichol
and Miss Mary Nichol.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

The Frank Hillerman family have
moved onto the Will Engelhorn farm.
Mr.. and Mrs. H. G. Hansen spent
Sunday with frietnds in Cando.
Mr.. Bartheld of Starkweather was
in this city Sunday. He called at the
Mrs. Thomas Engelhorn home.
Miss Marguerite Solberg one Of our
last years high school graduates, left
Monday for Mayville to enter the state
normal.
Mrs. A. Kildahl went to Devils Lake
Monday to bid her son Elmer, good
bye who was leaving that day with Co.
d.
Mrs. w H. Connolly Of Devils Lake
visited last week with her parents, MI.
and Mrs. Geo. McCahren.
Mrs John Hite, of Sagio, Montana, a
sister of Mrs. G. L. McCahren, was a
visitor here last week.
Mr.. and Mrs. ]. G. Nichol and Miss
Mary Nichol returned from Saskatche-
wan last Friday where they attended
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

The Frank Hillerman family have
moved onto the Will Engelhorn farm.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

Mr.. and Mrs. H. c. Hansen spent
Sunday with frietnds in Cando.
The Devils Lake world and inter-ocean. (Devils Lake, N.D.) 1915-1920, 1917-10-11

Mrs John Hite, of Sagio, Montana, 9
sister Of Mrs. G. L. McCahren, was 9
visitor here last week.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
~OKOLSCINE

SaraicvSki atentat JIG bill pa sam ma sebi
zclo Gudna rec.
40 je bilO naznanjcnO, da obiScc Franc Fer
dlnand S~araJevo, so casopiSi javno porocali, Ola
jc bill posvarjcn, maj ne hodi tia, zlaSti pa ne ma
Widow dan. &c SC zarotniki pripravliaio, da koga
umore, nimajo STEER navajo, da hi ga svarili.
Toda recimo, da SO bill zarotniki ncrodni. Sva-
rio jc bllo vSekakor znano, in ker je bila V Bos-
hi VISA moe Y rokah vojaSkega zbornega powell
mika in ker jc V Sarajevu mrgolelo v~ojaStva,
j. bio pricakovati, da Stori oblaSt ve ga pre-.
precenje vsakcga atentata.
Vendar Sc pa to nj " odilo, kar dokazujc &c
atentat sam: Bill je Steer vOjaSki Spalir po uli-
cah; ali Z ozirom MA mnozino vojastva hi Sc bill
brez svake tezavc lahko naredil tako COST kor-
don, da Sc ne hi bill mogcl nadvoivodi pribliziti
niti mack. ~
Toda kljur tcmu, da je bila re pri prvi voz-
Mi vrzena bomba proti Franc Ferdinandu, sc
mu jc dovolila druga voznja L zatrdilom, Ola je
vse poskrblJeno IA nJegovo varnost. Pa vendar
Sc MISC storili "a 10 voZnjo nobeni novi ukrepi.
Atentatorii so vedeli zanjo in napadalec Sc je
mogel tako p%riblzati vozu, da je pomolil Francu
Ferdinandu revolver takorekoc pod nos.
Vsakdo mora priznati, da so to Zelo sumlii-
vi mOmcnti.
Ali takih S~umljiyih ''slucajcv' je bilo Sc
wee. Sc tisti dan so Sc uprizorili V S~arajevu or
ga1izirani napadi ma Srbe, ma srbskc ~prodajal-
ne, druStvenc prostore, sploh ma vsc, kar ie bilo
V mestu s~rbskega. Pa ne lie V S~arajevu. Tudi V
Zagrebu jc bila takoj frankovska drhal ma
nogar.
Navaden demonStracijsk sprevod sc ne
more V velikem meStu uprizoriti V drch treh
urah. Kako hi Sc taxi ocitno organizirani ma
padi mogli izvrSiti hrcz priprav? &c pa so bill
VANDALISM izgrcdi, pri katcrih Sc jc naredilo O.
gromna skoda, pripravljcni, Sc ie morale to Ego
diti Sc pred atentatom. In kaj Sc more pc tenn
sklepati, je ma dlani.
Vladni in dvorski krogi so bill zaradi aten-
tata Silno o~gorccni. NajnaravncjSa poSledica hi
bila torei gotovo la, da hi bila vojaska oblast V
Sarajevu, XII hi preprccila umora, obcutila to
iezo V popolni meri. Ali zopet Sc nj zgodilo mic
takOga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
~GLOBOCINA

Use to so bile gotovo cudnc reel. Mi $ tenn
MISC dovrSenc.
kO je brzojav raznescl novice o atentatu,
80 Sc pc vsej Avstriji razobeSac crnc zastavc,
obcinski svcti in druge korporacije so imelc Ia
Iobnc scjc, d~unajska vsencmSka druhal je upri-
zorila dcmonstracijo pred srbskim poslanistvom,
nemSko in mad jarsko burzvazno casopisie je
~hujskalo roper Srbc in povcliccvalo Franco
Fcrdinanda. Toda vcdenjc uradnih krogov jc
bio V cudnem nasprotju Il glorificiranjem ubi-
tega.
Naioctniie Sc JIG 10 pokazalo pri pogrcbu.
Namcsto pompoznih ialobnih siavnosti, XII so V
navadi pri pokopu clanov cesarske famifije, so
Sc OBJ Observation-Disclosures pogrebu ~prepirali
kdo sc ga udclczi in kdo ne; priSlo JIG cello do
dcmonStracijc ''visokega plcmstva'', kcr nj biIo
povabljeno.
u Dunaia so odpeIjaIi krsti Franco Ferdi-
nanda in njegove zene pc z~clcznici, da ju pokop-
liejo V n%jegovcm privatnem gradu, lie ma ia ma
Gin ic bilo mogoce, ola sta bila skupaj pokopana,
kajti IA njegovo zeno, Xxi ie pac postala k~neginja
Hohenburg. ne pa nadvojvodinja, seveda nj bilo
prostora V kapucinski ~erobnici, kjer so krste sa-
mih L!absburzanov.
Ma zadnji voznji nj noben clan cesarskc ia
milije %spremljal mrtvega Observation-Disclosures.
Tako "britka" je bila habsburski Obitelji Ia IL
CUBA! Ma zadnji postal Sc Il. bilo yoz, da cd.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
AvsTRIJsKo voJNo HUJsKAsTvo.

Lucaciu in Gavrilovic pravita nekoliko dru-
GAGE. Berlin jc kriv. Kajzer jc duscvni zaGetnik a.
tentata.
Mogoce je tudi to. Mogoce je, da nj bill Franc
Ferdinand dovolj navdusen "a vojno. Ali nekoliko
dvomljivo Sc nam zdi to vendar. Kajti kakor smo
re omenili, je polagala vojna stranka v Avstriji
svoje made baS V Franco Fcrdinanda.
Toda &c ic tako, kakor pravi Gavrilovic. VEN
dar hi Avstrija tako nedolzna, kakOr sc kaze Sc
daj, ko il tece voda V grlo. Seveda narodi V Av-
striji 80 V tel stvari brcz krivde kakor je brez ME
narod V NemGiji. Ali %avstrii. vlada Sc nc more la
ko meni mic tcbi nic oprostiti.
Nevtajiva resnica jc, da je AvStrija hujskala
ma vojnO, da Sc je YES cas- pripravljal9 zanjo, da
10 je provocirala.
Nj dvoma, da je delala to Sporazumno z Mem
clio. VpraSa sc lie, &c sc je vse to godilo po nalogu
Nemcijc. Ampak godilo sc je.
Provokacije Srbije so bile vsakdanja avstrij-
ska zabava re dolga leta. Gospodarska politika
AvStrije je zatirala Srbijo ia skodo lastnih av-
strijskih narOdov. Aneksija Bosne in Herzegovina
je bila prOvokacija. VeleizdajniSki process V Ia
grebu je bill provokacija. Falsificiranie srbskih
dokumentov ie bio wee kakor provokacija. Nasto-
panic Avstrijc tekom balkanSke vojne ie bilo yes
cas- provokatoricno Moblizirano ~voiastvo V b.
sni, Herzegovina in Dalmaciii po koncari balkan
ski voJni je bio provokatoricpo.
Avstrija je hotela vojno. Tega ne potrjujejO
lie vsi navcdeni in Sc mnogi drugi indiciii, ampak
naravnoSt oficielna izjava Giolittiia V italijanski
zbornici, kjer je javno povedal, da je Avstrija
tekom balkanSke vOjne naznanila Italiji, da ma
merava napasti Srbijo in je "a Ia namen zahtevala
italijansko pomoc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
ETIKETNE TEzAVE

TezkO Sc je bilo ubraniti vtisku, da so 81 vi
sOke osobe oddahnilc, ko jc bill Frame Ferdinand
mrtev. &c sc vzame v postcv, da so tudi dinas-
ticarJi lie ljudje in da so njih instinkti vGasi po-
sebno %primitivni, ker Jill p~ospesuje ~relativno
velika individualna Svoboda in podziga brez-
meJna zclJa pc gOspodovanju, jc TO cello precej
r%azumljivo.
Frame Ferdinand je bill IA avstrijski dvor
zelo ncprijeten problem. Reel, "a katcrc sc ma
radni smrtniki niti ne zmenijo, igrajo V teh kro-
9Th velikansko vlogo. Franc Ferdinandov zakon
ie bill TAXA rec.
Avstrijski prcstolonaslednik Sc ic ozenil IL
pod svojega Stanu. Ne da hi bill vel kakSno ma
vadno" pcvko ali plcsalko. Bognedajl Tako Sc
tudi on he hi bill 'ponizal'. Pac pa sc je poro-
ell Z grofico Chotek.
NJena rodbina pripada 'visjcmu' plem-
stvu. Ali to vSc ME lie pomaga. CesaIski zlahti nj
cnakordna i'll gospa Zofiia nj nikdar mogla DO
staff clanici mozeve f~amilijc, Niti nadvojvodinja
ne, kJ Sc cesarica! ko Sc je Franc Ferdinad
porotil, JIG moral zaradi tcga slovesno izjaviti,
da ne DO njegOva soproga nikdar cesarica i'm da
ne bodo nJeni otroci uzivali pravice prestolona-
sledniStva.
Franc Ferdinand jc prisegel ampak polozaj
JIG Nchdar oNtal zelo neprijctcn. Cesarjeva So
proga BIO vcdnO zapo>tavljena vsakcmu habs-
burskcmu pamZu, tudi ce ga Sc Y plcnicah no.
silo ' n%arocju! kakSna Guvstva bo TO vzbuialo V
hJcJ Ill kaksna Y MEM. Prisegel je sicer, da DO
tako; toda kai, &c hi "a preveG grizlo, pa bi sku-
sal izprencniti polozaj. To ne hi bila prva pri-
sega, Xxi Sc jc ma dvOru prelomila.
Il OgrSkCga 80 prihajale opazke, XII so bile
podobnc groznjam. V budimpcstanskem parla-
mentu so javno govorili, Ola MISC IN Ogrsko me-
rodajne nikakrSne "hisne poStavc", ampak da
81 lahko sami do%lOcijo, kdo BIO ogrska kraljica.
bio bi "StraSno', &c hi ma Ogrskem priznavali
%a k~raiJlco IcnSko, XII nj V Avstriji cesarica.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
ZaoDovINsKo vPRAsANJE.

Use to so danes dOgnana deistva. o nedolzlo-
Sti .Avstrije sc ne more govoriti.
Ncndar jc pa mOgo6e, da Sc je ideja atentata
izlegla V Berlinu. Lahko JIG mogoce, da je hotel
kajzcr V svoji dobroti DAFT A~vstriji povod "a VOL
no, XII hi jo opravicil pred svetom.
NSo pozornost pac ~zaSluzuje ponovna trditev,
da Je incl grof Tisza svoje prste vmes. Temu Suf-
tn hi bill tudi TAX zlocin popolloma podoben.
Tudi danes he bono trdili, da je vse tako, ka-
kOr pripovedujeta Lucaciu in Gavrilovic. TOda ar
gumenti "a klivdo SC mnczc in svetovna zgodovi-
ma sc ma nobcn na6m ne DO mogla zadovoljiti S
tistimi "dokazi", XII jih jc sarajcvsko sodisee spre-
jclo "a zadoStnc.
Mnogo monarhisticnih ~zlocinOv JIG zabelezenih
V zgodovini. Ako sc izkazc, da je bill tudi umor
Franco Fcrdinanda tax zlocin, DO to lie nov dokaz
"a pogubnost monarhistiGnega sistcma. vclikega
prcsenctenja pa ne DO V njem wee.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
SUM.

Vpri6o teh razmer sc lahkO rece, da je sara
jevski atentat resil cello vrstO vpraSanj, XII so VINE
mirjala cesarski dvor. Sprawl je zapreke in sit
nosti $ sveta.
Ce je pa tako, Sc Glovek komaj ubrani vpra-
Sanja, XII "a stavljajo juristi V zapletenih krimi-
nalnih ~slucajih.
"Komu je koristil ~zlocinf'
Da je koristil Srbiji, Sc ne more reel ma noben
nacin. Niti upati hi nogla, da il BIO koristil. Ako JIG
imela srlska vlada kaj opraviti 5 tenn atentatom,
tedaj bi zasluzila, da jo Srbi re zaradi meme ne
MnnOsti spode.
Ali duna jskemu dvoru so bile pOsledice aten-
tata ocividno ugodne. In liz tega sc hoceS noGeS
izcimi vpraSanje: Nj Ii incl Dmnaj z atentatom
wee Opraviti kakor Belgrad3
Zopet se je treba spomniti ma sarajevski pro-
ces. Napadalcc, XII je vrgel bombo, je obsojen v
jeco, rayno tako tiSti, XII JIG streljal. Stirje $50
krivci' so obeseni.
Ma vsak nacin cndna rec, da so sokrivci stro-
&c ~obsojeni, kakor glavni krivci. Zakaj?
NSaka rec mora ineti vZrok. Ali "a TO nelogic-
no krivicno sodbo, ga nj mogoce najti, razun Ge
sc vzame, da je bilo tisti cetvorici treba zadrgniti
vrat, ker so - vedeli proved.
AkO je bio sarajevsko sodisce prepricano, da
sc Je atentat izlegel V Srbiji, hi bio cello modro
ptstiti 1--WE tiste krivce, XII bi danes ali jutri jaw
no, pred vsem SvetoIn lahko povedali, kdo da jih
je zapeljal ) nesreco. S sarajevskimi vislicam je
Avstrija spravila dokaz $ sveta mi Ii bill to do
kaz, XII hi lahko postal "a Avstriio neprijeten, do
kaz, da gredo niti atcntata in zarote kan ma Du-
mai ali V podobne kraje?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11

peljeJo krsti in p%ogrebce do gradica. Use skupaj
Je torej cakalo ' kolodvoski cakalnici, XII je
obenem sluzila IA restavracijo, in oh krstah so
%pogrebci pill, Ola 81 prezenejo cas- do jutra. Pri
definitivnem pogrcbu nj bio wee ceremonij, ko-
kor te bi bill pokopali kaksega narodnoga dvor-
skega uradnika.
Vpri6o vsega tega je bio paG tezko %verjeti,
ola je bilo oficielno in dvorsko zalovanje res tako
veliko, kakor Sc je kazalo V c~asopisih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
N PRETVEZA.

Tako SO beSerc Lukaccve in Gavriloviceve
Da hi bill sarajevski atentat pravi vzrok
svetovne vojnc, je danes pae vsakemu cloveku
jasno Xxi nj popoln p~olitiGen otrok. To je moral
sploh pameten clovek razumeti takoj OBJ izbru-
hu voine.
NaJmarkantnejSi argument Ia TO je bill av-
strlJski nltimatum. Ia diplomaticni spis, XII ic
brcz primcre V zgodovini, je k%ratkomalo zah-
teval vojnO. Cello ncnSka socialno demokratic-
ma Stranka je takrat izjavila, da hoce Avstrija
provOcirati vOjno, ker je njen ultimatum tax,
da ga he more sprejcti nobcna drzava ma svetu.
Sc jasnejSi jc postal nepreklicni vojni ma.
men AvStrije, ko jc Srbija odgovorila. Kakor
je znano, je srbSka vlada sprejela vse a%vstrij-
ske pogoje, Xxi jh jc bilo koliGkaj mogoGe spre-
jeti; zlaSti je bila Avstriji omogoGena po teh
odgovoru ~najSuSa prciskava sarajevskega aten-
tata. OStalih pOgojey pa Srbija tudi nj absolut-
no odklonila, tcmVcC je predlagala, da mai o
nJih odloci mcdnarodnO razSdiScc V IIaagu.
&c hi bilo Avstriii kolickaj lczecc ma ten,
Ola Sc ohrani mir, hi Sc bila morala zadovoljiti
$ TEN odgovorom. kar je Srbija takoj spreiela,
Je bllo re Skoraj wee, nego so smcli ma Dunaju
pricakovati. A ce je bill grof Bcrchtold, aristo-
kraticni SUIT, 5 katerega ne DO nikdar umita
krivda IA to vojno, preprican, da sc tudi ostali
avstrijski pogoji opraviccni, hi Jill bill mirne YES
ii lahko predlozil haaSkemu razsodiScu. Da tega
hi storil, je n~aiboljSi dokaz, da nj hotel IA nobe-
no ceno mirne poravnave, ampak, ola je bila VOL
ma nezogibna tocka njegovega p%rograma.
he po tenn Sc po vsej pravici lahko sklepa,
da Je bil atcrtat lie pretvcZa, he pa vzrok vojnc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
SRBSKo POROCILO.

Predcu povemO SvOjc mnenje, maj poda-
mo Sc besero bivsemu justicnemu svetniku ma
ma Dunaju Pavlu Gavrilovicu, XII JIG tekom vojne
pObegli IL Avstrije in prisel v Solun. On pripo-
vedujc:
Ma Dunaju je sest ceskih profesorjcv in
diva italijanska poslanca V jeci, obsojenih do
smrti, ker so v javnosti govorili, da je bill umor
Franco Ferdinanda dogovorjen V Berlmu z we'd
nostjo avstrijskih Vsenemcev. V Avstro-Ogrski
sc vrSi tajna preiskava o umoru Franco Ferdi-
nanda i'll njegOve zene, XII je V rokah nekega zelo
uglednega Madjara, in Ia je delaj, da sc DO stres-
ell prestol nemskega cesarja cd vrha do temelja,
ko BIO p%reiskava kOncana, ce ga pref ne potresejo
zavezniki.
Zakaj JIG kajZer najel morilce "a sarajev-
SKI atcntat. Ma to vprasanje odgovarjajo mno-
gi Dunajcani pise Gavrilovic -: "Zato ker
ie bill Franc Ferdinand nasproten vsenemskim
%teznjam, posebno pa kajzerjevcmu natrtu Veil
Ike Nemcije cd Baltika do Bagdada. Ma tel poti
je stala Avstrija, stala je Srbija, Bolgarska i'll
Turciia. kajzerjev nacrt je bill zdrobiti Srbijo
In "a to delo je hotel pridobiti Avstrijo, Bolgar-
sko in TurGijO, Xxi mOrajO koncno vse tri dr.
zave postati vazalke Nemcije. Ako Sc GrSka
ne poda zlepa, jo anektira Bolgarska. To je bill
tisti most, XII je incl zvezati Berlin z Bagdadom.
Naert sc je deloma posrecil. Franc Ferdi-
nand, XII je stal IA pOti, je sci magic S pota i'll
dosezena je bila satanska ~pretveza "a vojno
proti Srbiji, Xxi sc jasnO zrcali V infamnem ul-
timatu, izrocenem Srbiji dine 26. julia 1914.
Avstrija, Bolgarska III T%urciia so Sic kakor pc
loju V nastavljeno past in danes so v resnici -
vazalke Nemcije,
" Avstriji sc pocasi z~avedajo, Ola Jim sedi
kajzcr ma tilniku in sOvraStvo proti nemSki Via
di JIG vsak dan vecje. Start Franc Jozcf nj nj
kdar sanjal o nevarnosti, XII preti Avstriji liz Ber-
lima, toda scdanji cesar Karl je baje spOznal,
da ne BIO po koncani voini mic druzega kakor
podlOzni vazal, enak bavarskcmu kralju, ako DO
kaJzer diktiral mir. IL tega razlOga je Avstrija
"a mir takoi in po mnenju Gavrilovica ne pre-
tetejo trije meseci, preden DO Avstrija ponudila
zaveznikom separation mir "a vsako ceno brez
Ozira ma Berlin, in cc so BIO kajzer upiral temu
koraku, je lahko mogocc, da pride do vojne
med Avstrijo in NemGijo.
Ma Dunaju so tudi Sepetali, da ina cesar
harl zaslOmbO pri bavarSkih katolicanih, XII
~podpirajo ~njegovO mirovno formula. kakSna
le ia formula, nj znano, toda &c Sc sodi pc "a
htevah katOliske stranke ma Bavarskem, XII stoji
"a mir ma temelju statusa quo, goji tudi Karl
enake zelje.
SOvraStvO do V~senemcev ma Dunaju Je da-
mes re vecje, kakor do Italiianov. V dunajskih
Kavarnah sc natihoma veckrat slsi dobra bese-
ia v prilog ltalijanOv, FrancoZov in Anglezev,
huse pa sploh ocitno hvalijo, toda &c sc kdo o.
smell hvaliti Prusijo, je takoj nezaupljiv in
snmlJiv covek. Stranka v Avstriji in ma Our-
skem, XII propagira popolno ~politifno in militia
.S''cho locitev cd NemGije, Steer Sc nina poll
.ehe forme, toda v svOjem bistvu je m~ocnejsa
~ ~drznejsa cd dine do dine, in Vsenemci, Xxi "a
~0'eou1eJo do dina vsako ~politicno gibanje " Av-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
Liubljanski "Slovenski Narod" poroGa

Ia hrvatskega ministra JIG bill imenovan Nh.
djar grof Itchy. To JIG naravnost zalitcv hrvat.
skega naroda. To so izrazilc tudi vse hrvatskc
strankc, me izvzemsi niti unionistov. Kranjski de-
zclni glavar DIR. Ivan SusterSic JIG pa grofu Zichyju
povodom njegovcga imenovania IA hrvatskega
mmistra 6estital. TIA njegov korak obsojajo zaved-
nj Slovcnci, da TO nj bio pc nacclu vsoslovanske
ljudskc stranke.
Kdo bi Sc cudil Sustersicu?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
TajnOSt SarajevSkega atentata.

Cd rumunske strani prihaja vest, XII 10 o.
z~naeuje americko c~asopisje IA senzacionalno, ka-
kor bi Sc pc pravici imelovala. &C hi bila tako
absolutno nova, kakor Sc zdi t~ukajsnii easni-
karjcm. Nacelnik rumunske k~omisiji, Xxi ie pred
kratkim prisla V Washington, DIR. Vasil Lucaciu
(izgovarjaJ; Lukac) je namrec izjavil, da JIG bill
sarajevski atentat ma Franco Ferdinanda in ME
govo ienO delO kajzerja Viliema in grofa Tisze.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
DIVA DVORA.

VISA Ia agotacija nj mogla Frame JOsipu D.
stati popolnoma neznana. Dasi jc skuSal to skri-
Hati, ga jc pa vendar silno grizla. Franc Jozef Sc
mlkdar nj mogel popolnoma potolaziti oh misli,
ola ne DO pc Djegovi smrti kri njegove krvi slcdi-
la ma prcstolu, ampak da dobi clan postranske
vcjc krone ma glavO.
Sc bolj ga jc pa drazilo, ko JIG spoznal, ola
ga hocejo Sc pred smrtjo spraviti $ prestola. Gu
I'll SC Jc %cesarja cd nog do glave. Sam nc hi bill
nikdar mislil ma abdikacijo; cato jc proved "a
upal sam scbi. A kar SC ticc moci i'm ugleda, ic
bill tudi skrajno ljubosumen.
kolikor toliko JIG bill preprican, ola JIG Franc
Ferdinand sam V zvczi Z agitacijo roper MEGA.
Ma vSak natin pa JIG vidcl V MEM tckmcca i'm
mu nj nlkdar odpustil tega.
Nastala sta ma Dunaju diva dvora. V Hofbur-
gu je bill cesar goSpodar, ali V Belvederu ie bill
Franc Ferdinand "postranski cesar. V Bclvedc-
I'll sc jc delala posebna politika in tam so politi-
carJi raznih strank gledali, da Sc prikupijo.
Da je med Hofburgom in Bclvederom napeto
r~azmerlc, JIG bila javna tajnost. Franc Jozcf SC je
fzogibal vsakemu skupnemu nastopu S Franc Fer
dinandom, in TO sc nj godilo lie cato, ola Sc mu nj
bio treba ~sestajati S observation-disclosures zeno,
ampak cato, ker je bill ljubOsumen ma Franc Fer.
dinandov vpliv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11

Socialism more biti lie rezultat oruanizirane.
ga della i'll boja. Pricakovati prihod socializma pa
ne sodelovati v organizaciji, sc pravi delati norca
IL samega sebc. A
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-11
FRANC JozEF IN FRANC FERDINAND.

St'arl so pa polagoma postajale sc sitnejse.
franc Jozei Je bll star in Pc nazorih vsenemcev
IN krscansklh socialcev nj incl wee dovolj ener-
zJc. ' ten trogih SC je dostikrat namigayalo, da
maj bi start cesar p~repustil "bremc Wade mlaj-
Sim ramam.
lRazlogi krscanskih Socialcev so bill zelo "a
zunljivi. klerikalno ~mislienje Franco Ferdinan-
ola III nJegove zene ie bilo splosno znano. On lie
bll "protektOr' katoliSke Solske druzbe. XII lie
ma VSo moe delala Ia Sc vecje klerikaliziranje
so!stva. Podpiral ie vse klerikalne prireditve.
zena mu Je blla pa desna roka pri tenn. Klerikali-
zem Je upal, ola doseze neomejeno moe V Avstri-
j, &c pride Franc Ferdinand ma prestol.
Nscncmci Sc ne hi bill imcli pritozevati Ia
radl Franc ~Jolcfa, k nj mogel nikdar z"atajiti
svoJc naclonalne pristranosti, daSi jc vladal V
draw, V kateri zivi oscm razlicnih narodov. 40
JIG II. pr. nizjeavstrijski dezelni zbor sklenil "a
kon, pc katerem jc V Solah izkliucen vsak jerk
raznn nemskega, sc hi mogel premagati, ko je
blla dcputacija Nemcev pri MEM, in je delaj, da
Jc podpisal Ia zakon 4 velikim vescljem.
Ali vsencmSka stranka je bila 4 vscm TEN SC
nezadovoljna. Ona jc predstayliala pravo vojno
stranko i'll "a MO so stall agresivni militaristi.
Leta In lcta Sc jc V Avstriii hujskalo ma voino i'm
vcdno so stall vrcmenci pri TEN V prvi vrsti. Sic.
dill so Jim pa krScanski socialci.
Nth glavni cilj JIG bill popolna gcrmaniza-
cakovali cd vOjne. In kcr nj priSla vojna napo-
we'd od Franc Jozefa, so paG upali, da pride pref
od Franc Ferdinanda. &c so bile NTH made V
tenn oziru utemeliene ali ne, jc postransko vpra-
SAME. Dcjstvo JIG, da so te made javno izrazali.