Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
PoLITIKA IN %DELAvsTvo.
(Konec s 4. strani.)

drzavljanske svobode. liz tega
spoznanja sledi logicno potreba,
da jc delavski stan 6isto samo-
stojnO zastopan v postavodajnih
zborih. kjer je vsled svojega dru-
zabnega polO2aja prisiljen, Sc b0-
riti IA rcSnicno svobomiselne eli
lie.
Zal da prinaSaio svoie nazore
IL stare domovine nasi delavci po-
gost0ma tudi AmerikO.
S0cialni polozaj delavskega sta
nu kot druzabnega producenta
neodvratnO sill ma reformo dru-
zabnega gospodarstva, k socialne-
mu radikalizmu. V~prasanja o
svObodi Obrtnistva, O pOdporah in
subveneijah delavskim podpornim
drustvom, hranilnice, bOlniske bla-
game it'd. so zelo pOdrejenega Una
GAIA, XII ma druzabno stalisce de-
lavskega razreda nimajo in ne
mOreJo imeti koncno pr%incipijel-
mega revolucijskega efekta. Ven
dar pa SO take naprave, posebno
pa zadruznistvO, v OsvobOdilnem
boju IL kapitalisticnega tlacanstva
mini in neizogibno potrebni pred
pogoji. so svoje vrste orozarne
proletariata. u enako pravico.
kakor vladajoci stanovi kapitali-
Stidne druzbe, lahko tudi proleta-
riat zahteva cd draave podpor in
Subvencij IA svoje zavode. Xxi so
mu opera v obrambnih bojih. To
natelo. XII je danasnji mescanski
druibi opravicljivo, DO prodrlo,
kakor nitro BIO drzavljanska svo-
boda in politiGna moe p%roletariata
vega. Ampak de so Ia ~pOdrejena
vpraSanja wanna, nj mic mani va
zen tudi cilj. Xxi ga delavski raz-
red zaslednje. Cetudi danes Sc nj
upanja ma skorajsnjo odstranitev
kapitalisticne druzabne 0blike, je
jasnO, da je sleherni politicni IL
spch samostojnega, ma naGelih raz-
redne zdYas.i orgSl!ziranega de-
~lavskega ljuds'va sunek V obraz
kapitalisticki misli. - Demokraci-
ia kot politi6ni efekt je orozje de-
~iavskega razreda V boju "a social
no enakopravnost in zednaGenje.
SpOznanje, da je radikalna dru-
zabna reforma MISUNDERSTANDING
sticne druzbe V smeri, da Sc cd
pravi V prOdukciji in delu kapita-
listitno nacelo izkoriscanja dru-
zabno mixer Z~avarovane delavske
moci. je tudi spoznanje, da mora
hiti osvoboditev ~delavskega ljud-
silva izpod jarma delO proletariata
Samega. Delavec, XII zaupa zasto-
panic interesov svojega razreda
politifni stranki, Xxi temelji ma ma.
celih danasnje druzbe, zakrivi liz.
daJstvo mad samim seboj. Mace
10, da delavski razred nina v DO.
htitnem zivljenju opravka, .je to-
rel napatno in pravilno je, da de-
lavsko ljudstvo nina niGesar iska.
II v mescanskih politicnih stran.
kah vkljub vsemn demokratizmu.
Xxi ga tie stranke bogato razsiplja-
10 kOt dnevne fraze, brez vsakega
realnega udejstvovanja.
Tega s%poznanja ne more motif
tndi nobeno narodnostnO naGelo.
Nsako narOdnOstnO gibanje teme-
IN v r~esnicnem, realnem udejstvo-
vanJu demOkracije. Pri TEN je
vsaka prezirljivost sodobnih soci-
alnih vprasanj nemogoea. Prob
lemi socialnega polozaja delavske.
"a razreda pa zOpet silijo - ravno
vSled nujnega razvoja demokrati.
enc misli-k ureditvi nacionalnih
zadev v zmislu enakosti in samo-
dolocevanja. Kakor .je poGelo ma
rodnostnega gibanja in stremlje-
MIA pO nacionalni osvoboditvi re-
zultat gotOve razvojne viSine drua-
be, ne demOkracije, tako .je tmdi
le-ta posledica neizogibne ekonom-
ske preureditve druzbe, odnosno
produkcijskega natina, XII je danes
kapitalisticen.
SANDSTONE politicno misljenje
IN delo v smisln konsekventno do
s%krajnosti izvedene demokraticne
mlsli. je brezpogojna naloga v ka-
pitalisticki draw zive6ega delav-
skega razreda.