Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02
P r Q ETA G

'""hJ y Ldutt-
va Slovensko republicansko zdruzenie federatiy-
no r%epubliko "a Jugoslovane.
'ehKo programOv je re ~resevalo jugoslovan-
sko vprasanje, IA najoblastnejsi je brez dvoma oni.
S krfa, XII zida kraljevino Srbov, Hrvatov i'm Slo-
vencev $ karagjorgjevicevo dinastiio ma celu.
Nasproti vsem tenn programom postavljamo mi
repnbliko, federativno republiko, V kateri mora
10 biti ve Stiri narodnosti avtonomne Y toliko
kolikor Je mogoce, ola pri tenn ne trpi celota. Slo.
venei, Hrvati, Srbi in Bolgari moral imeti vse
pravice, da urede svoje ozje narodno zivlienie
vsak pc svoje. To je federacija. Fakt lie, ola so
81 vse Stiri narodnosti zelo sorodne, ker so isle
IL enega debla. Fakt je pa tudi, ola so med mimi
razlike. Vsaka narodnost ina svoj Jerk. svoio IL
teraturo it'd, in toliko casa, dokler hoce biti Slo-
venec Slovenec, Hrvat Hrvat, Srb Srb in Bolgar
Bolgar, tolko casa jim moramo to priznati in TO.
iiko casa mora biti podlaga skupne organizacije
federacija in avtonomija.
Zakaj zahtevamo zdruzitev! Sentimentalei no.
10 o bratstvu, ali Same bratstvo je premalo, ako
bi ne bio vzrokov, XII tGe V realnih razmerah.
Sama poezlJa ne resuje naroda, ceprav je po-
trebna "a ~olepsanje zivljenja.
Ce hocemO spoznati svojo realnost in svetov-
no poitrcni pomen jugoslovanskega vprasanja,
moramo preiskati splosne evropske razmere in
svojo vloso v njih, In V ia namen Sc moramo do
takniti sedanje vojne in njenih vzrokov.
Avstrija je bila kozel.
NoJna Sc hi zacela zaradi atentata V Saraje-
WI, ceprav je Avstrija kmalu potem napovedala
voJno SrbiJi. Avstrija je bila vedno kozel, XII ga
Je Nemcija porivala pred seboj. Zadniih stride
set let nam govori, da je Nem6ija delala pripra-
We "a most eez Balkan V malo Azijo ia novimi trgi
Bill 50 Observation-Disclosures vzroki. Ko lie
tedanJa Prussia premagala Francijo leta 1871 in
doDlla pet millard frankov vojnega tributa, lie
rastla nemSka industrial, cemur je zelo pripomo-
Clio pohtfcno Ill gospOdarsko zedinjenje Nem6iie.
Zaeelo sc je gospodarsko tekmovanie S sosedi in
temu tekmovanju Sc je pridruzilo tekmovanje mi
iltarizma. Nemcila je potrcbovala militarizem
"a nvedbo svOjih kapitalisticno mperialistiGnih
eiljev. "a poSpesevanje svojih trgovskih intere-
SOW, "a rSpeSno Weljavljanje svoje konkurence.
ZadnJa posledica take z mugocno militaristicno
sho podprte konkurence je vojna. in Nemcija 81
le izbrala cas- zanjo pc svoji wolff.
Toda cudno bi Sc zdelo. da Sc je pricela Ia
vojna ravno ma Balkanu, da je bila cd Nemciie
tako oddaljena Srbija prvi precinct napada,
Balkanski kaos.
Pot do nemSkih imperialisti6nih ciljev, XII jih
Je re davno pred vojno oznacevala stavba bag
dadske zeleznice v Aziji, drzi ez Balkan. Tukaj
81 je morala Nemcija izkr6ii pot, &c je hotela
dosec svoje namene. cato sc ie morala pretveza
"a vOjnO dObiti IA Balkanu.
Ali to ne bi bio nikdar tako lahko, ce he hi
bilo balkansko vprasanje odprto, to sc pravi, ce
ne III bile male balkanske drzave igrale vloge
psa in macke in s svoio domaGo zmedo mikale tu-
lega imperializma. Cd zunai pOdpihovano sovra-
stvo balkanskih vlad je naprsvilo zunanjemu ma
padalcu igro lahko in tako vidimo namesto enc
ga moenega Balkana Y tel vojni one drzave raz-
deljene, BOlgarsko in Turcijo ma strani central
nh zaveznikov, Srbije in Rumunijo ma strani
zapadnih zaveznikov, Grsko pa skoraj do zadnje-
ga casa kot Togo obeh.
Predstavite 81 celoto Balkana cd Koroske do
Eye lSkeOa mOrla. mlSlitp 81 1a en- ySi noroli Ii
tam brvajo, zdruzeni V eni drzavi. Ali bi bila
Nenrtija tako lahko zacela vojno! Ali Sc ne hi bill
kajzer dvakrat, trikrat dobro premislil, preden
bi bill zacel zidati most cez emo samo in moeno
balkansko drzavo?
To je
%svetovno politicni pomen
jugoslovanskega vprasanja,