Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Nemcva ma r~azpotju.

rirati. Odkod dobiti dovolj castnikov IA MILLION
ske vojske? Russia je vteknila Use yseutiiisGne
diJake, XII so bill kOlickaj spOsobni, v armada; III
$ ten Je udarll cariZcm samega sebe, kaJtl ma
Huskem so STUDENT vecinoma puntarJ, IN so ST
%pomnozili revolucionarnega duha V arnladi.
Ma Nemskem, kjer so sc veliko resneic pri-
pravlJalI IA vojno, je stvar zopet V marsicem
drugadna. Predvsem ina Nemcija obSirno IL
veden sistem rezervnih castnik0v. Potem ina Ste
vilo podeastnikov. XII sluzijo eez predpisana leta
IN tvoriJo z ofieirji ogrOdje armadje. TAX pod
castnik, Xxi je prebil petnast ali dvajset let pri
eeti, &c lahkO prevzame tudi lajtnantovo, marsi-
kateri "a silo cello stotnikovo sluzbo.
Ia skelet sc lahkO Sc poveGa. POdGastniki,
kl So sluzih cez zakOnito dobo, imajo potem pra-
vico do gOtovih drzavnih sluzb. Tako ie velik del
drzavnlh uradnikov s~posoben, da prevzamc mani.
sc p0velJnistvO V armada ostali DRAWN uradni-
kl SO pa itax skoraj SAM rezervisti castniki. cato
vlada tudi V vseh civilnih uradih pristine militia
risticen duh.
Ali rojna traja zdaj re skorai tri leta. Mo
goee, da Sc je tudi V tenn kaj izpremenilo. Go
vek Je ciovek nazadnie sc cello V oficirju lahko
zdrami. Drugit MISC niti ma nemSki strani padali
SAM 'gmaJnarji' treba je bilo nadomeScati
padle Ill %ranJene castnike. Da so predcasno cd
prsceni gojenci ~akademij in kadetskih sol zado-
stovali, JIG skoraj ncverjetno. Nj torei izkliuce-
no, da SO moral "navadnim" podcastnikom tu-
patam odkazati nizje oficirske sluzbe. I'm med
takimi "navadnimi' je pac precej socialnih de-
mokratov.
Zdi sc, da Sc je zacela bojna sreGa NemGije
nekoliko obracati. Umikanje ma zapadni 'front.'
vendar he more biti vseskozi tako prostovoljno.
kakor trdi Berlin. Ako hi Sc n~euspehi nekaj casa
nadailevali, hi tudi to lahko blagodejno vplivalo.
'edno le aoze goniti vojake naprei, kakor jih vo-
am nazaI. Porazena armada jc vedno V ncvarno-
ST. 'demoralizaciJe dcmoralizacija pa lahko
pomeni ''insubordinacijo" ~ruSenie discipline, ma
posled tudi upornost.
To SO moznosti. Ne pravimo, da je tako, pri-
znavamo cello, da Sc nj posebno veliko verjetnosti
"a take izpremembe. Kajti nemska armada je
kalzerska. komaj 81 morema misliti nemskega
gencrala, XII hi cd kaksne provizoricne Wade, cd
kaksnega Schcidemanna sprejcl nalog, da mai -
aretira Niljema. Upornost nizjega ~vojastva hi
morala biti &c zelo odlocna, da hi izvila linden
burgom III Falkenhay MON oblast IL rok.
Tudi Je velika razlika med rajhstagom in du-
mo. Ruski parliament, kateremu MISC bile niti pri-
znane parliamentary pravice, je bill opoziciona-
len in je p~Ostajal vse opozicijalncisi memSki rahs-
tag Sc je pc izbruhu voine prelevil V maSino V
rokah Bethmann Hollwega in edino pcScica le-
vicarskih socialistov vodi opozicijo, brani east
stranke, prakticno pa skorai mic ne pre-.
more. Cd tega r~ajhstaga pricakovati. da mai
de V sebi vecino, XII hi ST upala radikalno nasto.
pitt proti vladi, je skoraj iluziia.
Misliti pa 81 je mogocc tudi tako moznost,
ce bi priSla IL. pr. Nemcija V obupen militaristi-
cen polOiaj i'll &c hi domaca beda tako pritisnila
ma prebivatelstvo. ia hi bodisi tudi lie IL obupa
povzrocilo kakSne vecje nemire. &c hi tedaj ma
primer VISA socialno dcmokraticna stranka V rajhs-
tagu cnergicnO nastopila, hi morda lahko 4 cd.
locnostjo nadomestila pomanjkanje V Stevilu i'm
dObila krmilo V roke. Gin vccja bi bila konfuzi-
ia, TEN wee pomona hi imela enerzija :; in &c hi
dOtlej nastalc tudi V armada izpremembe. O kate
rim smo pref govorili, bi SC IL vojne cello lahko po-
rOdila nemSka republika.
To hi bill tudi kOnec vojne.
POnavljamo, da nj to nobcno prerokovanje.
Me druzcga nj. kakor pretrcs moznosti. In Sc
pray pred kratkim hi bila vsaka TAXA moznost
popolnoma izkliucena.
Vines je pa prisla ruska rcvolucija Tudi
brez vsakega pretiranega optimizma je trcba pri-
znati, Ola hi ostala povsem brez vpliva ma Nemci-
jO. kako dalec sega la vpliv, sc nj mogoce pre-
soditi. Ampak V znamenjih sc kazc.
Desnicarski socialist so postal radikalni.
Scheidemann goyori skorai kakor pred voino.
"Vorwaerts" zahteva t~akojSnie rcforme. vi
ljem k%onferira zopet 5 karlom.
In nenSka vlada Sc lazc o ruski rcvoluciji.
Oblaki so V zraku. kaj pride IL Nth, bono
Sele videli.
Nn,,.l-, ,, q. 20 -n4I -: d.