Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

VprasanJc zivil pa zahteva popolnO treznOst,
hiadnokrvnost In znanstvenost, ola sc more uspc-
sno reSiti. cato hi morala biti Ia zadeva povsem
loeena cd fanatizma, torej tudi cd prohibicijc.
BOZ "a in prot alkohOlu je mojno zadrzeval IL
vilsko p~redlogo. Pc dolgem natezanju Sc je zdc-
10, da je ia tezava vendar premagana in steer ia
ko, da hi Sc zganju napovedal pogin, ostalo hi pm
pivO in vino, oziroma predscdnik hi incl pravi-
60, Ola dovoli izdelovanje in prods io teh pijac.
Toda ko je bila Ia velika ovira prcmagana, 81
rasle move IL tai kakor gobe pc dezju. Zadnja pc
rioda teh razprav je prinesla oseben boz prot
Herbertu {. Hooverju, katerega je bill predsed-
mix dolo6il, da hi vodil kontrolo zivil, oziroma bill,
kakor nekateri pravijo, ziviski dictator. Nena-
donna JIG bila proti MENU izrcce a obdolzitev. d.
je izrabil svoj polozaj, ko je Dil elan ameriSke
komisije "a podporo Belgijcev, IN spckulacije.
Mi seveda ne vemo, &c je Ina tenn kai rcsni-
ce. PRAY pOsebno verietna sc nam Ia obdolzitev
pac he zdi, in ljudje, XII so imeli vpogled v vSo
akcijO "a podpiranje Belgiie, so zelo odlocno pro-
~testirali proti tel obtozbi.
Toda &c hi bio res V stvari kaj pozitivncga,
sc GlOvek vendar he more izncbiti suma, da gre
V bivstvu vendar lie "a novo zavlaccnje zivilske
predloge.
Recimo, da ina obdolzitev Hooverja res kak-
Sno stvarno podlago. Tcdaj hi Sc bila mOrala &c
davno izreci, kajti ijudie, XII praviio. da vedo
TO rec, so jo moral pac &c pref vedeti in hi bill
'''N' ''1h'o' va VI b"i 'hN'J hhot'Ibi.
Toda Hoover je re nekaj casa opravljal della,
XII so v zvezi $ poslom, "a katerega je bill dolo-
cen. Hoover ie stall pred kongresom in je pripo-
rocal zivisko predlogo Z zelo stvarnimi argumen-
Ii. Pri TEN ie pa6 izvrSil velik greh Z veliko brez-
obzirnostjo je namrcG napadel kspitalisticne spe-
kulante in pokazal, "a kakSne ogromne svote so
&c lie V svojem profitarskem intcresu ~olajsali a
merisko ljudstvo.
Njegovi nasprotniki Sc sklicujejo ma ''dcmo-
kraticna %nacela", XII hi baje bila poteptana, ce hi
Sc ustvarila kakrSnakoli "diktatura". Vendar pa
kaze skOraj vse, da Sc he vodi boi proti Hooverju
toliko zaradi blazenih demokraticnih nacel, koli-
kor zaradi njegove brezobzirnosti napram kapita-
listiGnim oderuhom.
AkO bi bila demokrat6na nacela gOspodom
res tako pri srcu, kakor trdijo, Jim ne hi bilo ire
ba z ~nj:hovim nastOpOm cakati doslej. DoloGbe Ii
yilske predloge so Jim re davno znane, in ce hi BIZ
Ii tako silno zaljubljeni V demokratiena naGela,
hi bill moral davno spoznati, da sc ne more kon-
trola iivil pc ~njihovih principih prepustiti nobe-
MENU posamezniku i'll tmenOvanje kontrolorja Ii
vii ne predsedniku.
o ten receh bi Sc gotovo lahko govorilo. ST.
Ger sc funkcija zivilskc2a kontrolorja ne more j.
menovati diktatura kajti TAXA %neomejena oblast
mu nj prepusceno in tudi tako brez odgovornosti
nj, Ola hi bill ia naslov opravicen. Toda boil sim.
paticnO bi bio tudi nam, ce bi bila "a tako kon-
trolo dOlotena komisija ali odbor ali kaj takega;
funkeionarjev prepustilo kongresu. Sami smo re
davno upozarjali ma tc momente.
Ali zakai MISC gospodje nastopili $ tcmi "a
htevami pred tedni7 Zakai so z mimi cakali do
scj. ko hi moral biti re VISA zivilska predloga pod
streho!
Ne moreno ST pOmagati, ampak cloveku Sc