Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-18
KAPITALIsTIcNI KoLoNIZEM.

holon1zem sam ma sebi nj zlo. Njegovo gorjs
V sedanJih cash pOvzroca kapitalizem, kateremu
sluzi kolonijalna politika kakor ve drugo "a ME-
COVE namene, HI ne morejo biti ~drugacni, kakor
sebicni in profitarski. Treba je torej pogledati ma
holoniJalno politiko, kakrsna je dandanasnii. ma
MEN sedanje vzroke in ma neizogibne posledice,
HI Jih mora porajati V taxi druzbi in v takih raz-
merah, V kakrSnih zivimo sedaj. 3
v ia namen sc je treba vsaj nekoliko ozreti
ma znacaj obstojecega razreda.
kaprtalizem ina svoje zakone, XII veljajo no.
vsod enako, kakOr je zakOn teze enak V ysei ne
skoncnosti. V enakih razmerah morajo biti tudi
uclnki zakona enaki. Znacaj kapitalizma Sc ne
razllkuJe pc dezelah in narodih, temveG lie DO .raz-
noterOsti svOjih materijalnib pogojev i'm DO stop-
MI svojega razvoja. Mnenje, da je kapitalizem
enc dezele boli ~okruten, bolj grabezljiv, boil apre-
siven cd kapitalizma druge dezele, je popolnoma
ncutemelJeno. &c sc kaze V mnogih slucaiih tako,
Je 10 he posledica vecjega in ~manjSega razvoia, ne
pa poSledica razicnega znaGaja kapitalizma. sa'
frlrOdne razmer ma zemlji so neenake. Tu-
kaJ so kraji 2 vedno ugodnim podnebjem. z rodo-
vitno zemljo. Xxi daje ma jzlahtneiSe sadove "a ceno
nalmanJsega della. tam je vecen led in mraz: 90
vorl In plse Sc tedaj pac o blagi, priiazni, skopi.
trdl laturl. all vsakdo razume, da so to lie iezi-
kovne figure, 5 katerimi Sc ne more oznacevati ka-
rakter nature same. Natura nj oh Kongu nekai
druzega kakor oh Volgi, spomladi kai druzega
kaor V jeseni, ma zemlii kaj druzega kakor ma Jul
pltru. Njeni zakoni so enaki povsod in v vseh ca
SIN mem zakonl so memo bistvO in miniti hi mogli
lie tedaJ. ce bi minila natura sama.
Tudi zakoni kapitalizma ne morejo miniti dru.
GAGE kakor $ poginom kapitalizma samega. doklcr
pa obstola kapitalizem, mOrajo obstajati tudi ME:
ga zakomi in morajo ucinkovati kot zakoni: vienna
XIII raznerah. pod enakimi pogoii morajo bitis tudi
ucinki enaki.
Lahko sc govori o angleskem, nemskem. anne
rlskem, belgijskem. ruskem kapitalizmu in b raz-
llkah med enim in drugim. Ali to ne more nome
niti nic druzega, kakor ola so te in emo razrilere v
posameznih dezelah ~razlicne, da je vsled tega tudi
kapltalizem razlicnO razyit in da zopet xsled
ten raziik, ne pa zaradi Svojcga posebnegd zits-
GAIA razlicno u~cinkuje. d
kadarkoli je industrijski kapitalizem kakSne
dezele tako razvit. da nj ma domaGem trgu wee do.
Voll prostora "a nJegove prOdukte. nastane zani
potreba. ola najde druge trge V tujini.
ia Sc razumemo: To nj pOtreba industriie sa-
me ma sebI, temvec potreba kapitalizma. Industri-
ia Je lie izdelovalka gotovih potrebScin. Kapitaii-
zem je pa sistem vlaganega kapitala, XII stremi no
dobicku. Industrial lahko sluzi temu sistemu. in v
sedanjr druzbi mu res sluzi. Industrial hi pa tudi
lahko sluzlla srstemu kooperacije, sodelovanja, in
oi blla lahko urcjena tak0, da hi producirala vse
"a potrebo, IA lie "a potrebo.
Danasnla industrija sloni ma kapitalistiSni
podlagi. sluzi kapit alisticnim intercsom i'm ie vsIod
tega profitarska. &c ne najde toliko dobicka do.
ma, kolikor ga more pricakovati pc svoji produk.i
tivnosti, ga gre iskat cez meje. V tenn ie zarodek
kapitalisticne kolonijalne politike.
Dalje prihodnjic). M