Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
POqOii ruSkih SOcialiStOv.

Pred kratkim je ruski delavski in voiaSki
svet apeliral ma socialiste vsega sveta, da hi ST.
seSli ma mednarodnem ~kongresu in sc sporazumeli
IA dosego splosnega miru ma podlagi, Xxi so jo ru-
ski socialist re pref %oznacili. Albert Thomas,
francoski municijski minister, Arthur Hender-
son, angleSki minister in Emil Vandervelde, bel
gijski municijski minister, kakor znano vsi tri-
je socialist, so izrekli svoje zaGudenje, da skill
cujejo ruski socialist tax kongres, ne ola hi Sc bill
pref pOsvetovali $ socialist IL zavezniSkih de-
Eel.
Delavski in vojaSki svet je dial ma to vpraSa-
ME odgovor, 5 katerim pojasnjuje svoje stalSGe
rekoG:
'Ruska revoluciia, XII ie upor ljudstya ne
le proti tiranstvu cariZma, temveG tudi proti
grozotam %Svetovne vojne, IA katere pada krivda
ia mcdnarodni imperialiZem, je postavila vse dr.
zave pred nujno potrebo miru. ~lstOGasno je ruSka
revolucija pokazala vSem narodom pot, pc kateri
sc more priti do tega ella, in Ia pot je zdruzitev
vsega delavstva, Xxi mora prepreGiti naGrte impe-
rializma IA nadaljevanie vojne V interese boga-
taSkih razredov in ~sklepanje miru L anekSiiami in
vojnimi odSkodninami.
DelavSki razred Y vseh drzavah lahko nitro
pride do solidarnega sporazuma, ako je navdah-
men : svOjimi laStnimi interest in Ge sc otrese
aSplraciJ imperialiStov in militariStov. OGitno lie,
da Je mednarodna konferenca lahkO odlocilnega
pomona Y StraSi dobi bratSke vojne, ako bodo
delegate prcSinjeni 5 tent idejami. Nadalie
je tudi oc.tnO, da ne mOrejo vpraSanja, XII ste nam
Jill stavili, povzro6iti razdora, niti ne obsegajo
motivov IA nadaljevanje vojne.
Ako priznajo delegate ma konferenci, da ina
vSak narod pravico sam odlotati o svOji usOdi, te-
daJ homo brez tezav priSli do Sporazuma, kako Sc
ina uravnati vpraSanje Alzaciie-Lorene in dru-
9Th teritorii. Dale DO delavski razred, elm Sc
oprosti v~zajemne mrznje in nezaupnosti, 5 kate
tn Ol opa in in in,nariaIiSti = lobG,.D .Do,,o1
praviGen0st odSkOdnine, kakor tudi viSino teh
odSkodnin drzavam, XII so bile opustoSene vsled
vojne, kakor je ma primer Belgija, Poljska, Cali
clJa IN Srbila. Ali raZumeti Sc mora, Ola la cd
Skodnlna he SINE bill najmanj V zvezi : kakSnim
trlbutom, XII ga tirJa premagalec cd premagane
dezele.
Delavski sret pricakuje od conference soci-
alistov IL vOjSkujoGih Sc in nevtralnih dezel H.
stvaritev lnternacionale, XII omOgoGi delavskenu
razredu vsega sveta, da Sc DO Skupno bojeval "a
sploSen mir in zdrobil verge, V katere so ga ST.
Iona uklenile Wade in z imperialistiGnimi ten
dencami p%repojeni razredi, Xxi o%viraio mir
Tia izjava ruskih socialistov je Lelo jasna.
Clovek sc lie ne SINE truditi, da bi pc sill zanesel
vanjo, cesar tam nj.
he sliSimo .namrec klice: "vidite, Rusi zah-
tevajo mir. in mic druzega ne. Mir "a vsako ce-
no!'
Treba je lie to izjavo precitati, pa Sc vidi, da
to hi res. Rusi zahtevajo zelo dolocen mir, tako
jasno dolOGen mir, da Sc ~majhnim dusicam niti ne
SANTA. FaktiGno ne zahtevaio RuSi ME mani ka-
kor SOcialisticen mir.
Use plitke fraze o separatnem miru i'm o mi
ri Ia vsako ceno padajo vprico tega V prah.
&c hi bill Rusi "a separator mir, jim ne hi BIZ
10 treba mednarOdne conference. Sprejeli hi
enostavno mir, Xxi jim ga NemGija in Avstrija po-
nuJata Ma tax nacin, da je to re boil b~eraGenje
kakor pOnudba. In niti Ia vSako ceno' i'm GA
ne hi bilo treba jemati, kajti NemGija in Avstri-
ja jim ponIjata "a to cello - denaria. Seveda
nimata sedaj sami denarja, pac pa raGunata, da
hi ga izpreSali IL ostalih zaveznikov, Ge hi jima
separatni mir L Rusijo omogocl, da Jill prema-
gaia.