davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The midland journal., 1917-09-21
Marriage Licenses.

The following marriage licenses
have been issued by Clerk of the
Court Charles S. Peacock since our
last issue:-
John R. Anderson, of Newark, and
Estella H. Marcus, of Elkton.
George w. Baxter, of Baltimore,
and Edna A. Brown, of Chesapeake
City.
The midland journal., 1917-09-21

The Democratic State Convention
will meet at the Academy of Music,
Baltimore, on Thursday, September
20, at IL o'clock noon.
The midland journal., 1917-09-21
Great Faith in Chamberlain's Collie
and Diarrhoea Remedy.

Chamberlain Collie ana Diarr.
hoea Remedy was used by my father
about year ago when he had diarr-
hoea. 1t relieved him Immediately
and by taking three doses he was
absolutely cured. He has greai
faith in this remedy" writes Mrs.
w. H. Williams. Stanley, N. Y.
The midland journal., 1917-09-21

= bull with good beef blood is
absolutely essential for success in
raising baby beeves.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
Miroyni shod v chicaskem
Auditorium.

indnstrijskih kapitanov v voini.
"Pravi Sc pa - je dejal - da
sc b~Ojujemo "a demOkracijo. Ali
mislimO S tenn demokracijo Indi.
je, Irske in drugih narodov, XII so
zatirani pod britanskim kralje-
StvOm? N~apravimO svobodo teh
narodOv IA enega izmed pogojev
miru. Avstralija in Kanada ina.
In referendum "a registracijo in
nabor vojastva, mi pa ne. Zakai
ne? Ljudstvu, XII posilja svoje 81
move V zakope, lahko zaupamo.
ce BIO imelo besedo o vodstvu vol.
ne"
Ma shodu je bila sp%reieta re.
solucija, v kateri je recenO:
"Ker zahteva kriticni polozaj
ruske demokracije in revizija ru-
skin vojnih zahtev nezavla6en
nov pregled mirovnih pogojev
vse zavezniSke stranke i'm ker ne
more demokracija nadaljevati
vOjne brez pritiska OdgOvorno-
sti, brez naznanila svOjih lastnih
mirovnih pOgojev, Xxi hi Jill yes
svet razumel in lahko sprejel, in
brez zngotovila tistih narodoy, S
katerimi smo de facto V zvezi,
bodi sklenieno:
Zbor prebivalci Chicago, XII j.
maio pred ocmi blagor svoje de-
zele in svetovne demokracije, po-
viva svojo Waldo, maj doloGno in
jasno oznani pogoie miru, XII Jill
predlagajo Zedinjene drzave in
njih evropski zavezniki;
nadalje da mai bodO ii pogoii
V soglasju z razglasom predsed-
nika Wilsona, da mora biti vsak
narod svoboden dolocanju svo-
iih ciliev, svojih prilik "a %razvoi
brez ovir in brez ~pretenj;
da o biti imr, XII mai prime
Sc ma svojih krilih Ozdravljenje,
mir med enakimi in osnovan ma
splOsnem delezu blaginje vseh."
Resolucija je bila poslana pred
sedniku Wilsonu in kongresu Ze-
dinjenih draw.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
MoRsKI KIrI v BoJu z LADJAM.

Sludaji, da 81 upaio morski xiii v
nePosreano bliiino velikih ladij ter Sc
spuste 2 mimi cello V boj, MISC prav
ME redki in ve6krat Sc cello zgodi, da
ie ,ladia premagani del. o tenn poroea
prav zanimivo list "Prometheus'..
Leta 1920. je neki morski kit ma
padel ve6jo ribisko ladjo ter 10 V KRAFT
KEN 6asu pOtopil. Pri TEN je utonilo
wee Judi. Pri nekem napadu, katerega
je !. 1875. vprizoril velik kit ma pot.
niski parnik Cunard Grte ''Scythia",
je izgubil parnik en- propeller. Pri TEN
drznem napadu pa je bill tudi kit tako
te&ko ranjen, ia je kmalu nato poginil,
nakar so ga zavlekli V najbliije
pristanis6e. Tam so Sc prepritali, da
nj kit precenjeval svojc moci "a tako
drzno pOdjetje. Meril nj MANFRED ME
mani kot 90 metrov. l.. 1894. je neki
kit p%reobrnil dansko jadernico Anna"
in mostvu sc je lie 2 naporom posreeilo
priti V resilne Solne ter cd tam ma par.
mix, XII Sc je nahajal v blizini. Ista uso.
da je dohitela leta 1902. neko drugo
jadernico in prihodnje leto ie zopet
neki kit potopil majhen parnik. Ne
dolgo "a tenn je postal cello velikanski
nemski potniski parnik KAISER Will
helm der Crosse" predmet napada cd
strani nekega kita, ko Sc ie nahajal
parnik ma visokem morju. Kot Sc ne
more drugate prieakovati, ie postala
ogromna rival zrtev svoje predrznosti,
ne da bi prizadela nasprotniku tudi maj
manjso skodo. Sunek pa je bilo tutiti
pc cell ladji in parnik Sc je moral nato
u~staviti, ker so Sc propelerii zapleti
v kitovo telo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

zunanJe Zadeve neke vojskujOGe Sc driaye. XII so
giase: "Vlade v EvrOpi ne bodo niti he moreio
uKtlrati mirovnih pogojev "a bodoGi mir. Mir
DO dlktiraio lludstvo Ill ono sestavi pogoje.
Mirovni pogoji pc m%nenju Huysmansa so
enostavnl; nobenih aneksij, nobene trgovinske
VoJne pc voJni, Use drzave morajo izprazniti o.
Kuplrane %teritorije, Belgija i'm Srbija morata inc
II p0vrnjeno vso SkodO vsled invaziie in rayno
tako mora biti poplaGana skoda, XII so 10 mare
dill Nemci v severni Franciji.
Nemcija ne SINE izgubiti svoiih kolonii. ker
TO bi blla a~neksija. Alzacija-Lorena povzroca ma j.
tezJe vprasanje, ali koncem konca Sc mora resi-
II. Najbolje je, da resijo to vpraSanie Nemci in
Franeozi V spOrazumu $ prebivalstvom Alzaciie
in LOrena.
Dardanele bi morale biti International izira.
ne in vse ondotne fortifikacije odpravljene, toda
Turk maj obdrze Carigrad 2 evropskim ozem-
lem, kar so ga imeli pred vojno; Armenia mo-
ra biti avtonomna in Palestine mai postane ne
odvisna Adovska republika, da ne bodo zidje wee
brez dOmOvine.
Rumunska he SINE izgubiti svojega teritori-
ia In vrhutega mora dObiti kos SedmograSke =
rumunskim prebivalstvOm. Bolgarska Macedoni.
ia pripada Bolgariji. Bosnjaki in Hrvatje so Ju-
goslOvani, Xxi zele biti s Srbijo in vsled tega mai
~sestavijO nOvO drzavO, XII Sc DO imenovala .Jupo.
slavija. AkO Sc Jugoslovani ne bodo mogli re-
dmiti glede ma noyO drzavO, tedaj moraio imeti
avtonomijo tisti, Xxi Sc OstanejO pod Avstrijo. &C.
Ska mora hiti avtonOmna.
Poljska ina fri pota: ali bo neodvSna drza-
va, ali pa dObi avtonomijO Z NemGijo ali Rustic.
NedvomnO Sc pa odlo6i "a prvO ali tretje, ka-
kor Je zdaj Finska. Avtonomiia Ukraine, Lii
voniJe in Estonije ie vprasanje, XII ga lahko resi-
10 imenovane narodnosti $ socialisticno Waldo ma
Ruskem.
Vprasanje Trsta in b~liznjega teritoriia je
ravnO takO tezavnO kakOr vpraSanje Alzaciic in
Lorene, toda upati jc, da bOdo to vprasanje resi-
Ii socialist v Avstriji in Italiji.
V prihodnji Stevilki Sc podrobncje zmenimo
o tenn mtervjuju. ',.,1.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
II STARE

V starinskih delhi mesta Havane IA
gleda potnik marsikatcri micni PRIOR
skozi odprta vrata, Xxi vodiio ma dvo-
risca, kopajoea Sc v solnfni luGi. Povsod
Je videti drevje, kletke 2 raznimi ptiei
ter sveze oprano perilo, XII visi ma dol
9Th vrveh oh zidoviu. Zenske kramlja.
20, perejo in kuhaio, dotim Sc igra 20
dvoristu celia kopa otrok v~sakovrstne
polti.
Feekrat je videti kako p%rilctno arn'
ko z debelO smodko v ustih in to cello
po eestah, ne da hi bila doticna dana
kaJ vznemirjena cd v%prasujoeih pogle'
o in dvomljivih smehliajev mimoido'
cih. To je dezela, XII nj zelo oddaliens
Cd mas, XII pn Sc neverjetno razlikuie od
nase glede ma jerk, misljenie in obi
6aje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
NOVA

V Stockholm sc vrse conference socialistic-
min skupin liz raznih evropskih dezel. Dne 6. jul
MIA hi sc imela priceti skupna konferenca, ali
dOslej Sc nj mOgOee prerokoyati, kakO DO s tenn.
Ia sedaj della vsaka skupina Ease.
Zaradi tega zbOrOvanja Sc je zbralO V Stock
holmu tndi dokaz zastopnikOv velikih listov. Po-
rocevalec chicaske 'Daily News" je incl inter-
win s sOdrugom Huysmansem, t~ajnikOm medina
rOdnega socialistiGnega biroja in je o tenn poro-
cal svojemu listu. Huysmans je po njegovem pO-
rocilu dejal, da mora sedanja vojna prinesti ne
odvisnost ali pa a%vtonomijo vsem manjsim naro-
dom v Evropi. Naslikal je tudi nov zemljevid Ev-
rope, kakrsen bi moral bti po njegovem mnenju
in pc m%nenju mogih drugih socialistov, Xxi so Sc
2 MIN vred sesli "a mednarodnO kOnferenco.
Huysmans je predvsem dejal, da bi moral ame-
riSki socialist p~odpirati vOine ellie predsednika
WilsOna, Xxi so cilji vesOljnega miru in pravic "a
male narode. Dejal je tud, da so ameriski socia.
listi naredili veliko napakO v st. Louisu, kjer Sc
je vecina delegatov izrekla proti vojni Zedinje-
nih draw z Nemcijo. Hmysmans je nadaljeval
"Vecina sOcialistiGne stranke v Ameriki, XII
je prOiivna vOini, zdaj sprevidi, da %smatrajo So
cialisti ostalega sveta memo ravnanje "a kratko-
vidno, provincijalno in nasprotno interesom sve-
tOvne demOkracije in svetOvnega socializma. A
merika je bila prisiljena v vojno 2 Nemeijo. Nj
Sc ie mogla obraniti. lNedopustna laz je torej, da
je Amerika iskala vOjne. Socialist MISC proti
vsaki vojni in boriti Sc mOrajO V Obrambi.
BOZ Amerike v tel vojni je kakor BOZ socia-
~listicne stranke. Socialism ma zavraGa rodoljub-
ia socialist, XII nj dober rOdoljub, ne more biti
dOber nternacionalec JasnO in Odlocno pravim
ameriskim sOcialistom, da je vsak sOdrug lahko
obenem dober socialist in dober Amerikanec So
cialist DO vsem svetr - izvzemSi nekOlikO KRAFT
kovidnih imobilistov in zimmerwaldistov vi
soko cenijo in popolnoma odobravajo Wilsonovo
deklaracijo voinih ~ciljev."
Huysmans je v nadalinem razgovoru poteg-
nil jasno crto med vladami in rekel, da v demo-
kraticnih drzav kot so Zedinjene drzave, Fran
ella in Anglia, kjer imajo delavci volilno pravi-
co in druge svobOde ma %razpOlago, nj p%otrebna
krvava revohcija re socialni preobrat.
Kar 81 tice bOdOcega zemljevida Europe, -
predvsem citiral besede ministra "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
IRSkA AVTONOMIJA.
[PRoLETAREc

To je torej spor med Irci samimi, ne pa med
Irci in Anglezi.
Lloyd George je izdelal naGrt, XII ga priporo.
ca lrcem ma TAXI pod}agi, Ola bi imela VISA Irska
svoj parliament, ~izvzernSi tiste kraje, Xxi hi to pri-
glasovanju sami odklonili. Yendar pa mai bi bila
razun tega Sc k%omisija, XII bi zastopala vso lrsko
in odlo6ala o g%otovih vprasaniih, XII Sc ti6ejo vse
dezele.
To je nasvet ministrskega predsednika: ali
kakor je videti, Sc ga ne drzi kot klop, temvee je
pripravljen sprejeti tudi ~drugacno reSitev, ce 10
skleneJo ircf sporazumno ma svOjem kongresu.
Ali tezava titi has V tenn, ola je veliko vpra-
SAME, &c sc bOdo znali in hoteli Irci sami sporozu.
nett. Nasprotja med mimi so dOslej tako velika.
da DO treba pray nnOgO dObre wolfe. ce bodo no.
tell najti spravo. s%S ''
Lloyd GeOrgev korak je demokratiGen poiz.
kus resitve irskega vprasanja. On prepusGa naro-
du samemu, da odloei, kako mai Sc urede niepoye
razmere. A teAave; XII n~astajajo IL nasprotia euih
In drugih lrcev, kazejo, da ina tudi demokraciia
SvoJe sitnosti, vcasi So pray velike, in da demo.
kraciJa nj tisto Gudelno geslo, XII sprawl vse ne
rOdnOSti = sveta.
lrsko v~prasanje hi vlada ma primer veliko
loze resila avtoritativno, kakor demokratieno &c
ina v angleSkem parlamentu ve6ino "a Home ru.
lie brez Sestih ulstrskih okrajev, lahko izdela TAX
naert in napravi IL MEGA zakon. Kadar hi bill spre-
jet, bi ga $ silo re lahko podprla. Sal jc ~vojaStvo
tudi lanskO revolto. zadusilu.
TOda ukrep, XII ga ie neprenehoma treba sGi.
titi z bajoneti, he pomeni, da je vpraSanie re.
seno. Tlsta ~stranka, proti kateri je bilo 'reseno"
DO vedno nezadovoljna prisilni ukrep 10 DO ogor-
ell m neprenehoma bO iskala priliko. da Sc va a.
trese in da doseze, kar je re pref hotela.
Narodna' vpraSanja MISC taho enostayna ko.
kor zakon teze. Ma papirju Jill je vGasi lahko re-
Siti v najpraviGneisem zmislu. Toda pravica. ko.
tere IJndstvo ne prizna, je prakti6no krivica.
lrska zadeva pa vsebuje nauk, Ola imaio ma.
rodna vprasanja svoj pOmen, in da ga nj mOpoce
prezreti. lrci hotejo avtOnOmijo. Dokler je ne do
sezeJo, Jim bo ia Fe&najbolj pri srcu. Bojevali Sc
bodo zanjo, ROTH Sc bodo in rebelirali bodo "a.
MO, III razume sc, da DO Ia boj oviral druea ypro-
sanja, posebno pa socialna.
V interesu socializma torej nj, &c Sc pravi.
lrsko vprasanje-. mas mic ne zanima''. ali ma.
Nacionalna vprasanja Sc mOrajo umakniti soci.
allzmu ali pa cello :''lrskega vprasania nj"
Je, Je; irsko vprasanje je, in v interesu soci-
aiizmu ga je treba spraviti $ poti. To ie ma le
mogoce ma ia naein, da Sc resi-, in sicer spora.
zumno $ prizadetimi strankami. Kajti lie tedai ne
no to vprasanje wee privlaGilo skorai yseh naro-
dovlh sill; lie tedai ne DO nacionalno yprasanie
wee oviralo socialnega.
kar velja "a Tree, pa velja "a vse druge M.
rode, XII Sc bore "a kos samostalnosti. Resitev ma
rodnih ~vprasanj nj socializem ali resitev narodnib
vprasanJ Je potrehna v interesu socializma. do iz-
glneJo zapreke, Xxi so mu ma poti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
zDRAvNIKI IN PRoHIBICIJA.

"Prohibicija' V Franeiji in Italiii
pomeni lie prepoved prodaje in u~zivanja
iganih pijae, kajti nobena odloSilna a.
seba v teh delelah nj nikdar resno mi
slila ma TO, da hi se prepovedalo uziva.
ME lahkih win, XII t~vorijo del vsakega
dekliea ~vroeino 80 stopinj C~elziia, n nj
dan pinto lahkega rdetega vina vsake-
mu francoskemu in italiianskemu voia
ku, ker smatrajo ~najvecje voiaSke in
zdravniSke avtoritete v Evropi vino "a
prav tako potrebno IN zdravie voiaka
kOt hrano samo.
Franeosko vojno ministrstvo jc re-
kviriralo v preteklem letu 1872 m%iljonov
gallon vina IN francosko armada i'm NOR.
narieo. V isti namen ie re letos rekvi-
rirala 200 miljonov doma6ega in 40 mi.
Gonov gallon alzirskega vina. Ia SPRAY
Ienje tie velikanske kolieine il agra
dila posebna skladisca in kleti.
Italia je odredila vse potrebno, da
obdrii donna potrebno kolieino svojega
domaeega vina, da M DO vojak pri-
krajsan pri svoji dnevni raeiii. Gee.
n~jevaje pr%imernost teh odredb pravijo
londonski "Times'':
DR.. Landouzy, DIR. Armand Gautier,
dr.. Vidal in druge kapacitete zdravni.
ske yede so javno objavili, ia je upo-
raba vina ne le zazeljiv dodatek k
hrani vojaka, temves da je vino direkt-
no p%otrebnO IN popolno usposobljenost
vojaka ma 'front.'. Pinta vina pri dnev-
nih racijah vojaka Sc smatra vsled tega
kot neObhodno potrebna in to radi IL
vanrednih telesnih naporov, katerim Sc
mora %pOdvreei vojastvo ma 'front.'. Pc
i2kusnji kOt ie ne more zaznamovati no.
Landouzy odlocnO i~zjavil: Kot fiziolo-
gist, kOt zdravnik in dentist odlo9no
o~dklanjam prepoved uporabe vina.
DIR. Regs, professor medicinske fakul-
tete v Parizu izvaja, da hi bila prohi.
bieija vina vspri6o sedanjih razmer ma.
ravnOst zlOein mad narodom z ckonom.
skega stalisea in k~rivoverstvo $ s~talisea
hifijene.. - istO vino Sc smatra kot
posebnO prikladno IN one, XII ne dobi-
vajo zadostne, "a njih telo primerne
hrane in IN Odrasle, XII morale trd0 de
lati in slabo JEST. Nadalje je vino
p%rikladnO IN rekonvalescente, IN stare
ljudi, kojih moei pojemaio, IN norman
je ter druge, XII so i~zpostavljeni vre-
menskim %nezgodam. Ia vse te je vino
n%aravnost nenadomestliiva tonika.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
zrvEzNo vPRAsANJE v AvsTRIJ1

Dunajska Arbeiter Zeitung pise dine
H.. febr.: Odkar drzi mraz, so Sc trgi
zelo %izpraznili. Dovoz je zelo upal, n
Sc ono, kar Sc vpclie, izgine v trenutku
liz prometa. Zelenjave in saba sploh nj.
Nikdo ne dospc v mesto, zelezniee pa
SO. zGposlene y drugimi stvarmi. Vsled
tega je danes mnogim tezko It'll ma trg,
ker vedo, da ne -bodo dobili ondi niti
najpotrebnejsih predmctov. Cudno je
sploh, da nj trg pri sedanji zimi popOl-
noma praZen, ali zelodec zahteva svoie
praviee. Ma zalost Sc danes tudi mai
skromnejsi zelOdec lie redko nasiti.
Wee dnij re zastonj isGemo z~eleniave.
Solata in spina6a ne prenesetc mraza,
ostane torej samo kapus, kateremu
pa je poskoeila cena cd CO. do 80 vi.
narjev in wee IN kilogram, ker Sc tudi
tn uvaza IL inozemstvn. Ia kislo re-.
lie Sc pehaio mescani kakor IN kruh.
Krompirja sploh nj wee v prometu, n
nemska repa, XII nadomestuje krom-
PR, kot sredstvo IN polnjenje zelOd.
GU se raIProda ma NAH. MnOgi so Sc
ze navadili ma ME nepriietni okus, in
kostanjarji p%rodajaio sedaj repo ma
mesto ba inoslovno dragegn kostania
in peeenih iabolk, XII 80 ravnotako red
ka, kakor krompir. Sadna pijaea je
gOtOvO izumrla, n najcencjsa jabolka
%staneio 9 do ESQ Kr. kilogram. Pred
Teton dnij sc je moglo Sc dobiti do
volj jajc pc primeroma dobri cent, Sc
daj pa Jill j. tako malo, da Sirse mase
prebivatelstva sploh ne morejo priti do
NTH. In tako sploh pimamo marsise-
So, kar bi mogli imeti, ako bi ne 6akali
ma neke energicne odredbc ministra IN
prehrano, XII producira vedno le lepe
naredbe, mislee, da BIO ma ia naein o.
lajsal prehrano."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29
Telesna toplota 60 stopini.

hakor .javljajo IL Kiicva, Sc ie do
godii tam neverieten %slueaj. V boil
n'sniei 'sv. Vladimirja .je imela neks
"eklica vroeino go stopnij Celzija, n nj
"mria. Nnvadno ie, da 6lovek umrie,
ako doseze telesna toplota 40 stopint
Skrajna meja mogoGc telesne vroeine
Je ~ stopinj. Deklico sta pregledala
lhamenita ruska zdravnika Janovskij
in obrazcov, n londonsko zdravnisko
drnstvo je poslalo poseben toplomer Y
nilev, DIN Sc izkaEe pravilnost merle
MIA.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-29

Angleska vlada je sklenila sklicati kongres
vseh irskih strank in frakcij ter zastopnikov ra-
znih pOklicev, ~politikov i. t. d. Ma kongres bodo
povabljeni tudi zastOpniki revolucionarne orga-
n~izacije Sim Fem, Xxi je lani uprizorila znano re-
volucijo.
VOdja irskih naciOnalistov John Redmond je
izjavil, da je lrskO po stOletjih prvic dobil0 prili-
ko, da Same resi- svOj problem i'm dolo6i svojo u
sodo.
Bio bi krivi6no tajiti, da ina ia korak am
gleske Wade velik pomen. Redmond govori resni-
go, te pravi, da dobijo Irci $ tenn priliko, da sami
odlocujejo o svoji usodi in &c sc pokazejo ma TEN
kongresu sposObne "a resitev svojega lastnega
vpraSanja, tedaj iZgine irski problem in zdruzena
Britannia je resena enc najvecJih cokelj v svojem
raZvOju.
Toda dokler ne opravi kongres svoje della,
mora potivati vsak optimizem. Naglasali smo re
~svojcas, da ie reSitev irskega vpraSanja danes We
like boil odvisna cd lrcev samih, kakor pa cd an
gleSke Wade.
Dolgo casa je bilo narobe. Dokler so imeli
kOnservativci odloGilno besedo ma AngleSkem, je
bllo nemOgoce pricakOvati mirnO in uSpeSnO resi-
tev irskega vprasania. Zanje je bill irska avtOnO-
mia tabu in kdor Sc je drznil govoriti o njej, je
re veljal IA izdajalca. Vladalo je takrat tesnopr-
sno misl jenje, da je vsaka avtonomija pOsamezne-
ga della razbijanje celote. To mra6njaSko stalis6e
Je povzrotilo, da so Sc lrci posluzevali "a svoje
namene nelegalnih sredstev in da so rastle zarote
ma vseh koncih in krajih IL tai. Posledica tega so
hill vetni boji in spopadi, r~azmerje med lrci in
Anglezi je pa postajalo cimdalie bolt napeto in
sovrazno.
To sc je temeljito lizpremenilo.
he AsquithOva vlada je stOrila resne korake,
da hi Irsko dObilO Home rule. o resnem namenu
ne more biti nobenega dvOma, zakaj zgodovinsko
dejstvo je, da sc nj Asquith ustrasil nobenega bo-
ja IA odstranitev velikih zaprek, Xxi so bile uredbi
ilske a%ytonomije ma poti. Z lepo OdloGpoStjo sc je
pOStavil ZbOrnici pO rObu, in eetudi Sc je priGel
spor med obema zbornicama zaradi tega, ker je
zbornica poslancev 'zahtevala priznanje, da ona
odlocuje o proraGnnskih vpraSanjih in da ne mo-
re gosposka zborniea v takih receh menjati njenih
sklepOv, je bilO to vendar z vpraSanjem irske av-
tOnomije V tesni zvezi, ker je bas zbOrniea lordov
najbolj nasprotovala TAXI avtonomiji.
Da Sc Ia zapreka odpravi, je bilo treba prede-
lati Osnovne zakone ~angleSke drzave; in Asquitho-
va vlada Jill je s pOslanskO zbornicO tako prede-
lala, da ne more zbornica lordov nobenega vazne-
ga sklepa poslanske zbOrnice wee trajno Ovirati.
Zakon, Xxi ga zadnja trikrat sklene, postane pra-
voveljaven, tudi &c ga gosposka zbOrnica trikrat
zavrze.
Irska Home rule bi bila danes najbrze re "a
kon, ce ne hi bila prisla vOjna vines.
Ali razun tega je Sc ena zapreka, XII tudi da-
mes Sc nj odstranjena. To je nasprotie med katO-
liskim delom Irske in professionalism Ulsterjem.
Irski nationalist zahtevajo avtonomijO "a yes ir-
ski Otok; Ulsterci pa nOcejo biti ~pOdlOzni parha-
mentu, v katerem bi katoliski Irci odloeali.
Clearwater Republican. [volume] (Orofino, Idaho) 1912-1922, 1917-01-05
District Court Dates.

In the District Court of the Second
Judicial District of the State of Idaho,
in and for the counties of Nez Perce,
Latah, Clearwater, Lewis and Idaho
In the matter of the fixing of the
terms of Court for the year 1915, of
the above entitled Court
1t is hereby ordered that the terms
of Court for the above district be held
at the following times and places, at
the county seats of the respective
counties above named;
At Lewiston, Nezperce County, March
9th and Oct. 10Th.
At Grangeville, Idaho County, Feb.
5th., and Sert. 18th.
At Nez Perez, Lewis County, Apri
End, and Sept. 3rd.
A Oro6no., Clearwater County, April
10TH, and Oct. 18th.
At Mocosw, Latah County, April 30tt
and Nov. 26th.
Done at Moscow, Idaho, this 30ti
day of December, 1916.
EDGAR c. STEELE, Judge.
Jan 5-l2.
Clearwater Republican. [volume] (Orofino, Idaho) 1912-1922, 1917-01-05
Sens In Verse
THE BOOK LINE.

New York lower east side public library. !
{ OME. We that dcspaie of the land
" Which the future shall know,
Who doubt what the years that expand
In their fulness must show;
VINO grasp not the thing which shall n.
When deliv erance comes
To millions in bondage-and see,
AZ tie verge of the Sums
These foreign born children that march
in Their hundreds and more.
IN sunshine and storm, through the arch
or the library door,
THEIR race? All. what matters their
race
To our generous mold
or nations Yet IL We would trace
All the record unrolled.
Take heart from the days that are dea6
For the fathers OF these
With Lef or with Eric the Red
Brlved mysterious seas.
or followed Yermak through the SHOWS
OF boreal dome.
Or gave to the eagles the foes
OF imperial Rome.
OR tented with David or ranked
In the Balkans those swords
That bulwarked all Europe. unthanked.
From the Ottoman hordes
Aye. old at the time of the flood.
Still the law Is the same;
The builder shall spring from the blood
Whence the warrior came
THEY trail through the alley and mart
To this palace OF tones
Wee urchins. red hated and swart
As their underworld gnomes,
And hundreds OF quaint little maids
Wearing ribands OF green
OR scarlet on duplicate braids;
Quick eyed orderly. clean,
And silent Some take from tho shelves
or the volumes arrow
Those legends of COLLINS and elves
That we loved long ago:
Yet more choose the stories of mon
Whom q nation reveres-
or Lincoln and Washing ton. then
or the bold pioneers
Who piowed in q blood sprinked sod,
Whose strong hands caused TO rise
That temple which these, under God.
Yet shall rear to tho skies.
Arthur 0uiterman In New York Times.