Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

XII he pozna resniGnih razmer, hi mislil, da zivimo
re v vsaj ma pol socialisti6ni druzbi, &c slisi, da Sc
praznuje in slavi delo pod zascito zakona. In res
so med ameriskim delavstvom Sc velike mnozice,
XII Sc Jim Sc vedno zdi, Ola so $ postavnim prazni-
kom della izredno poGascene. Pa vendar je polo
Ia jdelavstva negotov, kakOr je bill vedno; po-
stavno priznanje njegovega praznika mu mixer
lie pomaga do boljsega materijalnega zivfJenja, ne
p~oviSava ~njegove varnosti, he gladi mu pota do
lepSih duSevnih uzitkov in do viSje kulture. Po-
stavni prank ne pomeni postavnega priznanja
delavskih pravic.
"Labor Day je prank. pravi ameriski
prank, kakrSnih imamo V koledariu tie dezele Sc
wee. Labor Day stoji ma enaki stopnji kakor De
coration Day, Flag Day, Thanksgiving Day it'd.
Napredni delavci vedo, da je tako in-se ne dajo
z "delavskim praznikom" wee vleGi "a nos. Mno-
zica nezavednega ali lie ma pol zavednega delav-
silva misli pa Sc vedno, da ina "Dan della" velik.
cudoviti velik pomen.
Res je, da je Labor Day" nastal V zvezi =
delavskim gibanjem; ampak niegov n:men j.
bil reakcionaren, delavskemu gibanju jc hotel
wet niegovo oSt, pripraviti ga oh njegov bojni
znaeaj. Tisti, XII so ga vpeljali V ameriski draw
nj koledar, so hoteli z MIN preprecih razredno
zavest delavStva in mu namesto ME vcepiti mfsel,
da imaio V veliki, svobodni Ameriki vsi ljudic
enake pravice, da ie delavstvo enako priznano
kakor vsak drugi "stan", in da mu zaradi tega nj
treba nobenih revolucionarnih metod.
Delavsko gibanie ina tudi V Ameriki precej
stare zgodovino, in 6eprav je danes V unijah veGi-
mona zelo konzervativno, so bill vendar Cast, ko
je imelo dokaj revolucionarno 5arvo. Tudi parade
SO delavci prireiali V takih cash, pa MISC bile tako
lepo aranzirane, ampak tudi ne takO pohlcvnc,
kakor dandanes ma prvi pondeljek septembra.
Hude krize so veckrat pehale dclavce V veliko be-
do, in tedai so Sc sliSale nameStO poniznih pro-
Semi radikalne zahteve IL delavskih ust. Wee ka-
- II.
pred delavstvom, in IL tega strahu Sc je porodil
Labor Day. XII maj hi sluzil kakor ventil, skozi ka-
terega bi uhajala delavska nezadOvoijnoSt.
Tisti, XII so ga hoteli, so bill radikalni in delo-
ma cello revOlucionarni Ali tisti. XII so ga dali, so
bill nazadnjaki.
Demonstracije ma ulicah, ali parade, kakor
jim pravijo V Ameriki, so bile cd nekdaj sredstvo,
S katerim so mnOzice ali posamezne skupine javno
izrazale svOje zahteve ali proteste. Ia delavstvo
nj pomen takih demonstrated lie V TEN. da sezna-
njajo javnOst z njegovim; zahtevami in upo-
zarjajo delavee ma njih polozaj, ampak tudi
V tenn, da je "a TAX nastop treba kolikortoliko or
ganizacije. V %skupnem obhOdu ne nastopa della
wee kot posameznik, ampak kot clan svojega raz-
reda. Celota. Xxi ina skupne ipterese in skupna
ellie, sc kaze javnosti. TAX obhod ina res de-
monstrativen pomen, in tudi ameriSki delavci SO
Sc ga posluzevali, ce so hoteli demonstrirati.
TAX obhod je bill II. pr. leta 1881, V New Yor-
ku. Priredilo ga je drustvo Knights of Labor in
udelezilO Sc ga je okrog 10000 delavcev, kar je
bio "a tedanje case in razmere res veliko Stew
10. Newyorska burzvazija sc takrat nj zbirala ma
peti aveniji, da hi 81 napasla oci, temveG je trepc-
tala in povsod JIG vladal strah pred ,evolucijo. BIZ
Ii so "a delav'tvo slabi cast, in marsikie ie vrclo.
Mnogo vecjih NEST sta prepotovala diva social
STIGMA pOslanca liz Nemcije, F. w. Fritzche in
Louis Nlereck ma shodih, ma katerih sta govOrila,
so nastopii tudi angleSki govorniki. V Chicago Sc
Je prlpravlJal kOngres revolueiOnarnih dclavskih
klubov. ma katerem Sc jc bila potem ustanovila
"Revolucionarna socialistiGna stranka.' Da,i jc
bio politieno dejanje in nehanje in stremlienie
in koprnenje zeo nejasno, je vendar napolnjeva-
10 "dobre drzavljane" T. velikim strahom, in ka.
darkoli so sc vecje organizirane skupine delavcev
pokazale ma ulici, so vsi bojazljivci mislili, da ic
10 prrcetek revoluciie, anarhije in sodnega dneva.
Podobno Obhodi so Sc prihodnja leta ponav-
jail pc raznih mestih. Potem lie leta 1888. amc-
riski delavski %kongres v st. Louisa sklenil, da maj
sc vsako leto praznuje l. majnik, leto dni poznc-
Je pa Je mednarOdni sOcialisticni kongres V Pari.
zu napravil IL MEGA svetoven delavski prank.
AmenSki kapitalizem pa ie ugibal, kako hi
odcepil t~ukajsnje delavstvo cd mednarodne I'VE
re in oglOdal njegovo moe, katere Sc ie cimdalic
bolj plasil. V newyorSki Legislature je bill vlozen
predlog, da mai sc doloci prvi p~ondeliek meseca
septembra "a prank della. Predlog je bill spre1et,
cetudi sele potem, ko so ga kopirali In sprcjeli V
drzavah Oregon in New Jersey; kapitalistom 81