Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
~ r JkE.

Ma drugem mestu pOroGamo o najnovejsem
pohkusu Nemtije, da hi s~peljala Rusijo ma led
separatnega miru. Odgovor je dobila hitreie, ne
go Je mishla. Skodovala je $ svojo zvijaGnostjo
lie %Svojemu ugledu in profesorju Grimmu, XII bo
moral zaradi njenega spietkarjenja zapustiti Ru-
siJo. Robert Grimm je namrec Swear.
Porocilo IL Petrograda pravi o tel zadevi:
Pred dvema dnevona je provizoritna vlada
dobila IL zanesljivega vira kopiio telegrama, XII
"a j. preJel Grimm cd Hoffmana Glana zveznega
sveta V Svici. Poleg pomudbe "a separation mir je
Holman tudi sporoGil, da je NemGija : svojimi
zaNeZnlkl pripravljena ma pogajanje IA sploSen
mlr, ako To zell RusiJa in njeni ZavcZniki. Provi-
zoritna vlada je bila informirana, da je Svicarski
poslanik V PetrOgradu izroGil omenjeni telegram
Grmlmu IN Je takoj nalozila, socialistiGnima mini
Stroma Cereteliiu in Skobelevu, Ola zahtevata cd
Grimma pojasnila. Grim je zadnje ease igral
V Petrogradu veliko vlogo kot zagovornik med
narodne pacifisticne propaganda in je bill V prija-
tcIJSki zvezi y socialisticnimi ministri.
V nedeljo je vlada objavila izjavo, da sta
tereteli in Skobeev uvedla p~reiSkavo in dognala,
da jc Grimm res prejel mirovno ponudbo NemGi-
.ic. Grimm Sc je STEER izgovarjal, da mi prejel nj
cesar in da kot socialist ne mara biti orodje nem-
SIKH imperialistov, toda preiSkovalci so p0roGali
vladi, da je Grimmovo pojasnilo nezadovoljivo
in nato je vlada izdala naredbo, da mora
Grimm ~zapustiti Rusijo.
$1,000 va w vi UNIV diltl
poSteni. Toda V sedanjem ~polozaju ne zadostuie
poStenoSt "a pravilnost ravnanja. Ljudje, Xxi so
nodobnl Grlmmu, Xxi morali naposled vendar re
Spoznati, da nj VISA njihOva propa ganda mic dru-
zega, kakor voda ma Min nemSkega kajzerja.
Danes nj glavno vpraSanje: Kaj hotem 5 svoio
taktiko? Veliko vaznejSe je: kaj doSeiem 5
tako taktiko? ReSevati kajzerskega Sufta, ko
ma p~olagoma tete vOda V grlo, pa ne SINE biti
naloga Socialista.
/nani teoreticni anarchist knee kropotkin, XII
jc ma poti IL Anglije V Rusijo, ie V Kristianiji IL
iavil, da je priSla ruska revolucija ravno pray, da
jc prepreGila %neGaSten separator mir. Pogajanja,
pravi, so bila popOlnoma konGana in Stara ear
ska p%ronemska vlada je hotela re V dveh dneh
podpisati separator mir med Rusijo in central
mimi silami.
Ia vest ina nedvOmnO mnOgo verjetnOsti ma
schi in podpirajo jo nekatera sploSno znana, a lie
prcmalo uvazevana d%ejstva. Prvo je to, da Sc ne
aitlvnoSt ruske armada nj pricela sele z revolu-
clio, ampak Sc je Opazala re davno V tasu carske
Wade; revolucija ina lie tezave, da sedaj prekine
To neaktivnost, katero je bill zakrivil carizem.
Drug zelO mOcan argument je ia, Ola mi bio V
nemSkem c~asopisju re davno mixer tistih napa-
dov ma RUSTIC, kakrsnih je bio vse pOlno ma
Francijo, ltalijo, zlasti pa ma Anglijo in cello ma
Ameriko, Sc V casu, ko nj bila V vojni. Stuermer-
ju ie Miljukov dokazal V dunn intrige z nemsko
Waldo. Skoraj YES ruski dvOr je bill pronemSki. &c
SO k vSemu temu Sc ~pristejejo tozbe vojnega mini
stra, Xxi sc je generalu Aleksejevu ma 'front.' pis-
mclo pritOzeval, da nj hOtela ruska vlada spre-
jeti puSk, Xxi Jill il je ~ponujala Anglia in celia
vista drugih pOsameznOsti, tedaj postaja Kra-
potiinova trditev ZelO %verjetna.
Tedaj pa postane tudi raZumljivo. zakaj so
bile ve prve vesti o ruski revoluciii IL Berlina
popolnoma p%opacene in zakaj nemska vlada Sc
vedno takO trdovratno upa, ola prepelje RusijO
zejno cez vodo III 10 zaslepi s separatnim mirom.
Menda kaizer in Bethmann HOllweg res ne raz-
umeta, kakSna je razlika med carizmom in re-
volucijo.
Kanadska vlada hi rada vpeljala obvezno
vOinO sluzbo. Stvar il pa ne gre tako gladGo, ka-
kor hi rada, ne lie ker sc zakonu upira liberalna
Stranka. ampak tudi zaradi nenavadne sestave
prebivalstva po narodnOsti.
Kanada ina pc zadnjem ljudskem stetju s.
100000 moSkega prebivalstva, toda prostovolj-
cev Sc je do danes zglaslo lie 400, 1000, XII pa so V
veliki vecini Anglezi. V pokrajini Quebec ie o
krog poldrugi million FrancozOv, Xxi so naseljeni
kompaktno in med mimi so prostovOljci zelo red
XII. III kanadski FrancOZi so Zelo zaOstali IN dru-
gimi narodnostmi in med mimi je velik odstotek
analfabct0v. V sploSnem so prot vOjni. POtem
ie V zapadni Kanadi okrOg 100000 naseljcncev
IL Nemcije, Avstrije in uRsije, oziroma potom-
cev tch naseljencev, Xxi so pc vecini tudi nasprOt-
nj Zaveznikom. Dale je Gez pol mil iona Anne
rikanccv, XII so zelo indiferentni. Poslanci kanad-
ske zbornice, XII prihajajo il okrozij takega prebi-