Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

zabljajo OBJ malo vaznih reGeh ma zelO vazne. Pri
vsem tenn JIG pa prakticen uspeh tega veenega
moledovanja po predsobah zelo majhen. &c mora
poslanec neprenehoma %sprejemati zastOpnike raz-
nih, ve6inoma nasprotujoeih interesov, Sc kmalu
navadi, da napravi vsakemu prijazen obraz, da
ina "a vsakega pripravljeno ljubeznivo, a prazno
frazo, ~njegovo uho postane avtomat, XII s~prejema
besede, ne da hi sc misel bavila z mimi.
Tudi illinoisko strOkOvno OrganZirano de-
lavstvO Sc je podalo ma to pot. SestavilO je ne
Ike zelje in 81 je v Springfieldu ustanovilo svojo
lobby, da vpliva ma drzavne poslance. Tu Sc
he wprasa, ali je dotiGni veljak republikanec, de-
mokrat ali prOgresist. Da ina lie glas V legisla-
turf, pa Je dovoj.
TeoretiGnO sc to prav lahko utemelji. Kje
pa je kaj, "a kar Sc ne hi mogla sestaviti primer
ma teorija? "Poslanci so izvoIjeni cd ljudstva;
zastopatb morajo vse ljudstvo; mi smo najveeji
del l~judstva, torej morajo mas najbolj zastopa-
ii; %povejmo j mtedaj, kaj pricakujemo cd Min,
pa bono dobili'
Tako izgleda stvar>cisto logiGno. LIE v res
nici hi taxa. Poslanci MISC bill ~izvoljeni kot "a
stopniki ljudstva, ampak kot republikanci, de-
mokrati, prohibicionisti, progresisti, to Sc pravi
ko, zastopniki d~olocenih strank, kot glasniki GO
tOvih interesov. &c pa pogledamo tie stranke ko-
lickaj natanGneje, spoznamo, da zastopajo vse
skupaj kapitalistiGne interese; razli6ne kapitali-
sticne intercse, eni velekapitalisti6ne, drugi sred-
njekapitalisticne, eni interese zganjarske, dru-
gi interese sodovske industrije, ampak vsi slu-
pal vendar kapitalisticne interese.
Velfka, usodepolna zmota delavcev je pa Ia,
da morejo Zastopniki kapitalizma zastopati tudi
proletarske interese. Ne da Jill ~no6ejo; ne mo-
rcjo jSh, ker ne more nihce IL nasprotij napraviti
Soglasn.
KapitalistiGni zastopniki lahko napravijo de-
lavstvu kak:no majhno darilo, XII ne boil kapita-
listov in sc ne dotakne kapitalistiGnega sistema.
kadar jim njihOvi gospodarii dovolijo kaj take
ga, tedaj sc radi ~pOkazejo V lu6i delavskih pri-
j~atcljcv. Toda take malcnkOstne konceSije mo-
rajO delavci vedno ma drugi strani poplacati; vse
take pridobitvc wise V Zraku, ker Jill tisti, XII so
Jill dali, zopet lahko vzamejo. Glavno je pa to-,
da ~utrjujejo kapitalisticni sistem, namesto da
bi ga omajale. Delavci Sc privadijo drobtinam,
HI padajo Z mize, pa p~ozabijo, da so njihOve pra-
vice ma mizi. ZadovOljujejO sc z moledOvanjem
pa Opuste boj.
MlloSt ne more resiti delavskega vpraSanja.
&c hoGejo delavci : parlamentom kaj doseei, ne
smeJo tlpeti, da sede V MEM njegovi nasprotni-
XII, do katerih nimajo druge pravice kakor pros
MO in Xxi lahko nekolikO ~prosnje u~slisijo ali pa
vso skupaj odklonijo, kakOr Sc Jim ljubi. Dobiti
moraJo parliament V svoje roke, da lahko sami
tam odlOcajo. Svoje lastne zastopnike morale
imeti tam; Xxi so zavezani, da zastopajO njihOve
interese III izpolnjujejo njihOve zahteve. Skratka :
Zavladati morajo V politiki, ne pa prosjaGiti.
Ia to je pa treba spoznanja, da nj s~OvraStvo
do posameznega kapitalista razredni BOZ. Raul
nett je treba kapitalistieni sistem in razredno or
sanizaciJo druzbe. To Sc pravi: NauGiti Sc je
treba Socializma. kadar bodo ameriSki delavci
socialist. ne 'bodo beraciIi, ampak Sc bodo bojeva-
Ii, ne "a d%robtine, ampak "a cello pogaGo.