Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

emo na belem, je drugo vpraSanje. kajtf Rusija
III Anglia, Italia in Francija lahko danes cd
neha cd tie ali one zahteve, da ohrani zvezo, brez
katcre hi misliti na skupno zmago ali take spray
ljene zahteve MISC odlozene "a veGnost. One lah-
ko nastanejo precinct novih kOnfliktov i'm V la
kin novih konfliktih nastanejo lahko povsem no
We zveze. Sedanji sovrazniki 81 tedaj lahko po-
dajo rOke in sedamji Zavezniki 81 lahko stopiio
kot sovrazniki nasproti.
TakO r~azmerje nj le V takozvani ententi.
Med centralnimi silami nj niG drugaGe. Tudi tn.
KAY j. skoraj wee nasprotnih kakor soglasnih in
tcresov. AvstrlJa mora zeleti zmago Nemcijc,
kaJti de hi bila Ia tepena, ie tudi ona p%orazena.
IL enakega vzroka zelita nemsko zmago tudi Boil
garska in Turcija. Ampak zee NemGiia resni6no
zmaga. stopi vsem njenim zaveznicam strah ma
prag, kaj bo 4 mimi V bodoCnOSti. BolgarSka ma
primer sc hoce ~poveGati ma racun Srbije in Rumu-
nijc; IA to je potrebovala nemSko pomot kakor
Nemtija memo. &c pa dosele Ia eli. kur tudi
Sc nj mixer podpiSano, So njeni interest takoi
n%asprotni interesom NemGile, Xxi ne more izvrSi-
Ii SvOJih nacrtOv, ce ne poStane Bolgarska ME
ma vaZalka. Taxa nasprotja so V interesih Az
STRIFE, V interesih Turciie in NemGiie. in VISA Ia
n%asprotja postanejo V bodocnosti lahko usodepol-
ma.
Briandove besede potrjujejo, kar smo ze wee
KRAFT naglaSali: Y Sedanji v0jnl Sc vale kali
novih konfliktov, novih nevarnosti. Vsi, XII sto-
u HtomdJIb lid en- III ld uTuBl SlraHl NOl-
skujocih sc skupin. store dObro, ce poloZe neko-
like svojih sedanjih simpatii V rczervo. ker Sc
pray lahko zgodi, ia Jill bodo mOrali cez par let
ravnO narObe obrniti.
IL Berllna IN LOndona. IL PetrOgrada in Z
Dunaja, IL Pariza in Carigrada sliSimo sedaj gla-
Sovc q traJnem miru, Xxi Sc mora %priboriti : Sc
danjo vojno. \ elm wee je takih glasov. TEN
mani je upania. da Sc res doseze trajen mir. Da
bi bio mogote, bi Sc morali zbrati ma mirovni
konferenci Sami neSebiCni ljudje, Xxi hi pOStavlia-
Ii interese c~loveStva visoko mad interese drzav.
katere bodo z~aStopali. Vsaka drzava hi morala
hiti pripravljena ma zrtve in z~emljevid ne le Ev-
rope, temvet Skoraj vscga planeta hi Sc moral ia
ko izpremeniti, la ne bi bill Scdanjemu niti po-
uoben.
TOda katera drZava je Sa Y boz cato, Ola DO
%prinaSala Irtve' kapitalizem vsake posamczne
dezele zahteva zee moznOSti "a profile, nego ga
lc incl pred vojno. To v~zajemno hrepenenje po
profitu pa ne more roditi mis- drugega, kakor no.
We konflikte. I'm kapitalizem 81 ne more izmisliti
kadar postaneio intereSantna nasprotia tako veil
ka. da Stojl pol Sveta ma eni, pol pa ma drugi
Strani.
Kali takih silnih konfliktoy Sc re sedaj lah-
ko ~Opazajo. Veliko vprasanje usode je pa to:
Ali bOdo delavske mase IL sedanje voine crpale
toliko s~ovraStva 10 cloveSke klavnicc. ia bodo
one preprecile novo. ST straSnejse prelivamjc
krvi?
Prepricati ga morejo pa le ma ell nacin. Use
tisto umetnitenje $ pacifistitno propaganda. :
pridiganjem bratske ljubezni, 2 odrekanjem po.
korscine in Z seneralnim Strajkom ie igranjc T.
utOpicnimi ~poizkusi. Strmoglaviti je treba ka-
pitalisticni sistem, Xxi je vr profitarStva,. konku-
renee. nasprotii. konfliktov in naposlcd vojmc.
In tako Sc glasi vpraSanje V pravo obliki: Ali
bodo delavskc masc d0volj zavcdnc in income. Ola
privedcjo Socializcm do image, prcdc sc poo
sire kapitaliSticna nasprotja tako, la izzovejo
novo vojno?
Socialism ali pa novo klanje y doglednem
casu - TO j. alternative.
liz. L,,,I. . L o -.