davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

dali welt. Sc zmerjali in oStevali so Toneta kot
nevernika. Posebno trdokrvnc so Sc kazali tisti,
Xxi so mislili, da so ma lastne oci vidcli peklen-
skega kralja. MISC 81 dali izlepa dopovcdati, da
Je sedel ma vozu in otepaval Z rokama CijazevGev
student. Gruco takih trdokornih MOI in fantov.
%stojccih ma ccsti pred Smoletovo gostilno, je pre-
prical o neosnovanosti njih abotnc we're $ TEN, da
jim je pOkazal in ~pripeljal $ travnika voz, ma ka-
terem je hotel prenociti, ter ga postavil zopet
pod domaci kozolc. No ljudje, XII Sc MISC pozabili
naJhujSega strahu, so 81 herald dali izbiti visoko
mad vse druge vaScanc Jill d~vigajoGo misel, da so
videli nekaj 6udovitega, kar sc ne prikaze vsako
leto i'll vsakemu zemljanu. Pa res, kako imenit-
no hi SO Jim zdelo in kako prijctno hi JIM bilo oh
zmskih vecerih vcliCati strah tiste noel in pr
povedovati pri Smoletu ali pa donna kite pleto-
elm babam, kako so videli ma Tastnc oci hudirja,
XII takrat hvala BOgu! - Sc nj incl z zcpu pi-
sane pravice do cloveskcga rodu.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

%Obljubil, d astori vse, kar hi ljudstvo pomirilo.
Zupnik ga je prijel "a roko in mu govoril:
"Se nekaj yam moran povedati. Cd treh biz
njih %zupnikov so mi dosla s~porocila ,da imajo tu-
di oni pOtres kakOr pi mas. In ona diva proti
Ljubljani mi j~avljata hujsega nego oni ma stajer-
ski strani."
Ia hip je umolknii, segel pc sape in nadalje-
val v presledkih: "Bojim sc, Ola mas je zadela V
Ljubljani Sc vecja nesreca nego tukaj, da je mo-
da pablo pribczaliSce nase narodnosti. &c je pa
ola Ljubljana, padli smo vsi. cato bi rad vedcl,
kaj je q MO. Ali so il prizanesli jezni podzemski
wharf,, ali so j ugasnili luc prosvete ,katero je
poklicana ~izlivati pc vsej slovenski zemljif Yer
Jemite mi, da to Z mole strani nj prazna in puhla
radoznalost. Do brzojavnega urada imamo uro
dalee in Rod We, ce JIG oh TEN casu mogoce dobiti
tocnih spOrocil. Vsi imamo v Ljubliani finance in
p~rijatelje, Judi, katerih usoda nam je pri srcu.
Pri Smoletu imajo tam brata, strica in oceta, XII je
MOI privately. cato vas prosijo Smoletovi in tudi
JAZZ vas prosim, da 81 daste napreci Smoletovega
konja in Sc p%eljete v Ljubljano pc profesorja Da-
Mica. Smole sam ne more, YES zbegan je in ire
ba ic gospodarja pi domu, JAZZ tudi ne morcm
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

Kmet, Xxi prekopava zemljo, opravlja navide-
.zno skromno delo, XII pa je prav tako potrebno,
koristno in zasluzno, kakor delo m~onterja. XII po-
stavlja stroj, kakor delo inzenirja, XII stroje izpo-
polnjuje. ali kakor delo u~cenjaka, Hi sc v svoji IL
bi ali laborato riju bojuje z nepoznanim.
Pogiavitno je, ia vsi CLAM druzbe delajo, ka-
kOr merajO V pOSameznem organizmu vsi elemen-
tarni organizmi (stanice) opravljati svOje poseb-
ne f~unkcije, XII izgledajo bolj ali mani skromnc,
kakOr funkcije kOstnih stanic napram zivcnim
in misicjim elementom, Xxi pa so "a nonnaIno
%funkcijO OrganiZma vsi enako neobhodni. In ka-
kor V organizmu ne more ziveti stanica brez de.
la, ker priteguje zivila natanko V razmerju svoje-
ga della, takO tudi v druzabnem organizmu he
SINE ziveti noben poedincc, ne da bi delal, pa mai
della karkoli.
S tega stalisca lahko razvozljamo mnogo IL
metnih tezav, Xxi pc mnenju protivnikov naspro-
tujejO udejstvOvanju socialiZma.
,Tako vpraSuje Evgen Richter: Kdo BIO V bo-
doci DRAW SNAIL c~evlje? To v~praSuje V tistih
plitvih bukvicah, kjer izraza smeSno slutnjo, ola
DO veliki kanoelar socialne drzave bodocnosti ma
cast druzabne enakosti vsako jutro pred nastopom
svojih opravil lastOrocno namazal 81 cevlje in oGi.
still obleko. Ako protivniki socializma he hi razpo-
lagali z boljsimi ugovori, hi bila odveG vsaka ma
daljna dfskusija.
Navidezno bolj opravitena je trditev, da hi
Sc vsi lotili naimani utrudljivesa in najzabavnej-
Sega della. Toda to je prav tako neverjetno, kakor
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

govoril o mirovnih pogojih in o novih razmerah,
XII maj hi nastalc pc vojni. Veliko vazneje kakor
V ameriSkem senatu BIO, ee sc DO tako govcrilo ma
mirovnem k~ongresu. A ker bodo tam .vse vojsku-
jcce St vlade zasledovale svoje sebiene ellie, DO
nevtralnim SLAM dOloeena yelevazpa vloga v smi-
slu Wilsonovega govora, Ne lie da bodo lahko boil
nepristransko gledali ma rama vprasanja, ampak
V spOrnih toekah Jim DO eesto, pripadala misija
razsOdnika.
Bias oh to vlogo ne bi smela 'vlada pripraviti
Amerike, ce hoce, da DO Wilsonov senatni govor
wee kakor lepa deklamacija. V Interest," boljsih
razmcr po vojni je ~najvecje 'vaznosti, da ostane
Amerika nevtralna, da se izogne vsem onim oGit-
kom, XII bodo neizogibno zadeli vsako v vojno Ia
pleteno Waldo in da 81 ma ia nacin ohrani veliki u
glet, XII jo usposobi "a odlocanje V sporih.
Ker je mir vazen "a Ameriko, je vazno "a
amerisko ljudstvo, da ostane resno, trezno in
hladnoR1'vno. Odbijati cd sebe husjkaSke proizku-
Sc in varovati sc umetno podziganega razburjenja
JIG dolznost delavskega razreda V Ameriki V teh
resnih urah. o..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

MAX V celem letu, Getudi ne predstavlja ravno
bede v fraku.
Umetnost BIO V socialiSti6nem druzabnem re-
du nedvomno obstala. ker zahteva socializcm pr
Jetnega ~zivljenja "a vSe in ne saino "a nckai pri-
vileglrancev; vse umetnoSti Sc Culovito p0vzdig-
njejo, ker nadome;ti siiaj javnih stavb in sestan-
kov raZkosnoSt poSamezne existence.
Stoprav socialism odlcGi vsakemu po pIaviG.
nj odmeri primerno povraGilo IA opravlicno delo.
Dis;ributivna praviGnOst Sc DO kaGala tudi V cd
meri delavnega casa pc napornosti in nevarnosti
della, zakaJ ce more poljski delavec delati osem
ur pod milim nebom, gre rudarju lie fri ali Stiri-
urno delO. kadar bodo vSi liudje delali in ko cd
pade vse neproduktivno delo, bo ne lie posa-
meznfku pripadajoci delez vscga potrebnega della
manBi in lazji (ze vsled boliSe hranc in stano-
vanja in vsled eksistenGne gotovostil kakor delo
danes tako nezadostno plaGane mase, ampak tn
iii n%apredek tehnicno uporabljane znancsti DO
blazil clOvesko deio. Vsak tlovek DO potem pro
stovoljno iskal della, Ge fudi ne DO mezde, ne pla-
&c, Xxi hi sc dala kopiciti V zasebno bOgastvo: "a
kaj kakOr sc nOrnalen, zdrav in dobro hranien
clovek boJi nezmernO napOrnega in nezadostno
placanega della, pray tako Sc boil brezdelia. ker
cuti dusno in telesno potrebo pc vsakdanjem, red
mem opravllu, uStrezajocem ~njegovim sposobno-
slim. To potrebo obcutijo tudi brezdclni Glani
privilegiranih razredov, Xxi Sc cdtcgujejo dclgo-
casnosti in skodliivosti b~rezdelja 2 gojityiio raz-
1rcnrh, vcasih zelO n%apornih Sportov, XII jim nado-
mescajo produktivno delo. Dalje)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

da sme porabiti vso narodno silo IA zasSito ameri-
Skin drzavljanov, opravljajocih zakonite in mir
ne posle ma morju.
Tia %storjeni korak je po predsednikovem ma
zoru popolnoma V ~soglasju z naceli, XII Jill je IL
rail v svojem govoru V senatu dine II. januarja.
Predsednik mfsli, da pospesi s~vetovni mir, &c
spoznajo druge ncYtralne sile IA mogoce, da store
podobne korake.
Objavite takoj in popolnoma vsebino tega in
suggestive "a podobno akcijo.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

Odredba, ola maj Sc V prihodnjh rode vsi ljudje kot
slikarji ali kot krurgi.
Ravno normalne razlike te~mperamenta in
~znatala bOdo same od sebe, brez pedatovskega
reglementiranja Xxi ga socializmu tudi radi opo.
n~asajo) razdelile razliGna k studiju anatomije ali
kazenskega prava, ali pa nasprotno Gloveka, XII
ina mozgane boil razvite kot miSitevje, cd mi
kroskopiranja ma polisko dclo, in oba bosta raje
ostala pri deiu, Xxi bolj ustreza njju sposobnostim.
Menjava sluzb V raznih poklicih in obratih hi
ne bila tolika, kakor 81 nekateri domiSljajO, ako
preide druzba V kolektivistiGno obliko. kvZemsi
posamezne Gisto osebni razkoSnosti sluzeGe indu-
STRIFE, XII V ocigled bedi naravnost izzivajo. Sc DO
delitev della pocasi in naravnO prilagajala socia.
listicni civilizaciji, kakor dandanes odgovarja
mescanski civlizaciji. Pod socialisticnOm rezimom
DO vSakdo presto pokazal in razvijal svoie spo-
sobnOsti, in he BIO wee kakor danes, da hi Sc vsled
pomanjkanja denarnih sredstev mnogim knee
kim, delavskim in malomeStanskim otrokom SUI
sia prirodna nadarjenost ma polju, pc tovarnah in
plsarnah, dOcim hi lahko opravljali druzbi dru-
go, plodovitejse delo pc svojih posebnih sposob.
nostih.
Jedro socialistiGnih zahtev je V TEN, da "a
gotovi druzba poljskim delavcem, rokodelcem in
umskim delavcem, XII il opravljajo delo, cloves
kO eksistenco.
POtem Sc ne bodO godile wee tako sramotne
IN nevredne stvari, ola n. pr. plesalka $ Svojimi
skoki en- vecer wee zasluzi, kot zdravnik ali uGe-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06
$ katero poziva Waldo. mai prepove vsak izvoz VOL

$ katero poziva Waldo, maj prepove vsak izvoz VOL
mega materijala in zivil.
Seja je bila, preden je Amerika prekinila di-
plomatiGne stike 2 Nemcijo, in sc vsled tega nj
mogla baviti z akutno krizo, Xxi jc nastala z odpo-
klicem amer. poslanika liz Bcrlina. Vendar ina pa
oklic tudi "a 10 krizo svoj pomen, kcr sc bavi z
nevtralnostjo Amerike in ga je vsaj indirektno
smatrati "a mirovni oklie. Organizacije, katerim
je to pravocasno mogoce, bodo ravnale V zmislu
tega oklica, ce sprejmejo ako mogoGe ma jaw
Nth shodih resolucije, ola Sc ohrani mir in odvr-
ne vse, kar hi moglo Sc Ameriko zavleGi V krvavi
pies.
Take mirovne resoluciie maj hi Sc poslale Via
di v Washington, ID. G.
u nemskim poslanikom grofom Bernstorffom
odidejo tudi vsi nemSki konzuli in njih u~sluzben-
ci liz Amerike. Vsega skupaj Jill DO wee kakor 300
in Min pot pOjdc najbrze Gez Kubo in S~panijo.
Zacetkoma so Sc nameravali vkrcati Y New Yor-
ku, toda z ozirom ma okolScine Sc je mislilo, da je
bolje, ce odpotujejo liz kaksnega mani obljudene-
ga mesta. Pc dOSedanjem nacrtu pojGejo konZu-
Ii in NTH obitelji IL raznih krajev dezele cez Key
West V Havana, poslanik 5 svojim Stabom pa obi
de naravnost IL Washingtona JUNO tia. Priprav-
LENA DO dovolj velika spanska ladia, da Jill cd
pelje dine 20. februarja, misli sc pa, la bodo vsi
re nekaj dni pref zbrani V IIavani.
Us "Ni'iN ' w" yin ih''i' u
naznanil zakladniSkemu uradu, da je naSel bonn
BIO pod stopnicami svoje hiSe,
ZavarOvalnina "a ameriSke ladjc, Xxi je bila
doslei normalna, sc je zviSala ma enako stopnjo
kakor "a zavezniske ladje.
"Koelnische' Zeitung'' pisc: "Akciia gospo-
da Wilsona je obzalovanja vredna, ampak nikar
maj 81 ne domislja, da sc bono zaradi ME obotav-
ljali. Mas sklep je trden, da p~orabimo V popolni
meri VISA sredstva, XII nam prineso zmago in mir.
Cetudi ne pomeni izjava predScdnika Wilsona
vojne, je vendar pryi korak ma poti k vojni. V
nobenem ~stutaju Sc ne bono dali ~oplaiiti.''
V Manili so ameriSkc mornariSkc oblaSti 70
plenile sedemnajst nemSkih trgovskih ladii, Xxi so
tam zasidrane. NemSko moStvo ie bjlo odpravlic-
no z njih. Ma krov So prisle ameriSkc mornariSke
straze.
Nadalinia poroeila j~avljajo, da so zasezene
tudi tri nemSke ladje V Cebu in tri V Zamboanga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06
KLIC DO NEVTRALCEv.

AmeriSka vlada Je poslala vsem svojim "a
stopnikom V tujih drzavah obvestilo sledeee vse-
bine:
"Naznanite brez odlaSanja vladi, pri kateri
ste pooblasceni, ma nimaio Zedinjene drzave, ker
je nemSka vlada pred kratkim izjavila, da obnovi
neomejeno votskOvanje $ podmorskimi ladiami,
drugega izhoda, kakor da nastopijo pot, ki so jo
o~znaGile V svoji mott z dine Is. aprila 1916 (z OH
rom ma potop parnika Sussex.
Vsled tega so Zedinjene drzave odpoklicale
ameriSkega pCslanika IL Berlina in izrocile lem-
Skemu poslaniku V Washingtonu potni list.
Povejte tudi, da noGe predsednik Wilson ver-
jcti, da hote NemGiia V resnici izvajati svojo gro
znjo proti nevtralnim trgovskim ladjam, ampak
te store tako, zaprosi predsednik an poeblastilo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

Nemcija Jc ia zahtevo ameriSke Wade skle-
Mia, ola izpusti ameriske mornarje, Xxi SO bill vjeti
ma parniku Yarrowdale in odpeljani ma Nemsko.
Uradno sc naznanja, da je bill parnik Housa-
tome pred potopom posvarjen mOstvo je bilo po-
saJeno ma resilne Golne, katere je nemska sub
marinka, Xxi JIG ~potopila parnik, odvedla tako da-
lee, da je mogla dati angleski patrolni ladii 81.
gnal. Ia Jh Je pOtem prevzela in spravila ma suho.
Rama poroeila naznanjajo, da u~ni6uieio ali
poskodujejo Nemci sami svoje ladje, o katerih
misliJo, da hi V ~slucaju vojne priSle AmeriGanom
V roke.
IL Honolulu sc poroGa Internirana nemska
ladja Geicr gori v tukajsni luki. Kakor pravijo
mestni uradi, 10 jc memo lastno mostvo zazgalo.
Topnicarka 'Geier' je bila tukaj internirana kma-
lu pc izbruhu vojne. Imela je 1880 ton in je bila |.
1894 z~graiena V Wilhelmshavenu
IL Mantle ma Filipinah porocajo: Ma trim
d~yajsetih nemskih ladiah, zosidranih V filipinskih
lukah, so mornarji sami poSkodovali stroie. Sc
d%emnaJst ten ladij je interniranih V Manili, tri V
Celnu, trl pa V Zamboanga. Ma nekaterih ladjah
so bill stroJ poskodovani SO ur pred prvo vestjo o
preknjenju diplomaticnih Stikov. Filipinsko mo-
stvo $ teh ladii je bilo odpuSGeno. Carinarski IL
radniki pravijo, da so ma devetih ladjah strojarne
razdrte, ma nekaterih pa gori ped praznimi kotli.
Carinske in bojnc ladej So ma strait okrog teh
ladij. Boie Sc, da so ma nekaterih izmed Nth eks-
plozivne snow in da hi Jill Nemci lahko porabili,
ce bi hotcla Amerika zapleniti tc ladje..
Spanska ladja "Butron' je bila cd nemSke
submarine tOrpedirana in diva sparska drzavlia-
ma sta poginila. To je povzroGilo ostro krizo med
Nemeijo in Spanijo, kjer je &c nemska nota o
brezobzirrem podmorskcm vojskovanju napravi-
la veliko razburienje. Spanska vlada pripravlja
oster protest, Xxi DO popolnoma podoben ultimatu-
mu.
V Washingtonu mislijo,da DO Spanija prva
drzava, XII DO sledila zgledu Amerike.
OH izvrsevalni odbOr Socialisticne stranke
je incl zadnii teden sejo in je tidal proklamacijo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06
AvsTRIJA sLEDI NEMcIJI.

Avstrijska vlada je naznanila v Washingto-
nu, da Sc pridrnzuje nemskemu ukrepu o vojsko-
vanju $ podmorskimi ladjami. To potrjuie tudi a.
meriski ,poslanik Penfield z Dunaja. Menu je
avstrijsko zunanje ministrstvo izroGilo iziavo, XII
%naznania novi naGrt "a podmorsko taktiko. Av-
strijko akciio hi bio pricakovati v Jadranskem
in Sredozemskem morju.
Now avstritski poslanik grof Tarnowski je
pat dospel v Ameriko, nj pa Sc predlozi! svojih
poverilnih listin in tudi noGe dati Gasnikarjem no.
bene iziave.
Baron Zwiedinek, XII ie liza odhoda Dumbe
vodil posle avstrijskega poslanistva, pravi:
''Grof Tarnowski je lie privaten obcan, dokler ne
predlozi predsedniku svojih pooblastil. Vsled te-
ga tudi nj pri6akovati cd NIGGA nobene izjave."
Oetno so V avstrijskem poslanistvu priprav-
ljeni ia to, da zavzamejo Zedinjene drzave ma
pram Avstriji enako stalisGe kakor napram Mem
ciji. To je pa6 glavni vzrok, ola sc Tarnowski Sc
nj predstavil predsedniku. Tudi druga znamenja
kazejo, da so uradniki in usluzbenci avstriiskega
pOslaniStva pripravljeni "a odhod.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06
NEMcIJA vzrRAJA MA svoJEM srAL1sou.

liz Berhna prihaJa porocllo, da n. pc infor-
macijah IL uradnih krogov pritakovati nobene IL
p%remembe V odredbah o vojskovaniu $ podmor-
skimi ladjami.
kljub temu so ia, da nj ostal ukrep
Zedinjenih draw brez ucinka. Prckomorska cas-
nlkarska agentura, o kateri je znano. da izraza
nazore Wade, pravi, Ola je Amerika napacno ra-
zunela nemSkO noto. Omenjena correspondence
pravi:
"Izraza Sc obzalovanje in razlaga Sc, da nj
majo ukrepi NemGije namcn skodovati nevtral-
Gem, ampak da Jill je povzrocila potreba, da sc
brani Nemtija proti sOvraznim kcrakom, XII so ma
sprotni mednarodnemu pravu.. Sovraznikom
Nemeiie sc mora torej ~nalagati VISA odgovor-
noSt.".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

SEupina italijanskih bank ic pcsodila ruski
vladi 200 %miljonov lir, XII Sc porabijo "a placilo
IA vojne potrebscine, XII Jill ie Rusiia kupila v l.
taliji. Pc logiki nasih Sovinistov hi morale tudi to
posoJilo dokazovati, da no svcta Russia branila
Jngoslovanske prnvice proti italiianski %pohotno-
sti. Logika sovinistov jc namrct vedno ncumna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06
HLADNo KRI! NE HUJsKANJA!

Vlada nina 0mena, da bi ma debelo zapleni-
la nemSke ladie, XII so internirane V ameriskih lu-
kuh, ker noGe DAFT NemGiji nobene pretveze "a
napad ma ameriSko politiko. Predsednik Wilson
sploh' noGe storiti ni6esar, kar hi mogli izzvati
Nen6ijo ma sovrazne korake.
Dobro hi bilo &c hi 81 we'll ia opomin tisti
kricadi k srcu, XII Sc vedejo tako, kakor da stoji-
mo re sredini voine.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

NemSka nota sc v Ameriki nj napaGno raz-
|. lagala, ker je bila dovolj razumlijva. &c pa pravi
zdaj NemGija poluradno, ola nina tisteea namena,
Xxi ga je Amerika r~azumela ne more to pomeniti
ME %drugega, kakor ola sc DO NemGija varovala
in paula, da Sc ne zgodi, kar Sc ie citalo V njeni
mott
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-06

in moi hlapcc je bolan. &c Sc v Ljubljani trese,
misli Danic z vso silO svojc duSe na Gabrovec.
Morda ne more IL mesta, ljudjc so tam med zidov.
Jem sc bolj preplaSeni nego pi mas, in jedva caka
trenotka, da dobi t~olaznega sporOcila cd mas. Idi-
tie torej, kakor sem va mnarocil, najpoprej DO
vasi in p%ovejte Jude mo tisti svoii voznji; VAN
bOdO pref verjeli nego drugim. Ko sc pricne da-
niti, pa zapreziti in hitite in pripeljite nam IL
Ljubljane profesorja. in pa dobro novice, da liz
polnsga srca z%apojemo zahvalno pesem Bogu in
&c re mora biti ako je bozja roka udarila YES
narod, prinesitc nam zalostno novice, ola molimo
k Bogu, maj zOpet dvigne narod, XII mu sluzi We
kOv veke."
Zupnik sc JIG obrnil in 81 otrnil solzo. Bill jc
zelo dobrega srca in YES kmet "a blagor svoje ne
srecne dOmovine. Tia globoka skrb OBJ mogoci vse.
narodni nesreci je silno ganila mladeniGa. I'm ne
samo CAMILLA, vse ~njegovo doscdanje bite je pre-
vzela in napOlnila Ia skrb. Tia neini cut. klijoc zc
popreJ V ,njegovem mchkem slOvenskem srcu, ga
Je osvojil sedaj popolnoma, tako da niti besede nj
mogel govoriti, ko Sc je poslavljal.
Tone je precej zaGel izvrsevati zrrpnikoyo ma.
rocilo. KJer je pc vasi slsal govoriti babjeverne
Judi, Je pristopil in vnet r~azglasal .esnico. Ali
teak posel 81 je nalozil Nekateri ljudie 40 bill
tako %zbcgani, da 81 Were V satana nikakor MISC
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1917-04-19

With the advent Of correspondents
barber school the end must be near.
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1917-04-19

went up to the man and said simply:
"You have done what you contract
ed to do"
There was a long silence. Then
the Doctor turned to US. "You see,
gentlemen" he said, marrying is
easier than divorcing. In fact, it is
almost impossible"
"Quite impossible" interposed Mel
ton brusquely. Divorce don't go in
the place she's in now. That's Cos
pei, amt it? l warned you, and /
know, for I've been on my job for the
past ten years and more, and If you'd
seen as much of human nature as
have, instead of follering your book
theories, you'd never have been fool
enough to hand over that two hun
| dred."
"Well, gentlemen" said the Greek.
that is all. / was afraid of it. The
mischief is done and there seems no
remedy"
"Unless," said Tarrant, Morton is
taken into your confidence and told
just what the circumstances are.
Surely, Doctor, no normal man would
mind marrying a woman who be-
lieved she was another mans wife
when she was hypnotized."
That" answered Emmanuel slow.
ly, "is none of my business. If Nor
ton chooses to marry Miss Digby un.
der these circumstances, he must do
so. But in my opinion the marriage
would be no marriage at all-nothing
but legal agreement to live to-
gether."
Good LORI, Emmanuel, what ought
to be done, then?"
There seems to be no remedy"
the Doctor answered. IF Hopkins
were not married the only thing to
do-if one wanted to be officially cor
rect-would be for her to go through
the form OF marriage with him and
then separate from him. Now don't
get excited, my dear Paul. 7 am
giving you my opinion, and as a ply
stefan / cannot tamper with the truth.
Personally, as man, think l should
advise the couple to MARI. Only"
"Yes?" cried Tarrant eagerly.
There is this to be said," con-
tinued Emmanuel. Marriage is much
more than a mere legal agreement.
You, as a member of your particular
faith, do not consider it as a sac
rament. l, as Greek Catholic, do.
But whatever our creeds may teach,
the fact remains that marriage is
something extending deep down under
the surface layer Of consciousness. 1t
is something that intimately binds
the larger, deepe hidden self of the
contracting parties. 1t is not only
that this young lady is married to Ira
hopkins, Hopkins is also married to
her. And though to the physical per-
sonality of Hopkins Miss Katherine
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1917-04-19
what is his business?"

what is his business?"
"He has a corner grocery"
do you love him?" asked Melton,
putting his tongue into his cheek.
20, yes, love him, of course" she
answered.
"And how long have you been mar
ried?"
Seven years, two months, and nine
days." she said, without any apparent
effort of calculation.
"Well, you amt married any long
er. You are divorced now. Do you
understand"
Eyes," she responded in the same
listless manner.
"Then what is your name low?"
katherine Hopkins"
Are you married?"
"Yes, to Ira Hopkins"
We looked on in amazement. Tar.
rant, / think, was contemplating at
tacking the impudent fellow, and he.
sensing it, looked up at him in some
sort of fear. I'm doing the best
can," he said. II can't make her be-
lieve me, can II"
"Try again." said Emmanuel grimly,
and the fellow turned to the girl once
more.
What is your manner" he asked
! again.
katherine Hopkins"
"Your husband is Ira Hopkins, own
er of a corner grocery, is he not?"
Eyes,"
"How long have you been married?''
he continued, and the same answer
was returned as previously.
well, listen to me-" shouted Mel
ton in the girls ear. "You amt mar
ried any longer. Ira Hopkins has got
divorce and married again. Do you
understand that?"
eyes, 1 understand" said Miss
Katherine.
"And what is your name now?"
katherine Hopkins"
Melton looked round hopelessly.
Terrant looked as though he were
going to spring at him. But Emmanuel
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1917-04-19

persuaded. He easily placed her un-
der hypnosis, and then, having made
her perform foolish antics, for the
amusement of the spectators, and
having possession of the name Of Ira
Hopkins-to obtain local data is part
Of these peoples business-he as
sured her that she was his wife. That
is all. Hopkins, If he was ever told,
speedily forgot the circumstance, as
did Miss Katherine. But you know
what Scripture says about marriage.
Miss Katherine, In her deeper per-
Is the wife of Hopkins.
Those fits of abstraction, common to
many persons Of temperament, repre-
sent momentary lifting of the veil,
an usurping of the wider. personality
into the shallower one which we
know. And it was in one Of those
that Morton surprised her into be-
traying the secret. Once her normal
self again, Miss Katherine knew moth
ing of the confession. But in her
heart, her soul, though she has no
feeling whatever toward the little
man, she is Mrs. Ira Hopkins"
How horrible!" I exclaimed. what
are you going to do this evening,
them"
"By a streak of rare good fortune
have discovered the man Melton, who
hypnotised the young lady," answered
Emmanuel. Il explained the circum-
stances, and by dint of mixture OF
threats and promise Of couple OF
hundred dollars. he has been induced
to meet her here this evening, hypno.
tie her again, and solemnly declare
her to be divorced"
''It sounds fantastic" said Tarrant,
"but-good Lord, Morton is one of
my oldest friends-and Miss Rather
inc, too"
A double peal at the door bell was
followed by the appearance, almost
simultaneously, of the two visitors.
The servant, who had been instructed
to admit anyone that called, ushered
them both into the room together. 1t
was an embarrassing moment