Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15


Sauna ma sebi zasluzi Ia misel ve odobraya-
ME. BreL obzira ma to, da je vojna, ~potrebuje no
VA RusiJa vsakovrstne podpore, da pcStayi svoj
razvoj ma trdna tia kajti carizem je vzgajal tako
korupcijo, da ie bila njegova dedScina vsestran-
ska desorganizacija. kdOr sc mario poglobi V po-
rOtila provizoricne Wade, dobi shiko takega kaosa,
da sc zacudi, kako je mogla ruska armada vzdr-
zati to, kar JIG vzdrzala.
Nered V vojnem sistenu je bill pa tesno zdru-
zen $ sploSnim neredom cc hi Sc danes sklenil
mir, hi imela nova vlada vendar tisoG tezav, pre-
den bl mcgla dczelo tako organizirati, Ola hi il
bill zagOtovljen uSpoSen razvoj
Pomoci tOrej Russia gotovo ne DO odklaniala.
Vlada ie &c sama p~ovedala, ola il je krvavo treba
zlasti tehnitnih moci ,ker il JIG carizcm zapustil
zeleznice, industrijo, poljedelstvo V skrajni zane
nmrjenoSti.
,FAmagati RuSiji V TEN oziru ne hi bio lie
tlovesko dobro delo, anlpak hi koristilo tudi Zedi-
njenim drzavam. Tega Sc gotovo vlada Y Wash
ingtonu zaveda, in mi il ne zameravamo tcga.
lSkati V sedanji druZbi sauna nesebicna dejania lie
helo naivno. Toda ce mislijo Zedinjene drzave ma,
trgovSke i'll induStrijske stike y Rusijo - torej
tudi ma dobicek nj to ME hudega, dokler SO tal
HI stiki V obojestranSkcm interesu in dokler Sc ne
uStvarjajo %pOgodbe, Xxi hi Rusijo naravnost vezale
ma ameriSki kapital in Z izkliuGevanjem vsakc zu-
mamie konkurence povzrocale move konflikte.
Tupatam hi Zedinjene drzavc IL svoje dodge
republicanSkc i~zkusnje lahko RuSiji kaj svetcva-
!le. Hkusnja ina vedno Svojo vrednos. Al Sc vec
hi Sc nrenda Amerika lahko nau6ila cd move repu.
bike. kaJtI maj sc Sodi q revoluciji. kakor 81 hoce,
To je ocitno, da no danes nalokie najti toliko svo-
bodc, kolikor Y RuSiji.
Poznamo junake, Iii bcdo temu ugovariali i'm
nam Zopet doktrinaIlo pridigali, LA ie vlada cna-
ka vladi, da jr rlSka revoluciia hrCz pomona in da
je vSeeno, ce sedi Romanov ma prestolu. ali pa ce
jc korenSkij Y miniStrS. va. Ma take modriianc Sc
nj ozirati. Oni so enaka co&lia ma vozu napredka,
kakor ~pcpov,ki dogmaticarii. Oni veruiejo, da
pride social;zom FGkcr Gudoz, kakor sveti duh V
pOdobi o~gnicnih jczikov. Socialisticncmu gibaniu
so pa S~kodlJivi, ker ovirajo : svojim jeZikljanjem
vSako del0.
Resnica ic, da pon,eni ru,ka revoluciia mai
vctji prcobrat od casa velike francoske revoluci-
je, IA ia ina IA socializem So veliko veGji pomen,
ncgo "a jc incla ona. CiSto nczniselno ie klepe-
tanje, da gre IA navadno ''burzvazno revolto', ce
81 vidi, da so postal socialist naimoGnejSi faktor
V dozeli in ola Sc fa@lticno ME he more zgoditi pro-
ii njihovi wolff.
PRAY zaradi tega bi bila nameravana komisi-
ia kori>tna "a Zedinjene drzave.
Y RuSiji vidimo ma primer SvCbodo govora,
kakrsne III V casu voine V nCbeni dezeli. Dasi nj
nobenega dvoma wee. da je ogrOnrna vecina IA ma
daljevanje vGinc. dokler nj revolucija popolnOma
varna. vcndar lahko naStopaio govorniki "a mir
brez obzlra. Pctrograd izhaja breZ policijc. Via
da ina Skupnc seize z odlocno socialiSt:Glim delav-
skim in v~oiaskim odborom. Na 'front.' intajo voja-
Xxi svojo organizacijo.
To so reel poleg nrnogih drugih, Xxi hi lahko
dale ameriSki komiSiji mnogo pouka. Tam hi Sc
lahko naucila, da nj to, kar Sc imenujc V Amcriki
demokracija, nikakrsen vrhunec demckracije, in
da sc ne hi bilo Zedinjenim drzavam bait nobene-
ga p0gina, ce hi V teh reGch posnemale Rusijo.
Ko nj bilo oddalec no5ene vojne, smo Cpaza-
Ii, kako Sc je Y mnogih krajih : petami teptala
SvobOda govora, kako je pOIicija vlacila govorni-
Ike Z odra kako SO Jill razne 0blasti izganjalc kar
IL NEST. Odkar jc vojna, 50 strasti tako vzplaIn-
tcle, Ola sc n. pr. znanim pacifistOm odrekajo dvo-
rane. Scott Nearingu je bila odpovcdana pc nalo-
gu policiie. Mi sc $ Scott Harrington ne strinjamo
tisti, Xxi so ga vcaSi smatrali "a socialista, So ST
vSaj scdaj, ko jc ma debati z Lewisom tako teme-
Tito pogorel, lahko prepricali, Ola nj nic druzega,
kakor "a good man'', XII priGakuic resitcv Glove
silva cd krScanstva.
Toda mi Sc nismo nikdar striniali Il Bryanom
in ~niegovO sUfSo; nismo sc s"triniali = WilSonom,
Huehesom in Rooseveltom ali mai hi jim cato
well svobodo govora, &c hi mi bill ma krmilu?
To so reel. XII bi ih ~privoScili ameriSki komi-
sill, da hi Sc jih naufila V Rusiji.
Ilasti pa hi bilo ~koristno, ce hi tam spoznala
pOliticni pOmen delavstva. Russia nj V kratkih te-
dnih liza reyolucije postala socialisticna drzava.
Ia to hi bill lie dosedanji cas- revOlucije - XII Sc
nj dovrsena - prekratek, ampak 10 tudi zatega-
deli nj mogoce, kcr ninra Russia Sc predpogojev
"a realizranje popolnega socialistcnega progra-
mad ziylieniem drlpepa Iloyeka pravici torei VS.,