davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

coskem in V Angliji visoko cenili. Strindberg.
lbsen, BJoernson, Brandes, Maeterlinek, Ada
Negrl, de AmiciS, Emerson, lngersoll, Jack Lon
don - kje maj Sc zaklju5i vista linen. XII ysi re-
prezentirajo ideje in prosveto? V vsej skromno-
sti hi Sc Sc mi upali imenovati kakSnega Cankar-
ia, Zupancita ali Kranjceviea.
Ampak zamerili ne bono Aleksandrovu. zee
ina sedaj lie francoske in angleSke ideje in ondot-
no prosveto V mislih. lie To hi radi vedeli: Ali
je gospod general p%revdaril, kakSne so tiste veil
Ike ideJe, HI so ~prihajale il Francije in Anglije?
ldeJe, XII so bile plodovite, kamor so priSleY Ide-
Je revolucile i'll demokracije so bile Prosveta,
izhajajoca IL Francije in Anglije, je bila prosve-
Ia svobodne znanOsti, resene vladnega in cerkve-
mega v%arnStva.
LJubi Ii general Aleksandrov tie ideje tako,
da Sc zaradl Nth he SINE Russia odtujiti Franciji
IN AnglJl? kakO Sc S TEN vienna imenovanje
kneza Galicina "a ministrskega predsednika?
Kako odstranitev vsaj "a silo libcralnega naue-
mega ministra Ignatijevai Kako degradifanje
dumef Zdi sc nam, kakor da Sc je Russia re s
ten vrazje odtuJila idejam Francije in Anglije.
In ce pojde Russia pc tel poti dale, Sc Jim
mora popolnoma odtujiti, in Aleksandrov mai nj
kar ne verjame, da bi V TEN ~sluGaju zveza zapada
z Rusijo pc vojni Sc dolgo trajala. Kajti kadar
Sc vrne mir, Sc vrne v Angliji in ma Francoskem
tudi demokraciia, najbrze Sc krepkejsa. kakor
vojno. To Sc pa ne bo hotela in ne BIO mogla dru-
ziti z avtokraticnim carizmom; 6e Sc bo sp!oh
druzila z Rusijo, BIO to revolucionarna, social
STIGMA Russia.
kar Sc sedaj godi, Sc godi pod pritiskom ca
sovnih razmer. Vojna je; ia je ustvarila ma
Francoskem in V Anglji diktaturo. In ia ne
vprasuJe, kaJ je tisti, Xxi j pomaga; rezerve Ru-
size, S katerimi Sc bahia Aleksandrov, SO V vojnih
racunih. kadar DO konec vojne, bo tudi konec
vojnih diktatur in vojnih razmer.
&c Je Aleksandrovu in njegovim gospodar-
Jem ma tenn lczece, da Sc Russia lie odtuji zapadu,
morajo ii g~ospodje nekoliko bolje spoznati Ia
padne ideje in zapadno prosveto, pa jim ma ste
zaj ~odpirati vrata Rustic, ne pa "poSiljati tiste,
XII zastopajo take ideje, v Sibirijo ali Jill pa me-
tati v jcco. Pc TEN. kar ma Ruskem praktiGno
delalo, sc zdi, da so jim Viljemove ideje bolj sim
patiene cd francoskih in angleskih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
Nova kriZa ma RuSkem.

RItSki ministrSki prcdsednik Trepov je demi-
sionlral. To Sc je zgodilo nitro. Sele meseca no.
Vembra. ko je odstopil Struermer, je bill Trepov i
menovan, in zdaj 81 jc ze umaknil. VGasi ie bila
Francija ma glaSu, da je menjala kabinete kakor
izbirtcn tlovek >rajce. Ampak to ie bilo V mir
mem tasu. kadar je vojna. torej najve6ja yuma
MIA kriza, Xxi more zadeti drzavo, je pa tako wee
no menjavanjc Wade preklicano slabo znamenje.
&c sc zgodi TAXA rec enkrat, Sc Sc lahko verjame,
da Sc je neodloGnost umaknila ve6ii enerziji in da
dobIva politlka trdno Zacrtano smer. Ampak to-
llko izprememb. kolkor Jill je cd zaGetka vojne
ma Ru,kem, kaze ravno narobe negotovost in ne
odlotnOst, tOrej slaboSt.
a Brzoiav ne poroca vzzrokev te krize. liz Ru-
size Sc TAXA rec nikdar oficielno ne 1--we. Morda
pride %poznejc pc dOlgh ovinkih il p~rivatnih vi
ROY kGkSna vest, Xxi pove kaj natanGnejSega.
10 jc bill Trepov imenovan. so petrogradska
porctila trdila, ia pomeni TO zmago liberalnega
sistema. Ampak odkar Sc je pricela vojna, zma-
ogule ncprenehoma ia Gberalni sistem, pa ven
rdar pada emo "liberalno' ministrstv o IA drugim,
ida more Sc enkrat ''zmagati'' liberaIni sistem.
Tudi Stuermer je priSel kot ''naprednjak' IA kr.
milo. Sedaj prihaja ma mesto Trepova knee Ga
licin, in mic st ne bono Gudili, ce bono jutri tudi
o MEM titalL da jc MOI "modernih idej' in ma
prednega miSljenja." Brzojavni aparat raznese
vsako vest takO, kakOr 10 dobi.
Skoda jc pa vendar. la Sc ne 1--WE kaj natanG-
~nejSega o teh ruskih krizah. Kajti razmere ma
Ruskem SO vazne Sc "a nekoliko vecji kos svcta
kOt ie Russia.
Da Sc vodi med dvorom in visoko birokracijo
ma eni ter dunno in naprednimi element ma dru-
ri strani trdovraten boz re cd zacetka vojne i'm da
Je bll carizem re ncEolikokra; prsil jen napraviti
demokraciji nckaj koncesij, je jasno. Ampak
zdi Sc. da nj priscl V ve tc koncesije Sc nit zlo-
mex tiste odkritosrtnosti, Xxi hi bila nujno potreb-
ma. Obliubr, osebne izpremembe, formalnosti -
TO so sredstva, $ katerimi hi carizem oGividno rad
preslepil in opeharil demokracijo. Ma drugi
strani Sc pa tudi zdi, da Sc duma ne da ma ia ma
elm ogoljufati, ampak vztraia ma resnih, realnih
reformah. he oh raznih prilikah Sc je videlo, da
hoce duma postati resnicen parliament, ne pa o.
staff lie posvetovalen organ, cigar mnenjc Sc lah-
ko vpoSteva ali pa tudi zavrze. In zdi Sc, da Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

je. ZagOvOrniki "prosvetljenega absolutizma" so
vedno trdili, da je usoda c~lovestva 'bolie zavaro-
vana, te je oblast V rokah enega cloveka, kakor
te odlo6uje mnozica sauna treba je lie, da je
t3sti posameznik mocnega duha in da je blagi-
MIA naroda njegov cilj.
Polozai ma Nemskem je kakor potrdilo tega
nauka. &c ina Bethmann Hollweg sam oblast,
ola sklepa mir, DO to mani nevarno, kakor ce ina
to Oblast parliament oziroma ~njegova veGina.
Ali Ia argument roper demOkracijo vendar
ne drzi. Niegova veljava je lie navidezna. zakai
to, kar sc V NemGiji kaze kot demokraciia, nj
demokracija, temve6 lie njena spaka. Dokaz abso-
lutistov b ikaj pomenili. ce bi nemSki narod utis-
Iii tako, kakor -govori DIR. Stresemann in &c bi
vetina parlamenta res z~astopala ve6ino nemske-
ga naroda.
Tega pa nj. Dandanes sploh nj parlamenta ma
svetu, Xxi hi kaZal pravo sliko razmer " dezeli.
Takega parlamenta nit he more biti. Kajti ma pa
pirju sc lahko napravijo najbolj demokratiGni "a
koni; kako sc bodo izvSevali, pa ne odlo6uiejo
zakoni sami, temveG gospodaIske razmere. Kapi-
tallstlcne raZmere ne trpe prave i'll pOpolne demo-
kracije. Me hi lazje, kakor da Sc to spozna.
Demokracija V DRAW Sc temelji ma volilni
pravici. Ako ina vsak drzavljan pravico, da wolf
svoje zastopnike V zakonodaine zbore in V izvr-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
kOnStantfn k%apitulira.

Grska vlada je pred kratkim dobila Sc en- ul-
timatum zaveznikov in ga je sprejela. Da ugodi
nJegovim zahtevam, je takoj izroeila ses; gorskih
bateriJ zaveznikom. Kralj Konstantin je dial vo-
Jastvu ukaz, ola mai zatre vse nasprotne demon
straciie.
krvavelo je kraljevsko srce, ko je izdaial to
povelJe, kajti svojim najzvestejsim pristaSem pre.
poved1vati i~zrazanje simpatij gotovo nj %prijetno.
In demonstracije prot zaveznikom so vedno u
prizarJali pray ii "najzvestejSi', XII jih telegram
vedno menuJejo rezerviste. Njihovo ravnanje hi
Dilo simpaticnO Ge hi imelo, kakor Sc navadno
govori, namen, ohraniti grSki mir. Toda ii rezer-
visit MISC V resnici tako miroliubni, in Ge hi bill
gospod konstantin dial znamenje. da bi mu bila
voJna ma strani Zaveznikov vSec. hi rezervisti ta.
ko navduseno demonstrirali "a zaveznike. kakor
so V resnici demonstrirali prot MIN. To ie emo
Stavna roJaiisticna garda, Xxi sploh nina svoiih
misli, ampak DO vcdnO navduSena "a TO. kar hoce
ovor. kraIJ konstatin pa tudi nj tisti miroljubni
Viadar, III Ie nesrecen, &c lie V sanjah pomisli. da
bi moglo izkapati lie par kaljic grske krvi. Krali
konstantin je hill zelo bojevf V casu druee bal.
kanske voJne, ko so bill Bolgari od stirih strani
napadenl, pa je grSka armada vsled tega 2 lahkoto
lgrala j%unastvo. Kralju Konstantinu so bredle We.
like misli pc CLAW; sal 81 JIG zaradi Nth DO atenta-
fu ma svoJega Oceta iZbral slavno ime Konstantin.
In $ tenn slavnim imenom so spojani razvnemai cs;
spomlnl ma Konstantinopolis. In tam Sc lie 81.
nJalo Konstantinu - DO on danes ali iutri kro-
Kan "a kralia Velike Grske.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
ZmOte K

NemSki nacionalno liberalni poslanec DIR.
Stresemann je incl V Honriovru govor, V katerem
sc je najvec bavil z vprasaniem miru. Stresemann
spada med tiste, Xxi hotejo veGjo Nemdijo. Pc
vojni mora Nem6ija dObf,i flandrijSko obrezje,
kajti kot druga siia po velikosti mora imeti o.
poris6e "a mornarico, da ne pride memo trgovsko
brOdovle zopet V nevarnost, ia Sc V enem dnevu
Pc vojni napovedi Anglije uni6i vse memo delo.
AkO sc sklene mir, he da hi NemGija dobila flan-
drijsko obal, je Anglia zmagovalka. Nevtralna
Belgija Je liza tie vojne pc Stresemannovih nazo-
rib zgodovinska nemogoGnost.
DIR. Stresemann ne bo odlo6eval pri Sklepaniu
miru. Njegove izjave forcj nimaio tako ~tragiGne-
ga pomona, da hi Sc moral Glovek ustrasiti. Mir Sc
lahko sklene, ne da hi izgubila Belgija ped zem-
lie, in zdi Sc, ola mislijo merodajni krogi V Nem-
ELI re sami vSe mani in mani ma kakSno osvo-
%jevanje V Belgiji. Zgodovinske vaznosti torej nj
majo taxi govori, kakrsen je S"treSemannov Ka-
kor on, misli nedvomno veGina nacionalno liberal
ne stranke in &c ne veGina, pa gotovo velik
del nemskih p%olititnih strank sploh, in &c hi hi
10 sklepanje o miru TEN prepuSaeno. hi bile te-
zave naJbrze Sc veGje kakor sedaj, ko imata Beth
mann HOllweg in Zimmermam vaznejSo beSedo.
To ie nevesela prikazen, in navidezno goni
vodo naravnost ma Min nasprotnikov demokraci-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

sevalne urade, tcdaj vladajo drzavljani sami Sc
be; sami 81 po svojih zastopnikih dajejo zakone
in sami Jill po svojih pooblascenih uradnikih IL
~vrsujeio. To je torei popolna demokracija.
Da. &c ne HI bilo nekaj malenkosti vines.
Nsak drl;S ian ina volilno pravico. Ampak kaj
Sc splodi, TO nj odvisno cd tega, da ina volilnO
pravico, ampak od tega, kako jo rabi, kako jo IL
vrSuje. &c naStavim sto avtomatov V vrsto i'm Jill
tako napravim, da vrze vsak svoj listek V VOLT
veno omarico, vendar ne morem trditi, da je to
demokracijl. Kapitalisti6ni sistem pa daje ma eni
strani drzavljanom volilno pravco, ma drugi stra-
mi Sc pa trudi, da napravi IL njih avtomate.
Use, kar hoGe clovek znati in razumeti, Sc
mora uGiti. Razlika barry je tako enostavna rec,
Ola ne more biti boil. Kdor ina zdrave oGi, 10
spozna; ampak da Sc ena imenuje rdeGa, druga
modra, sc mora nauGiti, sicer ne DO vedel tega in
he bo mogel govoriti o barvah. Najvaznejsa insti-
tucija IA poSredovanje znanja je Soda. Ia je pa
V rokah vladajocega razreda. : pomoGjo Sole sku-
sa kapitalisticni razred ustvarjati p~olitrne avto-
mate. V nekaterih ~slucajih Sc mu to ne pOsreGi; V
.mnogih doseze, kar hoce. In Ge dale takim avto-
nation vollni liStek V roko, Sc ne more reel, da
vlada Y dezeli demokracija.
kapitalizem daje dclavcu glasovnico. Toda
soSpodarsko moe ina V svojih rokah. Pa pravi:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

Dovolim ii, da ~glasujeS; pravico imas, da volts
pc svojem prepricanju. ampak sebi pridrzim pra-
vico, da tie vrzem ma cesto, &c be tvOje prepricanje
tako, da mi ne DO vsec. P~oliticna pravica je ma
%papirju, gospodarska je pa zelezna.
Popolna demokracija je v kapitalisticni
druzbi nemogO6a. Sile, Xxi 10 ~ovirajo, Sc lahko
v%e6alimanj oslabe, &c poveca ljudstvo 2 dobro or
ganizacijo svojo moe. Ampak odpraviti Sc ne
morejo tie sile, dokler je druzabni sistem kapita-
~listGen. Tudi V scdanjih razmerah vidimo, Ola je
V nekaterih dezelah wee, V nekaterih mani demo-
kracije. Rusija in Anglia, Avstrija in Amerika
gotovo MISC enake. Ampak demokraticna V. pra-
VEN, poponem zmislu besede nj ne ena izmed
vseh, ker so vse kapitalisticne.
Svoje korenine mora imeti demokracija V
gospodarskih razmerah. Brez gospodarske neod-
visnosti nj nobenc neodvisnosti in brez neodvis-
nosti hi demokracije. Gospodarsko neodvisnost
pa ustvari sele socialism, XII odpravi sedanje
mezdno SUBMISSIVE in moe zasuznjevanja.
Socialism in demokracija sta emo. NeSoglas-
ia, Xxi Jill danes opazamo, ne dokazujejo, da je Slo
Glovestvo predaleG, ko je il absolutizma stopilo V
ustavnost, ampak kazejo, da nismo prisli Sc do
wolf dalec ma svoji poti, da jo moramo torej ma
daljevati do ella, XII Sc imenuje socializem, V ka-
terem je obsezena tudi prava demokracija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

In ce hi bilo V tel vojni koli6kaj upania. da
Sc uresnieijo tie SAME, hi bila Grska re davno ma
boJlscu. In ce hi mu zavezniki mogli izpolniti te
zelJe, hi cello pozabil ma svoje simpatije "a Nem6iio
IN ma to, da je berlinski VilGe brat njegoye zene.
Ampak tega mt zavezniki ne moreio DAFT.
kaJti &c bi mogli sploh komu odda iati Cariprad
bi ga moral DAFT Rusiji, in to bi bilo IA Konstan.
Una Sc slabse, kakor ce ga ina TurGija. Mai Sc
zgrazaJo %centralne sile in nekateri nevtralci. ko.
llkor Sc hoeeio zaradi zavezniSke zahteve. da So
lzzeno Turk IL Europe V resnici imaio vsai ma
Them drugi enake misli. Ma smrt "Bolnega moza
Cd bosporu' so spekulirali skoraj vsi imperijali-
ST. IN skoraj vsi balkanski kronanci. Tudi kobur.
SKI Ferdinand Sc je V svojih vizijah gledal kot ST
meona 'Nelkega" in tudi on hi bill rad premestil
Svol tron IL Sofije v Carigrad. Drugo balkansko
VoJno so naJvet povzrocile te iluzije.
konstantin bi izdaial junaske pr~oklamaciie
IN vodll' svoJe armada V slavne bitke. &c lie ne
ID Dila sltuaciJa IA njegove zelje tako prokleto ne
roma IadovolJevat sc mora torej 2 vlogo "kra.
ia mucenlka' in upati, da sc V Evropi in zlasti
oh EgeJskem morju vendar Sc kai izpremeni. pre.
den ga o~dpoklice Bog v nebesa kraliev. In dc hi
prlsla TAXA prilika, hi Konstamtin nitro pozabiI.
ola Je bill nekdai navduSen pacifist, pa hi postal
velik iunak. go"
rovsod so kralji nevarni svojim narodom. ma
halkanu mic mani he kakor drugod.
NaJbolJsa propa ganda "a pravico ie prono.
ganda "a socialism.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
GeSlO "a program.

IdaJ re vemo, kjc da Smo z Rustic. 2eak-
CHA dviga zopet glavo in izkusa zopet vreci deze-
10 nazaj v dobo absolutizma in Grnosotniicev
Now ministrski predsednik knee Galicin lie DO.
vedal lie nekoliko besed, a tie popolnoma zadostu-
jejo. Dejal je:
"Nisem incl Sc casa, da bi formal.iral pro-
gram, ampak mole geslo bo: Use IA voino. vsc
"a zmagO! DOkler smo zapocleni S tenn ELLEN, ne
moreno misliti ma nOtranje reforme. Pc zmagi
lahkO zacnemo z reOrganizacijo notranjega ziv-
%ljenja."
Nadalje je dejal, da trdno v%erjame, da so
ministri edino c%arjevi wolff odgovorni in da mora
biti vlada enOtna v tenn naGelu. Ito sicer ne H.
kljucuje zakonodajnih zborov cd interesa V vlad-
min zadevah' je novi mCz NADIA jeval; - mo
benega vzroka nj, da BIO delO tch zborov odgo-
demo cez datum, XII je re doloten "a Min zopetni
sestanek."
Tu ga tOrej imamO, naGelnika Wade liz av-
tokraticne dObe, z absoluticnimi, protidemokra-
ticnimi naGeli. Tu imamo dokaz, kako daleG je
Sc carnem cd kapitulacije in koliko bojev BIO Sc
treba, preden bo nesramna banda zatiralccv ru-
skega naroda do dobrega porazena.
Krasne razmere so to. V katerih prevzema
ministrski predsednik svoj posal ~ brez progra-
ma! Clovek hi misIl, da je program podIaga, ma
kateri more biti KIDD imenovan ali, pa ne imeno-
van "a ministrskega predsednika. Seveda, ce Sc
postavlja Galicin zopet ma s%taliSGe, da je car edi-
ma oseba ma svetu, kateri je odgovoren IA svoje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

deiO, tedaj nj treba programa. Tedaj nadomesca
vdanost v c%arjevO vojo vsak program.
Ampak maj DO vlada absolutiGna ali konsti-
tucionalna, maj je odgovorna edino kronanemu
s~labOumnezu ali pa dunn program hi morala
imeti, ce hOce sploh voditi posle tako, da ne bodo
brez repa in glave, Same ''geslo" ne more biti
nObena podlaga "a delo. Geslo JIG dobro "a ma
zdravico ma banketu, pc ne "a nadomestilo delov-
mega nacrta. Kaj Sc to pravi: Use "a vojnog"
Mel Pri takih besedah 81 clovek lahko misli,
kar hoce. Ako hi Galicin povedal sredstva, $ ka-
terimi upa doseci zmago, in ce bi bilo stcvilo teh
sredstev prav %majhno, bi bilo to wee, kakor
'vse Xxi je lie prazna fraza.
Galicin ne We, kako maj Russia zmaga, zakai
ce hi to vedel, hi moral imeti program. Ia voino
in "a zmago nj njegovo sirOkoustno "Vsc' ri
skavega boba vredno. Pac pa je tax mogoGen
Use" izvrstna opera reakcije. Ne pravi Sc:
"NocemO reform, ker smo pravi in popolni nazad-
njeki.' Veliko lepse je, &c Sc izjavlja: Alta
nina zdaj casa. Potrpite, otroci. Pozneje VAN
prinese konjicka in bonbonov."
Vprasa Sc lie, ce DO ruski narod hotel tako
dolgo cakati, kakor bi knee Galicin rad. Steer
Je poklican, da ~ mocno rokO'' uzuga revoluci-
jo; KIDD We, &c ne uzuga revolucija njegag
kUngresna p%roiskava "leaka' prihaia bolt
inbolj V %strujo, Xxi smo jo priGakovali Tista baba
je pravila oni babi in to je rekla drugi babi in Ia
je dejala tel bahi, da je sliSala, da so pravili, Ola JIG
menda nekaj bilo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

je Ia VOLTA tekom casa V dunn lie Sc boil utrdila.
&c hi carizem hotel priznati to Stremljenje
pc resni6nem parlmentarizmu, hi moral dati vsaj
znamenie takega n~agnenja cd sebe. Da hi Rusi-
ia dobila administration hi morala dobiti par
lamentarn0 Waldo. Car ne bi smel imenovati mini
strov neprenehoma IL birokraciie, ampak hi mo-
raj sestaviti kabinet IL dumine ve6ine in Ia VIA
da hi morala biti dumi tudi odgovoma. Dokler
Sc to ne zgodi, je iasno, da hoce carizem ohraniti
svOjo avtokraciio. Dotlej Sc bodo pa fudi vladne
krize ponavljale; kajti radikalnega absolutistic-
mega koraka, da hi odpravil dunno, Sc carizem Sc
dai ne upa storiti, in ker veGina Dune to We, sc
tudi ne BIO dala z lepimi besedami nasititi.
V sedanii ministrski krizi je pa Sc nekai dru-
gega sumliivo. Trepov odstopa pray tisti hip, ko
je V Rrnu Yak iuGena zavezniSka konferenca. To
mora zbujati sum, da je ~njegova demisija tudi z
zunanJimi razmerami kaj V zvezi.
Porocilo. Xxi so ga zavezniki izdali o svoii
konferenci, pravi sicer, da Sc je pokazalo V Ri
mu popolno ~soglasje med mimi. Ampak javnosti
sc sploh ne more dajati drugO porocilo, 6e MISC "a
vezniki re tako dalec, da Sc hoGejo kar med sa-
bo stepsti. Ma konferenci Sc lahko kregajo kakor
rovtarji, pa vendar ne bodo tako neumni, ola bo-
do 10 raztrobili pc svetu.
' to popolno soglasie mai veruje, kdor hote.
Mi ne, ker vidimo proved nasprOtij V interesih po-
sameznih zavezniskih draw. NihGe nam ne more
dopovedati, da so interest Srbije, Crne Gore in
ltalije enaki. In &c zahteva Russia Carigrad, TIA
liza pa hote po vsej sill svoj imperialism raz-
siriti ma Balkanu, vidi lahko otrok, da so tn We
lkanska nasprotja, he pa soglasja.
In ravno, ko Sc naglasa popolno ~soglasje, de-
mf'ionira V Rusiji ministrski predsednik. Razum-
1.-Two je torej, da hi bio zanimivo spoznati prave
vzroke.
Trepovu sIedi knee Galicin. Knee ie, senator
je, elan drzavnega sveta je; veliko casti. ampak
malo garancije, da zboljSa now mozak razmere
ma Ruskcm.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

"Vossische Zeitung'' poroca, da della Clam
MARITIME priprave "a sklicanje avstrijskega parla-
menta. Druge vesti pravijo, da della Clam MARITIME
priprave IA svojo demisiio, ker ne more resiti
galiskega vprasanja in avstro-Ogrske pogodbe. -
&c nj emo resni6no, DO pa drugo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

NaJbolsa propaganda "a pravico je propa-
ganda "a socializem.
The Farmington times. (Farmington, St. Francois County, Mo.) 1905-1926, 1917-04-27
100000 Men
to Germany

Sending 100000 of our men to Eu-
rope will mean more than a million
places to be filled by girls and boys,
as each soldier needs two at home,
one to take care of his old position,
the other to look after supplies for
him.
The girls or boys with Business
Training will secure the choicest
places and best salaries. They can
get the most practical instruction to
be had, at the old low rates of year
ago if prompt action is taken.
A small payment made now will
enroll you, even though you cannot
enter until public school closes or ev-
en- until fall, and give you all the ben
efits of the best instruction at the
lowest possible rates.
Is $40 to $25 worth saving? An
increase must be made. Save money
by calling on or writing to Geo. A.
Miller, President Ozark Business Col
lege, Pennington, or Flat River, Mo.
The Farmington times. (Farmington, St. Francois County, Mo.) 1905-1926, 1917-04-27
MISSOURI CADETS INSPECTED

The cadet corps of the University
Of Missouri has been inspected by
Colonel ]. A. Penn of the Third Unit
ed States Infantry for the War De-
partment. All schools giving mill
tary training are examined annually
and ranked by the War Department
according to the work they are do
ing.
The University of Missouri is
ranked as Distinguished Institution"
because of the especial fitness of its
training. If the school is given this
ranking by Colonel Penn it will be
permitted to recommend twenty-four
of its graduates for officers in the ar
my and marine corps without mental
or physical examinations, upon the
recommendation of the President and
the Commandant of Cadets. Major
Castle and Captain King of the Unit
ed States army are in charge of the
instruction.
The Farmington times. (Farmington, St. Francois County, Mo.) 1905-1926, 1917-04-27
THIS
GET YONR NANNY?

Paris young women who are eager
to serve their country during the war
may be called to the colors as milk
maids, as thousands of young women
have been in England. The idea is
to keep all departments of farm work
going while the farmer boys are in
the army or busy in the fields. If
the government decides to mobilize
young women for dairy service it
will train them to milk just as the
girls of the English towns have been
trained, as described in the following
dispatch from COPIED Hall, England:
The dummy cow" is perhaps the
most interesting part of the machinery
of the new schools of farming which
are springing up all over rural Eng
land for the purpose of teaching the
rudimcnts to young women volunteers
for work on the land.
OF these schools, one of the largest
is close to London, on the borders of
Epping Forest, which is to the British
metropolis what Bronx Park is to New
York. The school boasts of 10 dunn
my cows, on which the would-be
milk-maids must practice milking.
The dummy consists CT four tripod
legs and an India rubber bag with
four red rubber teats. The bag is
filled with water, then the instructor
adjusts the flow at either "hard",
medium" or "easy", and the novice
goes to work.
After a weeks practice on the dunn
my two hours day, the students are
allowed to try their skill in milking
nanny goats before they are allowed
to touch real COW. It is a great oc-
casiol for a girl pupil when she is al
lowed for the first time to milk cow.
The students are supposed to COM
plete their course in all-round farm
work in about six weeks. Then they
are sent out to take places on regu-
lar farms, where they usually work
in groups of five or six.