Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10
MOrala move druZbe.

V teku dolgega zgodovinskega razvoja so
nastale vse uredbe v cloveski druzbi; ena uredba
sc JIG vrstila "a drugo. P0edinci MISC stvori raz-
Min uredb. Poedinec JIG bill slab in brez moci ma
sproti slepemu besu prirodnih sill in divjih zveri
cato so ljudje ustvarjali. uredbe "a medsebojno
. ~vzajemno pomoe, obrambo it'd. Poedinec sploh ne
more ~obstajati in Sc r~azvijati, ako ne zivi V zaed-
nici z ljudmi in nj V tesnem stiku z druzbo. Tako
tudi cloveSki jerk, govor nj ME drugega kakor
sredstvo prometa in druzabnega ~sporazumevanja.
Tudi cloveSki gOvor, XII je sestojal IL nekolikO ST.
rovih 2ivalskih glasOv pracloveka, Sc je do danda-
mes razvijal in Sc Sc dale razvija jerk divjakov
V Avstraliji steje Sc danes komaj kakih dive, tri
sto besedi, docim jeziki k%ulturnih narodov ~stejejo
kakih 30 do 80 tisoG besedi.
Ravno tako je tudi morala proizvod druzabnc
kultnre V druzabnih nagonih in nagnenjih 6lo-
vekovih korenin hi ~njegova morala. Pod morale
razumevamo ve obzire, Xxi Jill mora imeti elovek
napram socloveku i'll napram skupnosti. Delavski
fllozof Dletzgen pravi: 'Poedini Glovek je nepo-
poln in omejen. Ia svoje izpolnjevanje potre-
buJe druzbo, on mora ziveti in pustiti tudi druge-
mu ziveti. Obzire, XII izhajajo IL ten vzajemnih
potreb, imenujemo z emo besedo morale
Morala Je v najtesnejsi zvezi z vladajoGim
nacinom proizvajajnja in 2 na6inOm zamene pro-
izvodOv. Tako je II. pr. v fevdalni dobi, "a casa
gospodovanja %pIemstva, ko je bill dolzan, da tia
tani i'll sluzi %plemieu, bill najkrepostnejsi kmet, XII
je bill vdan, pOdlozeu ali kakor so takrat govorili
veren. Ali kakor nitro je fevdalizem padel in
Je kapltalizem strl stare oblike podrejenosti in
vpelJal novo podreJenOst, je prenehala vloga vda-
nosti in vernOsti. KapitalistiGna morala je na pr
VEN mestu predpisala spoStovanje privatne last
nine NE dotikaj sc tujega = PoStenje hi morale
biti torei temelj burzvazne morale. No, V kolikor
je bila mOrala izraz vladajoGih gospodarskega
stanja, bila je to zmirom morala vladajocega raz-
reda, morala izkoriscevalcev ie stala vedno V mai
ostrejsem nasprotju Z morale izkoriScanih. Rekli
smo re: CROFT, baroni i'll drugi so smatrali IA kre-
postne one kmete, Xxi so pokorno in verno tlaca
Mill no, kadar so Sc ZaGeli dvigati kme6ki upori
(puntD, pa so kmetje Smatrali "a najkrepostneiSe
one Judi, Xxi so bill najbolj nepokorni in so vlada-
joel gOspodi zadajali najhujse udarce. - A kako
stoji 2 morale buzvaznega, kapitalistitnega raz-
reda, Danasnji izkoriscevalci imajo pred oGmi
samo Ell cij: iztiskavanje profita in nakopicenje
bogastva. In po tenn ciliu streme in DRIVE z
groznicavo brezobzirostjo, pray malo Sc menee
"a to, da izkoriSeani, d ielavc. s~tavijajo ma ko-
exc svoje zdravje in svoie ~zivljenje, ne meneG Sc
"a to, da izkoriScani zivotarijo slabSe cd tovorne
zlvlne. NsekakOr, notwithstanding buzvazno je
moralen oni delavec, Xxi mirno in pOkorno prenasa
neznOsni pritisk in neclovesko odiranje,
Jasno in samoposebi umljivo je, da1mora raz-
rednozavedni delavec prezirati morale, XII temelji
ia pokorscini in trpljenju. Kot neobhodna posle-
dica Observation-Disclosures gospodarstva so
paula ia uelaVsKl raZfed gotoV0 VISA bremena drll-
zabnega z~ivljenia. Ali Ia bremena MISC veGna.
Ia tlacane je bio vedno krepostno ono, kar Sc ie
moglo kot ostro Orozje uporabljati v boju proti
tlaciteljem. Il bojem Sc je moral upreti delavski
razred, ker je zanj nastalo vprasanje: biti ali he
biti, propasti V brezdnu bede ali pa sc razvijati
napram kulturi. TakO je nastala nova morala, XII
il je cilj in ideal: odprava priyatnega lastnistva
in modernega suzenjstva in z NINA zvezane tia
canosti in trpljenja.