davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07
MONEY TO LOAN

THE BUCKEYE SAVING AND Loan
company OF Bellaire, O.. has money
TO loan on desirable real estate. ese
Paul g. Armstrong, Attorney. 1i.s1
Trust Rldgp 1th Floor, Fairmont. ~.
We.
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

NEW CATALOG Vermont farms now
ready. N. j. Potwin, South Royal
ton, VT. 2'24.26t No. 1851
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

FOR sALE-Farm 20 acr.s. coed soil,
good buildings Ia miles from
Wheeling Ferry, Belmont Co., Ohio.
VIII sell cheap. f. ]. Nelson. Bellaire,
Ohio. Pel phone 407.J. 3.2.6t No. 1877
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

wANTED-A Small safe. Address P.
A Sacci. Box 100, City
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

FINE 800 acre Ohio grain and dairy
farm. Very level. 2 houses. 5
barns and small buildings. mile to
village and creamery, mile to fine
High school. S4,OV0 down, balance
as long as desired ut 5Ia per cent.
Write Franklin PEBBLES, s5V North
High Street, Columbus, Ohio.
2.y6.6t No lQhH " q Ii
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

FARMS-I have few farms in Por.
lage county, Ohio, botn large and
small. A pamphlet OF description ana
prices will be mailed upon application.
Write Van 4. Bean, Ravenna, U.
2.13.26t No. 1904
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

FOR sALE-140, so, 1913, so, 100. III
and 100 acre farms, all well i'm.
proved. Address j. u. Watson, Box
244, New Concord, u. 3.6.6t No. 1898
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

FoRsALE-Farms IN Ohio county,
near Wheeling. Milton Hedges,
West Liberty, ". Va, Bell phone 7lO6,
ring IL. 2-S.26t No. 1886
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07

FARM FOR SALE-The Givin farm
OF 1856 acres, eight miles west Of
Oadiz on the Cadiz and Laceyville
pike. Inquire of Webb Givin, scio, o.,
or S. c. Forsythe, Freeport.
2.26.6t No 1883
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07
LANDSEEKERS

Splendid opportunity for farm rent,
ers and wage earners to get farm
homes. Small or large tracts suitable
for general farming, stock, dairying,
poultry, vegetables, fruit, Located in
Michigan's best counties, near towns,
schools, good markets. Prices SIS to
$25 an acre, So to 800 down. balance
small monthly or yearly payments.
Write for literature and full inform.
alton free. want to tell you all about
this country. owner George w. Swig.
art, H 1245 First Nat. Bank Bldg, Chi.
cago, Ill 35-12t No 1892
The West Virginian. [volume] (Fairmont, W. Va.) 1914-1974, 1917-03-07
WANTED

wANTED-work TO do by the day.
Call Bell phone 4s1-w.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Suml1iVa taktika.

stva kratkOmalo neniogosa. Zakaj podjetniki MISC
lie ~voditelji della V svojih podjetjh navadno to
nfti nfSO, ampak to oskrbujejo ravnatelii, super
intendenti l. t. d, ampak lastniki so. To je Nero
dajno, zakaj TO jim daje najvisjo moe: Ako hote-
10, sc della, ako nocejO, sc zapro tOvarniska vrata.
Da doic%ajo mezde in ceno blaga, da ustanavljaio
delOvni cas-, da dajejO lahko enemu Iboljse, dru-
semu slabsc delo, ola lahko vpeljujeio Taylorjcve
i'll podobne sisteme, Ola dobivaio ma delavee vpliv,
Xxi sega N. pr. tudi IA ~politicno pole - ve to 50
lie posledice deistva, da so oni lastniki proizvajal-
nih sredstvih.
liz tega pa sledi, da Gstanejo delavci odvisni
Cd njih, dokler SO delovna sredstva V rokah pri-
vatnih pOdjetnikov. Organizacija, XII ne gre IA
tenn. Ola odpravi ~priyatno last produktivnih sred-
stew, Xxi kvetjemu lahko pridobi nekai vpliva na
d~olocanje plaG in delovnega casa, ali $ tenn ne
more delavstva resiti IL mizerije, ker ne more do
lotati vrednosti denarja.
Re daVno kazc izkuSnja dclavccm, Hi MISC
Slept, da slcdi zboljsaniu mczdc vcdno podrazitcy
zivijenskih potrebscin, in Sicer ie podrazcvanic
navadno vedno vecje, kakor ~zvisanjc plat, takn
da prihajajo delavci kliub vScmu navidcznemn
zbOljSanju IL dezja pod kap.
Toda &c je a. +. of l. vcdno guSila 5 tenn
da III priznavala razrednega boja IA cd
stranitev razredov, je veGinoma vsai V danih raz-
merah delala ma to, ia &c polozai delavstva OH
roma njenega clanstva ZboljSa. Xadnjc case pa
sc kazejo sumnjiva znamenja, da opuSca Memo
vodstvo cello to delo in Ola stopa ma skrajno NO.
varno pot.
Zadnji teden Sc ie V Jamestown. y. Y. Sc
sa konvencija State Federation of Labor drzavc
New York. s svoio navzocnostjo 10 je pocastil
tudi glavni predscdnik \. L. of l.. Samuel Com.
pers. Toda boil znaGilno ie to, da je bill IVA tenn
seStanku delavskih organizacij navzoc tudi
Carlton Chase kot zaStOpnik Merchants and Ma
h(ifactures Association of New York.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

re biti hujsi. Ker smo bill Sc od nekdaj %preprica-
hi in sc ucili, da hi "a mas zivlienja brez narodnc-
ga zdruzenja i'll samostojnosti, smo danes tolik,
boil dOlzni, ko nam pripravljajo tczke verge cell.
tralizma, V imem move Avstrije, ponoviti nascmu
narodu Od Mure, brave in Donave do cbalc sinic-
ga Jadrana, Ola cutimo vsi tukajsni njegovi 20.
slancl cut nJegOve duSc, da zahtevamo ZdruZenjc
SlOvencev, HrvatOv in Srbov V samostojno draw
no telO pc Zakonu, da uredimo sami svoje pra
vice III pOtrebe, svOje dOhOdke in izdatke, z zako.
nitim svojim vladarjem IL Observation-Disclosures
dinastiJe, i'll da nam ne DO V tel Skupni domOvini
zapOvedal nOben tujec, ne Nemec, ne Madzar. Ko
bono sanli gospodarili V nasi skupni domovini,
DO incl mas Srem in naSa Slavonija dovoli hranc
"a mas in "a nase hrate, katcrim bono mogli daia-
ii nase delavskc sile, XII Sc sedaj izgubliaio 30
vsem svetu "a dom in narod "a vsc nasc brate in
"a vsc narodc, Xxi bodo hotel biti nasi priiatelii,
bono cuvali svObOdna in odprta vrata V bell syet.
nase Sinje Jadramsko moric. Vsled tega 5 teya
meSta Srcno zahyalJuJemo naSim bratom. Xxi so
nedavnO tega sprejeli V hrvatskem Saboru So
glasno predlog. da mai 80 Wade dcgovorc. da 50
preskrbuje Dalmacija, iStra in DO mozncsti tudi
Bosnia : hranO x IIrv.- Sla voniie. Zahvaliuiemo Sc
i'm cato. ker .ie Ia predlog izliv krSc. in bratske
%Iiubezni. ker lie rCdOljuben. ter IL ckonomskih
razlOgOv pOpolnoma opravicen.Z ozirom ia danaS.
ME PrctezSO stanjc pa mora tudi mas mladi vladar.
ki Je Obllabljal, da bO vsem svOjim narOdOm pra-
viten in liubeznjir Gee, V katerega imenu pa po.
birajo hudobni sluzabniki po naSih krajih davke,
razpisujejo drzavna posojila, ~jemljejo brez vsake
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

SIN vccle nerodnosti. S tenn prepovedmi i'm pro-
sonh Sc selc dajc pomen stvari, XII ga sama ma .ebi
pravzaprav nina.
Ako kaksna stvar nj resna, tedaj Sc mora to
tenn pref pokazati, elm boil Sc il dovoli, da Sc pro-
$40 HraZa. tn Je ma primer med vecinami teya
'olncela ZidovSki rabin dr.. Magnus IL New Yor.
Ia. Ia MOI je dial med drugimi sledeGo modrost
Oh SeDc: "Pred>cdnik je V svojem odcovoru mn
papeleFo nOto Sprejel ruske miroyne povoie IA.
KaJ Sc torcJ ne snide mirovna konferenca9
DR.. Magnus je velika Tue med ~pacifisti. in cc
govorl take zabitosti, sc lahko sodi, kako "resna"
Je VISA ia asitacija. Vraga! Rusi so re davno pre-
razsiasil svole mirovne pogoje: zakaj Sc takrat
III sesla mirOvna konferenca? Menda nae zato no
ker M dovolJ, da ina cna stran lepe pogoie, &c ina
druga stran popolnOma drugacne.
Kalpada, pristasc dobi lahko tudi ne ;smc.
Snclsa SmcSncit. To jc tako in DO Sc dolou tako
-\hpnk &c sc smcsnost pomaga, da 81 nataknc re-
sen obraz, SC $ tenn gotovo he unici.
PRAY Z nobcncga stalista sc take prcpovcdi no
morcJo opraviciti. Svoboda JIG svoboda in mora
IclJa'l Ia vc cnako, Siccr JIG vsakdo V ncvarnosti
Ola 10 nsubi Billy Suday klcpccc na svojil ..po-
Do"hlh scStankih take gorOst a:,nc ncumnos,i. da
Sc rlovcku zclodcc obraca. Noliva IL Zion CITY
s'rupi posluSalcc $ tako oslovskin,i pridirami KIN
kor ola zivimo pctdcsct tisoc let pred Kristom. Use
TO nam lc strasno; toda svoboda ie svoboda i'm
mora veljati zanjc tudi. Tako mora veliati tudi
IA paclflte. In &c hi pametno, kar pridipa. mai
Sc %izpodbija s pamcthcjsim. Ustavne pravice ~,
morajO biti svetc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

Ako III stopilo V Hjavo, ia Sc smejo pre.a-
nJatl Maori, hi izgubilo javno ~zivljenje vsako
prarllo pOdlago in ma memo mcSto hi priSla anar.
hicna tiranija. NladajoGa stranka hi telaj lahko
Izrabila svOjo %poiiticno moe brezobzirno proti
Nsem nasprotnikom. &c vladaio V draw rcpubli.
kanci. hi tedaj lahko pripravili demokrate, ,ocia-
hste. progresisie in vSc drugc co ,jih ustavre
pravice; pcsledice pa hi bile brezmeino kaoticne
III bl nzivale ma vseh koncih iii krsjih kcnflikic
in revolte. .,-
Varstvo ustavnih pravic je skupna zadeva
vSeh drzavijanov. &c je Nth krSitev danes napcr-
jena proti encmu dclu. zadene jutri lahko drugi
del. \arnost IA vse ie edino V tenn, da Sc varujc
cnaEa pravica napram vsem.
5 tenn nina pray mic opraviti vprasanje. kako
kdo sodi o tcorilah III o pocc1jaju pacifi toy. Mi
smO II. +. nasprotniki republiGanske in demokra-
ticne III prohibicionisticne Strarke. Kljub temu GRE
MINI pravica svobodne besede pray tako. kakor ic
zahtcvamo "a sc. PRAY takO gre tidi pacifistom.
Simpatitcn man pa: nj tiste sorte pacifizem.
XII sc JIG zacel r~azvijati V Zcdinjcnih drzavah in XII
postaia cd dine do dine boil o%trocji. Mir lie lcpa
in vclika rec: ali ma TAX naien, kakor 'dclajo"
zanj t~ukajSnii p%acifisti, Sc mir ne povcIicujc. tenn
wee zavlaci sc V S%tncsnost. Vzemimo lie Ell zglcd:
Wilson JIG sovoril o vojnih ciljih Amcrikc V kon-
grcsu, oMnatil Jill je V znani mott, Xxi ie bila posla-
ma ruski vladi; spisal Jill jc V odgovoru ma pape-
zcv posredovalno prcdlog. Use to so znane reel in
abSolutnO morajo biti znanc ljudcm. XII hoccio
dciati po1tiEo in cello tako viSOko politiko. Xxi inn
mir "a svoj cilj. Kljub tcmu romajo Sc vcdno pa
cifistitni otroci pc Amcriki in monotone dckiami-
rajo: "Predsednik maj povc. kakSne voinc ellie
ina America"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

kljub vsem svOjim napakam nj A. T.. of L..
Sc nikdar takO glObokO zabredla. In ker sc nc
more tajiti, da je to najmOcnejsa organizacija
della V Ameriki, in ker he veje tax duh lie V drza-
vi New York, je to zelO nevarnO Znamenje.
Nobena uljudnost he SINE segati tako dalec,
ola Sc govori neresnica. Velika neresnica jc pa,
ce pravi Holland, da sta podjetniski in delavski
razred IA druzbo enako pOtrebna. Ne lie, da hi
podjetniski razred enako p~otreben kakor delav-
ski, resnica JIG, da je sploh nepotrebcn. Kar po,
trebujc druzba $ te strani, so proizvajalna sred-
stva, Hi jim poseduje podietniski razrcd. Ampak
druzba bi lahkO imela ia srcdstva tudi brez cksi-
stence razreda, XII Jill poseduje. &c hi bila sama
njih lastnik, hi bila neodvisna cd kapitalistiGne-
ga razreda in Sele tedaj hi sc lahk0 govcrilo o
svobodni druzbi.
T0da delavski predsednik Holland Sc ne "a
dovoljuje stem, da della kapitalistom in njih "a
stopnikOm nepOtrebnc in ma neresnicnosti oSno-
Nanc komplimentc. On gre veliko daljc in zago-
varja takozvano slogo med dclom in kapitalom.
q katcri We vsek zavcdcn dclavcc, da jc lie tcdai
nlogoca, akO sc dclavstvo enostavno podvrzc ka-
pitalu.
MarSikaj sc lahko opravici Z vojno V Amcriki.
D~ciavstvo V Amcriki gotovO nina nalogc, da hi
poma gallo nemskcmu kajzerju do image. Am
pax organizirano dclavstvo tudi nina naloge,
ola hi kapitniiralo pred podjctniStvom in pro
stovoljno nastavilo rokc, da mu Jill podjetnistvo
uklene.
To pa je tisto, kar Sc ie hotclo V James
townu. &c Sc dclavstvo odrece svobodni akciji
IN spreJme "a gcslo harmonic med delom in
kapitalom' je izgubljeno. Kaiti V taxi harmo-
niji bodo vedno podietniki ma konju, delavci pa
V nevarnosti, da pridejo pod konia.
kar sc zadnje casa javlia V A.. T.. o L.. mi
ME mamie kakor izdaiStvo dclavsliil intercsoy. IN
zclo notrebno i, da Sc postavi dclavs,vo m stra-
20; kajti ce sc ola enkrat zapcliati V g~oljufivo
harmonic, naide zelo tezko pot IL ME.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

Taktika V A. +. of L. je dajala &c poyostoma
prijateljem resnienega delavskega gibania poyod
"a ostrO kritiko. Vodstvo te organizaciie. zlasti
njen predsednik Samuel Gompers ina o polozaiu
delavstva V sedanji druzbi in o ~njegovih bojih
poime, Xxi he morejo nikdar dovesti proletariatI
do svobOde.
Ne uaramo biti krivicni in priznavamo,da ic de-
lavstvo $ pomotio uni, organizacije doscslo raz e
~zbolJsave. Ali to ne zadostujc, da hi SC 5 ton,
mOglo odObriti vSc, kar p%ocenja \. +. l.. Kaiti
kljub vsemu, kar Sc jc doseglo, ostaja vprasanjc:
Kaj hi Sc bio doscglo, &c bi stala organizacija ina
drugaencm 'taliStu in sc posluzevala drugacnc
taktikel
Vsaka organizaciia ic bolisa, kakor ME. Al:
$ ten nj receno, da je vsaka organizaciia dobrs.
in prav o A. +. of l.. sc ne more trditi. Ola il
dobra. Struja, V kateri plove, nj lie conservatives.
ampak naravncst nazadnjaSka. mcdtcm 20 more
priti dclavstyo do image lie pc najnaprcdnciSi
smeri.
&c ne bi poznali bcsncga s0vraStva, Hi "a
soIe ~Noditelli ameriSke fedcraciic della napyam
socializmu in socialistom, hi lahko misliii, da izvi-
raJo nJih zgreScne metode IL napacnega razume-
vania delavskih vpraSani in IL nepoznavanja So
cializma. Ali Sc to hi Bill slab izgovor. kaiti ljudie.
XII stole ma cclu delavskega gibania. Sc moraio
pouciti o rseh vaznih :;ocialnih strujah. torej ne.
dvomno tudi o socializmu.
kard;nalna napalla omelienih delavskih vo-
ditcljcv jc Ia, da Sc V tcmelinih sociailih nazorih
ME ne razlikujcjo Cd kapitalistitnih strank. To Sc
pravi: Druzabni red ie zanje pray tako neprc-
maklj:v kakor Ia burzvaziio. Delavci so delavci
podjetniki 50 podjetniki - TO je zanje kakor pri-
bfo. \cbelSsa ~poizkuSa ne napraviio, da hi So
to izpremeniTo ,%tistini. XII pa delajo "a to. da hi TO
razmerle odpadlo, pa nasprotujcjo ma vso moe.
Toda V tch razmcrah ie osvoboditcv DELAY
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

lie mimogrede bodi omenjeno, ola spada Ia
gospOd med najbolj namazane protidelavske hui
ska6e in je v DRAW New York naibolj srdito IN
trigiral roper vse tudi najskromncjse socialne ~
kone. Toda to hi najvazncjSe IA to slucaj, kajti
~znatilno je re samo oh sebi to, da sedi ma konveE-
ciji delavske organizaeije zastopnik podictniske
organizaciie kOt caster COST.
Ia eospod je seveda tudi govoril ma komvcm-
ciji. In to jc naravno najvaznciSc.
GoSp0d CarltCn Chase sc jc dcial:
"Eem. da hOcetc kot delavci tako dobro IL
Yeti kakor mi, podietniki. Toda ne nupcniajtc
>trune prcvct, ker hi Sc sicer vse 2 vclilim trudom
zgrajeno poslopje prosperitete lahko roruS.lo rad
Vami &c vidite prvic zastopnika organizira-
mega pOdjetnistva med sabo, je to po mojem mne-
nlu n~ajboljSi dokaz IN izprcmembo, Xxi Sc je IL
vrsila po zas'ugi Vase move adminiStracije Vas
prcdsednik je vedno polagal vaznost ma ~priiaznn
prlJatels:'ko obcevanje 4 naSo organizacijO, takv
da nam jc bio omogoccno sodclovati 2 NaSimi "a
%stopniki. Da sc to razmcric dovrSi, tako da sc ne
bcSta dclo in kapital wee boievaIa drug proti dru-
gemu, ampak skupno roper Skupncga sovraznika
dczole in nicncga blagOstania, jc slayni namcn
mole navzocnosti."
Da sc more ma konvcnciji organiZirancga della
tako govoriti, je &c Same ma sebi dovolj kocljivo.
All sc bi sc nckako razumclo, &c hi bill dclcgati IL
uljudnosti dovohli naSprotniku, da tako govori,
pa hi bill Ostali hladni oil niegovih bcsodah. Tod.
pri tenn nj ostalo.
Predsednik drzavlc fedcracije Holland ie
takoJ vstal in V skraino priiazrcm udgovoru ma
slaSal, da Sc trudi, odkar je ma tclu orsmnizaciio.
da bi sc ra5mcrie med dclom in kapitalom Elm pri-
lazncjc rozviialc,' da nc hi Ia diva Ia drustvo
enafo p1trcbna reda" troSila syoiih moGi Y wa
jcmncm boju.
V tenn tonu SO Sc nadaljcval" razpravc in
skoraj odvec ie omcnjati, da nj mankalo mana.
dov ia socialistc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Ustavne pravice i'm pacifisti.

Casopisi p%orocajo, tia je illinoiSki govcrncr
Lowdcn prepovedal vsa zborovanja pacifistov in
IL Springfield je bila poslana drzavna uiilica V
Chicago, da eventualno : silo izvIS: COVE ncric,
ukaz.
&c 50 porocila tocna - in zli Sc. da 50 -
tedaJ Je Lowdcn Odlocno prekoracil svoje pravi-
&C III krSil ustarne garancijc. AmcriSka konstii,l-
ella janet SvobOdo govora in z6orovanja in ne
della V TEN nobene izjcmc. &c sc govori o amerishi
demokracili, sc ne SINE pozabiti, da ie has svoboda
besede eden njenih naimOcnejSih strelov. in ce Sc
~pcrusijo take kOnstitucionallc garancijc. sc lahko
razvali vsa demokracija.
PROT takcmu zabranjevanju shodov Sc mora
protestirati popolnonia brez obzira ia to, kdo jt
%sklicuje, Edo gevori ia njih in kakSen namen ina.
10. SvobodEo zborovanjc jc praviea vsch in JAYNE
ooiaSti ilHajo nalogo, ola v~arujejo pravicc draw
lIanov, he pa da Jill oviraio. To ic njih dolznost i ,
sto dolznostjo ic zdruzena ncpristraicst. brcz ka-
terc le vsako pravicno uradovanic nenoectc.
kakor je mOgocc posneti IL porocil. opravi-
eule Lowden svojc postopanje : tenn. ia 'iTijo pa
eif'sti nepatrioticnO propaganda. Toda konstitu-
cna gOvOri lie o svcbOdi zborOvanja, ne pa O pa
triotih in ncpatriotih. Povrh tcga so pacifisti sa-
mi iahkO prcpricani ravnO o nasprntncm: Gni lsh-
k0 smatrajo propaganda IA najboli patrioticno
delo, in gotovo Sc med mimi vsaj nckatcri res ia
kesa mncnia.
Pat"i0tizcn. p~acifiZcm in dlugc take reel so
predmcti nazOra. \Obcna postava pa ne prepOvc-
duJc nazOrov in Jill ne more prepovcdovati, &C nj
utemeljena ia prosti ~despOciii. Zakoni prepovc-
duIejo zlocinc III lie prot zloG1nom imaio oblGs.i
~nastOpati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

10 III doslcdnoSt, to nj politika, TO nj nit mn.
gaIlvost, a1npai cisto navadna otrocariio 10
Bia bi tudi velika zmota mi,liti. da SO Iiudic
V paclfiSticncm ~gibanju enega kova. Nasprotno 10
10 nhtSanica, ki nina sploh ME druzcya ykupneo,
haNor pesero MIR bcsedo, ne pa nicneoa 10.
he'ia. Med mimi so gotovo idealisti, ampak veGi.
MONA taxi, HI SO proved idcalni in Sc i'm. mcdtem
10 steJcJo zvezde. izpodmikaio ali pod nogami:
,potem lJudJe, Xxi nc ne poxnaio razner Y Evropi.
IN vslcd tega tudi IA raZumejo tc voine in niencca
pomona potem pridigarii, Xxi misIijo. Ola Sc ,,vct
lahko ravna z lepimi besedami; potcm ljudie brez
lastne sodbe. XII gredo vcdno tia, kjer Sc i'm zde
iraze naJiepse; nadalje moSki in zcnske. XII iSccjo
senzacl]e III druzega mic, taxi, Xxi upajo, da pridejo
h1lh lmena V casOpiSc. da sc bodo morale yisolc
ob!asti pecati 2 mimi j. t. d.
IL ve te meSanice Sc je uStanoyil takozvani
.Peoplc's Souncil of American Demokracv and
Terms OF Peace. Pc svojem na;lovu hi hill, :,
lahko resna organizacija; po svoicm pocerjaniu
le %otrocja. V njei jc tudi nckoliko socialistoy. 70.
ia kuor Oi IL tcga sklepal, da JIG organizaciia soci.
uils'lcna all da ina sploh kaj opraviti : socija.
hzmom. hi sc kruto motil.
YES tn Council hi bill ostal zclo ucopuzc,
&c mu ne III bile ravno nckatcrc ollnsti : syoi,
ncstrpnGdlo p~omagalc do ncpotrcbnc slave. Hotel
Ie prrediti zborovanic, ~najprcj V Mirmcapoli,u.
potcm V drugih mcst;h, a povsod 50 mn to prc.
preclll. Nap0'led so zborovalri priSli V Chicago in
so tukai incl en- shod, nadaljnc scsta,nc ic u,
prcpovedal Lowden.
Ne glcdc ma to, do SC $ takimi prcpovcdmi
res rusiJo temelji dcmokracijc, tudi nj Ialko izmi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

Ivezni zakladnicar McAdoo 10 naznaniI H.,
Ic alnci1Ska vlada posodila Rusiji nadalinih sto
milJonov dolarjcv. Doslcj je Amcrika posodilo
huslJi $2I3.OOO,0O0. Denar DO porablien IN ma.
kup 2oCO l%okomOtiv, velikc mnozine zelezniskih
tracnlc III drugega matcrijala, XII ga Russia mai.
Doll pctrebujc "a gradnjo zelcznic. Use GRO.
zcce vesii, ki so ~prihajalc zadnji tedcn O '.kritic.
mem p~olozaju' V Rusiji, so sc razkadilc V dim
10 Jc DRAWN tajnik Lansing izjavil V soboto, da
'.aoa popoinoma zaupa V stabilnost scdamje pro-
N"c,iche Wade V Petrogradu. Ruski posla1ik ic
zanikala vest, da je Russia vestiskab 20 m,,n;o;;o
boJncga materijala JIG dovoli, cdino, kar potrebu.
1c repnblika, jc zelezniski material in kredit.
Druga vest pravi, ola ie Japonska mobiI;z;
rala V Mandzuriii wee armadnih zborov. XII 50 nri.
pravilen "a odhod ma rusko fronto. Vest pa n;
p%Otrjena.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

IL gOvOra drja. ~I.aginje y avstrijskem draw
hem zbOru posncmamC:
Pred vsakim drugim razpravljanjcm 81 Ste
lem v svetO dolznost, ola razjasnim tczko stall
see, V katerem Sc nahaja narod zlasti V zadnjem
letu. Mas narod povsod strada. in to brezprimer-
no: Lfka, Dalmaeija, Isfra, primorski in kranjski
okraJ pa naravnost prOpadajo V vsem: narOd IL
MIRA, njegova zivina, kolikor JIG JIG 90 %ostalo, crku-
Ie cd gladu. kar je bio in kar nj bilo s~posobno
"a orozJe. vse je bilo veto V vOisko: veliko zensk,
starckov i'll Otrok je odpeljanih V tuie kraje; hra-
no, katera Dbl bila V prvi vrsti potrebna "a narOd.
20 pokuplli V druge namene. ker snro ~najblizi:
ve1kim masam, katere jo istotako potrebujeio.
iako sc tudi "a casa te svetOvne vojne uresnicu-
Je ono, kar sc ie pref re pOgostokrat dogaialo, da
trpe namrec juzni kraii drzave breNprimerno
ooiJ, kakor pa srednji, in ola Sc staviio nasemu
narodu zahteve, XII so veliko veGje, kakOr hi sme-
re oitl pc pravici. in XII so veliko tezie. kakor one,
katerlm bi mOgel mas narod ugoditi. Ma nase pri-
'ozDe, ~predloge in prosnje ne obrne nikdo nti
gave; kar sc tice nasega narOda med TriglavOm
~ Drino, vodi zanj in "a Waldo pogubonosno pc.
h'iko bfezdusna creda u~radnega aparata, XII OPT
su'e mas polozaj kot dober, dasi je tax, da ne mo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

' "merlskih uradnih krogih Sc posvetuiejo o
az. s.ea"'iche oienzlve ma vseh ~frontah, XII sc
ma izvrslti prihodnjo spomlad. Prvi, veliki in d;.
rcStmi militaristicni udarec zada America ohenen
= angieSko-francoskimi, italijanskimi in ruxkini
naval.
Tukal racunajo, ola pricne Amerika labko >
vazno vlogo ma bOjiscu, elm ina $50 600 moz nm
tronti. II gotovostjo trdijo, da DO ameriska armo.
ia med vSe1ni zavezniskimi silami najbolie oskrb.
LENA : strojnimi puskami in drugimi priprava.
MI. Irhutesa DO imela Amerika ma bojiscu vecie
stevll" eroplanov, kot katera druga vojslujoca Sc
drzava.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

Ameriska vOiaska uprava na zapadni 'front.'
DO poskrbela, da dobe nemSki vojaki Wilsonov od-
sovor rimskcmu papczu V svOjcm icziku, kcr j.
skoraj izkljucenO, da hi nenska vads dovolila OBJ
~)avlIcnjc note V tloti. OdgovOr DO ti,kan V obi
XII %okroznic, Xxi jh bodo a~viiatiki raztro>ili pr
nemsIih zakOpih in krajih V Ncmciii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

DuilaJska 'lleichspOst' je objavila obsiren
cianck o knJgi Francoza Jcana Finota '.C;vilj.
SEES coitre Allemands" (Civiliziranci proti Mem.
cenl fnot preccj dObro pozna razmcre V Avstri.
j. hnJisa je polna napadov ma Nemcijo in Avstri.
10. kar Sc tite placila odSkodnine. pravi Finot
fusfimo Avstrijo ma strani. Ako Sc ia vojna konca
logicilo, j odpadejo vse njcne kronovine. raven
c's'o nemsSih dclov. ker je Avstrija tudi V brez.
upnlh sospodarskih in finanGnih razmerah. BIO
hJeh delez pi placilu odSkodninc V primeri =
"enssim jake nc7naten. N~emtija, najbogatciSa
Hehh1a va Sretn. DO mo9la in morala plaTati f.
n'cSek. zavezniki pa bolo draali naiborateis c
hen'ske pokraji ne tako dolgo, da b placa1 zadri ii
novc1c. Glede Avstro-Ogrskc pravi. la ;zgubi
"edmograsko CTrans;lyanijo). marmayolio zupa.
mJo cSomitat) i Bukovino. laterc SO rriklc min
funufii. Glede Hrvatskc. Slavoniic in D,lmaciie
nal sc resi- vprasanje pripadnosti potion plcbiscita.
'eSSa postane samoStalna. konc"o razlaga F;not
al c%tan" Avstriii: Ako Sc Avstrija ne odcepi od
'\e'"c1le. no mogla rc;iti IL katastrofe samo mad.
Nolrodiho AvstriisGo $ kakSnimi 80. 900 kvadrat.
nth kilOmetrov.
Razume Sc, da je 'Reichpost" besna zaradi
tie knJiee in p%reklinja Finota v dino pekla.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

mere od nascga narOda ono, cesar niti sam nina
dosti - tpdi mas vIadar mora, ponavljam. slisaii
klie narodnih zastopnikov: Kjc mai vzamc zlato
oll'' XII ga nima' kjc maj vzamc krrha oni, ki
NINA moke? kruha. kruiia, vladar. IL dolgo nj.
smO vidcli kruha,