Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14

cas-, da sc ma TEN pOlJu DELUXE, kajti monarhiia
mora priti k pogajanjem o miru popolnoma pri-
pravljena, tako da DO prisel z zunaniim mirom
obenem tudi notranji.
Nato je poslanec Zagorac razlozil v daljsem
govoru, Ola je takozvano jugoslovansko vprasanje
V svojem bistvu pravzaprav samo hrvatsko vpra-
Sanje, XII je neprecenljive vaznosti "a monarhijo
in MEN polozaj kot velike sie sploh. ziasti ma
Jadranu. Cd sretne reSitve tega vprasanja je cd
visna bodoenost monarhije ma jugn I'm dosega trail
mega miru. - Jedro tega vpraSanja je: Zedinje-
ME vseh pokrajin V monarhiji, v katerih prebi-
vajo Hrvati, Slovenci in Srbi, V skupno drzavno
celoto. Kar Sc tice omenjene pridruzitve Srbov IL
kraljevine Srbije in Crne gore, je dokazoval GO
vornik, da Sc o TEN "a sedaj Sc ne more govoriti.
Razlozil JIG to $ staliSGa Srbov v kraljevini, s sta
lis6a Hrvatov, $ staliSGa monarhije, kakor tudi
$ stalisGa zunanje politike.
Treba je predvsem reSiti hrvatsko vprasanic,
in ako DO to vpraSanie reseno V zadovolJnost Hr-
vatov, Srbov in Slovencev V mOnarhiji, DO to de-
lotvorno vplivalo tudi ma Srbe izven monarhije.
Nato je zacel govoriti poslanec DIR. Pazman o
hrvatskem narodnem zedmjenju, povdarjajoc ME
gov postanek, zapreke, Xxi sc mu s~tavljajo ma pot.
kakor tudi njegovO naravnoSt i'm zakonitost. Ma
posled je povdarjal tudi zedinjenje Hrvatov i'm
Slovencev, XII so pc jeziku in kulturi, kakor tu-
di ~politiGno in geografi6no en- narod. SvU1 govor
je zakljucil $ TEN, da zahtevajo najnovejSi dogod.
XII ia .JuRu III VZnOOu, ia Sc 10 ZeQm1en1 elm
pref izvrSi.
DR.. kovaJeGt je govoril o "novih nevar-
nostih. Rekel je, da Sc je pescici hrvatskih patri.
jotOv posrecilo ohraniti med Hrvati preprieanje v
sre6nejso bodo6nos in jh obvarovatl marnljivih
glasov cd zunaj, da pa je njihov polozaj vedno
tezji. ZIaGSti sc pojavljajo dvOmi, ali DO hrvat-
ski vOjak naSel svojo domovino, ko Sc vrne z boj-
mega polja, tako ~urejenO, kakor 81 zeli IN kakor
Je zasluzil, ker sc V TEN oZiru ne opaza pravO
razumevanje ma strani, kjer hi Sc moglo 10 priGa-
kovati. Poleg tega vpliva Russia kot republika
vse drugace ma duhove, kakor je Russia kot car
stvo. Opominja prisotne, da mai prouce vse razme-
re ma Hrvatskem, da DO mogoce odstraniti vse,
kar je ma poti sreci in blagostanju hrvatskega ma
roda. Navedel je hrvatske generate, XII stole ma
braniku monarhije: hrvatski vojak brani pred So
vraznikom he samo monarhijo, temve6 tudi svojo
domOvino.
Zatem je pre6ital baron 0zegovic izjavo nav
zocih Slovencev in Hrvatov, v kateri Sc naglaSuje,
da je Ia mir ~potrebna reSitev vprasanja, v ka-
terem' stoji narRrvsM -plesta zedinjeaje hrsatske-
ga Haroda. Is g. , ~ = :
Razvila Sc je nato debata, med katero so Sc
~najbolj povdarjala m~islienja "a in proti zedinie-
nju hrvatskega naroda S Slovenci. Cd vseh strani
so bila s~tavljena rama vpraSanja, ma katera Sc
je odgovorilo stvarnO in popolnoma; ko pa je ne
XII govornik omenit, da hi bilo treba diSati o ze-
dinienju Hrvatov tudi misljenje vladne stranke
ma Hrvatskem, je vstal DIR. Primozic in opozoril
navzoce ma poslednjo adreso hrvatskega Sabo-
ra. (Dalje zaplenjene tri vrste.)
S tenn je bila razprava zakljuCena, debata pa
sc je razvila Sc pozneje pri dineju v Nubovih
prostorih.
z. zadovoljstvo moreno konstatirati, da jc ma
pravila ia razprava globok vtisk, kakor so Sc IL
razili navzoGi, zlasti Cehi in Poljaki, S svojo OBJ
jektivnoStjo.
To smo objavili zaradi tega, ola DO nasa jaw
most o vsem avtenticnO pouGena.
V Zagrebu, %. msja 1917.
DR. Milan KovaGevic, |. r.. - DR. PaNnan, |.
r. - DR.. Primozic, !. r. - DR.. Safar, |. +. s.
Zagorac, |. r.
Temu p%orocilu pristavlja Obzor 90. maia:
Sestanek Sc ie zakljucil V toliko brez rezultats,
ker nj bila sprejeta nikarSna dcfinitivna resolu-
CHA. temvec je predsednik sestanka DIR. Schoen.
pflug zrazil zeljo, da hi Sc omOgocilo avstrijskim
p%olitikom priti v silk in zvezo z zastopniki vseh
ostalih jugoslOvanskih strank, da hi Sc moglo ma
reSitve tega problema.
Mi omenjamo v krtkem sledeGe: Tia konfe-
renca je bila IL tisoc ~razlogov brez pomona in je
zanimlva lie cato, da sc spozna, kaksne limanice
nastavljajo habsburski patriot.
PolitiGarji, XII so podpisani ia izjavi, so mic
lie. Ne enega imena nj vines, XII bi kaj tehtalo med
JugoslOvani.
"Hrvatska' ie starcevicansko glasilo in jc
vedno vodilo habsbursko ~politikO. &c nina njti
ObZOr dObre besede "a konferenco, tedaj je dovolj
jasnO, kakO malopOmembna je bila.