davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12
OrganiZacija Sill.

Ger premagano tako, da hi bilo prebivalstvo pre-
s~krblJeno z vsem potrebnim ali da hi bio vsaj
obvarovanO pomanjkanja in bede; toda toliko lie
vendar %storjeno, da nj mogla biti V treh dolgih
letih nobena dezela izstradana in ma tn nacin pre-
magma, ne s kakSno blockade, ne $ Submarinsko
kampanjo. kljub temu, da so sredstva "a preki-
njenje uvoza neprimerno silnejSa, nego so bila
kdaj V preteklosti, so Sc ve drzave he nekoliko
mesecev, temvet tri leta ubranile dejanskega iz-
stradanja.
F%inancna sredstva, Xxi so potrebna "a to Vol
skovanje, so mnOgo vecja nego so raGunali teore-
tiearJi pc izkusnjah preteklGsti. Pol leta hi bio
po ten racunih popolnoma zadostovalo, da hi bila
vsaka slabotnejsa, emo leto pa, da hi bila oh takih
stroskih vsaka drzava bankrotirana. Tudi to mne-
ME ie praksa popolnoma ovrgla. Drugo je vpra-
SAME, kako DO ljudstvo prenaEalo VISA ia breme-
ma in ce Jill DO hotelo prenasati. Toda bankro-
tirala nj doslej Sc nobena drzava in vsaka Sc do
Diva ~sredstva, Xxi Jill pozira vojna.
Bliza sc eetrto leto vojne in nihGe sc he more
uganiti, kako dolgo DO Sc trajala. StraSna je, ali
njenega konca Sc mi videti, in o moznosti, da Sc
nadaljuje, cetudi oh rastoGih grozotah, ne more
biti dvoma.
Velikanske SO mOGi cloveStva, XII iih razodeva
Ia vojna. Tako cudovite so, da mora Glovek ostr-
nett oh njih. In vredno je nekoliko razmisljati
o teh moteh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

ucila, kako sc SPOOL cesar s trona. To hi bila Sc
veda druga rec, lie da nj prav ME verjetna. Kajti
&c We general, kako Sc je treba bojevati proti
"zunaniemu sovrazniku'', bi moral pa6 tudi We
deti, kako Sc izvrSi boz donna.
&c bi bill zelo zelo naivni, hi seveda tudi la
Z hko mislili, da so si prosit Ruse "a podporo svoje
revOlucije. To hi bilo pac zelo lepo in Rusi hi
jim gotovO ne Odrekli take podpore. Ampak ka-
kOr pravimo, hi moral biti veliki otroci, Ola bi mi
sill kaj takega. Avstrijski general MISC tako
intimni s prostimi voiaki, da hi jim vabiii ma re-
volucionarne ekspedicije.
Torej nj drugo, kakor da gre zopet "a uradno
avstrijsko zvijaeo. Zrasla je ma enakem drevesu,
kakor frateiniziranje z ruskimi vojaki, katere va
bijo Avst:ijci v svoie zakope, pa jim tam dajejo
c!garct In zganja, da hi jim izkaZali svOje ''pri
j~ateljstv0' i'll Jill zadrzali cd boja. Da je TO po-
stem na6in, Sc nih6e ne bo upal trditi; ampak kdo
Sc ~vprasuje V sedanji vojni, kaj je poSteno in kai
nef
LIE da 81 avstrijsk ~igospodje prevec domiSlja-
10, ce pricakujejO, da bodo $ takimi z~vija6ami spe-
ljali ruske sOcialiste ma led.
Depcsa IL Petrograda pravi, da Sc je osem-
sto Rusinj prostovoljno oglasilo "a pOseben zen
ski polk, "a katerega a~gitirajo nekatere zenske,
XII delajo "a popolno enakopravnost obeh spolov.
Med MIN JIG baje tudi zena vojneSa ministra So
druga Kerenskega.
V drugacnih razmerah hi bilo ma taken ZEN
skem regimentu gotovo nekaj humOristicnega
Ali OkolScine so mogocen faktor; one napravijo
IL tega, kar je danes smesnO, jutri lahko krvavo
resno zadevO. Tako je tudi s tenn zenskim pol
kom. V uri, ko je kOmaj pridobliena svoboda V
nevarnosti, mora biti pozdravljen vsakdo, kdor
Sc bojuie zanjo in v casu zmede Sc mora smatra-
ii tako znamenje, XII GA daieio zenske v nezavest
zapeljanim mOskim "a mogoGno vzpodbudo. Temu
ZpnSkpmu nalkn G N m N M rthHn Doc,o4Io.-:
V Riverview je najraznovrstnejSa zabava -
"a odrasle in "a otrOke, "a moSke in zenske - IA
vesele in resne. Lahko Sc vozite pc vodi, pc IRA
ku, skozi tunele, gorindol, lahko poslusate god
DO, vidite Tive slike, s~treljate v tareo - in vse
"a znizano ceno, te innate v~stopnico ma social
sticni piknik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

zadostOval, tam so Epidemic grozile z nacionalno
kataStrofo. V Galiciji so avstrijski vojaki stra-
dali po wee dni zaporedOma. Ruske vojake so pa
posiljai brez puSk ma fronto in jim ukazovali, mai
pobero orozje padlih in ranjenih vojakov.
Gotovo sc MISC razmere mixer obrnile tako.
da bi bile z vOjaskega staliS6a idealne. Vendar so
sc v razmeroma kratkem casu silno izpremenile.
Centralne drzave so vsaj "a dObo klanja =
meni mic tebi mic vrgle najpoglavitnejSa kapitali-
sticna nacela V kot, izbriSale svetost privatne last
nine, in kratkOmalo zasegle zivila in druge vojne
potfebscine. lie ma ia nacin je bilo mogoGe orga-
nizirati prehranjenje vojske in prebivalstva ter
prepretiti katastrofo, Xxi je grozila cd te strani.
Anglia pa je V kratkih mesecih organizirala
fabrikacijo municije tako, da Sc upa izravnati v
tenn oziru z Nem6ijo in Avstrijo. .
ldeja organizacije, prenesena V prakso. je
storlia eudeze. A vse to "a namene, XII ugonablja-
10 in ne prineso c~lovestvu nobene koristi. Koliko
vecJi eudezi hi Sc moral uresniGiti, ako hi Sc ia
ideJa postavila V sluzbo splosne blaginje i'm hi sc
organiziralo clovestvo ne "a boz enega della proti
drugemu, temvee "a skupen GloveSki napredek, ne
IA unicevanje, temvee Ia ustvarjanje, ne "a po-
%nizanJe, temvec "a povzdigO!
Slime mOti tite V cloveStvu, ali kapitalizem jh
je uklenil. Osvoboditi in zdruziti jh more lie
socializem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

mansko agitacijo vojna stranka, XII nina iasnega
poJma o gospodarskih vzrokih vojne, ampak 10
vodi nacionalni Sovinizem.
V svoJih ciljih Sc strinjata ODE strut in n.
gltaclJo vodita veealimani skupno.
Brosura, Xxi smo io omenii, obsega med dru.
gm tudi diva zemljevida, XII sta znana re il dru-
gega leta vojne. Eden kaze, kako bo DO umenin
vsenemcev Nemtija skrGena, &c zmagaio zavez-
nnki, druga pa predstavlja, kako silno bo poye-
cana, ee zmaga Nem6ija.
Prva karta JIG lie smeSna. Kajti nihGe noee
Nemtiji welt mic nemSkega. To Sc tudi pa urad.
NH izJavah zavezniSkih vlad lahko trdi.
Druga karta je sicer tudi smeSna, ampak
men ueinek Je nevaren, ker vzbuia V razgretih
glavah blame SAME o ~velikosti, moGi in oblasti.
Pc tenn zemljevidu bodo po naukih sovini-
STOW tri cetrtine Europe nemSke, ako sklene Mem
eiJa "dober mir to sc pravi, ako zmaga in more
zaveznikom diktirati mir. Cello Francija mai hi
pO ten blaznih iluzijah postala del NemGije mai
mamie pa maj bi sc il odtrgal sirok pas, tako da bi
segala NemeiJa naravnost do Sredozemskega
morja.
Da so ma NemSkem take SAME. nj STEER mic
noveSa. In da je vlada vsaj nekdaj imela sama
take iluzije, sc sploSno We. Kajpada je bill apetit
Wade mnogo ve6ji ma vzhodu, nego ma zapadu.
Ceprav je tudi Bethman Hollweg ma svoj nacin sa-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

SvetOvna vojna Sc priblizuje koncu ~tretiega
in zacetku ~6etrtega leta.
kar sc je zdelo skorai vsemu svetu memo
goee, postaja kruta resnica. VojaSki strokovnja-
XII, nacionalni ekonomi, drzavniki in avtorji Vol
nofantastlcnlh romanov so prerokOvali, da DO
voJna, ce izbruhne V nasem casu, tako kratkotraj-
ma kakor Sc nikdar ne. Utemeljevali so svoje ma
zore Z nestetimi argumenti, XII so Sc zdeli nepobit-
nj; Opisovali so mOderno orozje in njegove stra-
hovite unicujoce ueinke; govorili so o absolutni
nemoznosti zadostne preskrbe armada In preb:-
valstva z twill; izra6unavali so, da mora biti V
kratkem kredit tako izcrpan, ola Sc mora vojna
zaradi pomanjkanja sredstev konGati; cenili so
stevilo ranjencev in bolnikov v TAXI vojni, pa so
~prihajali do zaklju6ka, da ne more modem %sanitet-
nj aparat zadGstOvati tenn potrebam i'll da mora
IL tega nastati "a ono stran, XII ina ve6je izgube,
nepremagljiva kalamiteta, XII onemogoGi nalalje-
vanje vojne.
Use je prislO drugace. Moderno orozje je po-
rOdilo novo taktiko. Cell armadni zbori Sc zako-
pavajo " zemljO, tehnika pOljskih utrdb- je raz-
vita do vrhunca, stanuje Sc v jarkih, posluje Sc
v jamah, promet Sc vrSi po rovih. Strelski jarki
MISC sele iznajdba sedanje vojne, ali Sc nikdar nj
blo krtovo delo takega pomona kakor sedaj.
PrOviantni problem in ~prehrana civilnega
prebivalstva je povzrocila velike tezave in skrbi;
ali praksa kaze, da je tudi to premagano. Nj 81
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

&c sc razume, da je Nem6ija nekaj druzega ka-
kor nemska vlada, tedaj je to pOpolnoma resnie-
no.
Berlinsko sOcialistieno glasilo tudi upozarja,
da je Avstrija zaveznica Nemcije in da goni pan
germansko pocetje Avstrijo v nemogoc polozaj.
he sedaj = pravi "Vorwaerts" so raznere v
Avstriji take, da komaj dina. Propaganda "a
brezobzirno nadaljevanje vOjne pa more Avstri-
jo prisiliti, da zapusti Nem6ijo, ker ne DO mOgla
vee izdrzati vojskovanja. Tudi ma to upozarja
list, ia nj Avstrija nemska in da mora panger-
manska ~agitacija zbudit najveGje ogorGenje
med nenemskim prebivalstvom.
Tudi monakovski sOcialistiGni organ ostro
protestira proti temu nastOpanju vojaSkih funk
cionarjev, XII tako brezvestno ~podpirajo panger-
mansko propaganda v armada in s tenn onemo-
gocajo propaganda "a mir, biti lie tedaj uspesna,
ce Sc opuste vse misli ma aneksije in Sc isGe
spOrazum z nasprotniki.
Tako je res, kakor piseio socialisticni listi.
TOda zdi sc, da imajo Ludendorffi Sc vedno wee
vpliva V Nemeiji, kakor socialist. Niti Schei-
demann nina pri Bethmann Hollwegu toliko We
lave. &c bodo nemski socialist hotel parallel
rati ia vpliv, Sc bodo moral ozreti pc drugih
srcdstvih, nego so Jill rabbi doslej.
Zeleli bi jim, da bi Jill naSli in da bi imeli z
mimi uspeh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12
VU
Socialist prot pangermaniZmu.

Berlinski "Vorwaerts" Objavlia oster nro-
test proti generaloma Ludendorfa, Won Steinu in
raxnim visokim uradnikom, XII so dali razsiriati
med vojaStvom, po bolnisnicah, solah in drueod
brosuro pod naslovom "Polozaj Nemeije v Stu
6aju dobrega in v ~slueaju slabega miru."
General Ludendorff spada re davno med yo.
ditelje pangermaninna V Nemciji in Stein, soda
Mi pruski vojni minister, ne spada dalee cd ME
ga. Ia to gospodo pomeni svetovna vojna sve-
tovno Waldo Nemtije. BE pred ME izbruhom so
spadali med glavne vojne hujskaee in imaio do
Der del odgovornosti, da je sploh prislo do tega
klanja.
P~angermanska agitacija Sc je tekom voine
v Nem6iji silno Sirila. Ma eni strani so 10 pod.
pirali gotovi zelo vplivni velekapitalisti, zlasti 2
vestfalskega in Porenskega. Seveda lie treba
delati razlike; ma NemSkem so tudi kapitalisti
XII re davnO zele miru, in so bill kapitalisti, XII
MISC wee kapitalisti, ker jh ie voina ~unicilaJ
Kapitalizem je zelO kompliciran aparat. v kate
rem Sc ne vjemajo VISA kolesa, in pogostoma je
enemu kapitaliStu ali pa eni kapitalistieni stro-
XII ma smrtno Skodo, kar prinaSa drugim nezasli-
Sano koriSt. Ali has tisti nemSki kapitalisti, XII
Sc maj bolj potegujejo "a nadaljevanje vojne do
absolutne image in "a velike aneksije, imajo ma
zakonOdajstva najve6ji vpliv.
Ma drugi strani vcdi in podpihuie panger-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

nosu, ina V svoji buti vendar toliko ''cesarskih
IN kralIevskih' idej, da vidi V tel vojni lie nekak-
Sen boz "a svOje monarhiGne "pravice". Ali v tel
yojni umirajo "podaniki", ne pa "velieanstva',
IN cato prihaja cas- "a pravice ''podanikov'', ne
pa "a privilegije monarhov.
Ogrski problem kakor YES problem sedanie
habsburske drzave ne visi danes wee ma volilni
reforml, ampak ma TEN, da Sc ~prekucne Korlov
prestol prav tako, kakOr Sc je prekucnil Miklay-
zev, ter da 81 vsak narod tie nakradene, prigoliu-
fame In prizenjene Avstrije popolnoma neodvisno
Oh kralJev IN cesarjev iZbere, kakO hoce nadalie
Ziveti.
Cesarski poba neprenehoma klepeee O miru,
seVeda o 'eastnem' miru. To east pa presoia
seveda s svojega &c on nicesar ne izgubi, ampak
&c nemara Sc kaj pridobi. Toda pravo vprasanie
Sc sedaj glasi, kakSen mora biti mir. da BIO 6asten
"a narode XII prelivajo kri.
Med castle narodov in castjo cesarjev je raz-
lika kakOr noe in dan. Vladarska east lie tran
stvo east narodov je svoboda. cato BIO mir caster
lie tedaj &c prinese svobodo.
Zdi Sc, da imajo ma Spanskem resno ~politiGno
krlzo. liz Madrida %porocajo, da je vsaki cas- pri-
cakovafi demisijo sedanjega ministrstva.
oe pride do tega, ne BIO preseneGenje veliko.
Porocilo slcer ne pove, kaj je pravi vErok krize.
Toda pc raznih dogodkih zadnjih mesecev 81 lie ze
mogoce napraviti nekoliko slike. Da mora biti no.
lozaj v dezcli zelo kriti6en, je jasno. Znano lie
bilo, ola je imela Spaniia nekoliko resnih stra ikov
In Sc %resneJsih delavskih nemirov. NajveG je to
zakrivilo pomanjkanje zivil in velika draginia.
M pa dvOma, da je mnOgo kriv tudi splosni delav-
ski polozaj; Spanija je, kar Sc tice delavskih
razmer in delavskega zakonodaistva, ena najboli
zaostalih dezel v Evropi in je imela vsled tepa
re pred vojno dovolj nemirov.
Sedaj Sc vsemu temu Sc pridruzuie dejstvo.
da Je Javno mnenje v dezeli vsled vojne zelo raz.
de'jeno en- del simpatizira ma vso moe 2 zavez-
Mkt, dugi del pa z NemGijo. En- del hoce voino.
drugi del hoGe strogo nevtralnost. Vlada ma ne
Una ne enemu ne drugemu drugaGe odgoyariati
kakOr 2 nasilstvom.
Ma vsak naGin spada Spanija med tiste de-
zeie' katerlm bi bila dobra revolucija zelo ko-
ristna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12
AVStrija iSce mir.

Kakor p~orocajo liz Londona, Sc je v petek
prikazal Oddelek, ~sestojec IL dveh avstrijskih ge-
neralov, desetih drugih 6astnikov in petnajst vo-
Jakov pod eskOrto osemnajstih ruskih vOjakov v
Kisinevu ma Ruskem. Pravili so, da so "mirovni
delegate in da zele sestanek 2 delavskim in vo-
Jasknn svetom. Pc nalOgu ruske Wade so bill
aretovani in poslani v Petrograd.
Cuden na6in "a sklepanje miru! Ampak vse-
kakor zanimiv nacin! Najprej je nemSka vlada
poskusala,. da bi bila $ pomocjo Sc~heidemannove
~frakcije pripravila Rusijo do separatnega miru.
TO Sc il nj p~osrecilo, ker MISC bill ruski socialist
tako kratkovidni, kakor bi 81 bill gospod Beth
mann-HOllweg zelel. POtem je avstrijski Korl mi
l0stno izjavil, da he namerava Avstrija anekti-
rat n0benega ruskega Ozemlja; to je bilo zelo la
hko obljubiti, ker nina A~vstrija nobenega ruske-
ga ozemlja v rokah, pac pa drze Rusi ceden kos
Galicije in vso Bukovino in stole v Karpatih. Ko
tudi to se nj zadostovalo, da hi bill Rusi nitro pro-
sill grOfa Cernina "a mir, posilja mamka Avstri-
ia generate in 'gmajnarje", da bi pregOvorili So
druga Ceidze in Kerenskega.
Cudna rec! DDslei nj bill posel avstriiskih
generalOv in vojakOy, da hi Opravljali take diplO-
maticne misije. Seveda bO avstriiska vlada mai
brze izjavila, da Jill nj ona poslaIa. Toda radi bi
poznali tistega avstrijskega vojaka ali generala,
XII hi Sc drznil storiti kaj takega ma svojo pest!
MAJ maj hi pOnudil RusOm, ce nj cd svOje Wade
poucen in pOOblaScen? Ma kaksni podlagi maj bi
razpravljal z ruskim delavskim in v~ojaskim sve-
toni
Pa vendar pravijo ii gospodje, da so "mi-
rovni delegate. Razume sc, da pOnujajO mir 70
pet sami Rusiji, in da je zaradi tega njihovo po-
~slanstvo cd zaeetka neplodnO. Kajti ruski socia-
hsti so dOvOlj jasno izjavili, da ne marajo sepa-
ratnega miru, ampak Ola sc boiujejo "a interna
cionalen mir; obenem so pa tudi povedali, oh kak-
NH pogojih hocejo mir.
10 h; HI: u-.:.lx uoo,ol.o ronoral; -, "
laki malo bOlje pouGeni o dogOdkih, hi re vedeli,
kaJ zele ruski socialist cd njih. V svOjem mani
iestu so jim ~povedali, da maj store z gospodom
harlOm to, kar so Rust storili s svojim NikOlajem.
V tenn ~slueaju bi jim Rusi &c pomagali, ee hi bilo
treba.
Toda, mOrda ie sa avstrijska "mirovna dele
eaciJa" cato v Kisinev, ola bi Sc ma Ruskem ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

mac, We vendar O gospodarskem ozadju vojne
nekolikO wee kakor Ludendorff pa Stein. Zato
mu je pot do Bagdada vaznejsa, kakor zveza S
Sredozemsknn morjem Gez Francijo. Kapitali-
stienemu imperializmu je so predvsem "a presek
eez Balkan in cato je m6rala Srbija prva krva-
yeti.
Verjamemo, da sc kajzer ne hi branil, &c hi
81 mogel posaditi krone vse Europe ma glavo. To
ola to upanje je menda re Odlozil. Gotovo Sc pa
NemclJa Sc nj odrekla svojim aspiraciiam ma
vzhodu in Sc vedno upa, da bo imela presto pot
cez Carigrad pod svojo kontrolo. &c hi to do
segla, bi bill dosezen njen glavni vojni cilj, dru-
go bi pa lahko prepustila bodocnosti.
Ludendorff nj tako skromen. On hoGe IL
svoJega kajzerja pc sill napraviti evropskega
gospodarja. Sc v 6asu, ko isce vlada ma vseh
straneh tihotapska pota, da bi pripravila Rustic
do separatnega miru, slika Ludendorff ma svo-
jetn zemljevidu cele kose Rustic kot bodoce dele
NemGije.
Taxa megalomanija je nalezljiva. Nacional-
III sovlnizem cvete povsod v Nemciji je pa has
voJna %razkrila, kakO bujen je. &c apelira blaz-
most ma blaznost, pride trezni razum kaj tezko
do veljave.
~'Norwaerts" ostro protestira proti temu po-
eetju in naglaSa Pc pravici, da Sc $ tako sovini-
stieno propaganda lie skoduie interesom NemGije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12

V prvi vrsti, neposredno, Sc obraGaio tie mo.
ei v skodo elovestva, v pogubo zivljenja in pnet-
ia, V grozo. Toda grozne ali ne grozne, ma vsak
naGin so veliGastne.
DO skraJnosti so sc napele ve dusevne sile;
neprenehoma Je UNI ma strait, pace ma vsako ne
varnost, prezeG ma vSako sovraznikovo kretnio.
Priznati je treba, da Sc je cd izbruha vojne IL
vrsilo V Evropi velikansko delo.
To je vredno najvecjega uvazevanja, ker
prlca, da so sposobnosti GlOveStva tako ogromne,
kakor Sc v normalnih cash skoraj nikomur he
sanJa. In IL tega sledi, da hi 81 to cloveStvo s svo.
JIM zmoznostimi lahko postavilo ellie v najvisjih
visavah in bi Jill lahko dOseglo, ce hi smoterno
porabilo svOjo moe. Tiste sile, XII SO sposobne "a
uniceyanje, bi bile tudi "a ustvarjanje sposobne.
Ali cato hi Sc morale razvazati in tistih mai
vecph zaprek hi sc morale reSiti, XII Jill sedaj
grade strasna notranja nasprotja V tlovestvu, IT,
sta nasprotja, Xxi porajajo vojne enake sedanji,
pa ustavljajo razvoj in napredek in pehajo kul-
ituro "a desetletja in s~toetja nazaj.
V zaeetku je bila organizacija drzav "a Vol
no absolutno nezadostna, &c hi bila ostala ne.
izpremenjena, hi sc bila morala res izpolniti pre-
rokovanja tistih, Xxi so trdii, da he more trajati
voJna wee kakor nekoliko mesecev. Ma razne ma
cine sc je to pOkazalo. Tu so imeli slime tezave z
%ranJenci, ker YES uradni in prostovoljni aparat nj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-12
karlOVe Ogrske obIiube.

IL budimpestanskih poroGil je razvidno, da
Je nJesovO ubogo avstro-ogrsko velicanstvo sedaj
ma Ogrskcm, kjer prodaja enake lepe Obljube,
kakor jh je dajal V prestOlnem govoru v dunai-
skem parlanentu cd sebe.
Telegram, XII je priSel IL B~udimpeste V AM
sterdam, pripoveduje:
"Ogrski kralj Karl JIG zopet zatrdil ogrskc-
mu lJndstvu, ia je IA hitter mir in "a obsirno re-
fotgno volume pravice.
Nv petek je korakalo 100. 1000 oseb pred NEST
no hiso, kjer je poslanec Vazsonyi izrocil znpanu
adrcso s ~prosnjo, ola jo odda novemu ministrske-
mu predsedniku grOfu Esterhazyju . Adresa "a
hteva uvedbO sploSne, enake in tajne volilne pra-
vice.
'Vteraj Ito je V sOboto) je zupan izrOcil
adresO kralju Karlu. Kralj je odgovoril, Ola bo
west svoji obljubi gledal, da Sc u"veljavi volilna
reforma in da Sc OBJ prvi priiki sklene tasten
mir
Njegovo veliGanstvo - ma Ogrskem je cello
"apostolsko" - igra torej sc vcdno vlogo de-
mokratienega vladarja. Ali to klavrno ~veli6an-
stvo Ocitno ne We, da je minila tista doba, ko Sc
Je vOlilna reforma re lahko smatrala "a yeliko
pridobitev.
Splosna in enaka voliina pravica je bila ogr.
skemu ~liudstvu obljubljena v casu Fejervary-
kristoffyjeve Wade to je bilo pred dvanajstimi
letI. Sedaj, kO zivimo zelO nitro, to Sc pravi, ka
Sc dogodki kar pode, ie to dolg cas-. Ia p~rejsnje
velicanstvo Franco Jozefa je pa Sc veliko krajsi
cas- zadostoval, da ie to Obljubo kakor mnogo
drugih temeliito snedel.
Gospod Karl ma seveda se zelo malo politiG-
ma ~izkusnte. cato morda misli, da ina tisto, kar
le bllo pred dvanajstimi lett obliublieno, danes
Sc ehak pomen kakor takrat. Ampak to je veil
ka, zelo velika zmota.
Vollna pravica pa6 nj izgubila svoie vredno-
si. Ampak razlika je V tenn, da bi bila pred
dvanajstimi lett volilna pravica zadostovala, dal
mes je pa TO vse premalo. V dvanajstih letih hi 81
bilo ljudstvO s pomocio sploSne in enake volilne
praviee re marsikaj priborilo; sedaj ie "a vse
to ogoljufano.
Povrhtega Sc pa danes v Evropi godi nelai
velikega, eemur je ime voina. Fantalin, katerpmu
-pravijo sedaj "majestet", ceprav mora dihniti ka-
kor najnavadnejsi elovek. kadar ga zasegeGe v
Missouri Valley times. [volume] (Missouri Valley, Iowa) 1874-1931, 1917-12-20

grows. You can make your gift
one, two, three or dozens of
sections at a cost of few dollars
upwards.
Give a Globe-Wernicke for
Christmas. See the many beau
tiful period styles and wood
finishes here on display.
Missouri Valley times. [volume] (Missouri Valley, Iowa) 1874-1931, 1917-12-20
The Bird Club

The Bird Club met with Eu-
gene Foss, December IA, 1917.
eleven were present. Collec-
ton, rs cents.
The meeting was called to
order with a reading by Fred
Briggs on "The Butcher Bird. "
Edward Harvey gave a read
ing on "The Nighthawk and
Purple Finch;;" "The Whippo'-
WILL" by Donald Pruess, and
"The Dove" by Eugene Foss.
After the business meeting
light refreshments were served
by Mrs. Foss, assisted by Miss
DeVore and Mrs. r w. Har-
vey.
The meeting closed by toast
ing marshmallows on the CRATE
and playing various games.
Missouri Valley times. [volume] (Missouri Valley, Iowa) 1874-1931, 1917-12-20
Annual Banquet
Christian Church


The annual banquet given by
the men of the Christian church
last evening was a grand sue
cess. A fine three course din
ner was served, the last course
apple pie with whipped cream.
Yum! Yum! 1t was served
by the younger men of the
church, who looked very nice in
their white aprons and caps.
The way they served the guests
showed they were masters of
Missouri Valley times. [volume] (Missouri Valley, Iowa) 1874-1931, 1917-12-20

The j. P. Garner family will
load cars at Mondamin with.
their household goods etc.
Xmas day for McAllen. Texas
where they will make their flu
ture home. They are old resi-
dents of Harrison county and
will be sadly missed by their
large list of friends.
Missouri Valley times. [volume] (Missouri Valley, Iowa) 1874-1931, 1917-12-20

Walter Laughray mas resign
ed his position as manager of
the COOPERATIVE store and C.
A. Weir has been appointed to
fill the vacancy.
Cojone! Koehler of Indiana
will arrive in the city Sunday
morning to spend Xmas with
his sister, Mrs. S. K. MctGavren
and mother, Mrs. Chinwurth.