Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20
CHICAGO ILL., FEBRUARJA (FEBRUARY)

ne korSn; lie maJhen krog nernacionalnih kapi-
talstov bi nalovil velikanske dobiGke zaradi ka-
term pa bi morala dczela prcnaSati nezaslisa.
no trplJehJe Ill bl bia svojem razvoju ne lie II.
stavlJenG, ampak pahnjena daleG nazaj IA seda
MOST.
Ohranitev miru je interesu delavskega raz-
reda. interesu demokracije in interesu Zedi-
nJenih draw sploh; zato je ne lc socialistGna.
ampak tudi drzavjanska dolZnost storti vse, da
prepreci voina
Jugosovanski deavci noGejo biti izdaialci
sVoJega razreda. NaglaSajO pa tudi, da nina delo
IA mir nobenega zdajalskega znaGaja napram de-
zen, kateri zive, kajti resniGne nterese Zednie
NH drzav krSjO in izdajaj le tsti XII tiraio dc5c
10 IL golega egoizma vojno, bedo, finanGen no
lom III kuturno katastrofo
Ma shodu zbrano delavstvO pa zlasti ma glasa.
ga SO Oh pretecl akutni nevarnosti ne srne poza-
btl ma nJen trajn vir XII della voine krize kro.
niGne Dokler po6iva drnzabna zgradba ma kanito.
llstlcmh temelJih, je katastrofa noGindan ma pra
GU svetovnega miru in le padec kapitalistiGneqa
dru%abnega slstema mu more podati varnoSt s
profession Zoper voJnO hujskanie zdruzuie shod
giasen klic do vsega jugoslovanskega delavstva
pozvaJoc ga sociastiGno stranko. da tako usta
now mogocno armado "a odloGen boj zoper kapi-
talzem III da zmago mad MIN trajno odpravi
NZroke voJne IN TEN vojno samo.''
.oourug HlAlc Je omenl da vlada ma naSih
Shouih svoboda goyora, pa Sc cato vsalldo lahko
oglasl te zeli kaj izpregovorit ali govornika kai
vpraSati glede ma dnevni red
Oglasilo je nekoliko zborovalcev ? vnraso.~
nJi, izmed katerih nekatera paG MISC bila v zvezi
dnevnlm redom. Nek udeeznik zbora ie incl
Kar STIR vprasanJa, katerimi je ociviCno zelel
sugerlratl da hi Sc morala Amerika V interesu "a
Veznlkov, kar bi bilO po njegovem mnenju V in
'eresu pravlce, podati ma vojno Nemcijo
oodrug hristan mu je obsrneje odgovarial
III poJasml shodu napacne temelje tega misljenia.
hakor stvar NemGije, tako tudi stvar Anpliie nj
stvar pravice. Takozvano mednarodno prayo KRIS;
NehclJa IN krsi ga Anglia, in krsi ga sploh, kdor
ga lie more.Blt interesu maih narodov ne hi ma
Stopila Amerlka, ce hi Sla voino ker to nj njen
voJn razlog in ker rabijo tudi zavezniki to fra-
20 lie "a pretvezo svojih interesov
Nek sodrug je hotel vedet ee ie tudi vston
BolgarSke i'll Turcje podaljsal vojno. Sodrup Kri.
stan mu Je odgovoril da jo mai brze ie ker ie raz
sir boJSta in posilil vse bojujoce Sc stranke ma
move napore.
TretJl zborova!ec je vpraSa kdo hi zmagal
ce ne bl Zavezniki dobiyali municije iz Amerike.
Nlslil Je, da gotOvo Nemcija in da je bila takore
koc moralna doAnost ameriSkih kapitalistov do
daJatl srelivo zaveznikOm.
Sodrug kristan je oznaG to "a ugibanje. (e
ne bl bl zavezniki dobivali municiie il Amerike
Vi S'ail pred problemom, kakO maj pridejo ma
drug nacln do ME- kako hi ga reSi bi bila nil
hova ne pa naSa stvar.
Potem Je bilo Sc vprasanje ce nj sedanii slu-
caJ tax, da bi morala obveljati ''narodna obra
ma, kater je ''Proetarec" svoie6asno pisal
Iudl ma to je sodrug kristan odgovarjal in V glav
he mnagasal, da ne gre sedaj sploh "a obrambno
voJno, Sc mani pa "a obrambo demokracije in raz-
rednlh mteresov delavstva. Najmanje pa ina de-
lavstvo obrambo svoii oblast
Vprasanja so bila izcrpana. Sodrug Zikic ie
dal ma glasovanje resolucijo, XII je bila soglasno
spreJeta IN Sc Je sklenilo da Sc obiavi gasilih
Iveze IN poslje sodrugu Meyer Londonu in illinoi-
Skim poslancem
) primernim nagovorom in pozivom. da mai
DO delavstvo pripravljeno "a vsako eventuanost
kl 10 prineSe polozaj in razvoj in zahvalo za We
lko udelezbo je sodrug Zikic zaklju6il lep shod.
preVarano, IN da sc mora mir skleniti preden pri.