davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
ANGLESKo

To dcjStvo jc znala Anglia izrabiti. Boil in
bolj jc zagospodovala mad trgovino, postala jc
%najyetia koloniialna drzava in kmalu tudi naivcc.
Ja imdu'trijska drzava ma svctu. h svojih koio-
nil, ki Jill ina 30 vSch delhi Svcia. ic dobivala
>urovinc IA Svojo vedno bujncjc Sc razcvitnjoGo
mduStriJo, katcre izdelkc JIG r~azvazola po vScm
svctu vclika trgovSka mornarica, Ter dovazala V
d1movino ogromna b~ogaStva. Anglia ic bila Src-
disco Sveta, Xxi ic Svct izkoriScala ir zivcla od IL
koristanla. Nclik del bogaStSa, Hi sc ic iako ste
kalo V dczclo, jc bio tudi Y prid dclavStvu. Gil
na prcganianja Strokovnil organizacij so ponc-
haia, ker ie velikanski dobitek nudil SrcdSiva. 5
katcrimi so uStrczali delavSkim zahtcvam. Dove
ljevaii 80 ma AnglcSkcm razmeronIa dobrc mczde
in tudi svobodo organizaciie, ter vsckakor wee
p~olitichih pravic, kakor pc srednii, juzni in w
hodni Evropi. Oh tch razmcrah Sc jc razvil zgodo-
vinsko nUtoricni znacaj angleSkcga delavca. XII
vclia kOt priden, Gcdnostcn in vznrcl dclavcc.
in XII so "a ma cclini pray mnogokrat priporo-
cali "a dober Zyled
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
POSledice burZVaZne pOlitike.

lzvzcmsi Avstralijo III Novo Iclandijo imajo
vse drzave tega sveta, kar Jill je ustavnih, me-
scanske veclne V parlamentih. Med vsemi vlada-
Jocimi strankami pa nj ne enc, Xxi bi bila storila
kaksen resen korak, da hi sc naeelo ustavnosti
raztegnilo tudi ma mednarodno politiko in da bi
Sc bill narodi resili najusodnejse suinosti.
POsledica tie zanikrnosti je sedanja vojna.
Ali brezbriznost "a zunanjo politiko nj cdi-
no, kar Sc more in mora ocitati v TEN pogledu
mescanskim strankam in njih voditeljem. Drugi
greh, katercga posledice zdaj tako grozno tepo cv-
ropskc narode - pa tudi Ameriko, vsai prolc-
tarsko Ameriko -, je lakajska ~usluznost ma
pran militarizmu, S katero Sc odlikujejo Use te
stranke.
GOtovo imajo TAXI velikamski dogodki, ka-
krsna je sedanja vojna, globdke vzroke, in noben
pamcten clovek ne verjame, da jO je mogel vi
ljem ali NikOla ali ka;c7ikoi Timed kronanih zlo-
cincev lie pc svoji wolff in ma svoio pest zaceti. Tu-
Oh v TEN ~slucaju so vladarji lie reprczentsnti. But-
CT pc milosti bozji 81 V svOjih psihopaticnih buGah
lahko domisljajo, da 20 pooblasGenci nebcs in raw
natelJl usOde, pa so vendar lie sredstva razmcr, V
naJbolJsem slucaju cd liudstva bogato placani
klerki kakSne klike.
Ma vsak nacin pa so lie reprezentanti maihne
manJslne. no so 81 vzaiemno napovedovali VOL
no, namcsto da hi bill wei vsak izmed Nth kol V
roko in sci sam prot "sovrazniku'' &c so Sc ho-
tell pretepati, MISC izvrsili tega podlega hudodel-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

vsakcga dovoljcnja. V caSu. ko nj bilo mogoce'
dobiii II ~mi'jonov "a lelcznicarje, ko jc bilo dc
vet miljonov "a izstradane drzavnc usluzbence
ncdosczna svota, so lahko Sipali sto in sto milo
nov IN militarizcm IL rokaya.
ko je bill mastni racun prcdlozcn delcgaci.
jain III so socialist prcdlagali, mai sc pOzovc vlada
ma odgovornost, so meSGanski delegate skomiz-
gavali, tcS: Hudo JIG res, ali kaj moreno druzega
kakor placati?
Placevali Seveda MISC sami. ampak dcnar Sc
ic nagrabil IL ljudskih zepov.
Ako ne hi bile Wade dcbilc mogocncga mill.
tari>ticna aparaia. povcGavancga od lcta do lcta.
oborozcvancga cd pcta do glavc. drcSirancga do
blaznosti; akO nc hi bile mcScauske straukc ma
pram militarizmu pohlevnc kakor lakGii brcz sa.
mczaye>ti ;ako 80 ne vi biIa mcri,na maSincriia GO
niia do locke. ia katcri je cksploZiia skorai nc
izogibna. nc hi bila nobeni vladi napoved vojnc
tako lahlia, kakOr so 81 jo nGpravili odgovorni in
neodgovorni hudodelci.
Evrcpa ina zahvaliti svojo ncsrcGo mpscan-
ski pOlitiki. u dcmokracijo, svobodo i'm narod-
nostjo ma jeziku so burzvaznc strankc slu5ile re.
akctji in absOlutizinu, V swell zaniGcvania vrcd.
nj podrepnosti pricakujocc nagrado od vlad, XII
hi bile morale biti pravzaprav njih slugc.
Grozote, Xxi Jill seize voina tako bogato mad
narodi, Sc ne daio prepreciti. Ali IL krvave ne.
srece je treba trpati vsaj nauk, XII Sc sam v~siljuje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

silva niti kot zastopniki burzvaziic, dasl hi bila re
to lie m%anjSina. Ali krog brezvestnih Spekulan-
TOW, Xxi je stall okrog vsakega "velicanstva". jc bill
Sc manisi.
Vojna dokazuje poliiicno slabost cvropske
burzvaziie in nj"n poraz.
Krva pa jc burzvazija Sauna, in &c bo poIcg
dclavstva tudi ona kaj trpcla oh poslcdicah kla-
MIA, jc to zanjo pravzaprav lie zasluzcna kazen.
Po vsch parlanentih Sc jc socialna demokra.
ella, odkar 81 ie v NTH %priborila glas, dosledno in
2 vsemi silami bojevala roper militarizem. Nj
kdar, do tistcga casa, ko JIG voina re izbruhnila,
kar jc' scvcda postavilo vso situacijo ma glavo, nj
bill V nobcncm parlamcntu Oddan ne en- social
stiten glas ne "a orozjc, ne "a rckrute. Ako hi
Sc zbrali vsi socialisticni govori, izreceni V parIa-
mcntih V ra1pravah o vojnem proraGunn in oh
~kotliivih prilikah politiGne napetosti, hi SC scsta-
villa pray ccdna protimilitaristicna KIN jiznica, pol
ma najtchtnciSh argumentov.
OBJ vsaki priliki pa so mescanski poslanci
preglasovali socialistc in pomagali vedno PORES
nemu militarizmu, da ie dobil svoj plen. voiaski
moloh 81 ie smcl dovoliti vsako nazakoniiost, ne
da hi bill kdai kaznovan. V Avstriji so dali brcz
parlamcntarnega dovoljcnja graditi drcadnough-
tc; a~vstriiski parliament je moral to zyedcti IL
Angliiel V deIegacijah nj bio ne euega mcscan-
skega Delegate, Xxi hi bill vsaj graial to predrz-
most.
Avstrija ie izdala OBJ priliki mobilizaciie v
dobi balkanske vOjne bHzu Stiristo miljonov brez
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
HISTORICAL ZMEDA.

NprasanJc, zakaj je izbrIhnilu vojna, XII nj
ma V vsej svetovni z%gOdovini primcre. Sc vodno
lie miruje. In lahko sc ugane, da 81 bodo ? MIN
Sc dolgo belili glave zgodovinarji, filozofi, poll
titarji, nacionalni ckonomi, kulturni historiki, So
eiologi, it'd. it'd. kajti ob p~ovrSnem razmotrivanju
JIG Ia voina tako grozovito nezn,iselna, da sc clo-
veku noben razlog ne zdi dovolj tchtcn zanjo.
Drug raziog JIG Ia, da ne bodo tisti, Xxi ST jo
fakttno povZrocili, uikdar PRIMAL svojega zlotl-
na Vsaka vlada vail krivdo ma drugo in vc iSGe-
jo arguliente in ~dokumentc, Ola hi moglc utrditi
odgovornost nasprotnika. Sal je neniSki kajzer
ia bojisGu cello padcl ma kolena in liccmersko Ia
klica, da mi hotel tega."
Liudie imajo tudi razlicno vzgojo, Iii Jim
je vcepila zelo razlitne nazore, pa prcSojaio vse
dogodke $ svojega posebncga stalisca. Eni so
''prepricani, - da Sc rodi vSaka vojna IL nacional-
NH ~razlogov. drugi enako GvrSto 'verujcjo," da
odlocujejo povsOd "draavni interest. In tcdaj
iSGejo $ tega staliSGa wire krvi, Xxi teGe he wee V
potokih, ampak V sirokih rekah.
Toda te Sc bodo nepoSredni vzrOki vojne -
sarajevski atentat namrec Sploh nj bill vzrok, tenn
wee lie pretveZa - Sele 5 GasOm razkrili in &c sc
DO mOgla VISA odgovornost "a to hudodelStvo Sc
lie tedaj povsem nedvomno dognati, kadar DO zna-
na VISA he lie javna, ampak tudi tajna predzgodo-
vina, sc vendar re danes lahko apodiktiGno trdi,
ola so pravi vzroki - ne neposredni povodi - go
spodarskega %znataja, kar velja, k%vctjemu = neka-
terimi %pridrzki, IA vse vojnc Sploh.
Tako je tudi tedaj, &c sc tisti, XII vodijo vol
no, ne zavedajo nienega pravega ~znaGaja.
Hindenburg najbrze Sc nikdar nj pomisIil, da
vodi nemSke armada kot lepo obleGcn, pozlatcn
in slavljen sluga n~emSkega kapitalizma proti W
hodu. o nemSkep kancelarju Bethmann-lIollwc-
gu, Xxi nikdar nj ra2nmel ekonomicnc podlagc
druzbe, verjamemo, da Sc mu SANTA o vojni med
germansko in slovanSko raso, dasiravno Sc boju-
ie ogromna mnozina 'slovanSke rase" pod "ger-
manskimi'' prapori. Kitchener. XII je prczivcl lc-
ia in leta 5 sabljo V roki po kolonijal, je boljc
vedel, kaj JIG angleSko gospodarstvo. Ali ma Fran
coskem je veliko zelo pametnih Judi. XII mislijo,
ola Sc bojuje Francija roper pruski militarizem
i'll roper mOnarhiGno nevarnost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
P~RETEKLOST ANGLIJE.

Treba Sc JIG mekoliko ozrcti tudi ma razvoi An
glijc Y minulem stoletju. he V sedemnajstem in
osemnaJs,em stoletju je pOskuSala Anglia dobi,i
goSpodstvo mad svetovnim gospodarstvom, zlasti
mad Svetovno trgovino. Spanija jc docela izguhi.
la svoJo svetovno slave, Xxi 81 jo jc pridobila V
SedemnajStem stoletju. NizozemSka in skandinav-
ske dezcIc So morale odstopiti svojc prvenstvo.
lie Francija JIG Sc bila resna tckmovalka IA Cos
poditvo ma morju. NemGija tedaj nj prihajaIa niti
V poStev; nacionalno razdrapana in goSpodarsko
zaoStala splOh nj bila spoSobna IA samostoino cv-
r0pSko pOlitikO, Stare ccSarStvo. nckdaj sredi-
see moti Y zahodni Evropi, Sc je raG,ulo V Ste
wine mennonite drzavc in gospodStva, XII so sc med
seboI %prcpirala. ter sc vojcvala cnkrat "a Angli-
Io, enkrat za Franciju. Francija naSprotno. ki ST
lc razmcroma kmalu zcdinila nacionalno i'm 5 tenn
nStanovila mOGnO centralno oblast i'm uvedla cnot-
no goSpciariko %politiko, JIG postala IN anglcSko
prVcnstvo SilnO ncvaIna. No 81 jc poZncic sever
ma Amcrika priborila Svobodo, ie bila amglcSka
sNctovna trgovina takorckoG ma tehtnici. Eranci-
ia III %podpirala osvObojenja Severnc Amcrikc ic
IL Sv0bOdoliubia, marvec jc zelela, da dobi An
gilJa tckmcca ma tel Strani vclikc luze, oziroma
da dobi tczek udarec T. izgubo scvcrnc Amcrikc.
ImcSniavc in vOinc, Iii 50 Slediic frame r,ki re.
%volucijI, 50 bile ugodna prilika "a Anelijo. da ic
potolkla >volega ncyarncga tckmcca "a prvc1,-
Stvo ma morju, V wee ncgu dvajScllctni voini 2
Anglijo in ME zavczniki ic Franciia izkrvavcIa,
anglesko pomOrSko gOSpodStvo pa jc bilo 5 tenn
ZagotovljcnO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
SvetOvna vOjna je kapitalisticna.

dalJc bujno %razvijalo, kar potrjujcjo zlaSti Stcvil.
Ike. Leta 1913. il imelo danasnje nemSko draw
no ozemlje % ~miljonov prebivalccv; to Stevilo
je %poskocilo V 40 lctih, do leta 1871, okroglo IA
II, TO JIG Al %miljonov, toda V 40 letih cd 1871. pa
do 1911. re okroglo IA %, torei ma 90 miljonov.
Ma kvadratni kilomcter ie bilo popreGno leta 1871
10 g, leta 1910. pa l20 prebivalcev. To ,ilno ma.
rascanje prebivalstva je tudi ncpoSredno pospe.
Sevalo industrializiranje NemGije. Glavne skupi-
ne delavStva SO sc delile takole " miljonih)
Kmetijstvo, gospodarstvo, ribarstvo: 1882.
SIS, 995, $50, 1907. 1872.
Industrial, rudniStvo, stavbarstvo: llS2. 400,
1895. 5. %, 1907. $50.
Trgovina, promet: 1852 O.72, 1888. 123,
1907. 1855.
Pa poklicnem Stctju so naSteli med vsem pre-.
bivalstvom ina 1000 oScb)
kmetijstvo, goSpodarstvo, ribarstvo: 1882.
425. 1895. 357, 1907. 2S6.
Industrial, rudniStvo. Stavbarstvo: 1882. BOO.
1895. 39l, 1907. 42S..
Trgovina i'll prOmet: 1882. 100, 1893. ll5.
1907. 1874.
Zal, da nimamo tudi Statistikc "a ~prciSnja
leta, kcr hi nam tiSta ST bolt jaSno pokazala ma
gil razvoj nemSke iuduStrijc. a kljub tcmu nam
Je mogote IA nekatere v~azncjSe produkciic poda.
ii nekaj nadaljnih dokazov. Tako ma primer gle.
de pridobivanja premoga. Poprctno stevilo pre-.
mogarjcv JIG znaSalo leta 1860. $1,000, !. 1890.
$4,000 in |. 1911. 100000; mnozina izkopanega
prelnoga je i%znaSala ' navodcnih trch letih i2.3,
I02 in 1888 miljonov ton, Iii JIG rcprczcntiral vrcd.
most 191, 53S in 1574.7 miljonov mark. Pri ria.
viii premogovnikih Je bilo zapoSlcnih tiStih letih
pc 1900. $4,000 in 5000 rudaricv: mnozina IL.
kopancga prcmoga jc pa znaSala: 4.3 ~ in ZIG
miljOnov ton: vrcdnoSt pa l3.2. 49.S in 1904 mi.
ljonov mark. Zcleznih rud SO izkopali (v letih
1860, 1890. in 1911 IA, ia in 24.3 milionov
ton, njih vrednoSt je znaSala cob pocenjcvanju)
rs. AS in 9S.1 %miljonov mark. Zeleza SO izdc.
lali nemSki plavzi Y iistih letih po O.53, 40 in
1857 mil jonov ton.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
TLECA'VOJNA.

Glayni vzrok te vojne ie kapitalislitno Cos
podarska konkurcnca med Anglijo in Nemtijo, XII
nj nastala Sele tk pred vojno, temvcc ic &c day-
no grozila $ podobnim k~laniem.
Europa je bila zadnja desetlctja &c parkrai
ma robu sploSne vojne. Evropski pozar JIG zugal V
casu .maroeanske afere. ko je Avstrija anekti-
rala Bosno in Herzegovina, je bila kriza tako We
lika, da. Sc je je bio vsak vsak Gas bait izbru-
ha. Pozneje so gospodarski zapletljaii povzrotili
tax polozaj, da je iZSel cello IL avstrijskega parla-
menta protest prot vsakemu voinemu namenu.
Oh tasu italijansko-turske vojne ie bio nckoliko
zelo nevarnih momentOv; kako skra mo napeto je
bio vsc V casu balkamske vojne, JIG pa pac SC splo-
sno V zivem spominu.
V vseh teh slaGajlh Sc ic eksploziia prepre-
ella; o razlogih bono re Sc tudi oh priliki govorili.
Tedai DO morda tudi ~iasneje, zakaj Sc sedaj nj
preprecila. &c pa hocemo spoznati gospodarski
znaGai sedanjega klanja, sc moramo ~predvsem o.
zreti ma nemSko gospodarstvo in ma njegov narav-
most presenetljivi razvoi V zadnjih desetlct Jill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
RUSIJA.

StarcjSc haSpr0tstvo med angleSko in rusko
politiko ie ~ponchalo zaradi oSlabljenia Rustic pc
ruSko-iaponski vojni, XII sc je vojcvala Z angles
kim dcnarjem, in STEER Z anglesko-rr'ko ~pogodbo,
5 katero ie morala Russia pritiiiti nngleSkim ma
crtOm v Aziji glcdc delitve Perzije.
To raAnerie je pa Sc boil kompliciralo sta
liSGc Rustic. Russia re stolctis hrepeni po icdu
p%rOstem dohodu V Svetovno morjc, zakaj obc pri-
StaniSci Arhangelsk in Vladivostok zamrzneta pc
zimi.
N~zhodomorska pristaniSta pa Ncmciia V slu-
taju vojnc lahko zaprc, ker jc gospodarica V W.
hodmcm morju. KonGno Sc jc oprijela S:arih rus
XIII tcndcnc po goSpodstvu Y Dardanclah in Bos-
poru. PoscSt Carigrada je bill namcn rlIske poll
like. DoSeci hi Sc dial In namcn, &c Sc unici cvrOp-
ska Turcija. Turcijo Jc pa n~cgovala in krcpiia
\cmcija, Xxi ie s%matrala, da Sc tcdai urcSnicijo
nenSki nameni, &c pOstanc TurGiia mocha. \ tu-
di tukaj jc bill Sc drugi vzrok IA oStra nasprot-
silva. Russia jc hotcla imcti nadvlado mad Bal
kanom, da hi 81 zagotovila pnscst Dariancl. Ia
rsditcga jc obdarovala in zagovarjala balkanSke
drzavc, Xxi so Sc nayadilc, ~zanasati Sc ma mogoGno
varStvo Rustic. Tukaj je pa zadcla Russia ma
habSbuySko monarhijo, ker Sc JIG ME tradicloncina
balkanska politika, XII ie streinila "a Solunomi in
EgcjSkim mDriem, vcdno ujeinala z nemsko. o.
ricntSka poiitika Nemtije jc zadela pri balkan
skin drzavah ia tczko5c; na drnigi sirani ie pa
hila Avstrija mocno interesirana ma uSpchih mem
Skc oricntskc politike, Xxi ic tudi hotela ~pospese-
watt L MO svojo Slabotno industrijo in pa okrepi-
ii svoj politicni vpliv ma Balkanu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
NEMCIJA CONTRA ANGLIJI.

Tukaj jc naitalo nasprots:vo med Anglijo iii
NcmGijo. .
lzmcd mladih cclinSkih induStriiskih drzav
Sc nj nobena inlustriisko tako izrcdno magic raz-
vijala kakor Nemcija. Vzrok tcga JIG bilp silno
m~nozenjc prebivalstva naraSca jo6a tezkoea, ka-
ko prczivliati wee IN wee prcbivalstva $ pridelki
lastnc zemlje, 50 prisiliIe ncmslio narodno Cos
podalStvo, da Sc je jelo brigati IN izdclovanJo in
prodajo industrijskih izdelkov, XII MAJ omogoGijo
pridobitev potrebScin, XII Jill nj donna, il dczcl,
kjcr Jill imajo dovolj. Razvoj ie pGspcsavalo bo-
gastvo premoga in zeleza, Xxi ga imn NcmGija. Ia
ko ic stremila torci tudi Nemtija pc r%azSirie-
nju, Ter Sc ic, slcdcca svojemu gospodarstvtI pri-
celia brigati "a svctovno politiko. Npri6o tega JIG
torcj moral priti cas-, ko 81 jamcio nasprotovati
angleSki in ncmski interest.
Tako so 81 nastopili nemSko-angleSki intcrc-
81 V dvch tockah V nasprotjc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

Ma poziv Wade jc kongrcs vel Y Iazpravo
prcdlogc, XII sc ticcjo obrambc Panamskcga kama
la. Ma dncvncm rcdu jc pet zadcv, kalcrc ic kon-
grcS dcloma zc resi-. kupna svoia $25, 600. 600. IA
danske Iapadnoindii skc otokc jc zc Odglasovaru,
dah Sc izplaca takoj. NaGrt IA provizoricno Waldo
ma teh otokih je Sc V prctrcsu. Narcdba IA takoj-
Snjo naturalization vsch Portoricanov ic tudi Sc
V prctrcsu. Dalic ina kongrcs rcsiti zadevo = Ko-
lombijo, XII zahteva Sc 10 miljonov dolaricv "a
ozemljc Panamskcga %prckopa. Iadnic ease sc jc
pojavila V Koombiji nckaksna napctos; naprain
Icdinjcnim drzavam in vlada JIG informirana. da
il V kolimbiji we polno agcntvo Ncmcije. XII pri-
dino dclajo proti Amcriki. Wilson zahtcvu, da
kongrcs dovoli omcnjcno svoto tnkoj in potoiazi
kolGmbijo. Dale zahtcva vlada 81 100000 "a o.
breznc utrbc ma oFrtoriku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
KAPITALISTICNA TEKMA.

Toda tc prijctne razmcrc MISC osialc take IN
vSo vccnost, Tudi ma celini razvoj nj miroval. Y
poSamcznih dczclah so naStalc induStrLie. III -
boil in boil silne ina angleSki try. NaipYej so &c
mdustrijc zahtevalc domaGj trg Ease. V cnakcm
obsegu, V kakrSnem 80 te drZavc cdvzclc ;rr al
~gleSkemu blagu. jc pm Anglia strcmila po novcm
,rgu drugod, ola nadomc>ti to izgubo. Anglia jc
zacela svojo vclikopotezno afriCauSko p~olitiko, Xxi
il je prineSIa najprej Egypt in potem iuznoafri-
kanskc birSke dchelc. Toda poSlcdicc in Sporcdni
pojavi vsakcga vclikcga industrijSkcga razvoia.
kakrSncga poznamo Y poSamcznih dczclah. so Sc
pokazali tudi Y dczclal, V katcrih Sc ic ustanovi-
la IA razvoi Sposobna induStrija. Tudi 10 so IL
vidclc potrcbno, da 81 pridobc dczclc, IL ka,crih
bodo dobivaIc surovine, in pa %ozcmlia. V katcrih
bodo prodajalc svoic industrijskc izlelke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
NEMSKA TRGCVINA.

&c so ozremo ma velikanski razvoi trgovinc in
prometa, zla>ti ~prckOmorskega, XII SC Steer ni.po.
vocal glede ma Stevilo ladij, kcr SO izpodrinili
vcliki modcrni parniki stare male iadrnicc, ncgo
Sc je Sc cello zmanjSalo, nam vcndar potriujc
obseznoSt noveisih ladij, zakaj cd lcta 1871. Sc jc
zvlsala prcvozna obseznOSt ncnlSkih ladij pc sta
tStiki do danes od OBS ma 30 m|iljonov ton.
NaIocitnejc razvidimo n~aprcdek ncmSkega narod-
mega gospodarstya IL Stevill o specialni trgovini,
XII ~navajajo mnozino uvazanega blaga IA obdelo.
yanje in ~izvazanje predelanega blaga. to je -,uro.
vim i'll izdelkov, XII prihajaio IL inozemStva, pa sc
zopet prodajajo Y inozcmstvo.
Blago. Iii Sc JIG prevazalo skozi NemGiio, tu.
kaj nj ~vposteto. TIE vrstc trgovina NcnGiic Z mo.
zemstvom je znasala " milionih mark):
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
EKSPLOZIJA.

Cimbolj je rasla gospodarska ckspanzivnc3t
Ncmcije, Xxi ie imcla "a p~oslcdico tGdi mogocno
oborozcvanic ma suhen in ma morju, TEN bolt ie
navaial strah Angliio DO tcga. da Sc pridruzi
francoSko-ruski zvezi.
Tako ie bila Europa il gospodaISkin vzrokpv
razdeliena V dyc veiiki skupini, XII druga drugi
nista zaupali. Prcjalf'lej jc morale priti do radi-
kalnc izprcmcmbe vc eoSpodarSkc poliiikc, ali pa.
potitis Prvo sc nj zgodilo, prislo jc torci dri-
20: Svctovna vojna IL kapitalisticno gospodar-
skin vzrokov in $ kapitalisticno gospodarskimi
cilii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

Tia stevilka nam dovOLi jasno ~potrjujc veil.
kanski razvoi nemske ~trgovine V zadnjem cctrt-
s%tolctju. Umevno JIG, da je 2 razsirjcnicm gospo.
darskih intcrcsov i'll politicncga vpliva pc zako-
nth polititnc ekonomije morala Ncmciia pridobi.
ii vpliva. Taxa industr!jd in TAXA trgovina nc mo-
rcta o,tati wee V mciah svojc narolnosti: imeti
morata prOstora, da Sc razSirita in razviicta, &c
ne, propadeta.
TAX jc bill Zacctck nemSkc Svctovnc pulitikc,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
FRANCIJA.

Franciia ic pc svojih i~zkuSnjah lcta 1S70-71
iskala zaveznika. H. Marx jc svaril in svaril, maj
pusti NemGiia Alzacijo in Lorenzo ma miru, ker
mora vsaka aneksija francoskega ozemlja prejali-
Slcj pognati Francijo = narocie Rustic. Tako SC
ic res zgodilo. ko sc JIG Francija ocutila osamlie-
no; pOrodila sc jc ncnaravna zveza med republi.
canSko Franciio in caristicno RUSTIC.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
RAzvoJ NEMsKEGA KAp1TAL1zMA.

NemSko narodno gospedarstvo sc je po nem-
sko-francoSki vojni !. lS70-71. jclo silno magic
r~azvijati. Zcdinjenjc Nemcije je ustvarilo veliko
enotno gospodarsko celoto, V katcri sc je narod-
no gospodarstvo brez umetnih ovir presto razvi-
jalo. Pospcsevalc so ga zlasti tudi miliarde, XII so
Jill Francozi placali "a vojno odskodnino. Tako
sc le nemsko narodno gospodarstvo cd leta 1871.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

Francoska zbornica jc sprcicla rcsoluciio, XII
poziva Waldo, mai zaradi oLdclavanja zcmlic cd
poklicc pOlicdclcc lctnikov 1883 do 1880 : from
te. Poslancc David, bivSi poIiclclski minister,
je dejal: "Dezela nam nc hi mogla odpustiti, &c
ne bi storili vseh korakov, da Sc prepreGi laRota. :"
V cash slc spoznavajo &c visoki gospodic
vrednost della.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

Ljudstvo Sc more obvarovali takega gorja "a
bodocnost lie tedaj, &c Sc otresc v~aru;tva meScan-
skin strank in tudi V politiki postavi ma svoje
noge.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27

ki hi imcla "a poslcdico nemSko svetovno gos-
p0dstvo.
: tenn pa je posegia NcmGija V imtcrese dru-
9Th dezcl, predvsem V imcresc Anglijc.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-10-17
Railroads Make Request
for Blanket Rate Raise

Washington, Oct. 17.-Permission to
file a petition for blanket rate in
creases of Is per cent on all commodi-
ties not favorably acted upon by the
interstate commission in its
June 80 decision was asked this after
noon by the eastern railroads.
At the same time, George Stewart
Patterson, spokesman for the railways
at the informal hearing before the
commission, served notice Jnat the
eastern carriers would again request
more drastic rate increases soon.
The railroads will require about six
ty days to prepare the new tariffs i'm
mediately needed to increase their rev.
enues so as to fit themselves for con-
stantIy increasing wal demands, Patter
son told the commission. Authority was
asked to withdraw schedules for in
creases which were recently suspend
ed by the commission.
cit will not be very long, said
Patterson, "before the needs of the
railroads will be brought to
the attention of the commission in a
much more general and specific way.
ANY immediate relief which might be
granted will only be temporary.
The commission took the carriers
request under advisement.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-10-17
GOVERNMENT MAY
CONSCRIPT MONEY
McAdoo Intimates That Surer
Methods Of Getting Funds
May Be Necessary

San Diego, Cal, Oct. 17.-An intim-
alton that the government might con-
script money, if necessary to carry on
the war, was seen today in Secretary
of the Treasury McAdoo's parting mes
sage to San Diagoans, delivered in an
address on the second Liberty loan last
night.
"When the government is eonscript-
ing its young manhood, is there any
reason why it should be more tender
with its dollars7'' he asked.
McAdoo then explained that the gov
eminent needed money for the war,
fourteen billion before June 80, 1918.
He said that there were three ways
open to raise this, taxation, bond issues
and a happy combination of both in
which the equilibrium of business will
be preserved by correct apportionment.
He said that he hoped the latter
would obtain, but that if necessary the
government will conscript the money
necessary to carry on the war.