Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

napadal Louis Blanca, CONSIDERABLE FOurf1era III
sploh zastopnike konmunizma in kolektivizma,
torej tiste, XII SO vsi igrali znamenito vlogo v raz-
vOiu sOcializma ma Francosken. ?
V knjigi Contradiction econOmiques'' ma
y primer pravi:
"Komunisti SO ostrige, XII tice brez della in
Guvstva skupaj ma skali bratstva KOmuni-
ZEN je nesreeno p~osojilo liz zaprasene mesGanske
ropotarnice, gnus pred delom, dolgocasje vprico
zivljenja, zatiranje misli, smrt osebnosti, pro-
klamacija niGnosti. Kaksna inteligentna in ma
predna filozofiia ie pac komunizem Komuni-
ZEN je vera bede. Poberite sc, komunisti! Vasa
navzocnOst mi je s%mrdljiva Ogabnost in vas po-
gled mi povzroGa gnus!'
ID Fourieru pravi:
"Nihee lie We, koliko neumnosti in ignorance
Obsega falansterijski sistem."
o Louis Blancu pise:
Louis Blanc, XII stOji ma meji socializma in
demagogije, IA emo stopnjo izpod republike, dive
stopnji izpod gospOla Barrota, tri izpod gospoda
Thiersa, je, pa maj pravi, kar hOce, vendar lie v
cetrtem kolenu potomec gOspoda Guizota, dok-
trinar." =,
krivieno bi bio odrekati Proudhonu gotove
zasluge "a socialism. Ali te zasluge SO bile lie v
njegovi kritiki, v silnih udarcih, XII Jill je dajal
kapitalizmu in s TEN ruSil njegov ugled. Imeno-
vati ga zastopnika francoskega socializma je pa
popOlnOma ~napacno.
Pfondhonov nauk, ce sc izlusGi IL mnogih pro.
tislovij, V .katerega ga je zapeljeval njegov ma
Gin %misljenja, je bill individ ualisticen. Kar lie CLAW
nj element komunizma ali kolektivizma, namree
skupnost Jasmine. Sc nikakor ne more izvajati IL
njegovih teOrii. Kar ie nekaj casa igralo praktic-
no vlogo IL n~jegovih idej, so imenovali mutual.
zem to je bill nekakSen sistem vzajemne pomoci
2 brezplacnim kreditom, cigar ustanove bi bile
kOOperativne zadruge.
MARKSIZEM IN F%RANCoSKI SoCIAIIsTr
DIR Goricar postavlja francosko 'vrstb soci-
aIlZma Y naynrOfIp y 'snapSkn on...1on I..o
kracijo," katero je "ustanovil Marx"
ZOpet vidimo tukai n~etOGnost nasega avtor-
ia. Nemska sOcialna demokracija - stranka -
nj bila ustanovitev Karla Marxa, XII lie zivel v H.
gnanstvu ma Angleskem in V Ameriki. Tia stran- .
ka, XII je do vOjne eksistirala kot enota, Sc je
ustanovila leta 1875 ma ~kongresu V Goth, oziro-
ma Sc pravilneje leta 1891 v Erfurtu DO defini.
tivni zdruzitvi Eisenachovcev z LassaIloyci. Eisen.
aska "Socialno demokraticna delavska stranka''
se Ie ustanovila leta 1869. Tu je bio torej do
francosko-pruske vojne veliko premalo casa "a
kaksen boj med 'francoskos i'm ''nemsko vrsto
so~cializma.'
DIR. Goricar hi pa menda rad oznacil boj med
t~eorijami.
&c hi Sc hotelo govoriti o s~pecificno nemskem
socializmu, bi morali takO oznaciti Marxovo te-
orijO. Meme kOrenine so V commissioned mani.
feStu, ki ga je bill Marx izdelal z Engelsom. IA
korkoi so sc cast izpremenili Cd leta 184S. in
kakorkoli je V tenn spisu marsikai ~zastarelo, kar
sta Marx in Engels anna naglasala, je to ven
dar d%okument, XII oznacuje zaGetek modernega.
ma znanstvenih temeljih s~loneGega sOcializma.
Vprasanje je torej: Ali ie med idejami komu-
nsticnega manifesto in terorijami priznanih fran
coskih socialistov tako nasprotie, da hi sc Pc pra-
Wei smelO govoriti o ''umstvenem boju "a mad.
Waldo idej?" TT
Porekati Marxove zasluge "a socializem in
njegov giganticni pomen "a njegov nauk hi bila
otrocariJa. Toda niti Marx nj mogel skociti v svet
YES eotov kakOr Minerva IL Jupitrove giave. Svet
Je bile davno pred MIN tukaj in preteklost ie
moiala vphvati tudi ma Marxa. Tudi on nj mo.
gel bti ME dluzega, kakor produkt razvoia. Getu.
di zelo znamenit prcdukt.
Zacetki della, XII ga je Marx kronal zlasti
svoJim "kapitalom," sc pa nahaiaio has - p,i
francoskih socialism,.
kar daje Marxovemu delu poseben pomen
le nJegov MAJOR o zgodovini, XII je krsGen "a INA
ter1JalStitni MAJOR, :" dasi bi bila oznaGba ''ekono-
micm' bollsa. Ne gre pa "a ime. To ne lie vzivelo
IN vsakdo danes We, kai 81 ina misliti &c GA si.
ST.. cesar pa ne smemo prezreti, ie to, da sc ma
haJa Ia MAJOR, cetudi Sc lie v kali, re pri Saint.
Slmonu. Marx ga je iasno preciziral i'm trdno nod.
prl: pr1bor1l mu je veljavO: cato Sc Saint-Si-
monu vendar ne more odrekati njegov pomen.
Organizacija della je ideja, XII 10 lie bill IRE.
kel Louis Blanc. V commissioner manifestu ma
'halamo krltiko kOnkurence, stroja, delitve della.
razdeJevalne tendence ~privatne Jasmine: komu
nistlcni manifest razlaga, kako Sc sestavlia kapi.
tai ~ nadvrednOsti, analizira delavsko mezdo.
KOmnn1CtInDt nnsfA u