Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

Ia; BolSarl inlaJo sNolo poSebno kraljevino; Srbi
imaJo dive samostojni DRAW, Srbijo in Crno Goro;
llrvati imajo politicno avtonomiio, spojcno z o.
grsko; Slovenci so del prebivalstva avstrijske dr.
zave. Ta slika, Iii sc navadno rabi. kadar SC pri.
kazuJeJo jugoslovanskc razmcrc, pa mi resnicna;
vanjo spada toliko dctaljev, da jc YES temel.ini
kOr"ept popacen.
Med Bolgari in Srbi je maccdonsko vprasa-
ME, katercga ne komentirajo niti srbski niti boil
gaIski oficielni zastopniki prayilno. Toda maj
NecJa zmeda nj tukai tcmveG Y podrocju avstro-
Ogrske monarhijc.
' resnici nj pray mic povedano q navadno
trditvijo, da pripadajo lIrvati ogrski, Slovenci
pa avstrijski polovici. Da sc spozna p%ovrSnos, te
%teoriJe, je treba vzcti V poStev SlcdeGa dcjstva.
|. Razun llrvatOv i'll Slovcncev Tive V mo-
narhiji tudi Srbi.
,. kljub oficiclnemu dualizmu je monarhiia
de facto sestavliena IL trch delov: Bosnia in Her.
cegovina nista del AvStriic, pa tudi niSia del o..
grSke, temvet imata poScbno dezclno upravo, ka-
tero nadzorujc skupni avStro-ogrSki financni mi.
mister. Avstrija in Ogrska tckmujcta med sabo
IA vetji vpliv, ceno tc konkurencc pa placujc dc.
zela, katcro smatrata ODE DRAW IN kolonijo. Nse-
kakor obstoja fakt, da ic Bosnia Herzegovina po-
seben teritorij, poscbno upravljan in cd ostalih
Srbo-IIrvatov loGcn.
}. Srbo-lIrvati ne Tive lc y ogrSki polovici
monarhijc, temvec tudi V avStriiski, namrcc Y
Dalmaciji, kjer ~znaSaio dcvctdesc, odStotkov pre-
DNaiStNa, III ' lSlfl. IraN lakO ne ave SlOVcncl
lie V avstriiski polovici, ampak tudi V iugozapad-
mem delu Ogrske.
l. Y Ogrski polovici sami SO Ilrva,i razde-
ljeni. l!rvatska $ Slavoniio ie po ogrsko-hrvatski
pogodbi aNtonomen tcritorij, katercga prebival-
stvo Jc "pohticen narod". Kako fiktivna ic hr-
vatska "avtonomiia." je poscbno poglavie. Ali
kt dcjStvo mOramo jcmati V racum, ola imajo IIr-
vati i'll Srbi V Hrvatski- SIavoniii poscbno upravo.
Toda Hrvatje i'll Srbi Five tudi Y ozji Ogrski, V
AI~l. . u -
devah podvrzeni dircktno ogrSki upravi.
j. Avstrijska drzavna polovica ic razdcljc-
ma V takozvanc kronovinc; Ia razdelitev sc mic ne
OZira ma narodnc Skupinc ali narodne mcic in
dOpolnjujc razcepitev JugoSlovanov do Skra mo-
SIT. Hrvati in Srbi V Dalmaciji so popolnoma To-
ceni cd Hrvatov in Srbov Y IS,ri. Slovcnci so pa
razdcljcni Y SeSt pokrajin III Stir administrative
tcritoriie.
Poiticna parcclacija Jugoslovamoy jc nujvcc
povzrOcila, da MISC mogli priti do skupnega raz-
voja meje, Xxi so Jill politicno !ocilc, so prisilile
vsak del, da sc Jc V svojcm teSnem okvirju poslu-
zeval lie svoicga ozjega dialckta, posebno ker so
nekateri deli stolctia mogIi lie skuSati, da ohrani-
Jo svolo govorico in MISC mogli dolgo misliti ma
nobcn razvoj. Komplicirala JIG vSo stvar Sc verska
razika, ki jc igrala ma Balkanu vlogo, ko io jc
drugod pc Evropi re zamenjala nacionalna idcja.
Bolgari in Srbi so pc prevladaioci vecini pra.
voslavni (grSkO-iztocni, ort odoksni), medtem ko
so llrVatl IN SlONcncI prctcZnO katollSkl (VCcIno-
ma rimsko-katoliSk deloma tudi grSko-katoliSki.
%unijati). Do Der del JugoSlovanov je bill pod Sti-
ristoletno turSko nadvlado pomohamedanjen.
Ncrska razlika ic najvec vplivala ma to, da Sc
jc pri Bolgarih in Srbih ohran;la virilska. pri lIr-
vatih in Slovcncill pa vdomacila latinska pisava.
Tako JIG cn jerk, srbsko -hrvatski, produciral dive
lOceni literaturi, ker Sc JIG posluzeval oziroma sc
Sc ~posluzuic dvch pisav.
VISA difercnciacija, Iii SC it. IL omcnjenih raz-
logov uvcljavila, pa vcndar nj mogla zamori,i
stremljenja pc zdrUzitvi, Iii ie poscbno mocno o.
Myclo zacctkom zadnjcga stoletja, ko ic nacional-
na idcja preSinila vse cvropSkc narodc in Sc Una
govito manifcstirala zlaSii V zcdinieniu Ncmcijc
in l%talijc. V scdanji vojni jc postalo TO strcm-
ljcnjc akutno in NIGGA izpoInitev nj lc zadeva
JugoslOvanOv samih, tcmvef Spada med tiste in
tcrnacionalnc %problcmc, Xxi so V naitcsncjSi zvczi
4 bOdOcim mirom in MEGA zayarovanicm.
Pc zdruzitvi Il ostalimi Jueoslovani strcme
tudi Slovcnci in STEER JIG njih p%oliticni ideal demo.
kraticna fedcrativna rcpubhka, V kateri hi vsak
izmed delov, XII sestavIjaio Jugosovanstvo, Mi
val a%vtonomijo. %primerno sedaniemu stanju ma