davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Iowa County democrat. [volume] (Mineral Point, Wis.) 1877-1938, 1917-01-04
For the New Year.

Out Of the city that roars and cries
I send you dream of delight to the eyes.
Out of the heart of the winter time
I send you a leaf from the young years
prime.
Out Of the toll and the trouble of night
I send you a song of the dawn's delight.
For all things die to arise again.
Save pain and sorrow, the shadow of pain.
And beyond the reach Of the rack and the
rod
There remaineth q rest for the people Of
God.
Edmund Gosse
Iowa County democrat. [volume] (Mineral Point, Wis.) 1877-1938, 1917-01-04
For Sale Cheap

John kirst's dwelling house and lot on
furnace heated and electric lighted. Will be
sold at bargain.
Inquire of The Mineral Point Real Estate
Agency at The Democrat Office.
Iowa County democrat. [volume] (Mineral Point, Wis.) 1877-1938, 1917-01-04
FOR SALE!
The Mrs John Evans Home

in south part of city. House contains rooms
closet and pantry. A good cistern and wood
house on the place. Will be sold at bargain
If sold soon.
Inquire of the Mineral Point Real Estate
Agency at The Democrat Office
Iowa County democrat. [volume] (Mineral Point, Wis.) 1877-1938, 1917-01-04
House and Two Acres.

In order to close up the .Branger
estate the homestead will be offered at
a bargain. See the Mineral Point Real
Estate Agency.
Iowa County democrat. [volume] (Mineral Point, Wis.) 1877-1938, 1917-01-04
R EAL ESTATE
Buy Property in Mineral Point.

Property will be listed ana advertised for
sale in this column free of charge for advertis-
ing unless sale is made. If the property is sold
either by this agency or by the owner or other
parties the usual commission will be charged.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
AMERIKOS LAVAL
FRANCUZIJOJ.

Paryzius, Bizelio 7 d. Juriu
ministerial pranese, kad vakar va
kare pribuvo prize Francuzijos
krantu Suvienytu Valstiju karis-
XII laval. Pranesimas baigiasi Sc
kanciai:
"Francuzu laivynas su dziaug-
smu sveikina siuos naujus ginklo
brolius, kurie po didzios Ameri-
kos respublikos veliava atvyko da-
lyvauti kovoje net iEi kol BUS at
siektas galutinis bendro prieso
pergalejimas."
Po karisko Amerikos laivo. glo-
1ba atvyko taipgi is Amerikos di-
delis transportas su daugiaus ne
gu 10000 tonu kvieei,-maistas
siunciamas Francuzijon Amerikos
arlnijai. Priemimas Amerikos
laivu buvo neispasakytai didelis
ir Sirdingas.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
Is Kares Lauko.
APIE KRONSTADTC
"RESPUBLIKA."

Petrogradas, Birzelio 7 d.
Kronstadto respublikq, gyvavusi
vos ,keleta dienu, name tvarkytis
sekanciai:
Jokiu ministeriu, nei preziden-
tu il nepripazino. Nyriausia jos
valdzia buvo taryba, susidedanti
is 80 nariu, tarpe kuriu 20 buvo
is kareiviu if jureiviu, 10 is dar-
bininku.
'Parliamentas' susidejo is 3IS
atstovu, isrinktu is kareiviu, jurei-
viz ir darbininku, ir dar po 3 at
sto7us nuo visu socialistiSku or
ganizaciju ir trys moterys-dirb-
tuviu darbininkes.
Parliamente' issyk apsireiske
If partijos, iarp kuriu svarbiausiq
role losia social-revoliuciionieril
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
ANGLAI IKIRTO
VOKIEcIAMS KAILIN.

Londonas, Birzelio 8 dan,
glu armies vakar laimejo dide-
i musi ant Belgijos fronto. Tai
dbuvo vienas is karSciausiu mu-
Siu, kurl anglai pradejo, issprog-
dinami po vokieciu transejomis
minas su cieliu milijonu svaru di-
namito.
Sta milziniska expliozija att
dare keliq pestininkams, kurie
urnu So!lo vokieciu tranSejas
Apsvaige vokie6iai, kurie isliko
gyvi, negalejo issilaikyti If an
glai uzeme ju pozicijas ant 9
angl. myliu fronto, pasistumda-
mi net Xxi 5 angl. myliu gilyn.
Prize to suvirsum 6,ooo vokicciu
pakliuvo nelaisven.
Tuneliai po vokiskomis tran
sejomis buvo dirbami jau nuc
dviejp beveik metu, t. y. nuo tc
laiko, kaip vokieciai paeme tas
Ipozicijas tarp Ypres ir Armen-
there's, pradejo ant kalneliu Diary
ii tikras tvirtoves.
Anglai pradejo savo SNUG
nuo augStumos, kuriq vadina
Messines kalneliais. Ga vokie-
ciai buvo isikase nuo 1914 nett
if is cia apsaude apiinkines re.
mas vietas. Netrukus po to
kaip anglai pradejc savo ataka
'is visu fronto daily pradejo cit
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15

raportai, kad kariumene uzemd
sau pavestas vietas.
Kuomet pradejo temti anglai
Jau spejo uzgriebti kaimus Wyt-
schaete, Messines If Oosttaverne
If visa vokieeiu linija j rytus
nuo Zillebeke net Xxi vakaru nuo
Warneton.
Anglu laimejimas yra svarbus.
Messines kalneliai gyne visas vo-
kleeiu pozicijas sitoj apielinkej;
apart to, sitoj vietoj vokiskos pc
zicijos buvo isirezusios trikam-
plu giliai i anglu fronta ir visuo-
met grese pavojum miestuI
Ypres, kuri lake anglai save
rankose. Vienu smugiu anglai
nuslave sits trikampi ir tokiu
budu istiese, sutrumpino- sayo
fronta.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
TALKININKU SOCIA-
LISTAI PRIESINGI
RUSISKIEMS.

Petrogradas, Birzelio 7 d. Pc
trograde dabar viesi delegacija
!nud 'francuzu, anglu ir belgu
darbininku. Siomis delegacijo-
mis- vadovauja: anglu darbo
zmonill-Arthur Henderson, mi
nisteris be portfolio; nuo fran
cuzQ-Albertas Thomas, mini
steris amunicijos, ir nuo belgu
Emile Vandervelde, Belgijos
amunicijos minister's. Visi jie
yra zymus socialistai. Jie nu-
siunte rusu Darbininku ir Ka-
reiviu Atstovu Tarybai laiSka,
kuriame iSreiSkia savo nusistebe-
jima, kad toji taryba, nepasita-
rius su talkininku socialistais,
issiuntinejo kitu Sally social
STAINS pakvietimus ! tarptautiska
taikos konferencijq. Jie nurodi-
neja, ,kad tokion konferencijon
galima kviesti visu tautu socia-
listus tik tuomet, kada visu tau
tu socialistai pripazins tuos pa
cius principus kaslink taikos,
kaip If talkininku socialism.
LaiSkas nurodineja, kad apie
bendrq visu socialistu suvazia-
vimq galima pakalbeti tiktai tuo-
met, kada Vokietijos socialistai
nuspres pertraukti rysius su sa-
vo kaizeriu If atsisaEys tOliaus
palaikyti vokicciu militarizma.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
VEL NORI LIETUVOS.

hoPenhager as, Blrz. 7 d.
Rheino- -Westfalijos "taikos'.- ke-
!mitetas turejo susirinkirna Esse-
ne, kur randasi didziausios vo-
kieciu Kruppo kanuoliu dirbtu-
YES.
Svarbiausis sio susirinkimo
kalb5tojas pasakojo, kad neapsi-
moka dabar rupintis apie atski-
ra taika su Rusija, bet butu pa
togu pasinaudoti Rusijos betvar-
Ike If ia suskaldyti ! dalis, Tam
tikslui jis pataria susiartinti su
Suomiais (finais) If ukrajinie-
ciais; anot 10, reiketu su suo-
miais ir finals padaryti taika,
pripazistant juos neprigulmingo-
mis- tautomis If atskelus JUGS to-
kiu budu nuo Rusijos.
Apie Lietuva jis yra kitokios
nuomones. Jis pataria vokie-
CLANS su Lietuva ir KurSu cere-
moniju nedaryti, bet tiesiog jas
uzgriebti If ant visados prijung-
ii prize Vokietijos.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
RUSIJOJ Tx 6 VAL.
.DIRBA.

Petrogradas, Birz. 7 d.-Strei-
jkas, kuris buvo apemusis di-
dziausias amunicijos dirbtuves
Petrograde If grese issipletcti pc
visa Rusija, tapo prasalintas SUI
sitaikinimu. Pripazinta, kad
darbininkai dirbs tik sesias va
landas j diena. Pirmiaus jie
dirbo 8 valandas.
Kas is to iseis, sunku pasaky-
ii. Ramiais laikais, be abejones,
gal ir galima butu nustatyti to-
kia darbo diena, bet lake tokios
kares ir toxic krizio, kaip dabar
yra Rusijoj, surk1u tiketis, kad
kas nors gero is to iseitu. Tuo-
mi labai yra neuzganedinti ir
kareiviai nuo fronto. Nesenai
jie labai pasipiktino ivedimu 8
val. darbo dienos. Ju atstovai
pasake Ialdzios prisiustam ko-
misoriui Scepkinui: "Mes, atsi-
prasant, neede cia turime isbu-
Ii po "a valandas tranSeiose, O
jie tenai sau darbo valandas
trumpina If dykaduoniauja,
kuomet dabar visiems reikia
dirbti, rankas nenuleidus.'
Donieco angliu apskrityje, pie
tinej Rusijoj, taipgi kilo strei-
kas. Savininkai pasiule padidin-
ii algas ant 500, t. y. dar per
'puse tick, kick gaudavo, bet dar-
biniljkai pasiulyma atmete.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
KRONSTADTAS PASI-
DAVE.
DAVE.

Petrogradas; Birz. 7 d.-Kron-
stadto tvirtove, kuri buvo apsi-
skelbusi neprigulminga respubli-
ka if prasalino rusu tuoinlaikines
valdzios atstovus, pasidave.
Victims kareiviu ir darbinink,l
komitetas' pripazino naujq Rusi-
jos valdzia.
Site ultra-revoliucij cijonieriai,
po vadovyste jauno studento,
kuris apsiskelbe naujos respubli-
kos prezidentu, paprastas ka-
reivis vice-prezidentu, bu-
vo sugalvoje padalinti visa Ru-
sija i mazus neprigulmingus di-
striktus, kurle valdytusi kas sau
if turetu tik bendra delegatu
kongresa Petrograde, be jokios
nuolatines valdzios. Pats ap-
skelbe tokia "nauja tvarka," me-
gino if kitas Rusijos vietas pri-
kalbinti, bet is to niekas neisejo.
Nuvykusieji is Petrogrado du
socialistai ministerial, Ceretelli If
Skobeleff, matyt, prikalbino JUGS
atsisakyti nuo to neapgalvoto
Ipliano.
Kares minister's Kerenski is
leido paliepima, kad visi oficie-
raj kurie buvo Xxi Siolei prize
Raudonojo Kryziaus priskirti,
iris savaites butu iSsiusti i from
ia, jeigu iie yra jaunesni negu
40 metu.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15

ju likimas yra neatmainomai su'
riStas su Vokieciu imperija."
Po to tasai laikrastis prirodi-
neja is istoriios, kad tos dvi pro.
vincijos per 800 metu priklaus@
Vok;etijai ir tik veliaus buvc
nuo Vokietijos atimtos per fran
cuzu t.araliu Liudvika XIV il
buvo po Francuzijos valdzia per
200 metu. Anot 10, Elzaso-Lo-
taringijos gyventojai, neziurint
ilgo francuzu viespatavimo, Sir
dyje visgi pasiliko vokieciais If
tik koks desimtas ju nuosimtis
dabar traukia prize francuzu. Sa-
vo straipsni tasai laikraStis bal
gia Sitaip:
"Priesais premiera Ribot ir di-
duma francuzu Atstovu buto [ku-
rie reikalauja sugrazinimo tu pro-
vincijul mes statome savo
tvirta pasirizimq pasilaikyti tai,
kas prizes Dieva If vieSus istaty-
mus, priklauso Vokieciu impe-
rijai."
Bet socialistu deputatas Her
mann Wendell, raSydamas laik-
rastyj V orM aerts apie ia pa
t reikala, pripazista, kad Lota-
ringijos syventoju dauguma yra
francuzilla. Savo keliu, vasnok,
ir jis tvirtina, ka1 vokieciai ne
gall situ provinciju atiduoti
Francuzijai; jis siulo sutverti is
ju autonomiskas provincijas, bet,
zinoma, po Vokietijos valdzia.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
MoTERIU PULKAS
RUSIJOJ.

Petrogradas, Birz. 10 d.-Jei-
gu Rusijos vyrai, velydami bu-
ciuotis negu mustis su kaizerio
kareivius, pasieme sau moteru
darba, tai rusu moteris jiems
norl parodyti, kaip reik ne bu-
ciuotis, bet muStis su vokieciais.
Zodzlu tariant, Rusijos moterys
tveria atskira pulka, susidedanti
vien tik is moterV. Jau 300 mo-
teru is liuoso moro uzsirase j
"moteru kariSkaji pulka;" tiki
masi. kad netrukus susidarys is
Ju cielas pulkas ir bus pasiustas
/ kares fronta. Tarp pastojusiu
kareivijon .moteru, sakoma, yra
If o. P. Kerenskiene, zmona da-
bartinio kares ministerio.
P-pia sabanov, prezidente
Pan-Rusiskos moteru lygos,
pranese, kad Rusijos moterys
tveria tokius pulkus tam, kad
susarmatyti vyrus kareivius, ku-
RE biciuliuojasi su vokieciais.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
"KARE TURF EITI"- =.
SAKO ANARCHISTS.

Chrlstlana, Norvegijoj, Birz.
II d.-Cia atvyko kunigaikstis
Fetras Krapotkin, tevas mok-
sliskoio anarchizmo. Krapotkin
buvo isvarytas per valdzia is Ru-
sijos If ilga laika gyveno Angli-
Jol. Dabar naujoji valdzia pa
kviete il sugrizti atgal. Kelio-
neje Petrograda jis sustojo
Christianijoj If pranese Norve-
gijos laikrastijai savo nuomone
kaslink kares. Jis persergejo Vi
sus "tikrus taikos draugus," kad
jie nemegintu iSgelbeti Vokieti-
ia nuo sumuSimo, mes Vokietiia,
anot 10, yra didziausis pavojus
visos zmonijos ramybei.
"Tokios fantaziios, .kaip Vo-
kleclu VieSpatavlmas nuo Ber-
lyno Xxi Bagdado, privalo butt
vokieciams iSmustos is galvos.
Francuzija privalo tureti Elzasa
ir Lotaringija. Lenkijos nepri-
gulmybe privalo butt uztikrinta.
Kol to nebus padaryta, Rusija
.privalo kariauti ir kariaus."
Toliaus kunigaikStis Krapot-
kin pasakojo, kad revoliucija
atejo pat laika, mes kitaip Ru-
sija butu padariusi atskira taika
su Vokietija. "Tarybos-sako
Krapotkin,-buvo jau beveik uz-
baigtos ir senoji valdzia rengesi
pasiraSyti ant atskiros taikos do
kumento dviem dienomis ve-
liaus."
KunigaikSti Krapotkina sutiks
ant Finliandijos rubeziaus kares
minister's Kerenski.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
ELZASAS MEMOIR
FRANCUZIJOS.

Amsterdamas, Birz. 7 d.-El-
zaso-Lotaringijos landtagas
tapo atidarytas Strasburge va
kar. Vienas is atstovu, Dir. G.
Ricklln, pasake prakalba, kurioj
jis ttzreiSke, buk elzasieciai If To-
taringieciai, kuriuos Vokietija
uzgriebe nuo Francuzijos po 1871
m. kares, nenori grizti prize
Francuzijos, esa nori pasilik.
ii prie Nokietijos. DR.. Ricklin
yra Centro partijos narys.
Vokieciu laikrastis N or d de IL
is he Allg in eine Z i
tung, minedamas apie sta pra-
kalba su dziaugsmu saukia:
"Taigi stai kokios nuomones
yra Elzase-Lotaringijos zmo-
niu. Francuzai negali isstumti
pirmyn reikalaviiru, bak tenai
visuomene reikalaujanti sugrizi-
mo prize Francuzijos. 7 Elzasie-
ciai if lctaringieeiai nenori bu-
ii "isliuosuotais.' Js zino, kad
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15

partija, mes Site pasizymi savo is
Ikalbingumu If stow arti kaimie-
civ, kuriu yra daugiausiai tarp
kareiviu.
Visa valdymo darba atlieka ko-
misijos, kurios taipgi yra renka-
mos balsavimu. Sta "respublika'
tuojaus isisteige sau If save Off
ciali laikraSti.
Vice-prezidentu minetos tarybos
yra paprastas buvusis kareivis
vardu Liabovic. Mieste palaiko-
ma gera tvarka, bet agitacija III
ivedina tokios patios tvarkos vi
sol Rusijoj yra nepaprastai kar-
sta.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
NAIKINA JANUS
OkLAIVIAIS.

Berlinas, per Londona, Birz.
7. d. Vakaryksciame valdzios
pranesime pamineta, kad anglu
lakunai ant Macedonijos fronto,
Balkanuose, mete is orlaiviu uz-
sidsgancias bombas laukuose,
kur javai baigia nokti.
Sakoma, kad Anglijoj buvo XII
les sumanymas pridirbti pade-
ganciu bombu ir is orlaiviu me-
tyti jas prizes pat rugiapjute Vo-
kietijoj ir ypatingai Vengrijoji
ikur daug kvieciq sejama. To
kiu budu manyta dar labiaas
sunaikinti Vokietijos maista.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
ISUARESTAVO ANGLI-
los PASIUNTINIUS.

Londonas, Birz. II d.-Frele-
rick w. Jowett, prezidentas ne
prigulmingos darbininku partijos
ir James Ramsey Macdonald,
tos partijos pirmsedis,-abudu
Anglijos parliamento narlai, ku-
rie turejo plaukti Petrograda
pasikalbeti su Darbininku ir Ka-
rciviu Taryba, tapo suarestuoti.
Juos arestavo ne valdzia, bet ma
rial jureiviu ir fairmonu unijos.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
RUSU ARMIJOJ.

Londonas, Biik. 7 d. Tele-
gramai is Petrogrado pranesa,
kad gen. Aleksiejev, kuris nese-
mai atsisake nuo vyriausio va
dovavimo armijomis, tapo pa
skirtas karisku patareju prize ru-
su tuomlaikines valdzios.
Generolas Gurko, kuris nese-
mai buvo rezignaves nuo vado-
vystes, bet paskui vel apsiemf
butt vadu dalies rusu fronto, da-
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15

bar vel antru sykiu rezignavo.
Pirmu sykiu jis buvo rezignaves
todel, kad esq negalima pala4ky-
ii armijoj disciplinos. Turbut ir
dabar yra ia patti priezastis.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15

Save pasiustoj notoj Preziden-
tas aiskina, kad Amerika, visu
piTnliausiai, negeidzia sau nei Smo-
telio svetimos zemes, nei cento
atlyginimo uz padarytus kareje
liSkaScius, O kariauja j tam,, kad {:
~ Raliuosuoti visas tautas nuo
vokie6iu authorizations, kuri yra
tautu laisves didziausiu prieSu; y
kad suteihti pilna savivaldq If
liuosa pletojimasi visoms tautoms
81 kad sutraukyti NokiSku intri-
gu tinkla, kuris buvo apemes visa
'pasauli If ~ kad ivesti tckia tvar-
ka pasaulyje, prize kurios negaletu
atsikartoti tokios baisenybes, kaip
kad sioji kare, t. y. kad israuti
Isaknis, kurios augina if daigina
kares. q kad tokia tvarka i've
dus, tai prezidentas sake, kad y
nei viena prispausta tauta nebu-
tu pavesta kitai tautai, jeigu pri-
spaustoJl to enori,-vadinasi
kiekviena tauta turi tureti teise|
patti apie savo likimq nusprestl; /;
p kad svetimos zemes nebutu uz-
griobta, jeigu tas nera reikalin-
ga tos zemes zmoniq gerovei,
(kaip pavyzdziui dalis Lenkijos
lenl amas, arba Prusu Lietuva lie
tuviams) If 81 kad uz padarytus
salims nuostolius, (kaip, sakysim,
Belgijoj, Lietuvoj If Lenkijoj per
vokiecius, arba Galicijoj per r1,-
sus) butu zmonems atlyglnta per
tuos, kurie tuos nuostolius pada-
re.
Kaip matome, .Amerikos tikslai
yra humanitariSki, teisingi- If pa
girtini Anglia savo notoje taip
pat su jais sutiko. Ar sutiks Ru-
sijos radikaliski uzsikarsciave So
ciallstai ir anarchistai-pamaty-
sim. Reik tiketis, kad Rusijoj,
nors betvarke yra didele ir il ne
mazeja, bet auga, vienok tas lai-
kas pasigerimo laisve pereis If
uzeis laikas prasiblaivinimo. Yra
jau daug zenklu, kurie parodo,
kad zmof1es ten pradeda mqstyti
ir apie Siokios-tokios tvarkos i've
dina. Ir jeigu tik Rusija nepasi-
duos vokiSkoms intrigoms If lai-
kysis druciai su talkininkais, kai-
zerizmo ir militarizmo dienos vra
Isuskaitytos.
ltalq frontc eina pu-
italy setinai snlarkus mu-
Frontas. siai, bet didesnil pa
sekniu kol kas ne
matyti. Ant upes Izcnso fronto,
italai neziurint stipriu kontr- ataku,
laiko uzimtas pozicijas ant Carso
augstumos. Daug smarKesnis
veikimas uztai issiverze ant Tren-
tino fronto. Cia italai uzene ke-
leta svarbiu poziciju. Austrai,
megindami sulaikyti italus nuo
tolimesnio verzimosi linkui Trie-
sto, gabena dideli skaitliu kariu-
menes / Trentino fro11ta, kad pa
grasinti Italians is uzpakalio. ST.
ia kariumene austrai traukia nuo
rusu fronto. National, italai tike-
damiesi uzpuolimo is sitos puses,
pasiskubino patys pirmiaus austrus
uzklupti, kad tuomi pagerinti sa-
vo pbzicijas.
1 (Veliausios zinios ant 4 pusD.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
Metal XVI


70 ang1u artilerija ant belgu from
to, galima nctrukus tlketis naujo
uzpuolimo ant vokieciu toje from
to dalyje. Spejimas pasitikrlno.
Nors kelicnis prizes tai dienomis
vokieciq Hindenburgas buvo iSkil-
mingai praneSes, kad talkininku
uzpuolimamS ant vakarq fronto
atejo galas, vienok anglai tuojars
feldmarSalq prablaivino ir pertik-
rino, kad "gymis' yra toli-grazu
dar neuzbaigtas. Trumpai kal-
bant atsitlko sitaip:
Talkininkq frontas Belgijoj tarp
miestq Ypres ir Armentieres nera
tiesi linija, bet vingiuota,-su vim
giu i talkininku puse. (Zemla-
pis ant 3-cio puslapio aiSkiau tai
-parodo). Sitame vingyjc yra ellie
kalvu (l<alneliu), kurie vadinasi
Messines kalvomis. Nokieciai sti-
priai Sitq victq fortifikavo ir il
kanuoles, pastatytos ant kalneliq
apSaude visa lygumq aplink,-nuc
Ypres net Xxi Armentieres.
Talkininku siekiu yra ,paimti
miesta Lille, kuris yra centru vo-
kiskoj strategijoj. Bet kcl mine
tos Messines kalvos vokieciu ran
kose, anglai jokiu budu negali
prisiartinti prie Lille, mes pasta
tytq savo soma po ugnim vokiS-
ky kanuoliu nuo minetos kalvos.
Is kitos vel puses nuo tu paciu
kalvu jie wsuomet gras'No mie-
stui Yprea, kuris randasi talkinin-
ky rankose.
Anglu vadas Haig nusprendi
nutrenkti vokiecius nuo minetu
kalvu, iSlyglnti vingl ir, istiesus
.okiu budu savo fronta, apsau-
goti Ypres ir palengvinti prieji-
ma prize miesto Lille,
Sulyg to plano pereitos sa-
Yates pabaigoj anglai pradejc
Sturma. Pradejo nepaprastu hu-
du. Ilgais tuneliais jie pasikas5
po pirmomis anglq tranSejomis
sukrove tuos tunelius apie mill
jona svarq dinamito If, kuomet
viskas buyo prirengta, dave zenk-
Ia iSsprogdinti vienu sykiu visas
minas. Trcnksmas buvo neiSpa-
sakytas. Sakoma, kad Lloyd
George, anglijos premieras, buda-
mas Londone uz 40 angl. myliu
girdejes sprogima.
Is kalvu, gall sakyti, nieko nell
ko. Tuom tarpu anglq kariume-
ne po savo kanuoliu priedanga
pasileido sturman. Darbas buvc
nesunkiausis. Netrukus anglr
rankas pateko stipriai fortifikuo
ii kaimai Wytschaete ir Messine:
ir burial vokieciu belaisviu pra-
dejo plaukti j anglq lagerius frol-
to uzpakalyje. Su virSum 5000
pakliuvo ju nelaisven, neskaitant
uzmuStp ir paimtq kanuoliu be
kulkas"aidziJ.
Tx antrytojaus vokieciai Sick
tick spejo atsikvoSeti ir HinGen
burgas galvatrukciais pradejo siq-
sti cia naujus savo kariumene:
pulkus, kad uzkimsti pasidarusii
fronte skyle.
Tikriausis budas sulaikymu
prieso pirmyneigos If uzpuoliml
yra kontr-atakai. Ia vokiecia
tuojaus ir oradejo daryti. Vie.
nok anglai uzimtas pozicijas is
lake, jas suorganizavo If toliau!
j ryt.s stunts pradejo. Netru
kus ju ranko5na pakliuvo kama
Hollebeke ir Oosttaverne ir tokil
budu anglai nukirto visa vokiSk;
vingi, kuris buvo isirezes il
frontq. Vingis turi apie 9 mylia:
(I3H versto) ilgio ir apie 5 my
has gilumos.
Tolimesnis snarkus veikima.
is anglq puses tuom tarpu We
apsistojo: jie turf privezti arciau:
savo sunkiq artilerija, perorgani
zuoti paimtas pozicijas ir atmuSi
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-06-15
Dideji Kare.

, kontr-atakus, kurie yra smarkus.
, Kol anglai nesuorganizuos Situ pc
: ziciju, tolimesnio svarbaus uzpuo-
limo is ju puses negalima laukti.
Tuom tarpu francu-
-: zai, kurie kick anks-
Ciau buvo uzdave pa
naSu smugl vokieciams ant
Crayonne kalvu, uzgriebdami gar
sig ir labai stipriq pozicija vardu
"Chemin Des Lanes" (Poniu Ke-
lias), pasekmingai atmuSineja de-
speratiSkus vokieciq atakus.
Vokie6iq uzsispyrimas atgauti
Sta "Poniu Kelia' yra supranta-
mas. Nuo ju francuzq artilerija
gall apSaudyti miesta Laon, ku-
ris, taip kaip if Lille, yra gele-
zlnkeliu mazgu. Kaip tik vokie-
ciai neislaikys arba Laono pietuo-
Sc, arba Lille siauriuose, jie bus
priversti visu savo frontu tarp
situ miestu pasitraukti atgal, mes
gelezlnkeliai tose vietose bus per-
hrsti. Tuomet vokieciai jau tu-
retu trauktis beveik Xxi paGiam
B0lgijos rubeziui.
Francuzu is anglp vadu taktika
yra aiski. Jie tai vienas kerta
vokiecius pietuose, tai ki4as-siau-
riuose; vokieGiai vos suspeja SUI
traukti savo kariumene vienon
vieton, Stai, ziurek, jau "puodas
bega' kitoj vietoj. Hindenburgas
tures pilnas rankas darbo sia va
sara, kad suspejus uzkamSioti vi
sas skyles, kurias talkininkai ne
nuilstanciai grezia ivairiose 10
fronto dalyse, If jeigu Rusijos
frontas nebutu siuo metu uzvcr-
tes kojq, jeigu siadien butg If
is rusu fronto padaryta toks smu-
gis, kaip kad pernai buvo Brusi-
lovo padarytaJ tai galima butu
tikrai tikltis, kad sia vasara butu-
ME pamate kares gala.
Bet Rusljos kariSka-
Rusijos sal vezimas, uzvazia
Revoliucijos yes ant revoliucijos
Begis. kupsto, iSvirto gra-
be Ii jc puodai-ar-
! muos stiprumas-subyrejo Sukes.
SluoSmet vargiai galima tiketis,
; kad rusu armlja padarytu ,koki
nors ofensyvq. Perdaug il yra
uzimta savo viduriniais reikalais.
= Talkininkai Siuom sykiu turf
netik vokiecius laikyti, bet yra pri-
versti rupintis kad ju drauge
Rusija staiga gavusi sopuliu, vi
sal is kovos neprasisalintu Ia
ryboS, einancios tarp Rusijos lai-
kinos valdzios ir tarp talkininku,
aprie kuriu Siadien If Amerika
prlklauso, yra ne kas kitas, kaip
meglnimas prasalinti nesusiprati-
: nus tarp talkininku ir Rusijos,
kad ia iSlaikyti kovoje su teu-
tonais.
; Rusijos revoliuclJonieriai, ne
pasitikedami talkininkais, uzklau-
Sc ju, kc|<ius mierius jie turi ir
ko jie per kare atsiekti nori. Mat
jie abeJojo, ar kartais talkinin-
; kai neturi taip vadinamu impe-
rialistiniu tikslu, t. y. ar jie ne
geidzia kitu kraStu uzgriebimo,
; kuomet Rusijos revoliucijonieriai
raskelbe obalsi "be uzgriebimp If
be kontribucijp.'
Francuzijos parlar.~ tas tuo-
jaus jiens atsake, kad E'rancuzi-
5 ia negeidzia hei uzgriebimp, nei
: kcatribucijos, bet il geidzia su-
/ grqzinimo Elzaso-Lc:aringiios,
1 kuri buvo Francuzijai isplesta
! 1871 metals ir atlyginimo uz nuo-
! sto'ius, kokius vokieciai padare
5 isnaikindami siauriae Francuzijos
: dali.
Reikalavimas iSrodo teisingas,
) be-, kaip matyti radikaliSkq socia-
lissu Rusijos lis neuzganedina.