Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31

4UU,UOU 10 poi mllJOna MOI v mOrnaflcl Ill mllJOn
MOI il kolonij. Anglia je dala svojim zavezni-
kom diva miljona ton trgovskih ladij ma razpola-
go in ladjegradni program "a prihodnje leto zna-
sa Stiri miljOne ton, kar je pOlovico wee kot je
Anglia Sc kdaj zgradila V mirnem casu enega
leta. Il oziroma ma submarinskO borbo je dejal
Lloyd George, da Sc izgube ma morju vedno mani
Sajo, k Gemur je veliko pomogla Amerika $ svojim
brodovjem.
Dale je povedal ~angleSki premier, da je V
vOjnih industrijah Anglije vpOslenih pet milo :
nov moSkih in zensk; lahko bi vposlili Sc wee
zensk, tOda temu Sc upirajo delavske unije, XII Sc
boje zenske konkurence pc vojni.
Lloyd George priznava, da so zadnje vesti liz
Rustic zelo sfabe, toda Russia je re pokazala, da
ina %brezmejna bojevalna sredstva in V ostalem
je Russia dezela preseneGenj.
Kodanjsko porocilo pravi: NemSki oblastniki
so dali zapreti veliko stevilo Poljakov v Warsaw,
Lodzu in drugih krajih, dolzeti Jih, da so V zvezi
2 generation Pilsudskim. Zadnji je bill organiza-
tor in p~oveljnik poljskih legij, toda kmalu pc
ruski revoluciji je bill ~aretipan, ko je hotel zapu-
stiti Poljsko S ponarejenim potnim listom. Tedaj
so Nemci odkrili, da je ma skrivnem propagiral
"a poljskO r~epubliko in navduSeval Poljake "a
%simpatije do move Rustic.
V West MonmOuthu ma AngleSkem so "a
Strajkali premogarji in stavka sc siri 20 sosed-
MIN okrozJlh. ll,OOO premogarJev Je ma Strajku.
IL Amsterdama j"avljajo: Glavar nemske
spionaze V Belgiji je bill zavratno napaden i'm u
smrcen zadnji teden V Lommelu, bclgijskem Linn
burgu. Ia napadalcem nj sledu i'm nemSke oblasti
v Belgiji so ~razpisale nagrado 1000 mark $3.50
tistemu, XII ga ujame.
IL. julia so Nemci ustrelili V Liegu sedem
Belgijeev, med katerimi je bill tudi duhoven il
Herstala v Svici.
PO privatnih vesteh il Nem6ije je postal
tamkaj zivezni polozaj tako resen, da Sc re dnev-
no ponavljaiO Organizirani ropi ma nemske kme.
tije. Vlada je vpeljala posebne oborozene straze,
XII stikajO "a roparJi. u druge strani ~javljajo, da
so kmetje sami V zvezi z "roparji', ker hoeejo ma
ia naGin Ohran.iti malo wee zita Ease, kot Jim ca
pa dOvOli nemSka vlada.
Edward Carson, bivSi minister mornarice, ie
rekel v svOjem govoru v Belfastu z ozirom ma be-
sede novega n~emSkega kancelarja V rajnstagu, XII
Je deJal, da je Nemeija pripravljena vsak dan
koncati vojno, ako dobi casten mir:
"AkO hOcejo Nemci mir, smo pripravljeni
govoriti z mimi re jutri, toda ne $ pruskimi jun
kerji, temvec edino z nemskim ljudstvom. XII V
resnici Leli miru- Ako pridejo z izjavo. da ne zele
tuJih teritorijev in da nocejo nasilnosti mad dru-
gimi narodi, Sc jim bono priblizali in stopili z
mimi v dogovOr. Mas prvi pogoj "a mirovno po-
gaJanje bo, da Nemci umaknejo svoje 6ete il Bel
gije in Francije "a reko Reno. &c to store in ako
pokazejo dobro voljo "a povrnitev skode, XII so
10 naredii " Belgiji, severni Franciji, Srbiji in
.drugih pokrajinah, katere so brez potrebe namo-
-eih S krvjo, tedaj bono govorili, ma kaksen nacin
Sc ina konGati vojna."
Pc vesteh IL Berlina preko Amsterdama 10
DIR. Michaelis porocal v parlamentu, da potope
nemSke submarine poprecno DO 90. 200 top "a.
vezniskih in nevtralnih trgovskih parnikov ma
mesec. Pc njegovem poro6ilu je bilo potopljenih
meseca februaria 7S1 800 ton, V marcu SS5. 900. a
v aprilu 100000 in v maju $4,000 ton. V juni-
III so dosegle submarine rekord cez million ton.
a mnogo porocil Sc manjka cd submarinskih DO.
veljnikov.