Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-27
BlagO i'm kapital.

je zanj kapital. Tobak, Xxi ga pa kupi, da ga sam
pokadi, nj zanj kapital.
Prva oblika kapitala je trgovski kapital. Ia
Je steer enako star kakor oderuSki kapital, kate
rega dobicek so obresti, XII Jill pograbi kapitalist
"a p~OsOjeno blago ali IA posojeni denar.
kapital Sc tvori ma doloGeni stopnji proizva.
JanJa blaga, sevcda ma temelju zasebncga laStni-
silva, Xxi je temelj vsega blagovnega proizvaianja
Zasebno lastniStvo pa dobiva pod vplivom kapi-
tala popolnoma novO obliko. Poleg malomesGan.
ske oblike, odgovarjajo6e razmeram male obrti, Sc
sedaj pojavlja tudi kapitalistiGna oblika. Zago-
vorniki danaSnjega zasebnega la%stniStva pokazu-
jejo lie ma obliko V mali obrti. I'm vendar hi bill
SLEPT, ako hi danes pregledali kapitalisti6no obli-
ko zaSebnega lastniStva.
Ma oni stopnji gospodarskega razvoja, o ka-
teri sedaj obravnavamo, ko je kapital lie trgovski
in oderuSki, Sc pojavlja Sele nalo znakov te ka-
pitalistitne oblike, ali tudi ii so ~opaaanja vredni
Dohodki kmeta in rokodelca so V dobi go
spodarstva male obrti odvisni V prvi vrSii cd ME
govega in njegOye r0dbine Z~naGaja, cd njegove
pridnosti, sposobnosti it'd. Mnozina trgovGevega
dobitka je pa TEN vecja, Gin wee blaga ina ma
prodaj. Ako prodam 10000 funtov tobaka, zaslu-
Tim oh enakih razmerah siokrat Voc, nego tedaj,
ako morem prodati lie 100 funtov. Isto velja IA
Oderuha. Dohodek kapitalista - kakor kapitali-
sta je odvisen V prvi vrsti cd niegovega ka-
pitala.
Delavna moe in zmoznosti posameznikove so
omeiene; pray tako tudi mnozina izdelkov, kate
re more delavec OBJ d~olocenih razmerah izdelati.
Ia ne more prekoraGiti doloGenega razmerja. De-
mar pa Sc more gromaditi in gromaditi brez kon-
ca in kraja. In elm wee ina kdo denarja, TEN boil
mu raste, ako "a je porabil kot kapital. Tako 81
je mogote pridobiti neizmerna bogastva.
Ali zascbno lastniStvo poraja tudi nOvo MOI
most. Iasebno lastniStvo proizvajalnih SredStev
pomeni "a vsakega pravno moznoSt, da 81 Jill ma
bavi, moznost pa je tudi, ola Jill - to jc sredstev
"a z~ivJenje - izgnbi, tOrej da pade V popolno 81
romastvo! OderuSki kapital izkoriSta pomanjka-
mic ter "a cbencm mnozi.
DobiGck brcz della neizmcrno bogastvo
cnih popolna rcvSrina drugih - to jc kapita.
listicma oblika zascbncga lastnistva. Tia oblika pa
nj popolnoma iasna, dokler sta trgovski in ode.
ruski kapital V pofctkih razvoja. Zlasti ~najhujSa
Stran, %revscina, sc pojavlia Sc slabo, brczposcl-
most Je izjema, hi Sc stanje vclikih vrst ljudi.
PRAY tako kot ostali izkoriScevalci, II. pr. V
srednJcm veku fevdalni poseStniki - o katerih
steer tukaj kaj wee ne bono razpravljali sta
tudi trgovec i'll oderuh ia tel stopnji odkazana
ma to, da vzcvete mala obrt V. nestu in ma dezcli
i'll sc ~razvija. DoSlej JIG Sc vcliaven MAJOR: &c ina
kmet denar, ga ina YES svet. Trgovina ne uniGuje
prolzvalanJa V malenl, anTpak "a pOdpira V neka-
terih slucaiih.
Oderuh izkorisGa dolznika. ali ne hrepeni pc
njegovem unicenju. lzguba izdelovalnih sredstev
hi OBJ teh razmerah pravilen druzabni pojav, am
pax posebna nesreca, Iii jo je zakrivila nenavad-
ma nezgoda ali neobiGajna nezmoznost. RevSGina
pa Sc smatra "a ~izkuSnjo, poslano cd Boga, kazen
"a lenobo, "a lahkomiselnost it'd. TIA MAJOR aivi Sc
sedaJ v malomeScanSkih krogih, in vendar je ma
stala brezpOselnost (siromastvo) poiav popolno-
ma druge vrste, nego je bila vcasih.