davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
"Y" BOWLING LEAGUE

The Horners took the Oficers' team
into camp by the three game straight
route on the Y. M. G. A. alleys last
night. cinching their hold on first
place.
Adams, with scores Of $50 and 1s1.
was high pin. CHASER had q chance
to cop high score honors in his first
try. but was so busy talking that he
missed three shots in row, it is re-
ported. The score:
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
FARGO COLLEGE BATTLES
With CONLORDlA TONIGHT
Game Will Be Played in Hill School
Gymnasium at 8 O'clock
Lineups in Doubt.

Basketball quints of Fargo college
and Concordia college of Moorhead
will battle on the Fargo college gym
nasium floor at 8 o'clock this evening.
1t will be the opening game for the
pilots.
Pete Tierney will referee.
The probable lineups follow:
Concordia. Pos. Fargo College.
Halaas, Loe. f.. overly, Keye
Guam, Nord. ......f. :. Peterson, Ellis
T. Lavik, Olson. Geo.. Burns, Corbin
I. Lavik, Bye. ...g.............. Sim
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
MooRHEAD BOWLING LEAGUE

BY taking three straight from the
league leaders on the Comstock al
leys last night, the Comstocks went
into a tie for first place. The hitting
of both teams was just little erratic.
j. Nemzek's score of 221 was high,
while he tied for second place with
Anderson with a count Of 211 pins.
The score
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
Grand total 1900 pins,
Anheiers.
WILLIAMS BEATEN
Clain.ant TO Bantam Title Loses t.
Pete Herman.
fRv Associated Press.l

New Orleans, Jan. 10.--Pete Herman
80 New orleans. was awarded the deci-
sion over Kid Williams, of Baltimore
claimant of the bantamweight cham
nIonship at the end of their scheduled
twenty-round fight here last night
nv his victory over williams, Herr
man claimed the bantamweight title.
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
YALE DEFEATS DARTMOUTH.
(RY ASSnciafad Press 1

New Haven, Conn, Jan. 10.-The
Yale University basketball team de-
feated Dartmouth, 33 to "a, in an in
tercollegiate league game here last
night.
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
Crane e. ordway.
total FATS pins.
On the Grand Alleys.

On the Grand Alleys.
The Rel Macs made it two out of
three from the Anheier five on the
Grand alleys last night, winning the
first and third sessions in close
counts.
Lamps score of ga was high, while
Goodwin came through for second
place with 201 pins. The scores:
+
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10

years, and he would abandon the pres
emit two-year basis for the election of
officials, and give them four year
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10
new WORK FOR
RURAL CHILDREN
Continued from page one.>

be of tremendous benefit to the farm
boys and girls, for it would give them
an equipment for the handling of
farm work that so many of them are
now lacking.
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1917-01-10

New York. Jan. lo.-That Harry
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

Nj dvoma, da je vOjna prinesla g0rjc v vse
krajc, kjer divja. Nj dvoma, da je mir drago-
ccna rec. Toda kako maj zahtevanfO cd Armen
cev, da Sc ogrevajo "a mir "a vsako ceno", torcj
tudi "a to ceno, da Sc vrnejo pod tuu'sko Waldo, XII
okrutno pObijani. kakor v casu vOjncf Ianje po-
mem TAX mir vcGno nadaljevanje ma SakrOv, voj-
no brez konca in kraja, vojno, V kateri so vedno
porazcni in V katcri mOrajo biti naposled unieeni.
Arnlclsko v~prasanjc ic emo izned tistih, Xxi
nee, ia ne znajo absOlutni pacifisti misliti daljc
cd nosa.
MIR dai Mi smo prav gotOvo "a mir In
POLL laznivei so vsi tisti, XII nam podtikajo, da
cviramo mir in mas v svoii sektarski zabitosti me-
ccjo med nilitariste in voine hujskace.
MIR - da! Ampak he idiotani mir "a
vsaSo ceno.' temveG mir oh pogojih. Ia Annen-
&c je pogoj, da sc rcSijo turskc nadvlade. kajti
Ia nadvlada ie zanie smrt: Armcnci he IlOrcjo
taka.i, da postanc Turcija socialistTna. Idi Sc,
da ic do tam sc dOlga pot in preden sc TO zsodi,
jc lahko &c zadnji Armcnec masakriran.
Kako grOzen je moral biti polozai Armencev.
doka1uje med stoterimi drugimi emo deiStvO. Ko
JIG bila Russia Sc carska, so Armenci hitel1 pod
nicnc zastave, cetudi so dobro vedei, da DO njih
dezela V s~lucaiu image ncdvonmO anektirana cd
Rusiie. Hrabro in pozrtvOvalno 30 SC bOjevali v
rnsklr vrstah. Csrska Russia jim ie bila Sc We
dino liubsa od TurGijc. To ie dovolj zgovornO.
&c Sc jim ic carizem zdei reS;tev kaksen je
moral biti njih polozaj V Turciii'
Mir jih Mora torci ma vsak nacin reSiti tur-
skcga iarma. Ia mic ina vojna ~rcsnicno zlacai
rcvOlucijc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

cile, kar j. Slaviia zaprcka "a vSak sporazum 4
mirovnimi strankani V zavcmiSkih dezelah. Cla.
mex S~chcidemanna jc povzroGil Hvahno debate.
Libcralci stare sole o6itajo Scheidemannu, da
hCtc : svojo zahtevo po taioisnicm uveljavljcniu
denlokraticaih nacel prikriti lie svoi stockholm.
ski %ncuspeh, kajti ce ententa (zavezniki) zahtcva
dcmokratizacijo Nctncijc, misli pri tenn lie ma MIC
no vojasko oncmoglost. "Dcutschc Tagc,zcitung"
j. piSala, da zahteva entcnta dentokratizaciio le
cato, da postane nemSka denhoklaciia verna stu.
zabnica zapadnoevropske. 'Vorwaert,'' je pa cd.
govoril, da je denokratizacija V Nemciii pc
trebna. ker je treba poleg vojaskih tndi p%olitia,ih
srcdstcv, Ola sc nenSka drzava ohrani, Kdo Sc ne
sp0niinia pri tenn Ribotovih in Lloyd Georgeovih
izjavi
Najbolj zanillivo ie pa bilo. da JIG napi>al
konservativni zgodovinar prof. Hintzc V Euro
paische Stats md notwithstanding" sledete:
mi Sc morano Sprijazniti Z mislijo, ola jc
odlotilel kOrak do demokratizacije naSega drzav-
mega i'll ljudskega ~zivljenia neobhodno potreben.
Ne gre "a to, ce to gibanic pozdravliamo z vese.
ljeu ali 2 resnostjo. Mi stopamo V novo- dobc
Svoje zgodOvinc. Mas ne sill k TENN Samo ma;
notranli r~azvOj. ampak tudi prcureditev draw V
naI s~osescini. Mi V Prusiji Sc he moreno sami
ustavliati srcdi drzavc, sredi cvropskcga konti-
ncnta, da.. Srcdi cclcga svcta velikcmu casovncmu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

gibanju po deniokratizaciji Cc to storims, bono
med vsemi narodi nevarno o~samljcrn. - korcnita
refornla je potrebna IN sc re pripravlia: refornia
~institncij in duhov."
Tako pise zgodovinar pruske dinastije!
ReforWa INSTRUCT in duhov! Duhovc je re-
formirala i'll prcObrazila triletna vojna, duhovi
bOdo pa preobrazili nemSko istavo in nemske dr.
zavne institucijc. kakSna JIG nemska ustava. jc
pokazala ncdavno 'Neue Muerichcr Zeitung',
kjcr je bilo navedenih dObcr tucat paragrafov, XII
hi delali east vsaki absolutisticni vledni draw.
V primcri 2 nemSko jc avstrijska ustava narav-
most repubiikanska! Da Sc prot TAXI ustavi upira
sedanii liudski duh Z vso silo, temu Sc dandanes
nihtc ne cudi wee; tuditi bi SC moral 10, &c ne hi
ni6esar dosegel, kar je pa pc naSem mneniu az
k~ljuceno.
Ve'-e krize, kakcr jo prezivlia danes Mem.
ella, so cd oseb malo odvisne, posebno cd oseb
rosti, kakrsen JIG kancler. Dogodki pojdejo
svoio pot dale, plaz Sc je zacel valiti. Steer lahko
poskusa nemSka vlada Sc enkrat VISA radikalna
sredstva uporabiti, kakor oh zacctku vojne, da
resi- sebe III sedanji sistem. Drugo vprasanje JIG pa
seveda, &c Sc DO TO obneslO. Zadnic zasedanje
saskega dezelnega zbora je dalO odgovor. Tam
so kazali zelo zmerni liudie ia cesto!
Ako piSe tako klcrikaln 'Slovenec', SC JIG IL
tcga r"s lahko vcliko nauciti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

Tolmae je bill V Carigradu do konca pre-
teklega leta, ko je bill Z drugimi Armenci poslan
ma fronto, odkoder 10 nekateri p~obeguili.
Tia to!nrac je PROPORTIONAL:
Kar ste sliSali ali e;tali o Armenia. nj niti
>tct]ika resnice. Dantcjev Pekel SO bila nebesa V
primeri $ peklonh, Xxi so ga Turk uprizorii med
mojim narodOm.
Nekaj grOzne in krutc resnice sem videl zad-
NTH II mesecev, ko sem S,l skozi dczclo liza pOti
IA frOnto.
v Aleppu 50 Stiri ,ovarne, V katerill ie poI
nadzorstvom dcportiranih Armcnccv pod ~straSni-
uni pogoji zaposlenih 1000 armenskih zena. Use
zole so deportirane. Ena med mimi nj jc rekla
Pi odmoru ma naSem potovanju sem vidcla
Crozaika, XII je pri zivem telcsu zakopaval bono
zeno. Hcinokrvne mOrilce smo videli vsak dan.
Nasi St"azniki so incl povelie uSmrtfti vSakogar.
Xxi bi le nckoliko zaostal ma potu. Pogostoma jh
Jc bllo pc wee nacnkrat usnhrccnih IA ME pa hi
bio srobov trupla So pomctali V ccstni jarek ma
kupe In Jill pokrili. StraScn jc bill pOglcd ma tako
poccNjanic, toda oci - SC nam privadile in cut jc
otopel.
Bah, Mcssgucne in Xor so triic kraji, katerih
AImenci lie bono nikdar p~ozatili. Obiskal sem
te kraje. Ali veste, kai Sc je tam dogodilo pred
nekaj meseci? Ma povelje govelncria Afha 50
oborozeni Cerkezi pomorili in masakrirali skoro
100 tisot mOjih bratov. V Bosanti sem videl Scst
zelezniSkih voZ polnih armenSkih otrok, XII SO bill
namcnjoni ~ neznaNo uSolO''. KakScn greh so
stcrili ii mali ncdolzni otiuci: Ali JIG bla nil
hova krivda V TEN, da so bill sinovi in hGcrc ma
sega trikrat nesrcGnega rodu?
NcmSki vojaki, katcrc jc mogocc vidcii okoli
postal V Armeniii, so nizkotni in ne zaostajaio IN
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28
POlOZaj.

AiufeIisk0 vprasanJe je stare in spada med
ti,ta, XII z~ahtevajo v sedanji vojni kategoriSno re-
sitev. Armensko vprasanje spada tudi med tis,a.
XII kazejo, da sc V velikih reGeh ne more yedno
yprasevati, kolikO zrtev zahtevaio, in da ic yGasi
mir prav zaradi zrtev lahko hujSi cd voMe same.
Armensko z~ivljenje Sc je unicevalo, ko nj bilo no.
bene vojne; masakri Armencev so morano raz-
burjali YES svet, a vse moralno ogorcenje vsega
sveta III Armencem mic pomagalo.
pritozevah so Sc Armenci, kolikor So sc lc
mogli in kjer so Sc lie mogi. Ia ali ona vlada ie
veasi poslala turSki POrti noto : priporocilom. mai
ustavi klanje Armencev: ali note so bile papir
Soeialisticm ~kCngresi so Sc potegovali "a svobodo
Armencev, ali ii kOngresi MISC mogli 2 nobeno
armada ustrahovati Tureije. Armenci sami so Sc
upirali, kadar ie postajalo ~najhujse, ali njIrovi
upori so dajali lie povod "a novo pobijanie in DO
ziganje. PRAY to dokazuie, da je neresnicna lepo
d0neca fraza, da 81 more vsak narod lie sam p.i-
boriti svobod0. Mali armenski narod ne more IL
siliti svoJe svobode cd mOcnejSe TurGije. in odvi.
sen Je Cd tuJe pomOci, ce mai bu kdai svobodcn.
In svoboda pomeni zanj varnost ~aivljenia.
'Ncki angleSki eastnik, HI je bill ranjen in ic
prisel V bolnisnieO V Bombay, je pravil o armcn-
ski tragediji sledeee:
sem prfscl vctkrat Y dotiko Z nekim izobrazcnim
Arnencem, ki je Turkom uSel in jc bill nameScen
Y naSi ormadi kot tolmaG. Pripovedovanje o ne
Slovcskem postopaaju ie blo tako stlasno, da sem
81 nekatere stvali zapisal ter sem sedaj posknSal
napisatl kohkor mogote po njegovih beScdalI
cps, da Sc more Svet prepiicati D trrSkih gIu-
zOdelstvih nj o tom, kaj cuti Arnencc, XII pozna
zivljenjc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

Turk ter teptajO pravice nase3a naroda. Mi
hova krutost jc nekoliko razlicna cd turske, toda
sano V cnean Oziru.
Turk IA pr.nrer ,postujeio nekatere stvari,
katerih smo Sc nautili in Jill zdruzili 5 svojim ma
rOdnim in verskim prepricanjem; Nenlci ne spo-
Stuiejo nicesar: mic nj presvetO IN njihove zl0-
Gi1Sko-brezverskc roke
Turk imajo vsai nekoliko spostovanja do
bclS izobrazenth, ker misliio, da jim bodo V kak.
slio lorist. Ncmci pa snratrajo izCbrnzenc "a maj
boil nevarne in st%uvaio Turkc, ola take Armcnce
sc bolj kluto preganiajo kOt ncizobrazenc.
Nekega dine so cbkoiili urad konservatiynega
lista 'Asadamard" aretirali so vse osobie in ga
O1peljali ne vem kan. Al se bodo ii Jude kdai
vrni'i! kdo ve7
Nekega Gglc sem bil V kraju. kjer ic ma tiSoGn
nodolznh zen, deklic in otrOk taboyilo med nil
mi jc vadala mizerija, kateri III imcna. Sci sem
proc, ker nisem mogcl glcdati srozot.
Prisd sem ma hrib, kicr sem vidcl malaga
otroka. Bill je V turski uniformi. Otrok jc p,iScl
k meni in mi rckcl po turSko:
Date mi "a bozjo voljo kos;ek kruha. Pet
dni nisem iedel nic druzesa kOt to!
Pokazal je ma kozo melcne, katero je nekdo
Nrgel V obec;tri iarek. OIgovoril sem V armen-
skcm icziku in dctck .ic skocil V mole narotje,
rckoc:
Ali 81 ArnRiec?
Ia minute jc os;al y maroGiu in nj goyoril be-
scde. JAZZ pa sem cItil gorkc SOlle. XII 50 polzele
po noicm lieu.
NCdc Evfrata, pcSci pusGGVc Y Mczopptamiii
50 giObovi vsega arncnskega naroda. Ne morem
wee jOkati Sole so usahmilc Y mroiih oceh -"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

LJubljanski "SlOvenec' je glasilo slovenske
klerikalne stranke, in sicer SuStersicevega krila.
ki JIG bilo vedno vdano avsrijski vladi in je - re
vsled tega - od zacetka vOjne vedno zagovarjalo
zvczo z Nonitijo. 10 je bila nemSka kriza ma W.
harncu, je objavil omenje1li list clanek, XII je ravno
z ozirom ma nlegoyO dosedanje staliSGe "znacilen
M radi tega vreden ~pOnatsa. Clanck je bill seveda
objavlien &c IL. Julia, toda ~svojega pomona "a
radi tcga nj izgubil. Ia nckdanje n"riSljcnjc "Slo-
velca' poMeni ia sestavek vcliko izpremembo.
Pc kateri sc lahko sod, kako sc ie misljenje med
slovenskim narOdOm samim izpremenilo:
Clanek sc glasi:
" Ncmciji vre. Ne Steer tako, kakor meseca
narca V Rush,, ampak gibljc Sc ~nvljenje, XII T. We
dino. hujsO mOtjo sill na plan. Svetovna vojna, OH
roma njcna dolgotrajnost Z vseni nedoglednini
svojimi posledicami tudi notraniega ustroja men,
Skc drzave ne DO pustila V, miru.
Gibanje Sc je zacelo pocasi in polagoma. Jaw
most Je stala spOcetka Steer pod strogim nadzor.
stvom voiaske cenzure, cato so pa toliko boil de-
lali ma then. V predzadnjem zasedanju nem :.
Skega -drzavnega zbora je kancler sam moral DO
sect VINES IN zavracati vse zakotne poskuse, V tai
no tiskanih brosurah in nepodpisanih lctakii ma
padati Waldo i'll njenc ellie.
Strankarski boi ie Sc bolt ozivcl, ko JIG zahte-
vala javnost vedHo slaSneje, da maj povc ncmska
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

vladu svoje vojnc ellie. TT jc poGctek vidnc kri-
zc - prava sc je zacela &c pref. Nscnem1ki anc-
ksionisti i'll njihovi prolesorski pripadniki 50 ga
htcvali kot nemSki vojni eli malone YES svet, boil
deniokraticne stranke 80 pa izrazale lcljo po
zmerneJsih pogojih, samo ia Sc dosezc mir. Kan
clcr JIG incl tezko stali,ce. Ozirati 81 je moral
prvic ia junkerstvo, Xxi vodi anekSicniSii6lo stru.
Jo, drugie ma socialiste, XII imajo V Nemciji zbog
svoJe organizacje pray znatuO moe. ajbolj pa MA
svetoven polozaj. On Sc nj odlocil he "a cnega, he
"a drugega %cinitelja, anpak je plaval med Skrlji
Oprezno IN previdno, da sebe ne udari. Ma tai;
naein latentna kriza seveda mi bila reScna, ampsk
sanlo Odgodena. Danes je tn.
&c hocemo pa razvoj nemske krilc popol
MONA razumeti, nioramO vpoStevati Sc diva 6inite-
liza: vetkonotno poslanico nemSkega cesarja, kjcr
je obljubil potrebne demokraticne refcrmc, potem
pa stamle prehrane.
Velikonoena poslanica je nemSke strankc sli-
emo razcepia kakOr razprava o vojnih cilih. Anc-
ksionisti III Vsenemci noccio o refo rnrah ME vc.
deti: nlm je glavna stvar brutalna sila in moe.
Demokraticne strankc pa ne lie ia zahtcvajQ re-
forme, ampak zahtevajO tudi takojSnje rcformc.
40 Sc je vwnil Scheidemaun IL Stockholma.
klcr je bill stopil V silk $ svojimi sodnigi IL tabora
zavcznikOv, jc V clanku 'Draussen nnd dahcim'
bridko tozil o prcpocasni dcnrokratizaciji Mem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

so bill obsoieni, govori proti tenn metodam, XII ne
poznajo nikakega spostovania pred svobodnim
drzavljanom. (Zivahno odobravanjc.)
To so V ncbo vpijoce krivice, gospoda, toda
poslancc DObernig 81 upa Sc trditi, da nismo Ju-
soslcvani tlaGeni, da nismo narod drugega reda,
dasi smo V rcsnici cello tretiega ali ~cetrtega reda.
Nj ne zahtcvamo Ia use ono, kar SmO storili
"a drzavo, nikakc nagrade, n~ikakcga odlikova-
MIA, mi zahtcvaInO tcmvec samO ono, kar imajJ
Nemci &c V ~izobilju, in to je: sy0bodo, neodvis-
most, samOstojnost V narodnem oziru, enakoprav-
most pred zakonom in V iavncm z"ivljcnju. (Burno
odobravanje.) Bcscde o pravi dcmokraciji, kate
re smo slisali V prcstolncm govoru. Sc morcio toll
matiti samo V nasem smislu. Vsako drugo tolma-
ccnJc Nh bilo %napacnO, ker hi bilo prot naravni
pravici, Xxi le edna zdrava podlaga drzave. Ma
cello SvOJc "magnac chartac' smu postavili svojo
narcdno samost0jnost svobodnO cd vsakcga tu-
ltsa sospodstva, prcpricani, ola nam DO prinescl
narodm razvoj popolno zmagO tega nacela. Dol
znost avstrijske Wade hi bila, da izkoristi ia ire
nutek, XII bo STEER preset poleg ME. Razvoj dogod-
kov ne more zadrzati nObena avstrijska, nobena
ogrska vlada.' (Burno odObravanje pri Jugoslu-
vanih, tehih in Poljakih.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28
RaVnihar v aVstrijskem parla1nentu.

Kakor poroca ljubljanski Slovcnski ,Narod
dine Is. iunija, ic incl slovenski libcralni posla-
nee DIR. Ravnikar V avstrijskelh parlamcntu ma
slednji govor:
"Nemci so demonstrativno ploskali ministr-
skemu professionally, in to je s~umljivo IA mas. @.
DObernig je izjavil, da ga bo brezpogojno
podpiral. Sithm liudem je lahko hti patriot.
Smer Martinicevega govora pokazuje zeljo, Ola hi
Gstala V Avstriji VISA stara mizerija, Ola maj Nemci
tudi Sc naprej vladajo, toda zgodovina DO prc;la
ia dnevni red tudi preko teh modrosti, morda hi
treje i'll pref, kakor 81 gospOda misli. (Odcbrava-
nje.) GovOril hi o Markhlu, toda ker on ne Una
nicesar drugega, kakor .denuncirati, ga ignori-
ram.
Glejmo v bodocnost, katerO 30 prinesla soda
MIA vOjna. Pricakovali smO, da bono razpravliali
V parlamentu o vaznfh %problemih, toda namcsio
tegaesmO prEeli tam, kjer smo pred trent lett ne
hall pi jezikOvnem. vprasanju. V casu, ko Sc
tresejO sami tcmelii sveta, Sc moramo mi a%vstrij-
ski SlOvani bOriti Sc "a enakOpravnost in mora
mo to naso pravico tudi dokazati. PriSel je draw
mix, XII je postavil kot n~ajvecio pridobitev tie VOL
ne v svoj program nemski DRAWN jerk.
Glede tega pa mi jasno in glasno naznanja-
mo: mi Odbijamo vsak silicon poskus, ker ga sma-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

;ramo Ia atentat ia princip cnakopravnos,i. IA
JaNno sovraStvO, katcrcga pOsledicc hi bile ne
pTcglednc toliko boil ST = strclnih iarkih in tuii
preko njih. Clovek, XII hi nam hotel V scdanieLl
taSu naprtiti : silo Ia iarcni. hi sc prcgrcsil mad
vojno silO drzavc. (Burno odobravanjc pri Sic
vGnih.)
Mi Sc ne bono nikoli uklonili pred diktatom.
Dobro poznamo impcrialisticnc tcznjc nasih Mem
ccv. Edinstvo drzavc So ne BIO doscglo S ten. da
SC ho6e proklamirati jerk m~anjsinc "a DRAWN
jerk. TakO cdinstvo hi bila vclika laz pred syc.
tom. Lac ie. da z~ahtevaio vojaSki 0ziri ncmski
DRAWN jerk. Pod to franc ST. skrivajo samo dru
go namcrc.
Mad 100000 koroSkih Slovencev Sc danes NJ
ma nj enc slOvenske liudskc sole. Najvisjc sodi-
see ne ida niti enc razsodbc wee V slovcnscini.
Do>lCdno sc vrSi zapostavljanjc slovcn,kih
in hrvatskih uradnikov, nainesto Min pa nam
v~siljujcjo vsepOvsod ncmSko birokracijo. VISA
predsedniska in podprcdscdniska mcsta pri o.
kroznih i'll dezelnih sodnijah zavzcmajo Ncnci. V
gospOdski zbornici nj raven ccrkvcnih dostojan-
stvenikov nj enega Slovenca. Odkar je Avstrija
ustavna dIzava, nismO imeli Jugoslovani nj enc.
ga zastopnika V ministrskcm svctu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

da so delegate iuSoslovanske ocialno.demokrs
tiene stranke "a stockholnsko konferenco sodr
joe kopat, Anton Kristan i'm DIR. Henrik Tuna.
Nasi delegate bodo z~astopali ma konferenci int.
rese slovenskcga naroda in ostalih jugoslovanskih
narodov V Avstriji ,tako da bodo zadovoljili v,em
dcmokraticnim i'll narodnostnim aspiracijam teh
harodov. Ia danes tolko V vednost tistim, XII so
Sc prezgodaJ razburjali in bill re V naprej ogor-
Gem. Slisali so nekaj zvoniti. a MISC vedeli, ee ma.
z'anja zvonenje carlo mladega dine ali temo dolce
nocl an so raise verjeli drugo, ker smatrajo social
no demokracijo &c vedno IA del naroda. XII sto;i
izven mega"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

sklenila zakone V sedanjcm zasedanju, XII pomc-
MILO najostrcjSO obsodbo Stirgkhovc dobc. Ako
hi postavili dr.. Adlerja pred liudski tribunal, hi
Sc glasila razsodba brczdvomno: "Ni kriv!' Ali
ste pripravljeni kot predsednik zbornice, XII ic
otvOrila toliko jc obsoiencem, posed tudi V "a
devo DIR. FIR. Adlerja? vi ste poklican, tukaj ma
tancno pretehtati krivdo in kazen. Krivda DIR. Fr.
Adlerja je $ smrtjo mnogih tisoGev po nedolznem
w,mrcenih bogato pOravnana. Ali mai same parla.
ment molci o TEN in ali maj vi, gospod predsednik,
kOt pOklicana instance, mOlGite X tem. Vpra-
sam Ali hocete preiskovati in delovati?"
Predsednik zbOrnice DIR. Gross je ma to vpra-
SAME odsovOril: "Odeovarjaje ma vprasanje, ali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

L. casa, ko je zboroval a~vstrijski parliament,
je sledeee ~porocilo: Ukrajinski socialni demo =
KRAFT Vitijk je podal predsedniku poslanske zbOr-
nice DIR. Grossu V zadevi DIR. Friderika Adlerja
interpelaeijo, IL katere pCanemamO "%Izjemna
sodnija ma Dunaiu je obsOdila DIR. Friderika Adj
lerja ma smrt ma visicah. Sodba je bila %proglase-
ma po izjenmi sodniji, ker je DIR. Adler ustrelil
grofa Stirgkha. Zapoved clovestva Sc glasi "Ne
~ubijajv' Motivi dejania DIR. Adlerja so ~njegovo
opravitenje. Misli njegovega obrambnega govora
so misli plemenitega cloveka. Zrtvoval je svOie
~nvljenje "a svObodo in cast ljudi. TezkO krivdo
Isrofa S~tGrgkha ie posi-. zbronica zadostno doka-
zala, ker je pod vasim vodstvon, &. predsednik,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

V voini 81 JIG mas jugoslovanski narod stckel
po krivdi nemSke birokracijc muceniSki vcncc.
Ma Stotine nash ljudi jc konfiniranih, mcdtcn
ko so nasc uradnikc dcportirali V tujc kraic. Do.
wolf JIG bio namigavanje nemSkega "Volksrata".
dcnnnciacija vohunov - pomagal nj potcm nj.
kak protest, nikak izgovOr ali razlaganjc, nikako
obzalovanie. Razgnali so rodbinc, Odgnali cello o..
trokc cd mater in zen V pregnanstvo, izpostavili
ia tisOfe Judi najvetji bedi in prcpaSti. In ma IT,
sOcc takih ncsrccnikov Sc danes ne We. zakai jill,
prcganjaio. Plcmcnita ccsarska bcscda jc zmani-
sala to prcganianie in Jill JIG bilo mnogo izpuscc-
NH liz tabOriSc, tOda vrniti sc nc smcjo ia svoj
dom. Vrzcni so kratkomalo na ccsto, kjcr placu-
jcjo svojO ncdolSnost $ strasno bedo. Drugc so IL.
pustili IL taborov. ds so jim pobrali V vojsko, kicr
so jim dali kakor ~suznicm ma galcrah sramotni
napis "p. ~ ali 'p. v" To jc ~znamcnie "a mai
vccjc prcsanjanjc.
PrcfcsCrjcm, advOkatom, caSnikaricm in sod
nixon je zaprta castniska sola. Pridclicni so de-
lavskin oddclkom, kicr Jill COMIC k nainizjemu
dciu, ola Jill na Ia nacin elm boil p~onizaio. Pr;
TEN ne pomaga ndbena stvar. Voina inspckcija
DELUXE V tenn oziru popolnoma DO mctodi srcdnjc.
ves'ie inkviziciic. Ma stotinc ncdoknih zrtev tp
inkvizicijc, katcrim sc godi hujsc. kakor onim, XII
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-28

sem pripravljen, V kazenski zadcvi dr.. Fr. Adlcrja
Stori' kGi:lc korakc, ST p~OtaScam s~porocati, Ola
Sc ne smatram pOklicanega, posegati V sodnijsko
razsojevanje ter da "a to. tudi nimam nikakrSne
pravice."
To je pac najccneisi odgovor. Toda obsodba
drla. Adlorja nj lie ~justitna. ampak tudi ~politicna
rec. In &C hi bila lie ~justicna, nc more nihce "a
braniti predsedniku zbornice, da stoii korake pri
vladi, XII ina, &c mic druzega he, vsaj predlagati
amnestijo.
% stalScu, XII ga zavzemaio DELEGATE jug0slo-
vanSke Observation-Disclosures stranke IA stock.
holnlsko konferenco, pise "Naprcj': "Znano je.
Evening journal., 1917-12-07

OF finding some clue that win lead to
the identity OF the guilty party.