Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-03

Nato je prisel njegov dramaticni odpad cd
Juana leta 1918. = Svojim odporom prot staremu
pokrovitelju je storil wee kot kateri drugi MOI
ma kitaJSkem, da je pOStala monarhija ncmogo-
ca, dasiravno je ZnanO, da mI je ponuial Juan
Si-kaj vse, kar je viSjega cd knezevske casti. Mo-
rebiti je smatral Juanov cesarski prestol "a pre-
wee neStalen ali pa je bill V reSnici V Srcu "a re-
publikO. To Sc Seveda ne bo nikdar izvedelo. Jas
no pa je Slednle, kar tudi niece luG ma Sedanii
razvoj stvari V Kitajski. T~uan-ti-Jui ie bill toll
ko drzavnik, da je spoznal, da je treba vzdrzati
repubhko ali pa Sc boriti 2 jugom do britkega
konca. Odlotil Sc je, da vzdrzi kitajsko kot
celoto.
IL Pekinga je pobegnil V obleki kulija ter
nastopil V preteklem i%uniju, ko je postal njegov
start nasprotnik Li-Juan-Hung predsednik, kot
vodilni kandidat IA ministrSk0 p-edcedniSivo.
Yes severni del dezele je stal oh TEN Gasu
pod vplivom nesrete in smrti Juan-Si-Kaja, LII,
sicer liberalen a ne radikalen predsednik je sledil
pozivu casa ter izponil ostanek kabineta Z 1.-The
ralci.
Dne IA. marca t. l. so Sc ~prekinile diplomatic
enc zveze Z Nemcijo pc diva dni ~trajajoci debati,
XII hi delala east ameriSkemu kongresu.
Preden pa je Sc priSlQ do glasovanja, so Sc
priceli zbirati oblaki. Tuan-Ci-Jui je odpadel cd
svoJfh lberalnih t%ovarSev, cd parlamenta in cello
cd predsednika.
kakSne tajne Sile so bile ma delu tekom "a
dnJega casa? Odgovor ma to ina svet sedaj V hi
trem in dramatitnem naStopu priiateljev Tuan-
Ci-Juija, naZadnjaSke stranke vojakov i'm konser-
vativnih p%olitikov, XII so mu prisli tako odlocno
ma pomot. To so mozje, Xxi so napravili revoluci-
10 in mozje starega viadajocega razreda ma XII
~tajskem.
IPrvit so ~pokazali svOjo moe potion ministr-
skega predsednika Tuan-Ci-Jui, ko je V pri6etku
marca napel vse sie. da dovede do prekinjenja
diplOmaticnih zvez Z NemGijo.
To 10 hotel Storiti N, 1aS+on ,a:,, M 10 Il;
bill vpraSal parliament "a svet. V TEN 6asu je Sc
stavil brzoiavko ma kitajSkega pOslanika V Toxic,
V kateri le ObJavil sklep kitajske, da prekine di-
plomaticne zveze z Nemcijo ter pozval poslanika,
odlocnega zagovornika Japonske, mai otvori DO.
gajanja Z zavezniki potion Japonske. To je DO
menllo toliko kot imenOvanje barona ALotono "a
kitajskega zunanjega ministra ma mestu Wu-Ti-
Fanga. Japonski zunanji minister hi ia posel rade
wolfe prevzel,a predsednik LII Sc ie polastil br-
zojavke, Sc preden jc bila odposlana.
Posledica tega je bila, ola Sc je odpeljal Tuan
s p~osebnim vlakom 5 polovico pekinskih zurnali-
stow V Tien-Tsin. JasnO je, da je V onem casu pri-
pravljal udarec, XII ga je izvrSil sedaj. Prislo pa
je do poravnave i'll pc dveh dneh Sc je vrnil V Pc
king, priSel pred parliament ter videl, kako je
Kitajska ma Svojo lastno odgovornost prekinila
zveze z NemGijo. &c sploh pod kakSnim tuiim DO.
krovitel jstvom, je nastOpila takrat Kitajska pref
pod onim Amerike, kot pa Japonske. Kitajska ie
bila EDNA lzveh ncvtralnlh deZel, kl Je sledila a
meriSkemu pozivu, mai Sc pridruziio V boju 20
per avtokracijo. PredSednik Ii pa Sc je ma jasen
in odlocen nacin oprijel ameriske zunanje politi-
Ike.
Kako je sprejela Japonska to politiko, nj Sc
znanc, yeudar pa je jasno, da je hotel iii Tuan V
vojno raiSi V druzbi Japonske kot pa 2 Ameriko.
Liberalni politiki so takoj priceli $ pogonom pro.
ii MENU in konGni polom ie priSel .ko je odklonil
parliament pc vSO noe ~trajajoci sell vojno
ma ~njegovo povelie, dasiravno sta bill ODE zborni-
nici obdani cd Tuanovih vojakov ter je ogrozala
clane parlamenta mnozica, s~estojeGa IL pristasev
Tuana. Skenilo Sc j, da Sc ne napove vojna, do
kler Sc ne imenuie kabinet. V katerem hi bile "a
stopane vse stranke ter izoci Tuan.Ci-Jui.
Diva dni pozncie je vodilni kitaiski list Y Pc
kingu ohdolzil Tuana, Ida prodaja Kitajsko". in
sicer %Japonski. Tuan ic dial takoi aretirati uredni-
ka, Evgeno Cena V Angliji vzgojeneja journalistic,