davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
AFTER LEGISLATURE

Opposing the lien law pending
before the state legislature, and
the bill giving lawyers the exclu-
sive right for probates, etc.,
formed the business part of the
banquet of the Credit Men OF Ia
coma Tuesday night.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28

TIC pitliul tIltS Vi ndii-Icu
children.
Hunger Is a stark, staring real
ity here in the midst of plenty.
Just how soaring food prices
have hit the poor was told today
by Mrs Laura Sobel of 249 Broome
street, in the heart of the Ghetto.
She was picked at random from
an excited, jabbering mob of wom-
en- in Seward park, who were
cheering a column of their neigh
bors, some thousand strong, about
to march to city hall and demand
an immediate appropriation of ST.
100000 to buy food for distribu-
ton at cost.
''YOu don't look starved"
a reporter commenced.
"Haven't you enough to eat?'
Almost angrily the woman
replied:
'If l had enough do you
think I'd be out here i'm the
cold hollering?"
"Well, what do you think the
mayor should do for you?" the
reporter asked.
I'VE don't want chicken. We
want the mayor to make it posi-
BILE for us to buy potatoes and
bread at prices the poor can pay.
What am going to do today?
/ have my man, he's tailor, out
of work, and two children to feed.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
SHERIFF'S MEN 60
ON FUTILE SEARCH

A South Tacoma livery barn
was reported to Sheriff Longmire
Tuesday as being the headquar-
tiers of blind pig. Search, how
ever, disclosed no trace of viola
ton of the law.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
INDIAN GEO. INDICATED
UNITED Press Leased Wire. }

HOOD RIVER Ore Feb 2Sold Indian George is vlndeatee
half of this
winter without it folks
here two feet Deep and Indian
much ecaw)
a CLEAN OF triumph in his good
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
HOG PRICES TAKE
ONE MORE JUMP
Omitted Press Leased Wirc.I

CHICAGO, Feb. 28.-Hogs sold
for $685. per hundred on the
local market here today. This is
an advance of 20 cents per hun
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28

bred over yesterdays top, and the
highest price ever paid on the
Chicago market.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
CONTEMPT OF COURT

Holding in filing applications for property
Colony Joes bay park did not
membership the coony after they had been
and that hey in contempt Of court
In the affairs OF he
colony Judge yesterday Tuesday fined Lewis Haman
William Corel 500 EACH and Mrs Elizabeth
Bowie $780, going Jail the fines not
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
(TsSsSI-1%T RAVEL . uI2y&0
y E(SsggssAsA IMPORTATION asIEIO Ae y
4.JRTHERN PACIFIC.

is:o Spokane Yakma Spokane m
a. IN. a m
m. a m
Atlantic Exp-Spokane Helent. Butte. ST. Paul
anna M v.STesos carbonado. Fairfax Sis Sis .
Lne-ya m
Iocavia q m
,ss ss ineemsdss
'1' Yem So Tacoma .;,.............. H.
D m
~ m. m
D m m
Portland sPeeiai wa CentraHa
n m
Gray aarP9r ESp poksna Rtt DIp9st isS
,o'ss m Seattle-From
m
s'0'" NOUTHERN
Shore LIN: ana anS 'ss - 800
D NJ
ss:sPP m orspta Iim-spoEne n
t5p southeast sn CITY
saS MI !oWrMEvefe Beiingham vancouver. ii:Si a
SSIos "OwI'Portsnd inferno e:sb m
ass% Sfssi
.osom coiumSian.- Spokane Misscuia. Butter.
r. NJ
le:sS Shasta Limited $500. S:tS
ss;ti. sea s:s,: : s
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
OREGON PLANS ROADS
United Press Leased Wire.)

Leased Wire.)
Ex-Governor Wthycombe is strongly in favor
$6,000,000 bond issue for state road
today when Withyombe announced
highway commission. personnel. He named s. Benson
W. L. Thompson, Pendon banker and e. j.
Adams, lawyer
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28
"If l Had Enough to Eat Do You
Think I'd Be Out Here HoIler-
ing?" Asks Woman Rioter

NEW YORK, Feb. %. -
Hunger on the east side of
New York is not a myth.
The riOting, hysterical, des-
perate mothers who have been
pounding the doors of the
city hall and demanding
bread from Mayor Mitchell
have been driven to act by the
pangs Of real starvation, and
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28

II have II cents to get food
for supper and breakfast.
With onions at 1S cents Il
pound, potatoes at q cents a
pound, meat at - cents,
bread at q cents, beans at II
cents and sugar at 35 cents
for 31s pounds, how far is
my II cents going to go?
"My baby must have milk,
or he will die, and that is t3
cents quart.
when my husband is working
he makes $14 a week. pay $14
month rent for three back
rooms. With $14 q week we used
to be able to just make a living.
With prices as they are now we
could not even live on 81 a day.
We would just exist.
"Have you ever heard of a tail
or's lunch? Two pieces of thick
black bread, a sliced pickle and an
apple. Thousands of tailors down
here are working for 10 and 12
hours a day on a tailor's lunch. y
IL is a strange sight, this
spectacle of thousands of hun-
gry-cycd mothers and pale
faced children i'm the richest
city of "a country that is burst
ing with prosperity and plenty
--HOWLING FOR THE
BARE NECESSITIES OF
LIFE!
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-02-28

Lumber, Sash, Doors. keystone
Lbr. Co. adv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

p"vedovanjr ne vienna resnco hi ba Nemcija
to ze pray gotovo rekIa. Men molk Sc torei ah-
X" Smatra "a potrdilo &c pa je tako tedai ie ze-
10 razlmlJivo. zakai je mir nemogo6.
fo. kar le Betmann IIollweg pravil Gerar-
du, pomcni re>nic nadvlado Nemcije Evropi
take neznosno nadvlado da ne hi bill mir ne en-
dan ma varnem. Begia hi ma Ia naGin res posta-
Ia nemSka irihutarna drzava in obenem nenlska
voJaSka baza T. nemSkmi utrdbami in nemSko
armada Belgil hi ma eni strani strahovala
franc'lo, n@ drugi pa ugrozavala Angio TAX
i'"iozaJ bi Nemcllo venomer mikal, da hi sire
mia po popolni kontroIi AtlantiGnega oceana.
Francosko-nemSka meja ie deia kance-
lar -- hi Sc moraia regulirati kot pogoj da vrnc
NemciJa Severno Franciio Razmne Sc samo DO Sc
o. da So TAXA regulacija ne hi vrsiia prid Fran
cije, ampak narobe. OGitno ina NemGiia pri tenn
dv"lcn namen GoSpodarskega XII gre predvsem
IA pridobitviio francoSkih rudnikov, in vojaskc
ga, Xxi iSte tako mejo. da bi ba Franciia cimboli
oslablJena sucaiu move vojne
Ma vzh"c' - pravi Rethmann Hollweg - hi
m"r"ia nlti ''2"i" zoa,na regJaciia me ie'' Po do
mace P'vedan": NeJaSiia hose yelike aneksile
ma raeuh kusiJe. kako velike, tega Betnmam nj
oovcdal; amoak niS 5rdnega ne hi bio e. bi So
Nemclla hotea razSiriti do Rige s tenn hi prisIo
polozaJ da SO Russia slucain kaksnih nem
SKIN %ahtev ne hi mogla geniti. Poljsko draavo hi
'koraJ objela odrczala cd morja i'm 10 napravila
brezpomembno. In svoje Poliakc hi s tenn toliko
Iocila od samoStojne Poljske, da hi bio njih una
ME kaksno pozneiSo osvoboditev zdroblieno
Ne glede ma to hi lila "samostoina" Poliska
reSnici popoinoma odvsna od NemGije.
severni Evropi hi bila ma ia nacin abso
iufna nemska nadvlada poponoma utriena
kaj pa jugovzhodn Evropi?
- Ce pravi Bethmann Hollweg, da Sc Rumuniia
prepusea Bolgarski, je to seveda hnavs6ina Mo.
goce 9e' ola bi Sc Bogarski vrnia Dobrudza, Se bi
Nemcija moga diktirati Pri tenn sc ne SINE NOM.
oitl, ola Je Bolgarska danes yazalka NemSiie in
(konec ma g. strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

In vcndar nj pa nj mogoce IL Berlha sliSai
besede da bo Belgiji vrnjena neodvisnoSt. Doker
brani kajZerjeva vlada TO povedati, It mora lo.
gitno sklepat, da ima Belgijo drugacue name
ne. In te nina ristih namcnov, o katerih ie
porotalo da Jill ie naznana papezu. tie oStane
noben drug silep. kako da so nieni nameni Sc
slabsi
tenn oziru nismo odvisni cd ugibania. tn >o
nekatera deiStva. ki prina>aio prrrei iaSnosti
Stvar.
Papezev drzavni tanii kariinal Gaspari ic
nekem pismu, nasovljenem Skofu Nalenciii.
dejal, da bi bill papez nikdar razposa svoie
mirovne note, ce hi bill lc slut da ne mara Nem-
tija vrnit Belgiji svobodo brez priIrzlia in da
najnovejS dOgodk papeza bridko razocarai
Papez ie torei prise do spoznania, da ne ma
merava Nemcija vrnit Belgiie brcz pridrzka. Vi
vazno kako ie priSel do tega spomania. Ampak
kardinal Gaspar mora to vedcti. ker gre sllozi
niegove roke vse, kar Sc tice vatikanske politke
Ma razpoago pa imamo Sc nekai drugega
Sar ntriuie TO mnenie. Pvsi ameriSli roslanik
Nemfii Gerard piSe svoie s5cnD,inp IL zadnijb
let in nekoliEo amersliil 'igroc iih pri"b"uic
Taxi spisi stole pod iavnO kontrolo in 50 materi.
jail 20 zgodovino Kier izraza le svOic nnenie nj
clovk navezan njegovo besede, ampak 81 lahso
sam napravi svoie mnenje: kier pa prpo-
veduje dogodke, 81 nj msliti. da bo Glovek ME.
govern pOozaju psal refi, Zaradi katerih hi bill
lahko postavben ma laz
Gerard Sc nj nikdar tako obnaSa da hi ga
bill kdo mogel smatrati "a sovraznka Nem6iie
Bill so cello trenotki, ko so mu ameriski casopisi
ocitai prevec prijaznost napram tel dezeli Tez-
ko bi bilo torej verjet, da pise namenoma slabo
o Nemcij Vse razoge imamo, da smatramo ME
govo pripovedovanje "a objektivno
svojih spominih omenja Gerard razgovor,
XII ga je incl letos meseca januaria tedanjm
nemskim kancelariem Bethmann Hollwegom. Po
njegovem pripovedovanin Sc je med obema raz-
vii sledeGi dvogovor:
Gerard: 'Povejte mi vendar ze enkrat mi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

rovne pog"jc. kacrih neprenehoma govoritr
Ali mi hotete dovoti nekoko posebnih vpra.
~anj " teh nirovnh pogojih1 - PYic: Ali Sc ho.
@eio Nemci umakniti IL Begijc:'
Bethmanu: Da. Toda yarancijan -
Gerard: ''kakine te garancije.'
Bethmann: 'Mogoce ie da moranlo ime, n
trdbe Liege in Namur. Imeti moramo svoie utr,l-
oe i'll earnzije % vsej Belgiii. PoSedovati mora
III" EeIezniske proge Svoio poseSt moramo dobi-
Il luke IN druge prometne poti Balgiitani ne smc-
lo vzdrzavati voJSke, nasprotno pa moramo mi
meti pravico. da vzdrzuirmo vcliko armada
Bclgij
Gerard; KoIikor morem videti ne prcpus6a-
te Bclgijccm mnogo druzcga. kakor da Sme krali
Albert rezidirati Brusliu in imeti casino Stra-
20 olirog Sebe.
Bethmann: Mi ne moreno dovoliti. da po>,a-
ne BelgiJa prednja strata Angiie
Gerard: Ne verjamem da bodo AngleM trpe-
Ii. da Sc IL ME razviie nemsla prednia strata
zlasti odtar ie admiral Tirpitz pred kratkm H.
lavil, da nai SO anektirs flandriis<s ohal zao da
ho '"ogoGe vodiii voino zanglii" III Amcrifo
Rethmann: Pop"lnoms pripravlieni y,
nitl severno Francijo. predpostavko 6s Sc re.
rulireio na&e meie
Gerard Kako Je vzhodnO mejog
Bethmann: Tam moramo izvcstj zelo znatno
reoulacijo meje
Gerard: Pa Rumunija.
Bethmann: Rumuniio prepustimo Bolgarski
Gerard: I'm Srbija?
Bethmann Mogoce, da no Smela pras mai
hna Srbija nadalje obstajati .odlociev o TEN pa
pripada Avstrij Prav tako mora bit Avstriji
prepuSceno, kaj hOce storiti Italiio Razun te-
ga moramo dObiti cd vseh dezel vojne odskodn-
ne, kakor sc razume, da sc nam moraio vrnit vse
ladje in koonije -
SlSoraj pet tednov je tega, kar je bill ia del
Gerardovih spominov objavljen. Ce Sc ne motimo,
je bill philadelphia Ledger" prvi list, XII iih ie
tiskal. Objavlja jh tudi Chicago Examiner
Ce bi bilo mogoSe reel, da Sc Gerardovo pri-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

dal stlaJiti kot prinesel je dokazc III Stvar Sc
ie zasukala
TOda kruppu ali niegovi tvrdki Sc nj Ego.
dio ME, absolutno ME
kruppOvi so ka jzerjev oScb prijaclii To
da TAKEN slucaju hi Sc morale nehat tudi o.
sebno prijateljstvo. Premsliti je trcbu da so inc
!e kruppove mahinaciie ma koncu konca n,meu
strmoglaviti njegovo domOvino vojno tasu ko
Sc nj navidezno nikomur sanialo q uici Strmo-
glavit dezeio vOjno zarad tega ker hi
kruppova kupcija 6udezno pomnoziIa
Kruppovim nj mic zgodo In danes nuSta.
ia vprasanie ce nj bill morda Erupp od vsega
zacetka varen, IN Sc pravi, ce nj bilo kajzeriu in
njegovi vladi vset, kar je krupp uganial, oziro-
6e nj gospod kaizer pozna nacrta So preden
ga je za6el krupp izvaiati
Ma vsak natin ie ba to intrga krvavim
EILEEN kakor celia vrsta mtrig. k ih je ameriS-
ka vlada zadnje case izrotila iavnoSt
Semkaj spada tudi afera nek6pa Boio pase
ki je bill lani Ameriki in je ida jail "a fran
coskega 6asnikarja in finanGnika. Kal<or prihaia
sedaj ma dan, je bila njegova prava naoga podku-
povati zavezniSke, predvsem francoSkc caSnikc.
in ker je bill Ameriki morda tudi ameriSke
Bolo je bill priie Parizu PoSedica je bila
preiskava Amerk in tukaj ie zpovedal zastop-
mix NemSke banke berlinske, Hugo Schmidt, reel
ki zapletajo stvar zopet nemSko vlado u
ziroma njenega zastopnika, bivSega veeposlanika
grofa Bernstorffa
Bolo pasa je bill po teh izpovedbah lie Berns.
iorffov agent, in denar, katerim ie jail
svoie nc6edne posle, ic bill denar nemSke Wade
Med dokazili, ki iih je Schmidt predozil, SO raz-
nj hrezzicni brzOjavi, med temi eden, XII jc dovoi
Schmidtu, da nplaca grofu BernSorffu nekaj cez
podrug mil jon doarjev
teegramih Sc seveda MISC rabila prava
imena. Ampak to spada re med zaGetnisko ucenost
evseh takih tajnih poslov >"
Denar je prihajal cd Deutsche Bank. XII Sc
veda posluje Ia nemsko vlado, in grof Bernstorff
Ga je tuksj nalofil ma ime Bolo psse, in sicer
rs1ne banke, med katerimi je bila Royal Bank
of Canada. Nekam pikantno je dejstvo, da je BIZ
10 najvec tcga denarja nalozeuega denaruih IN
vOdih D. p. Morgan and Co. glavnega financncea
Adstopnika zaveznikov
eh bankah nalozenih l.6s3O0 doariev pa
smatrajo le maihen del tiste svote, i ie bila
nanlenjena Ia tako korupcijo.
ker je TO lie elan dogi verigi dcjanj
od katerih hi vSakO zadoStovalo. da hi priNatnega
".'reka diiamralo-za case. ie re Skorai memo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

go'e, da III Glovek Sc zgrazal Zapisujejo Sc Ia
ka dejania, da jih bo enkrat mogoGe seSte,i in
pozneiSi". rodovoln pokazati gnilobo nekdanje av-
tokraciie pra>i podobi
Toda pogeimo vendar nekoliko dale Da 81
VISA ia deianja infamna. TEN paG menda nihce
ne dvomi NpraSajmo pa katerega Sredstva
k;.jzerska vlada vseSkozi osluzuje in ka,erim
ic dosegla uspehe tam kjer jih jc dosegla,
krupp je hotel SvojGaS denariem pacati
1ralroSke napade ma svojo domovno. u deuarjem
j. sedaJ NemtiJa hotea plaGati francoskc clan
ke Nemcio denariem ie kajzerstvo llsta-
"ovilo ogromno Spionazo po vsem svetu. u denar-
lem 81 e grof BernSiorff Si1llSal pridohiti vpliv
ma ameriSki kongres
Denar, denar, denar, Povsod nakupicen de-
mar, III III wee pobotnica "a izvrSeno delo: Ia de-
mar nj zmenievamo sredstvo. ki hi omogotilo da
SO IA vrednost enc vrste nabavi> enaka vrednost
truge viSte dcnar ki ie oten od producemta
nlemu odvZet IL spravljen ma kup kot posebna
nova vrednost kOt kapital.
Tako nagrmadeni denar ie mogoGna sila Ce
hi ga upravliali bogovi. hi MIN ahko izvrSe-
vail boianska della: 6e ga upravljaio satani. a.
praviajo MIN satanske reci
Tukaj imamo zgled satanskih rezultatov de-
maria
Ali taxi rezu!ta,i Sc morejo lie tedaj doSeGi
dEo i'll omogoca gospodarsk sistem
&c hi bill denar sredstvo, XII oznatuie gotovo
"pravljeno delo in more le delom doseGi ce
hi Sc "a ia denar moelo kupiti lie produkti dru-
@cga della, k je enako vredno tistemu, "a katero
jc Iii denar Sprejet, hi bio predvsem nemogoGe
tao knpicenie denarja, kakor ga vidimo danda-
nes nemogoce hi bilo 'njegovo izpremnjanje Y
bre2delni kapital. Nemogoce hi bilo denariem
zaSuznjti cioyeka ali cele skupine judi Nemogo.
got' pa bi hl" tudi llorumpirati ljuli
Zamslimo 81 druzbo, ki bi bila svoiem biv-
stvu ogronna kooperativna zadruga "a produk-
kOnSum Y ia imi
sredstvi, zeleznicami. parobrodi, zemljo it'd Pro-
dukcija bi suzila konsumu; vse bi Sc produciralo
kar druzba potrebuje, lie toliko, kolikor potre-
buje, vstevsi seveda kvantitete "a skladsGa da sc
ohvar1Iie drI5hh hulih poslede eventualnc sla-
he letne IN podohuih ueprihk NSakdo hi incl
V lei zadrmgi >vuic meSo in Svoi opravek vSak-
do III dohil pop"lnn vrc,lnoSt >vojega proiuk1a
bodiSi matcriianeua ali duSevnega - in hi 81 :
to rrednoSij" lahko nahavil ,se, kar je za ME
govo kuturuo zivienjc po,rebua in po viSini
SpoSnr@a razvoia Spioh dosegljivo.
AkunuIa"iia hrczdelnega kapitala hi poS,ala
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

Zelo vazen del nenske vladne umetnoSt je
dementranje
privatnem zivljenju clovek ne more ba-
viii vsakO pOveSt iO, resnicnO ali zlagano, k jo
kdO raznaSa MEM ce hi drzave hOtele odgovar-
iati ma vse, kar Sc govori o niih, b mOraa
birokraciia povSod tako pOmnOzti, da ne hi bill"
dovoli prostora vladne psarne
Dogajaio pac gotove reel katerih tndi Via
de ne Smeo prezreti Vendar pa nj drzave, XII bi
imela svoio utajev ano brizgalno vedno tako pri-
prav ieno, kakOr jO ina Nemcija. Zasti odkar
traja vona, so prihaiali iz Berlina ogor6eni pro-
testi zoper take malenkosti, da nj bio vredno po
moeiii zaradi nih pero tnro
Tako je nemska vada poluradnO dement,
raa vest. Ola hi bila papeZu naznanila kakSne ma
meme, kf So nanaSaio ma Belgio in ma MEN po
ozaj po vojni
S to utajitviiO nj Nemciia mic zbOljsala Wis
ka, XII ga ie bila napravila vest njenih pogojh
z OzirOm ma Belgijo Ce hi Sc smelo kajzerjevi
yladi verieti, da nj predlozila papezu nobenih ma
znanil tenn, vendar ne bi sledjlo IL tega, da ne
merava Belgiio kai bolj5ega kot sc ie porocSlo.
In ce bi So ze smelo sklepati, da nina Nemcija u
sub namenov, katerih Sc je porocalo, bi tenn
ne bilo reeeno mic druzega, kakor da ina drtIgao
ne namene. Ne bi pa bilo tenn Sc pOvedano. kak-
sne namene ima
Ampak logiGno sc lahkO zakljucuje to:
Nemska vlada neprenehoma trdi. da zei mir.
I'd vseh strani sc je naglasalo, da mora bit po-
pona obnovtev in neodvisnost Belgije med po-
goji miru. &c bi Nemcfja res nameravala vrniti
belgJ popolno svobodo, bi torej morala to po-
vedati re interesu tistega miru, katerem trdi,
ia ga zei. In &c bi mela ia namen, bi ga tudi go.
tovo bre2 strachu lahko povedala; zakaj hrepene'
n1e po miru je med nemskim narodom nedvomno
dovoH moeno, da bi ogromna vecina prebivalstva
odobravala popolno vrnitev Belgje, ce bi mu pri-
nesia mir. Junkerji bi pac rohneli in velekapita-
nstl bi aabavljali, toda nemshi vad Sc ne bi bilo
seea ozirat nanje &c bi Sc kolickaj hotela posta-
vna M asnSkrstiane podaago
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09
LETo (VoL.) XII.

nemogoca &c hi kdo hotel igrati skopuha pa hi
spravljal deuar kup namesto da hi 81 privo-
Sell dostojno zivlienje, bi bill lie norec in mic mu
ne bi to pomagalo; zakai socian denar ne bi
mogel kupiti mic druzega kakor potrebSGine Raz-
delievanie della hi bila stvar dr,izbe: on torei ne
hi mogel nagnati tr1ime Judi da delajo zani Pro-
dulitvua Sredstva hi ba last drlzbe neprodaj-
ma III bila, in ker ne hi incl produktivnih sred-
Stev. ne bi mogel vpreGi mezdnh delavcev k njim
her In blla dr1lzba osnovana ma vzajemnih
pravicah IN dolznostih. hi bilo vsakemu 6lanu 90
tovo delo po njegovih Sp0sObnostih TEN pa b
mu bile tudi zagotovjene vse zivljenske potreb-
seine Naba IA korupciio izgine, kakor zginc it's
10. kar more dandanaSni biti njen uspeh
kaj mai taxi druzbi doseze korupciiog
Kie mai hi bill nien cilj9
' kapitalistiGni druzb vidimo korupcijo ma
vseh konch hi kraiih. To, kar ugani ka izerje-
va vada, nj vse. KapitalistiGna kohkurenca ne
more izhajati brez ME. V boiu med delom i'm ka-
pitalom io lahko zasedujemo politiki ina svo
je kote in ovinke. Use druzabno zivlienie raz
ieda
Pm TEN ne prihaja pos,ev lie dejstvo, da Sc
Spioh mtrigira in Sepan, ampak da pogoltne ko-
rupcija ogromne duSevne mo6i ki hi popolnei- ,
81 druzbi lahko izv-Sile cudeze
Vzemimo lc kaizerske intrige, spionazo pro-
rokacijo zarote, finanGne spekulacije it'd Vse
Skupal le neZasiiSano infamno I'm vendar ie ire
la priznati: tel infamnost tis,a ogromna svo-
ta talenta in zenialnosti
kdo hi mogel verjeti, da so vsi ii Indie ma
darjen le IA lopovScino? Nadarienost ie niih:
porabo te nadarjenosti pa doloGa sistem
kajzerizem svoisi nameni potrebuje In
ente In Veleume uspesno klanje "a uspespe
ntriee, Ia uspesno Sleparstvo. Sistem XII ne bi j.
mel kajzersllih namenov, bi odprl talentom in We
leumom drugo pole, kier hi Sc uvejav IN ko-
rist namesto IA Skodo
Enako je kapitalistGnim in socialistiGnim
sistemomj toda kaptalizem je obsirnejsi cd akaj
zerstva- Ce pade zadnje, ostape, &c yedno kapits,
llzem kajzerstyop. lahko iEgine piegose,spec,,
fIena kornpcijaz ostane pa tsta spln5na .kospYsi.
ia. hrez katrre jc, lsonkurensni in profifarsk sc.
stem nemog0c
PodIaeo korupcij more odtegniti le sistem
v%nJennega s"delovanja, SploSne kooperaciie ST
stem. III So imenuie socializem. Pasti mora kaj
>crS'vo po mllosi bozji, all umakniti Sc morajo
tudl kajzerstva po milosti Mamonovi Dokler bo
afektivna njcgora moe, no korupciia neiztreb
liiva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

TIA "a kORUPCIJO.

Tedcn mine, ne da bi priSla kakSna nova
presenetjiva afera liz aktuane zgodovine cesar
sko ncmSkega .Spionazenega in provokutorskega
sstema ma dan Ce je vsako poglavje tega kaj.
zerskega romano samo strmenje, kao Sc po-
stavimo primerno oddaljenOst tako da nam sto.
pi yes sstem kod ceota pred oGi, i'm ako Sc tedai
Sc nekoliko spomnimo nekatere prejSnje do
godke, ki so sicer oh svojem 6asu dvignili precei
prahu, pa so bill. potem pozabljen morda hi 5.
pravi pomen takih dogodkov Sele sedaj pray spo-
znal.
Kdor sc ie koliGkaj zanimal IA polititni raz-
VOL Sc gotovo Sc spominja Kruppove afere. k jo
ie bill Y ncmskem rajhstagn sprawl DIR. .eb-
knecit dan.
Ia afera je pravzaprav spadala diva della
kruppova tvrdka ie imela pri vojaSki upra-
Vi svoje zaupnike, Iii il vselej, kadar so bila
razpisana kaksna narocila, povedali, kaksne so
ponudbe konkurentov. Pri procesu sc ie polka
zalo da je ba Iiebknechtova obdolzitev resnit-
IA, obsojenih je bilo pa lie nekoliko nizjh uprav-
nih eastnikov i'll podcastnikov ne da hi Sc bilo
preskao vprasanje, kako so mOgli mali podre-
jeni uradniki delati take reel sistematiGno brez
znanja svojih predpostavljenih
Druga stran afere je bila ta:
kruppova tvrdka ic imela svoje posebne cas-
nikarske agente sluzb u Ozirom ma obseznost
kruppovega pCdjetja ne bi bilo to seveda mic tud-
mega Toda nekateri izmed njih so imeli nalogo,
H. da vrnejo ma kaksen naGn 6lanke - fran
coske listc Ne canllov, katerih Sc prporocaio
Kruppovi kanoni Tako kratkoviden ne more hi
Il nohen urednik Dovjem, da bi razumel
kaj da gre; kaj Sc lie Parizu In ker Glanki
imeli gotov namen, in STEER velk namen hi bill
morali zagledati luz sveta velikih pariskih lis
tih.
~ Slo je pa "a prOtinemske Glanke.
Nemski velepatriot Krupp je hotel. da MAJ
francoski listi napadajo NemSijo,
!. Na prvi posled ie stvar selo Gudna vendar
- n asepstna. Taxi napsdi bi morali Berlinu
nAprivad ytisk, da je NemSija ugrozena cd Fran
de zarsd te nevarnosh bi moral nemsli rajhs-
tag dovoliti, da Sc nabavi vec kanonov in voine-
"a mateEiala sploh. Patriot Krupp bi dob veil
ka narocila, FrancoI hi ustrasili. pa hi Sku-
Sail ;udi spOpolniti svoie vOiaSke priprave. TEX
ma hi posp"Sila voino i'll Kruppova kupfiia hi Sla
Y klasje, kakor Sc nikdar ne.
10 je l.jebknecht nastopil svojo obdolzi,-
WHO, ca najprcj sovito napadali. Malo da nj
MEGA imcnovali dajaca I.iebknecht Sc nj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

This paper 10 devoted 60
the interests of the work.
ing class. Workers are
entitled to ell what they
produce.
The Little River news., 1917-10-20
Qt ARTETS - VOCAL SOLOS - READINGS - PIANOLOGUES ~ -HTM0R0I'S ACTION S0NGS-

One of the few strictly singing quar- tets in the lyceum and chautauqua field. There are many delightful en- tertainment parts in their program. such as songs, readings, impersona- tions, character songs, pianologs, and action songs. The something differ ent" about their concerts is that each member is first of all good singer, and by long association and constant work together. they have brought their quartet singing up to a standard sci dom reached by companies we are pri- Vileged to hear