Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03
Cuvaite tSkOvnO SvObOdO!

Sc SeVeda ne sine lzreci ka1 takega, da sc ne skali
"zaveznisko razmerie". Sedaj p~otrebuje Nemti-
Ja avstrijsko armada i'll jo mora ohraniti pri dobri
wolff; skubla jo DO re takrat, kadar Sc DO sklepal
mir.
Tako je tudi razumljivo, da nimajo Poljaki
Sc danes "svojega" kralja. = kronanjem kaksne-
ga Habsburzana hi Sc vendar dajala avstrijskim
interesom prednost
Nikdar nismo bill STEER pray globoko prepri-
cani, da kOprne Poljaki bodisi po Habsburzanu ali
pa pc Hohenzollernu liza ruske revoiucije hi de
jail, da sploh ne umirajo cd hrepenenja po mo-
%narhiji. Sploh menimo, da ne zbuja vpliv ruske
revolucije ma Poljake V Berlinu nG prijaznih in
veselih misli.
Ampak to SUI posebna vpraSanja. kar mas
pi vsem TEN V prvi vrsti zanima, JIG postopanje
5 casopisjem.
Svoboda t~asopisja ye eden glavnih stebrov
vsake demokracije, vsake konstitucionalnc svobo-
de sploh. kajti svoboda c~asopisja ie svoboda
mnenja. u zatiranjem svobodnega m~isljenja sc
~prieenja vSako tiranstvo. In TAXI ukazi, kakrSni
izhajajo sedaj glede IA ~tasopisje V Nemciji in V
Avstrijl, SO najboljse znamenje, da vlada V ten
dezelah prava, komaj "a silo zakrita despocija.
Ko Sc je Russia iznebila batiuske Nikolaja, jc
bila svoboda c~asopisja med prvimi ukrepi move
Wade. In to je n~ajbolSe %znamenje, da ne stoji
movi rezim ma takO slabih nogah, kakor start.
Cenzura je izraz strahu; svoboda 6~asopisia
JIG zavest moci. .
"N''N y, 'd up NAiSNs Np lAA
de ia stevilka V roke titatel iem, DO morda &c IL
retena usodepolna odlOcitev k~ongresa.
Gotove vojaSke priprave Sc vrSe re nekaj ca
sa. Nj dvoma, ola je o takih pripravah nedopWstna
vSaka OTTAWA, XII bi mogla Skodovati dezeli,, &c
pride naSprotniku do znanja. Ali kakor sno rekli,
sc Ia cilj po naSem mnenju lahko doseze L eno-
stavnim sporazumom med poklicanimi faktorji in
zastopniki c~asopisja.
Popolnoma neumestno pa hi bilo, ce hi Sc po-
lZkuSali IaESni DriSilni ukreDi Zonpr caSoDiSe XII
bi Sc dotikali svobode vesti. Maj je mir ali mai
jI vojna, yedno je svobOda i~Zrazania he lie pogoi
demokraticnih naceI, ampak tudi zahtcva zdra-
vega razuma III pravih narodnih interesov.
Casopisje mora zastopati tfstc intereSe, ka-
term je posveceno. &c ho6e biti delavsko case
pisje posteno, ne sine zapustiti delavskih intcrc-
SOW ne v mirnem he V vojnem caSu.
Mogoce hi bilo Zatreti svobodne izrazc DELAY
skega e~asopisja. Kaj ne bi bio mogoGc $ silo! Ali
to he hi bilo lie despotiGno, temvec tudi nerazum-
no. Lahko Sc zatare beseda, ne pa miscl, XII 10 jc
porodia. In neizrccena miscl postane lahko ne
varmejsa cd izrecene.
Tisti, XII Jim je V scdanjih casih zgodovina po-
lozila odgovornost "a dezelo V roke, hi moral
pray V TAXI kriticni dobi skrbeti, da jim je mo-
goce spOznati sve razmere, vse misli, vse zelje,
vse tendence in, ve boje. Taxa prilika, kakrsna je
vojna, Obsega ve prevcc vabe "a izrabo in "a
okoriscanje, da bi sc il vsi kapitalisti znali upreti.
Sc davnO nj bio nobenc vojne V Ameriki, pa so &c
spekulanti pOvzrocHi Y egoisticnem i~nteresu dra-
ginjo, XII JIG gnala ljudstvo V mnogih krajih ma
ravnost V obup. Zdi Sc nam, Ola spada has V Gasu
vojne med najvaznejse naloge Wade, da poskrbi
"a elm veejo zadovoljnost ljudskih mas, XII so ma
posled rezervar, IL katerega zajema dezela tudi
svojo materijalno silo.
cato moraio delavske mase tudi imcti pri-
like, da svobodno govorc. Mnogo kalamitet V Ii
veZnem vpraSanju, industriji, V razrednih cd
~nOsajih bi 81 bile e~vropsk6drzave prinranile, Il ne
bi bile takoj zaGele z zatiranjem svObodne bcsede.
NapOSied so morale po bridkih i~ZkuSnjah vendar
same urajati in i~zvajati ukrepe, XII Jill ie cd facet
ka Zahtevalo delavstvO, pa Jill nj smelo izreGi.
Nojna ne SINE biti povod "a omnipotenco
podjetnikOv napram delavccm. Vojna ne SINE biti
loterija, XII omogoGi nekaterim brezvestnezem, da
nagrebejo miljone ma raGun in Skodo mnozic. Vol
ma tudi ne more uniciti resnice, da wee CLAW wee We.
Vojna ne SINE dati pretveze "a diktaturo, pa
tudi ne SINE ustavljati papeStva $ pretenzijo ne
znostljivosti.
Zategadelj jc svobodno ~izrazanjc ~miSljenja
he lie v interesu tistih, XII ga izrekajo, ampak tudi
rega potrebo razumemO, sc he SINE zamenjati. S
prisiljeno enotnostio m~isljenja, XII he more ustva-
riti ME %drugega, kakor falsfikat.
V ~deSpociji je slabost. V svobodi JIG moe. Ako
hOceiO biti u. D.. income, bOdo Settle svObodo ca
sopisja. I'm ce hoce biti vlada uspeSna, bo znala BIZ
ii tolerantna tudi napram nazorom, XII morda nj
so njeni Maori.
o k%orupciji, XII JIG vladala ma Ruskcm pod
| Sturim rpZiuom ,,oro.aio. DoyoI mil ;La,o 10