davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Dermott news. (Dermott, Ark.) 1910-1977, 1917-06-14
Complimentary to Mrs. Willis.

A very delightful social occasion was
that of last Friday afternoon when
Mrs. T. NJ. Bell and Mrs H. c. Skin
ner entertained with progressive
rock party. given complimentary to
Mrs. l.. L. Willis of Newport. who is a
guest here of Miss Elizabeth Pugh.
The rooms were attractively decorat-
ed for the occasion with a profuson of
cut flowers. and delicious fruit punch
was served throughout the afternoon
by Misses Mabel Porter and Chloe
Hammett.
\ number of interesting games OF
progressive rock were enjoyed. at the
conclusion of which delightful refresh
ments of cream and cake We're served
The afternoon was thoroughly en-
joyable one and many expressions OF
Appreciation were heard for the ladies'
who proved themselves such delightful
hostesses.
The guests present We're: Mesdames
Willis. Hamm. Hammock. Remley,
Bordeaux. Barlow. Hoffman. Cren-
shaw. Alexander. X, r.. Gillian. |. Il,
Gillian. F. L. Clark. Il. +. Clarke.
Trotter. Dowden. Ringgold, Nixon
Courtney. Voolfolk. Dishongh, Por-
ter. kirkpatrick. Franklin. Maulding.
Payne. Baker. Johnson, Lephlew,
Newman, Briscoe, Nielsen, Marks.
Dent, Daniel. Prothro. K. p. Stinson.
apisT ses Pugh and Mason Bates
viilsA
The Dermott news. (Dermott, Ark.) 1910-1977, 1917-06-14
4 4 4 4 =
A WORTHY CITIZENSHIP
II Is the Hope Of the Nation-Her
Welfare Is Our First Concern.

- A great nation is made only by
~ worthy citiZens.-C. ID. Warner,
= i Il
National enthusiasm is the great
nursery of genius.-Tuckerman.
y Z 4
our country's welfare Is our first
concern. and who promotes that best,
best proves his duty.-Harvard.
Z 4 y
Wiener our country calls. friends,
sons and sires should yield their treas
ures up. nor own sense beyond the
public safety.-Brooks.
n
The Dermott news. (Dermott, Ark.) 1910-1977, 1917-06-14

Job work neatly and promptly done
at The Dermota News Office. Your
patronage solicited.
The Dermott news. (Dermott, Ark.) 1910-1977, 1917-06-14

1t is the policy of the War Department to
discharge all men, enlisting since state of
war has existed, at the close of the war.
Recruiting office for Company K, 1st
Arkansas Infantry, in the Dermott Bank Build
ing, Dermott, Arkansas
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27
VII.
BOZ "a obstanek in razredni boj.

Darvinizem izvaja YES mehanizem zooloSke-
ga razvoja vrst IL boja "a obstanek, XII Sc vrSi de-
Iona med pOedinci iste vrste, deloma med raZlic-
mimi vrstami. PRAY tako izvaja marksizem meha-
mem druzabnega raZvOja IL zakona o razrednem
boJu, V katerem vidi CHINO silo cloveSke zgodo-
vine in znanstveni kljuc do ME XII ga smatra tudi
"a ideal in brezpogojno normo politicnega socia-
LIMA, XII Sc tako odtegne vSemu praznemu, rate
zlJivemu in omoglemu poloviGarstvu custvenega
sOcializma.
kakor je postanek ~zivljenja raz lozilo stopray
spoznanje boJa "a obstanek, pray tak0 nam je Ego
dovina ~clovestva umljiva sele pc zakonu razredne-
ga boja; Sele peslei postanejo ANAL barbarstva.
polknlture in ciyilizacije nekaj drugega kot wee
no lzpremenljy KALEIDOSCOPE individualnih Gi-
nov, silna in nujna drama, XII je zavedno ali
nezavedno - V najneznatnejsih podrobnostih ka-
kor V svojih najkolosalnejsih katastrofah opredel-
jena pc gospOdarskih %razmerah, tel naturni in "a
torej neobhodni podlagi zivljenja in razrednega
boJa Ia gospodarske sile, cd katerih nujno Zavi-
81 vsaka druga sila moralnega, pravnega ali no.
liticnega %znacaja.
o tel veliki koncepciii, XII je neminljiva slava
karla Maxa in XII mu v sociologiji odkazuje tisto
mesto kakor je zavzemata Oar in V biologiii in
Spencer V pozitivni ~filozofiji, bonn Sc pozneje GO
voril ,n%atancnO opredelivSi odnOsaje med sociolo-
glJo III socializmOm. Ma TEN mestu pa je ONE
niti drugo analogijo med darvipizmom i'm social
zmom, kl izraza pomem pojma o razrednem bou;
V resnicl ustreza ia pOjm Osnovnemu zgodovinske-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

ka v miru in ma vojni, yednO in pOvsod scititl mte-
reese delayskega razreda. In nobene pretveze je
ne smejo ovirati V TEN.
Stara teorija je. da Sc SINE V vojnem casu mi
slit lie ma vojnO in da SO vsled tega notranje re-
forme nemogOGe, dokler traja vOjna. Ma Angles
ken SO je marsikaj Zogdil0, kar je ovrglo TO teori-
jo. Anglia sc bojuie in njena vOjna sila Sc vedno
raste toda angleSki delavci so tekom tega casa
izvrsiii mnogo razrednih bojev in sauna vlada j.
morala izvesti razne rcforme. Ma Ruskem Sc je
zgodilo wee. Ne reforme, ampak revolucija Sc je
i~zvrsila, in Russia nj vSled ME oSlabliena, teInvec
%oja6ana. e'l1ii
Steer So yrSc ref0rme pc vseh dezelah nepre-
nehoma. Ali nj drzavna kontrola zeleznic, jam,
municijSkih tOvarn it'd. ref0rmaG Ali nj uvedba
kruSnih in mesnih kart reforma, ali pa konfiska-
ella zita in mOke? "a
Vccina teh reform je bila posledica bede, XII
10 ic povzrotila vojna reforme, XII prepreGiio
kurirajo, kadar jc re prepozno. S patriotizmom Sc
nj mogCte Stvarno poStavljati roper opravicene
delavske zahteve; pravi patriotizem zahteva fla
sti V Gasu nevarnoSti n~ajvecio Skrb IA veGino ma
roda TO Sc pravi "a delavski razred.
V miru in V vojni ostaneio razredi. V miru
in Y voihi gleda vSak razred, kolikor lie more, ma
svoje imterese. V vojni, XII je zdaj videti neizo-
gibna, bo kapitaliSticni razred dobro pail ma svo-
je intere,e. Svojc zagovOrnike in zast0pnike ina
V meStanskih strankah. re bodo skrbele, da Sc
bodo izpolnjevale njegove zelje. DelavSki razred
ina svolc pOliticno zastopstvo edino Y socialistic-
III strarkl. Torcj je njena dolznost, da skrbi IN
nJegove interesc, ia jh zaStopa, brani in p0spe-
Suje po najbojSih mocih. Kakor V miru. tako
mora biti socialiSticna stranka tudi V yojni raz-
redna stranka delavstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

koncu," je dejal mladeniG, socutno zroc ma dekli-
"Idi, Tone, isci jih donna, ee nimajo wee do
ma, lsci Jill po mestu, v cerkvi, gostilni, V kavarni
Jih lsci in pripelji Jill sem - je prosila deklica 2
glasom, Xxi mu JIG globoko segel V srce. Ell 81 me
resil velike nevarnosti, ii 81 bill moi angel varuh
pripelJi mi Sc oeeta zdravega! In 6e V Ljubljani
nj tako. povej jim, kako je pri mas. Reel jim, da
sem mimo tie male praske ma lieu, Xxi me pa mic
wee ne boil, zdrava in ola jih zeljno pricakujem.
kaJ 81 bodo mislili o meni, da Jill sauna ne grem
iskat, ee so v nesreci in skrbehl Povej jim vso re-
snico: Ga sem sreGno prestala potres, pa da me jc
prestam strah toliko prevzel in Oslabil, da nikakor
Sc nisem "a dolgo pot"
'Trdno sem preprcan, ola bonn V petih urah
v LJubljani in nazaj. Nadeiam Sc, Rezika, da mas
cakajo Sc veseli dnevi." Take je Tone tolazil skr-
bno dekle.
Prijela ga ie "a roko kakor v zahvalo "a izka-
2ano pozrtvovalnost in uteho. Sklonil Sc je k mel
III trepetajoc jo tho vprasal: "Dusa. sinoci 81
mi rekla, ola mi imas povedati nekaj. Ali smem
vedet1 tisto, prednO grem V Ljubljano. q"
I'll me sc vprasujesY Oh, da ii moran OBJ tel
urn to praviti! In moi Oce, moi oce. 49," Zakrila
Je obraZ 2 rOkama. kratkem premolku lie ma
dalJevala: 80 tebi, Tone, sem vedno toliko misli.
la: ce sem citala V knjigi o dobrih, postenih lju-
deh, sem tebe imela V misli ce sem molila, govoril
mi Je mojega srca glas o tebi; &c sem sc ucila, 81
mi uhaJal v mojo ucenost, kakOr hi bilo mole sr-
ce cd davna slutilo v tebi pomocnika in reSitelja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

NaJ Sc Sc tako menJavo imena, obleke in cd
bojno ucinkovanje Y vsaki fazi druzabnega zivl-
jenja, vselej je ~tragicno ozadje cloveskega z~ivljen
ia, n~asprotje med priviligiranimi imejitelji proiz-
vajalnih sredstev, m~anjSino, in med neposedujo-
cimi, ve6ino.
Nojscaki in pastirji V primitivni druzbi. elm
Je prvotni kolektivizem odstranjen Pc rodbinski,
kasneje pc individualni okupaciji zemlje. patri-
ciJl In %plebejci, fevdalni gospodje in vazali, plem-
stvo III lJudstvo, mescanstvo i'll proletaria, - sami
razlicni izrazi enakega dejstva monopol i'm boga-
stvo ma EN-, proiZvajalno delo ma drugi strani.
Vellka vaznost zakona o razrednem boiu lei
ravno v preprieevalnem dokazu, V Gem da obstoji
Jedro socialnega vpraSania in katera pot drzi do
MEGA reSitvc.
Dokler nj hila dokazana gospodarska podla-
ga nravmh ,pravnih i'll %politiCnih razmer 5 popol-
no JasnostJo. so Sc izcrpavala socialno reformna
stremlJenJa este nedoloceno v Zahtevi i'm delhi
o~SvoJltvi Samih sredstev, javnega pouka j. I. d.
Ne ia sc talitl, da SO te pridobitve bile zelo ko-
rlstne, ampak najsvetejSe je ostalo masam nedo-
seZho III nevldno III nasproti gospodarski premoci
prlVlhglrancev so vlSele vSe prid0bitve i'm konccsi-
1e V zraku, brez korenin, odloGene cd plodovitih in
kohceslJe V zraku, breZ korenin, odlotene cd Mo-
dovltlh in trdnih tai, XII dajcjo trajne moci in iivl.
jenja.
Danes ko je socializem in steer Sc nikoli 5 IN.
no |hahstVeho ostrlno kot pc Marqu, odkril V osc-
Dl prllaStitvi zemlje in proizvajalnih sredstcy 10.
dlo vseea vprasanja, danes trka vprasanie ostro.
Jasho IN neizproSno ma zavest modernepa Glo.
vestva.
CDalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27
Enrico Ferri:
Socialism i'm mOderna ZnanOSt.

Kakor Sc strinja 2 ucinkovanjem spolnega
zivljenja mnozitev prebivatelstva pray tako one
m~ogocuje proznost mnozecega Sc prebivatelstva
okamenitev druzabnega reda, process, Xxi je V naSi
dobi provzrocil ~znacilen pojav proletariata; ia
ko gre socialni razvoi neprenehoma svojO pot.
Ne da Sc tajiti, da so koncem 10. veka pozi-
tivne vede dOgnale, ola zivi poedinec lie "a vrsto,
"a edino trajno zivljensko realiteto, doGin so kOn-
Gem IL. veka domnevali, da je druzba zastran po-
edincev in ~izyajali, da morejo in morajo ziveti
miljOni delavnih in trpeGih Judi zavoljo zivlje-
MIA nekaterih izvOljencev. Danes vidimo, da sc
znanstveno ~misljenje premika v socioloski in So
cialisticni smeri proti dedSeini Is. veka, proti
pretiranemu individualizmu.
Seveda kaze bologna, ia Sc je ~izogibati ma
sprotnemu ekstremu, v katerega so padle utopi-
jo samo druzbo in popolnoma pozabljajo ma POI
edinca. BioloSki zakon pa je, da je I~vljenje
ogregata produkt zivljenja poedincev, kakor IL
haja ~zivljenje poedinca liz sedelovanja ~njegOvih
elementarnih organizmov.
Zadosti je dokazano, da stoji konec 10 in "a
cetek 20 veka ozna cujoci socializem, V popolnem
soglasju z ~reZultati znanstvenega m~iSljenia, tudi
V naglaSanju zahtev solidarne socialne druzbc ma
sprOti izgredOm doktrinarskega indivilualizma.
Koncem Is. veka je individualizem povzrocil bla-
godejen pOtres, tOda po brezObzirnem in neomeje-
bodilnih" ~eksplozij anarhizma, XII Oznanja 'indi-
vidualno akcijO' in Xxi poblia ma cloveSko in dru-
zabno %skupnOst interesov.
Prihajamo k ~pOslednji dOtiki darvinizma in
socializma, kjer Sc najtesneje spajata.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27
POTRESNA POVEST.
SpiSal P~odlimbarski.

Tone je bezal ma osek pc skriti zaklad. V TEN
sta prisli tudi Cijazovka in Lenka h kozolcu. Go
spodar je ~pritegnil voziGek in maj so sprawl An
dreja. Tipaje okoli sebe, je zaGutil tolarje v po-
stelji. S tresoGo rokO Jill je pobiral in s~pravljal V
yep. no Je prinesel Tone MACH meh, razjasnilo Sc
je lice stricu in minilo ga je tezkO, nemirno sope-
ME. kakor matt ~svojega ljubega doiencka, tako
slastno je stiskal k sebi svoj zaklad in mic wee nj
zdihOval.
In pc ovinkih sta peljala Cijazovec i'm sin An
dreja OkOi vasi v ~njegOvo kOco. Obema je bilo
tesno pri srcu in nerodno Sc jima je zdelo, da je
STRIFE tako nezgubeGen, cato nista hotela Z Min
naravnOst po VAST bala sta Sc vsestranskega ~
prasevanja in tudi roganja, ker neugodna ljudska
obsodba zadene omega, XII je vdan skoposti in ne
zgubecnosti. Tudi ia dobri, babjeverni elovek Sc
Jc nekako mehaniSki, brez srca kretal Okoli svoje-
ga prijatelja, ko je zvedel, kie Sc je ponesrecil.
Cijazovec Sc je pomudil pri bratu, kateremu
so ~odjenjale nuke, ko je prestel %tolarje. Padarja
Boltesa in dilic nj bilo treba. Tone je hitel k Smo-
letovim.
Ma SmOletOvem vrtu je naSel Smoletovko in
ODE deklici. PolOnica je pomagala materi, XII je
pristavljala lonec "a kuho k ognju. Zenske SO Sc
ga obveselile in Smoletovka je sla precej narocat
m0au, maj zapreze. Rezika je re tezko pricakovala,
sedec s podveznjeno nogo ma posteljni odeji in 2
rokami ma kOlenih.
"Rezika, zdaj sem pripravlien peljati Sc v
Ljubljano, kakor mi je naro6il gospod zupnik.
Potresna sila pojenja in Ia dolga noe Sc nagiba
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-27

Ma vse to ne damo mic. Kdor slisi travo rasti,
slisi lahko Sc wee. Vedeti pa ne more po nasem
prepri6anju nihGe niGesar, Kajti ee Sc vlada pri-
p~ravlja IA vojno, bi storil zloein vsak MEN Elan,
XII hi dial V javnost karkoli o nacrtih in name
min in tako pOmagal, da 1--we sovraznik IL naSih
casopisov, cesar ne hi smel izvedeti niti od syo-
Jill Spionov.
Potem pa tudi mi lie od nase Wade in cd ma
Sega vojnega vodstva oivisno, kaj Sc stori kajti
kjer je pretep, tam sta n%ajmanje diva.
Ne vemo, kaj je vladi znano o nemSkih pri-
pravah in naertih. Ampak jasno je, da DO anne
rEko postopanje, te izbruhne vojna, V velikem de-
In Ndvisno cd postopanja Nemcije. Nihte ne We,
ce l. 40 imeli v TEN ~sluGaiu voino tudi z zavczni-
cami Nemciie ali ne Italia jc bila re davno V bo-
in 2 Avstrijo, pa formalno nj imela vojne 2 Mem
cijo. Mice ne We, Ge ne dob Ncmtiia V tenn Sltrca-
Ju move zaveznike. Mogoce jc, ia cstane po obja-
vi vojne stanje skoraj tako, kakrSao je sedaj, lie
da bodO b0jne ladie nekoliko wee vozile in da bo
nemara nekoiiko wee bark potopljenih mogo6c
Je pa tudi, da dobi yojna Sc obSeg, q katerem Sc
ne pacifistom ne diing6vcem Sc ne SANTA. Lahko
sc zgodi, da BIO to vSe kaj druzega, kakor mehi-
ska ekSpedicija, XII Sc je zdela prizadetim voja-
kom in milicarjem re velika re-, pa ie bila pc
merilu sedanjega evropSkega v0iSkovania komai
malo neroden izlet.