Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
WOODROW WILSON.

Predsednikova izjava vojnh ciljih Ameri-
ke Je bila od mnogih strani zelino prieakovans.
V Zedinjenih drzavah jc bilo zadnje case neko-
liko shodov, Xxi aperali ma Wilsona, da bi or
nacll namene, Ia katere ST boiuje Amerka OBJ
JavlJeni manifest je torej tudi odgovor ma Ia
vpraSanJa in ameriSka iavnost pozna sedaj mi
rovne pogoJe svoje ylade
Prvo, kar Sc more reel tel izjavi, ie to, da
je Sestavljena sirokih potezah, in je boil po-
dobna slavnostnemu manfeStu, izreka ioGemu GO
tova sploSna nacela, kakor diplomatienemu
aktu
To sc jena Wilsonovo nature XII liubi lep
jerk i'll cvetoc sog, cetudi gre to vcasi ma skodo
VecJe Jasnosti. Ze dostikrat opozarjali ma
njegovo ideoogjo, k Sc tudi tenn manifesto ne
zatajuje.
Po vsem, kar vemo predsedniku mas nie
ne preseneca, da nj V nlcgovi zjavi nobene bese-
de gospodarskh vzrokih in gospodarskem o.
zadlu voJne. On govori agresivnosti avtokra-
ticnih sill, pa je popolnoma slep "a kapitalistiGne
slle, Xxi diktirajo avtokraciji agresivnost napa
DAME.
Da je Nemcija, ozroma Avstrija kot izvrse-
Talka njene wolfe pri6ela vojno pripisuje pred
sednik C,..idnu lie hOhenzoernski avtokraciji.
Toda kakor je resncno, da zivi absoutnem mo-
narhZmu ogromna imperalistiCna sa in da bi Sc
kajzer Viliem svojo do baznost segajoco do
misjijo najrajs videl ma tronu vsega sveta, ie
vendar jasno da je bill velk kaizer lie nezavedno
orodje vecjih, moGnejsih Sill XII veliko bolj pro-
zacne, kakor bliSG krone in sijaj zezla a vendar
V nas dobi velko bolj odloGujoGe.
Wilson govori o nemskem stremljenju po OBJ
lasti cd Berlina do Bagdada in Sc dale, in ina
TEN popolnoma prav. kakor Sc pa zdi, je povsem
prezrl, da je to stremjenje prvi vrsti kapia-
sticno III da ga je nemSkemu kapitalizmu dikt-
rala njegova notrania potreba. Velikanski raz
Vol nemSke industrije liza prusko-francoske VOL
me- podprt francoskmi miljardam, XII so bile
plaGane ia vojno odSkOdnino, je naravno pOvzrO
ell da he more nemska industrija prOda jati
jh produktov donna. lskala je move trge ma
hodu pa 81 je hotela do njih otvoriti prosto pot
ki drz cez Balkan in Mao Azijo.
Crta Berlin-Bag gdad je predvsem kapitaisti-
Gno-trgovska crta, po kateri je nemski kapita
zem neovirano hotel priti do novih fantasticnh
proftov
GotovO je avtokracja mogocno podpirala to
stremjenje in vcasi niti nj zavedala, da pospe
Suje tuje namene. kaj jzerstvo je mislilO, da zene
pa je bilo samO gnanO. JunkerJ Xxi vecinOma "a
nicujejo kaptaste, ker vidijo njih obogatele
plebejce, hotece zpodriniti stare plemstvo, Sd
stall ma strani kajzerstva, nadajoci Sc, da sc vrne
poveGano vladarsko mo6jo tudi njhova stara
gloria: dejanju so vendar tudi Oni porivali
voz kaptalizma.
Ne more Sc tajiti, da so igrala nacionana ma
sprotja velko vlogo in olajsaa klanie Tudi po-
vsem vOtle fantazije, ma primer ubozna ideja, da
je naloga Nemcije podati vsemu Svetu cetudi pO
sill svOjO kulturO, imee svOj deez.
IL mnogih ajhnih pritokov sc zbirajO velike
reke in udi sedanja vojna je imela mnogo vrov
A ce ne more Glovek razkrit vsskega najmanjse
ga studencka vendar ne b. smel prezreti CLAW
mega in najbOj odlocnega vzrOka. Prvi in po-r
glavitni krivec svetovne tragedje je kaptalizem
Niti ne sanja nam, da je Wilson to name
noma zamolGal. TOda MENU filOzofu, zivecemu
starih metodah zgodovinopisja je kaptalizem
baika, &c ne Spanska vas. ker vemo re davno,
da je takO, Sc tud cudimo da nj posveti kap-
talizmu svoji izjavi nObene besede.
Ali ker je prezr najmOgOtnejsi vzrok vojne.
ie moral osati njegOv manifest tudi ma koncu
pomanikljiv. he po tistem velikem gOvoru, ka-
terem ie kongresu Sc pred vstopom Amerike V
voino oznaGeval svoje mnenje bOdOcem miru,
smo opozarjali ma to napako
Predsednik Wilson misli, da Sc s politGno
preuredtvijo zeml jevida lahko absolutno zava
rule mir Ker ne vidi, da je sedanjO vojno pow
roGil kapitalizem ne prihaja do spoznanja, da bo
kapitalizem tudi zanaprej lahko povzrocal vojne,
dokler bo eksstira. Navdusuje "a zvezo
rodov, pa ne iemlje v postev, da gre vsaka zveza
lahko kose, Ge jo razdenejo notranji Sport in da
MISC narodi nkdar varni takh sporov, dokler
imamo tekmo profile.
Wilson govor ukrepih, XII dajeio garancije
"a trajen mir in misli pr tenn obligatoricna
razsodsca. A zOpet je prezrl, da sc mOrejo TAXA
razsodsGa bistvenO opirat le pOgodbe, da
pa pogodbe lahko raztrgajO, kakor je Nemcija