Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
kakO Sc ubiia sOcialiZem.

kljub obsirnemu prostoru Sc tlacijo in stiskajo
ljudie pc NTH kakor sardine v Skatli. ZelOdec We
likega mesta potrebuje vse wee in wee dezele "a
svojo prehranO. TOda industrial izpodriva pole
delstvo. Metode obdelavanja zemlje se %iZboljSa-
vajo, ali tudi 2 n~ajboljsO agriculture sc ne more
IL Zemlj e izsiliti wee negO more dati. Iivila sc mo-
rajo uvazati III tujine. VeGja in veGja p~ostaia po-
treba uvoZa. To pa pOmeni OdvisnOst cd tuJine.
Tim vega postaJa, tenn bolj sc le zeli drzava
resiti. Ker sc izpreminja dOmaca dezela V ogrom-
no tovarno, raste zelpa po drugi dezeli, XII bi Sc
obdelavala "a zivez. Afrika lima wee zemlje, nego
ie rabijo ondotni domaGini "a svojo prehranO.
In divjaki so. o racionalnem pol iedelstvu nimajo
pojma. Osvojiti takO dezelo We pravi zagotovi-
ii 81 ziveza brez odvisnoSti cd drugih draw.
Ali ~Osvojcna zemiJa Sc mora tudi Obdelavati,
bolJe obdelavati, nego jO znajO crnci sami cd Sc
DE. PoSlati je treba torej tia ljudi. da Jill nauGe
modernih metod. UGitelji pa morajo biti obenem
gospodarji, kajti brez tega sc ne bi zamorski le-
nuhi brigali "a delO.
Pomnozevanie prebivalstva postane IN in
tam tako, da tudi uvoz zivil ne resi- latentne krize.
Do,naca dezela postane enOstavno pretesna. Kap:-
talistitna industrial vidi seer rada, da il je mno-
go rok ma raZpolago. Ne da hi hotela zaposliti
ivse. Ma delo jh jennie lie toliko, kolikor jo po-
trebno "a niene nome profile. Ali &c je poleg
YapoSlenih rOk Sc toliko nezapOslenih, je to zelO
ugodno, ker omejuje ''pretirane' zahteve delav-
cev. IL industrilske rezervne armada Sc rekrutira-
20 stavkokaze in "a vse pripravljcni hlapci kapita-
LIMA.
Toda kapitalizem prihaja V zagato. Tudi re-
zervna armada pr0let ariata ho6e JEST, i'm zee IL
ostja hrana %predolgo, postanejo ljubljenci ike
risGevalcev lahko nevarni. Chm Sc kje zasvetiio
bliski revofte, prilezejo trume IL neznanih kotov.
pripravljene "a vsakovrstno nasilstvo, ne IL poll
ticnega prepriGanja, ampak cd lakote.
Domata dezela postaja pretesna. Morda ic
tudl nerCdovitna kakor slOvenski kras. kakOr iai-
matinske pctine, kakor puSGavnate obale severne
Nemcije. Morda je V takih krajih Industrial prc-
malo razviia, ker ne obljubuje kapitalistom toll
ko profita, kolikor V ugodneisi legi. Kan 5 pre-.
bitkom ljudStva? Kan Z MIN, da BIO incl donna.
81 kapitalizem vendar profita cd MEGA?
V %tujino! AmpaK ia tujina mora priti pod
kontrolo domacega kapitalizma. Drzava 10 mora
o%svoJiti. l~zSeljence bodo tedaj ''scitili domaci "a
koni. Da bodo res uzivali tako zaScito. mora vo-
jastvo z mimi. lie Ge postane nova dezela kos do.
mace dezele, ostane narod kljub nujnemu izselje-
vanju nerazdeljen
Moderna kolonijalna politika 10 posledico
razmer, poSledica nujnosti. Lepo Sc lahko ideali.
era, all memo ozadje je vseskozi materiialno
Men namen jo profit.
lzSeljevanje postaja tudi v nasih cash no.
trebno, ker je pomnozevanje prebivalstva V roz.
mn kraJlh razllcno. Preobljudenje postaia tuna
tam resnrcno. Edino izhod kaze tedaj V drlrpe.
MANI oblJudene kraje. To bi bill lahko blaeosIov
"a riovestvo, &c hi bila druzba tako organizirana.
ia ID niogla rcSevati problem izseljevanja in M.
SelJevanJa brez konfliktov. Ali kapitalhti6no
druzDa ne more tega. Ker je profit duSa kanita.
nzma' stole tudi pri teh vprasanjih profitarski
interest," V prvi vrsti, In kjer odloGuie dobickar.
stvo, so konflikti neizogibni.