Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18

'echie ZaVrZehl nacrt manJsne Ia, da lZracu-
ma popreeni kupcijski dobicek zadniih II + ct
nepOsredno pred vojno, da Sc ia iodraGunl Jd o.
gromnega letnega dobicka vojnem letu in da
sc ia razlika - torej lie difference med dobckom
nru in dobickom vojni - obdavci 10 do so
odstotki
&c Je imela n pr. kakSna korporacija tekoml
treh let pred vojno enkrat $4,000, drugi6 100000.
tretjc 125000 doiarjev letnega dobicka, je bill
pppretni profit treh let 100000 dolarjev Ako
napravi ia korporacija vojnem letu. 200 900 do
larjev dobicka. sc odbije cd tega stotisadkot po-
precm mirovni profit; ostanek, TEN slilfatl to-
rel stotisoc dolarjev, mai bi SO obtafil Is 20 do
50 odstotk
Senat je koncno dolocil daveno kvoto IA te
nadprofite 81 odstotki, nekaj malega vec, ka-
kor so zacetkoma predlagali skrajni zastopniki
velekapitala.
Ia sestavo manjsino je bilo sledeGe staliSJe
merodajnO: Glavne stroSke vojne mai hi nosi-
Ii tisti XII imajo dobi6els od voine Davtno breme
obtezuJe velike mase naSega ljudstva mani, Ge Sc
prltegnejo ogromne svote, XII sc kujejo IL voinc
IN IL nevarnosti, Xxi izvira IL ME "a narod &c Sc
zahtevajo cd ljudstva najvecje zrtve zrtve krvi
III Avljenja, tedaj haj hi sc zahtevaa vsaj pri.
merna zrtev tudi cd bogastva, ki Sc iztaGi IL
narodovih zrtev In treba bi bilo, da ne bi pos,o
pal prevec zapravljiyo svojo krvjo pa ne pre-
vec varcno svoiimi dolarji.
Ia nacela je veGina skusala OMAHA $ trdit-
WHO, da hi manjsina : predaganim visokm OBJ
dacenjem OSkodovaa kuptije dezele in ohranila
produktivnost ndustrije. Ia trditev pade takoj
vodo, &c sc primerja deistvom da malaga An
gliJa ma volne profile so odsotkov davka, in da
MISC bile kupeije ma Angleskem po zanesljivi sod
bi finanenih strokovnj jakov nikdar boljse in do
bicki nikdar ve6ji, kakor pray sedaj
Anglia je vzeTa prvem vojnem ietd 30 od-
stotkov od voinih dobickov, in mi sino dali svo-
inn korporacjam 100 Odstotkov Anglia je we
la drugem letu 60 odstoikov cd voinih dobic-
kOv, in mi dali svoji indusriii polnih 100
odstotkov. Anglia je vzela tretjem voinem le-
tn 80 odstotkov cd teh nadprofitov mi pa iem-
Jemo S strahom in trepetom komaj 81 odstot-
kov in darujemo tistim, XII so 81 iz naSe krize do
besedno napravili mill jonc, skoraj 20 odstokov od
letosnjih vojnih profitov.
Vsak dollar, XII sc ga danes branimo wet cd
teh bajeslovnih vojnih profitov, cd profitov, XII
dajejo pacifistom povod, da govore o korpora-
clJski voJni, mora navsezadnje pacati mali IT,
govec, mali posestnk in poprecni drzavlian
Danes lmamO fmaneen rezervar, IL katerega
lahko zajemamo, rezervar vojnih profitov, XII ga
JIG ustvarilo ljudstvo svoiimi patrioticnimi de-
narn1mi dOneski "a financiranje boia IA demo-
kracijo. Tisti tren6tek ko Sc konGa vojna, nj veG
tega rezervarja. Seveda krice tisti ljudje XII
spravljajo profile: "Cakaite, cakajte, cakajter'
Misijo namrec, da maj cakamo, dokler ne bodo
kler sc ne konca vojna nezasiSanmi obveznost-
mi in dolgovi ki bodo pritiskali ma mas.
TedaJ bo moral mali moz in popreGni posest-
mix placati racun. In ce pride Ia cas-, sc bo
trgovec mali kupcevalec, farmar in navadn po-
sestnik, skrbmi gledajoc ogromno narasle dav-
Ike, zacuden vprasal, zakaj je bill tako ravoduscn
In len, ko so sc prijatelji amcrskega naroda res
no trudii, da hi jSali njcgovo breme, in pri-
si tiste, XII profitirajo cd vojne, da placao pri-
meren del "a vojne stroSke.''
JohnsOnovuni besedami b- do malepa la
hko pOpOlnOma soglaSali. Omenit bi morali lie to,
da pade glavno breme ma deavsk razred cesar
senatna manjSina ne spOznava, ker zna pre-
sojati takih refi raZrednega stalisca in ne opa-
"a, ola tudi njegovi trgovc, mali kupGevaci IN
navadni pOsestniki morejo odvaliti svojih bre-
men nikamor drugam kakOr pleca delavskega
razreda.
Ali Sc ma nekaj Sc je oh TAXI priliki vredno
ozreti. Kakorkli ie veGina svoj poitiki dosled-
no kapitalisticna, ie vendar navsezadnje njeno
postOpanje kapitalisticncmu sistemu boli ne
varno, kakor politika manjSine.
Nehote je veekapitalizem boil revoluciona-
rem, kakor srednji sloji, XII so najboj konserva-
tivni. Sklep vecine je "a enkrat velekapitalistom
ohranil najvecji del njihovih profitov Ali tenn,
da bo masa neprimerno boj obremenjena, il no
velekapitalizem sam pref odprl oc.
&c bi kapitazem malo boil gleda ltdoG-
most in njen razvoj in malo mani ma momentani
profit, hi bill moral obema rokama sprejeti pred
log manjsine. Kajt TEN predlogom bi 81 bill o.
skrbel argument, XII bi nekaj casa lahko uspes-