Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

Classic Wisconsin Historical Society piSe
Priblizno pred sto lett, ko so ziveli V sedanji dr.
zavi Wisconsin samo Indiianci in lovci, Xxi so tr-
zli z vzhodnimi mesti kozuhovino, je ~obstajala
V teh krajih Sc jake slaba poStna zveza. lie malo
pisem je bio pisanih ali spreietih. VIada ie imcla
v. ten cash V tel DRAW dive trdnjavi. XII sta hi.
ii zasedeni 2 vojaki, in STEER: Fort Howard in
Fort Crawford. Ako so hoteli vojaki odposlati
svoja pisma do bliznje pOStc, XII je bila ia prvo
imenOvanO trdniavo V Chicago in "a drugo V
Galeni, so moral vojaki sami dobiti in plaGati mo-
"a, da je nesel poSto; ia je moral poznati tczav-
no pot i'll bti pri wolff, da Sc je podal V nevar-
most. Poznejc, ko je bila ustanovljena prva post
ma postaja v Green Bayu, so moral naieti stalne-
ga moza, Xxi je bill "a to sposoben, da je nosil
IA koniskem hrbtu poSto IL Chicago in obratno.
Pot tega postnega nosilca je bila silno tczavna.
Pravih cest hi bio; bile so lie ozke steze, vijoGc sc
pc gozdovih, Xxi so bill polni Indi ianccv in tudi
belopoltnezev, katerih tudi hi bio mogoce priS!a-
vati vedno vseh k najpostenejsim. To so bill pc
vecini lovci, Xxi so trzili $ kozuhovino. Potovanje
V Chicago in nazaj jetrajalo EN- mesec, ali Sc cello
wee, akO je bio slabo vreme. POStni prenaSalec je
incl s sebOj "a strazo wee Indiiancev, XII so bill
zanesljivi ter so poznali steze, XII so Sc krizalc po
gostem gozdovju. Poeg poste so morali nositi $
seboi tudi zivez in mnOgO odej, posebno V zim-
skem casu, ker MISC mogli priti yselej do indi jan
skin bivalisc ali do lovskih koc. Oborozeni so hi
Ii cd nog do glaye, da so sc mOgli braniti pred
medvedi in vOlkOvi, katerih je bio vse polno po
gozdu. Mnogokrat je pot trajala tako dolgo po sa-
mott, da jim JIG ZmanjkalO Ziveza in so moral III
yeti pc vec dni cd same ~divjaGinc. NajboljSc ste
&c so drzale ma tenn pOtOvanju IL Green Baya oh
rcki Fox, odtod OBJ rcki Manitowoc do reke Sank
in odtod do kraja, kjer ie sedaj mesto Milwaukee,
kjcr so sc ~nahajali prvi lovci. Cd milwaukee, je
Sla pot do Skunk Grove in Od tam do GrOOse Point
in Chicago. Razen lOvske Masculine V Milwaukee
JIG bilo edino bivaliSce belih MOI do Chicago ia
kozvana Quilmette Cabin V Groose Point.
Nj lahko razumeti, kaksna je pravzaprav sila
velikih topOv, to Sc pravi Nth prcdirna in razde-
jalna sila. To, kar imenujemo ~15-palGni top, -
kar pa pOmeni lie toliko, Ola meri zrelo topa ID
palcev V premeru, - bo pognalo kroglo naravnost
skozi plosco ali lid IL ~ palcev debelega jekla in
Steer IL razdalje sedmih mill. Sila naivecjega to-
pa ma kopnem, kar sc Jill je kdaj napravilo, -
namrcc nemske Is in pol palcne havbicc, je taxa,
da raZbijc izstrelek liz jckla in cementa Zgrajen
fort kakOr orch.
Najti JIG dive vrsti topov, mornariSke in az
NADINE ali kopne. Ker je lazc 2 mimi manipulira-
ii kOt Z onimi ma lsdjah, so topovi IA kopnem
tezji. Osem do deset mill JIG najvecja distanca, XII
10 more ma mOrju zmaga;i strelec pri topu. Maj
vecji mornariski top je 15-palcni angleski top na
Znanih dreadnOughtih, in najvecji kopni jc men,
ska havbica. Now 16- palGni top0vi Zdruzenih dr.
zav, XII branijo Panamskip rekop in New York pri
Sandy Hook, imaio g%ranate, XII tehtajo preko enc
tone. I'll velikanski topOvi potope lahko ladjo, Sc
predcn sc prikaze ma horizontu.
Sedaj nimamo wee brutalne navajo kazati
radovednemu %Obcinstvu krSlcev zakOnov, a ia OBJ
lika kazni JIG bila v prejsrji h cash wee ali mani
obicajna. No so V Prusiji leta 1888. usmrtili tri
glavne voditelje prekrscevalcev, so Nth trupla
iavno razobesili V veiiki zelezni kletki ma zidu
cerkve sv. Lamberta V Muenstru. Ruska carica