Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
STEW. (No.) sol.

cucculiieve besede, da je vojno treba reh reGi:
Prvit denarja, drugic denaria in tretjG Sc denarja
Ali kakor sc ie novejsi dob vse razvilo maj
hitrejSmi koraki IL maega veiko, kakor jc
moderna vojna primcri nekdan jmi pray ka-
kOr ogromno kapitalisticno podjetje primeri
majhno rONodesko della vnico, tako - tudi njcne
potrebscinc ogromne, kalor Sc nikdar pref.
Ma boJlScih, kjer ST. jc caSi v:jSkovalo pn
par tisoc MOI, stole dandanes mjoni. Zc vojni
material, ki ga porabio tc ogromne nmozice, pre-
sega vSe, kar 81 jc mogla kdaj zamiSl jati fanta-
ziia. lie municiia IA mfanteriio in artilerijo sc
mora ceih hribih nakupiGt fronto, da po-
stane voJaStvo enostavno neSpOScbno boz Nj
kdar ne hi bill clovek pref miSlil, da more
fabrikacija streliva razviti take vclikansko
nduStrjo kakor Sc je zgodilo tekCm trch let
vojne. In to veja denarja denaria denarja!
Prehranjevanje miljonskih voisk transport,
naprava in prredba prometnih potov. poprave
razdclanh mo>tov, skadiSG, brzojavnia naprav
l. t. d. t. d, pogoltnejo svote ki vcaSi zado-
stovale vojno. Ce 81 clovek dcm.,li nepre-
getnc vIste avtomobilov "a osebni promet IA do
vazanje vojnega maerjala, Ia transport ramjen-
cev in bonkov, dobi lahko pojm rezaSliSani
raziki med nekadanjim in Scdaniim voiSiOva-
njem. Lahko 81 tudi napravi poim kclosalni raz-
Tiki med nekdanjim in sedanjmi strSEi
Evrop Sc racuna pri vojnih p ojiIih lie Sc
miljardam In sedai tudi Zediniene drzave
zapletene vojno. Tudi zanje ina SeIaj finanGno
zanje ekonomicni problem Sc obsezncis; kakor
vemo iZ generanh vojnih nacrtov hcGejo Zedi-
nIenc drzave posati nekakSen bankir cvropskih
zaveznikov. Govorio je % vekem daIilu. Xxi
mai bl "a Amerika dala Franciji; razun tega mai
Sc odprc zaveznikom najobseznejSi krotlit Naray-
no je pa, da bOdo mce Zedinjcnc olrzavc tudi
same ogronne vojnc strOSke, ze znio, ker bodo
morale yojni aparat veGinOma Sc zgradit
Nedvonno poJdejo tudi 'vojni strosk Ame-o.
rike V mijardc. poro1ilih predstoicGih zahte-
vah rastejo stevilkc cd dine do dine in sedaj Sc zc
govori setmIh miljardah. kdor We, kakSni so bill
dosedanli stroski Evrop bo Gudi
Nprleo tega je najvaznejse vpraianje: ALI
Inoreio Zcdinjene drzave financno znagovat te
zrtve?
Ma to odgovariamo da jh morcjo.
Sevcda tud TEN odgovorom nj tako emo
Stavno, da hi bescda "da" ali ''ne" vsc poycolala
kakor 81 doipSljajo Skoraj vseh vpraSanjih
osabnl modrijani, XII spoh lneniio, da sc la vsc
zvljcnjc pfivezati ma emo ni,ko. Niihova prevzet-
nos tSlcer porJuJe, ola znajo bti zelo impcrtncnt-
H. nkakor pa ne dokazuje da ie niihovem bu-
tanju glavo oh stcno kai pamctmegil Me nj emo
stavncJsega, kakor napraviti 81 emo ''naGclo' pa
ia MEM lahati, tudi sc med tenn vsi zakoni
svca prckucnejo in zacne zeml ia Sukati okror
lunc. Bajc jc bill krstusov natk da mai bo govo-
rlca vcrnlkov crostavna; njih bcscde mai bodo
'da' ali pa ''ne" - vsc orl,go ic odvcE Zato ic
tud krscanstvo tako daleG prijadralo kakor Vi
dino danes.
Amcrika lahko vojne siroSkc koIikor
l'l Jc mogoce kalktriraii po do>coanjih zk,iS-
nJah voJnc toda - lc pod cnim pogoicm: Ako
Sc vzamcjo srcds,va tam kjcr So
Y Icdnjenih dizaval je dcnarja Fakticno
Ic ravno vOjna nckoko mil ard prncSla V Amc-
rlko. TOda denar Sc jc pred vojno nabra rokah
kapitaltstitnega raZreda in med vojno Sc je Zopet
siekal blagajne kapiialiSiGncga razreda Tam
IA vIada lahko najdc &c ga iScc pri delavskem
Jud''tvu ga bo zaman iskala
Nobcn nacrt pokrije StroSkov Sc nj sprcict
kolikor Sc more opazati, tudi V kongrcs,, zclo
nasprotna mnenja. Bio hi lc zelcti da So ne ib
dcla ncbeni experiment, $ katcrimi Sc gotovo
nc doscze zazejen cilj, Xxi pa vcndar c,labc gospo
dirsko moe jndskih mas in postancjo lahko
ikraJni mcri nacionalnO nevarni.
MnOgo jc Zadnja leta govorilo o prosperi-
tci dezeli. Sami smo neStetokrat naglaSa da
Jc priblHno dive lett res prosperitcta Ameriki
All po IpioSnem raZrednem znacaju kapitaliSlcne
druzbc sploh more biti drugace, kakor ola ic
tudl la prOsperiteta razrcdna Delezenc je ameri-
ski kapitalizem nikakor pa amcrsk proleta-
RAT. Use, kar hi Sc moglo njej dcbrega reel u
dclavskega stasca, jc to, da ie IA nekaj casa od-
pravila brezpOseInOSt muOzic Ali tud to nj
mkakiSna absolutna dobrota. kaiti fabrikacijo
municlJc, ki je pCstala glavna industrial V tel
dezcli, so je tud pojavi problem, kako bo de-
iovno priloznostio po vojni. Ker je vek del dr,l-
glh industry, rudniStva, plavza rstva in prometa
lesno SpoJen $ fabrIkacj jo vojnega marerjala po-
vzroc konec vojne mdustrije lahko rajveGjo de-
lOvnO krlZO 10 lie Amerika ,Sploh kflai imeIa