Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13


dice! konkurenca med kapitalisti enc in iste in
dustrijske panoge hi bila $ TEN V ma jboljsem slu-
caju ma eni strani odpravljena Predalec hi zaSli,
fe hi preiskovali, kakSne posledice hi provroGila
konkurenca ma drugih straneh, ki hi Sc estate. lie
emo 81 oglejmo: Chm boil mineva konkurenca med
podjctniki enc in iStc industrijske panoge. ten
vctjc JIG nGSprotStvo med mimi i'm podietniki drr
9Th mdustrijSkih panog, Iii SO ma njih blago cd
kazani. &c p~onehajo boii med posameznimi produ-
cent? enc in iste industrijske panoge, pa Sc po-
oStrlJo tenn boil boji med producenti i'm konsumen-
II da porabimo To zadnjo besedo V najsirSem
lJehem pomenu. ' TEN pomenu JIG pa vsak pro
ducent tudi konsument tkalec n. pr. - ne da hi
sc ozirali ma njegov osebni konsum je konsu-
mcnt %bombaza, prcmoga, s~toriev, OLA it'd. Vsak
kapitalistitni razrod ne razpada lie V posameznike,
ampak V posamczne vrste, XII Sc med seboj kar
~najhujSe ~pobijajo.
Danes ina vSak kapitalist teznio toliko koli-
kor mu je lie mogoce producirati in toliko blaga,
kolikor mu je lie mogoce prinesti ma try; kajti
elm wee blaga, TEN wee dobicka pri drugaCe
poNSem enaklh okolScinah. lie njcgovi preraGmi,
&c Je tg zmozen, da prevzamc toliko blaga, in
naravno mnozina njegovega kapitala mu delajo
pi proiEvajanju zadrzke. Nasproti temu pa Sc ne
BIO, ce bo karteliranjc sploSno, proizvajanjc urc-
dilo III $ tenn prenchalc krizc, kakor nekateri TO
Slikajo, anpak ysakcga kartcla sploh no glavna
'N-hJu, VIC ~ w piOiLNdJdlO hODkOf 1nOnOCp ma
10, kajti elm mani JIG blaga, TEN vecie so Gene.
Prejsnia trgovska praksa, da Sc je V sluca iih, ce
Je bilo ma trgu proved blaga, en- del uniGil, samo
da je ostalo blago dobilo dobickanosne Gene. bo
depotem postala SplOSna praksa. Da pri TEN druZ.
Da ne more obstati, Je jasno. &c Stremi vSak kartel
Ease IA podprcdukcijo ida hi Sc mani izdelova-
LOO, tako mora ma drugi strani vSak teziti "a TEN,
da prisili nadprodukciji druge kartele, katerih
bIaga potrebuje. Mnogo potii vodi k temu. Maj
enostavnejSi je ia, da Sc lastna kOnzumcija Sc boil
omeJi nego o%mejuje drug kartel Svojo produkci-
20. DalJSi. Je ia, da Sc pokliGe znanost ma pomoG.
Xxi maj napravi nadomestno sredstvo "a blago,
katerega produkcija JIG omejena. Sc daljsi pot
Je, da zacno dotiGni konsumentje sami proizvaia-
II, kar potrcbujejo.
Vzemimo sluGaj, da utvorijo bakremi rudniki
kartel, omeie prcdukciio bakra in vzdignejo ME
COVE Gene zelo yisoko. kaj sledi temu? Eni indu-
Strlalci, katerih ~podjetja pretvarajo baker, bodo
ustavii delo, dokler he pridejo boljsi cast, drugi
bodo skusali, druge kovine mesto bakra uporab-
lJatl zopet drugi bodo skuSali pridobiti 81 bakre-
ne rudnike in Jill zaGeti izrabljati ter Sc tako ma
praviti neodviSne od bakrenega ringa. Konec ie.
da sc kartel razbiie in bankrotira, in kriza je tn.
&c Sc TO ne posre6i, provzroti podprodukciia
kartela umetno omejitev produkcije, torej zopet
krizo V onih industrijskih panogah, XII konsumi.
raJo produkte kartela kot surovino ali orodie it'd.
hdl'tll 'oItI Ut SDFdNlJO XIII y SNeta. Cc Dl
incl Y TEN oziru kai uspeha, mogel hi najveG bi-
ii Ia, ola dobG krize drugo obliko - ali nobene
. boljSe. Bankeroti ne bodo prenehali, razlika DO le-
Ia. da zadobivaio veGji obseg, da ne zadenejo lie
posameznih kapitalistov, ampak vedno kar cele
vrste kapitalistov. karteli ne moreio odstraniti
kriZ, pac pa morejo provzrociti krize, XII so Sc
boil unicevalne kot vse, kar smo vidcli dosedaj.
Sc lie potem, ko hi Sc vsi karteli zdruzili V en-
sam, V cegar roki Sc hi zodinila VISA proizvaialna
srcdStva vSch kapitalistiGnih narodov. ko hi de-
IanSko zascbna last proizva jalnih sredstcv pone-
haIa, seIe potem bi karteliranjc omogoGilo odstra-
nl'cN krz. \asproti temu pa so krize cd ncke Vi
sine gospodarskega razvoja naprej neizogibne.
toliko casa, kolikor casa DO obSta jala Zascbna las,
proiZvajalnih sredstcv. Ne gre, da hi Sc samo sen
enc Stram z%ascbnega laStniStva odstranile. Zaseb-
ma last sama pa hi Sc dalic obstajala.