Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16

dobila tudi zvezno glavno mesto in
yes distrikt Columbia v = svoje
kremplje. Senat .ie s SIS proti 80
glasovom spreiel Sheppartlovo
predloso, $ katero Sc cd 1. novem-
bra 1917. dalie odpravliajo vse
gostilne omenjenern distriktu.
lie "a osebno potrebo DO dovolje-
no IL drugih krajev dovazavati
strogo omejeno mnozino opojnih
pijaG.
Predloga pride pac Sc v posla-
nsko zbornico, pravijo pa, da ina
tudi tam gOtovo vecino.
V senatu je glasovalo 20 wash
ingtonsko prohibicijo % demokra-
toy in q republidanov. proti pa
22 demokratov in 10 republicanov.
Suho in mokrO sta, kakor je vide.
ii, dive stranki izven o~ficielnih
Strank.
Reklo hi sc nositi v0do V morje,
Gee hi Sc navajali Sc argument
proti prohibiciji, XII je pri nekate.
rih resno mislecih l.judeh velika
zmota, pri vecini pa velika hinav-
Selma. kakSna logika .ie n. pr. V
ZEN. DIN Sc gostilne prepovedujejo,
IA domato rabo Sc pa nabava
alkohola dovoljuje9 &c Sc stvar lie
malo preudari. je TO pravzaprav
lie sekiranje tistih, XII MISC pijanci.
tl0vek, Xxi ne Pile IL navade, paS
pa ina uzitek, ce 81 privosGi pc
dolgem casu kozarec VIVA. 81 ne bo
IA svojo malenkC,tno potrebo ma
pravljal kleti in narotati place
"a tistih par kapljic, kar iih po-
pie, Sc mu he DO i~zplacalo. Ali mai
torcj naroca ved, ali pa maj zrtvu-
Je tudi ono malenkost. katere .je
bll sedaJ vaJen. Seyeda ne DO umrl.
zee postane popoln abstinent: niti
%nesrecen ne DO zaradi tega. Zmanj-
kal mu DO pa vendar uzitek, XII nj
ne MENU ne komu drugemu Sko-
doval.
Da sc naseli s prohibieijo tudi V
columbijskem distriktu tajna ia
brikacija, tihotapstvo in vse, kar
le z MO V zvezi, nj treba omenjati.
V nobeni DRAW nj prohibiciia cd
pravila pijacevanja: V mnogih ga
Je pomnozila ; V vsaki pa je pospe-
sila h~inavscino.
Lastnik neke pivovarne V St.
Louisu misli, da je prohibicije maj
wee kriv ameriSki salun in da bi
Sc MEN val u~stavil, ce bi prisle ma
mega mesto gostilne po evrop-
skem vzoru. Sam Sc je zaradi
tega namenil napraviti tako GO
%stilno, V kateri lie DO "bare" in
&c be gostom streglo lie pri mizah.
Nj dvoma, da ina popreGni
ameriski salun res mnogo slabih
Strani in da Sc ovropska gostilna
ugodno razlikuje cd MEGA. SIEVE
da sc dobe tudi tam krtme. XII
spominjajo cloveka ma ropafske
brloge. Ampak tie spadaio boil
med izjeme, docim je V Ameriki
salun, XII hi kulturnemu cloveku
ugajal, izjema.
Vetinoma je re lega ten presto
ROY TAXA, da Sc zdi gostu, XII pride
prvic vanj, kakor da je Easel v
cudno klet. Nekai nepriiaznega
ga pozdravlja. Dolga "bara" do,
loc aobliko prostora,. Xxi navadnC
nina oxen, ampak dobiva lie male
svetlobe skozi vrata. Stree st
skOrai i~zkljufno pri bari, kjei
gostie stole in Sc naslanjajc, kai
zbuia re samo pc sebi slutnjo u
jancevanja. Gostu sc zdi, kakoi
da Sc mora $ nitro opraviti
nitro n%arociti, nitro placati, hitrc
popiti. Res da Sc hitre.ie Pile
ampak ne odhaja Sc hitreje. "Ba
ra" je tudi kakor nalas6 ustvare
, ma "a "'trifanje"; ce Sc toeilet
nekOliko spozna, sc izleze IL take
ga pOtaSeevania pijanGevanj,
brez konca in kraja.
: Cedna evropska gostima je re.
kaj drngega. Gotovo Sc tudi -,
ondotnih dezelah pijan6uje. Am
; pax gostilna sama ma sebi s. cednt
pcgrnienimi miami ,okrog kate
rib Sc zbirajo ~prijatelii in znanc
ma p%Omenek, he zapeljuie tako II;