davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
lZiaVa "Radnicke StraZe".

TajniSko vijece V Chicago zui z ozirom ma
Slupno conference, Xxi DO V soboto, 10. I. m, da
obiavi "Proletarec' izjavo, Xxi jo JIG podala Rad
nicka STRATA" "a strankino konvcncijo V st. Loui-
Su. TajniSko vijete namrc6 misli, da sc 90 M tel
kOnefrenci razpravljalo tudi o pisavi obeh listov,
pa zeli, ola hi bill CLAM, Hi Sc udeleze konference,
pouGeni o obeh izjavah,
Zelji tajniSkega vijea nstrezamo. kouferenca
tudi lahko razpravlia o pisavi listov, ali k%onfcren-
ca nina nobenega sredstva, da hi dajala listom
kakSne ukaze glcde II njih pisavo, Sc mani pa mo-
re reSiti vpraSanje, okrog katerega sc sucejo Sc
DAME razpravc. Konefrenca lahko govori o Stva-
Ri to je vSe. Precinct nj tako enostaven, ia hi Sc
mogcl meni nG tebi mic resiti z glasovanjem.
To je bila tudi nesreca st. louiSke konvencije.
O voini sc je V stranki pac tn pa tam precej GO
voriIo in piSalo; nj pa bio nObene temeljite raz-
prave, XII JIG neizogiben pogoj IA uspeSno delo IA
konvencij, ma kateri mai Sc dolOcajo stalisGa V
tako vaznih vpraSanjih, kakrSna so sedanja. Kon-
vencija je bila nameravana "a jesen. Vseh vpra-
SAM, Iii Jill JIG vojna spravila ma dnevni red, tudi
ona ne hi mOgla reSiti, &er to MISC vpraSanja po-
Sameznc dezele, temveG vpraSanja vse lnternacio-
male. Ergo Jill DO mogla tudi lie lnternacionala
rcScvati.
Da nj med vojno moznosti IA to, je danes po-
polnoma iasno. Noben mednarodni kongres sc ne
more ScStati ma tax nacin, da hi sc mogel opravice-
no Smatrati "a zaStopStvo vse socialisti6ne Inter
naclonalc. NekOllko imllJonoV clan0v SoclallStlcnlh
organizacij ie V zakopih, kjer ne morejo izrazati
Svojega miSjenja, ne voliti, ne sklepati. Nekateri
socialist Sc sedaJ noGejo, drugi sc ne m%orejo ude-
leziti nobenega mednarodnega sestanka.
\ Ge hi bill tax kongres mogoG kakor nj, so
Sedaj do straSti raZbeljena cuvstva premocna, da
hi mogel SvOjo nalogo resiti $ tistim dusevnim mi
rom, XII ie Ia tako delo neizogibno p~otreben.
Ali kOnvencija SocialistiGne stranke V Anne
riki hi bila lahko dobra priprava IA bodoci med
narodni kOngres, Ge bi bila sklicana taKo, kakor
je blo prvotnO nameravano, "a jesen. Do tedaj hi
Sc bila lahko zvrSila temel jiteJSa razprava, Xxi hi
bila prineSla V temno Stvar wee jasnoSti. Socialist
cna Stranka je bila vedno ponosna ma to. Ola Sc Opt
III ma znanstvene temelje. Znanosti pa nj brez Stu
diia, p~reSkave, diskusiie III debate.
Nsega tega nj blo pred st. loiuSko konvencijo
in tudi nj moglo biti. Tudi ma tel konvcnciji 50
gasneje cd stvarnih, znanstvenih argumcntov GO
vorila GuvStva in strasti. Ne cas- ne ostale razmere
MISC dovoljevale, da hi sc bia vpraSanja %pretresla
$ tisto temelpitostjo, brez katerih ne more biti te-
meljitih zakljuckOv.
Da je bio res tako, dokazuje ~najbolje predlog
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

DEM dob rastline, kakrSne rastcjo. dandanrs DO
visokih Alpah ali pc planinah oh mcjah vetnega
siiega. - Geologi n~ahajajO njihove ostaline Y III
valskIfml vred okamenele po trdih zcmljiskih skla-
hh, V k%amenju in V skalah.
Geologl morda pomiljujcio mas neveScake.
ker nam ne gre V glavO, kako ic V tel naplavin-
SKI all diluviJalni dobi mogel craven velikanskc-
ga izumrlega jelcna ziveti sedanji severni jelen,
ali ma strani izunrrlega mamuta sedania bella IL
Sica.
Cmevncjsc Sc nam zdi, ko slSimo, da 50 veil
kanske zivali %tropicnih krajev zivele no nash dc.
zelah pred ledenO dobo v tretjetvorni dobi, XII ic
bla profl Sedanjemu podnebju nenavadno topla.
Ne da bi bile oh encm casu pod istim neugodnim
podnebJcm Mvelc skupaj zivali liz tropicnih in le-
dchih kraJcv, tcmvec to radi vcrjamcmo, da so
Sc ostallnc ten zivali p%OmeSalc, predcn so Jill po-
kr1l plaSti zemljc, V katerih so So Nth ostalinc o.
hranilc do nash dni. kai tczko 81 ia pa predoce-
vati tistc podnebnc razmere, po katerih je stare
Veskl sion nsamut zivcl toliko casa ( V pozneisi le-
dem dobi i'll siccr v seventh dczclah i'm So zivcl
oh %sInrccju. Sal Sc pripovcduic, Ola so naSli smre-
Rove 1gle V zelodcu mamuta, XII so ga V naSih dneh
V SEVERN Sibiriji pri iztoku reke Lenc izkopali in
arkticncga ledu. &c bi Sc kaj takcga ~pripctilo V
nash dneh levi, prebivalcu tropicne Sahare, hi
rekh, IL zverinjaka je ~pcbegnil in ma begu po ne
sreci zmrznil V ledenici. Kaj sc je $ staroveskim
mamutom zgodilo, da Sc je ohranil $ kozo in me-
som do nash dni - KIDD We to- Ohranil Sc ie pa
popolnOma, meso je bilo sur0vO in tako Fresno.
da so - ce porocilo ne laze - psi gladno hast
Mill Pc MEM.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
DROBNA STATISTIKA RUSIJE..

Francija je posodila Rusiji miljar-
de denaria. Da Sc preprica, kako Sc
francoski denar v Rusiji uporablja, je
poslala francoska vlada z~namenitega
znanstvenika in glavnega urednika H.
sta "Economiste european" Edmonda
Theryja, da prestudira ruske gospo-
darske, kulturne in zivljenske razme-
re. Thery je svoje studije objavil v
knjigi in poroca: v Rusiji Sc je prido-
bivanje zita v casu cd 1898-1912
dvignilo Za34 odst., ovsa "a 81 odst.,
je6mena "a 62 odst., koruze "a As
odst. Poprecno JIG v tel dobi letna pro-
dukcija ruske zemlje M teh pridel-
kin znasala 622 miljonov meterskih
centov in Sc pomnozila "a % odst.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

"Crno morie JIG V starih casih stale prav sa-
dozclnskim) morjem nj imelo nObene dotike. Kar
naenkrat so narastle ~njegOve vode cd hudih nall
vov i'll cd pritokov velikih ~njegovih rex. - Rastle
50 in rastle in preplavljale bregove. IL z neznan-
sko silo predrle njegove vode suho ozino Bospo-
IA in Helesponta.
To Sc je ~dogodilo nekaj casa pref nego drugi
potopi, o katerih sporo6ajo povesti narodOv.
40 StrabOnovem Sporocilu sc je tako dogodi-
10 tudi drugod poleg Sredozenlskega morja. Ko je
to morie proved narastlo cd velikih voda, XII Sc
stekajo vanj, je pretrgalo zemsko ozino pri Her
kulovih stolpih.
Odtlci jc Sredozemsko morje OdprtO tudi ma
vccerni strani, in skozi ia prcdor sc pretekajo vO-
de med MIN in med zunanjim Atlantiskim oce-
anon.
% razdrtiJi starega sveta je prepcval tudi Ar
gonavt Orfci. 10 Sc ie morski bog temnokodrasti
Pozeidon Sprl u ocetom Kronosom, je vsekal 5 svo-
jim siIovitim trizobom pc start dezeli Lykaoniji,
da Sc jc zdrobila ma kosce - otoke.
ko so odtekle vode raz podrtine in razvalinc,
Je prisel zopet ma dan prejSnji subj svet, pa ne $
slarim, ampak s precej izpremenjenim obrazom.
Pole okrog vOda sc je nitro in bujno obrastlo,
ker je blato od povodnji p~ognojilo tia. kakor Sc
dandanes reka Nil S svojo povOdnijo pognojuje in
o~plojuje leto "a letom pole egiptovske dezele.
Ledeniki in snezniki so ostali pokriti s snegom in
ledom, in eb koncih ve6jih doin so izvirale kakor
hudoufniki vodc izpod kupov ledu. Reke so valile
Vellkanske valOve prot morju in veckrat SO DO
plavile nizave OBJ svOjih ~bregovih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
PRoLETAREC

m%anjSine, Xxi pojdc y onim vocine ma spiosno gla-
sovanje. Zelo premiSljena izjava sodalga Sparga
Je dobila pi plenarncm glasovanju komaj pet
glasov' "A naenkrat JIG imela izjava manjsine pet
deset %podpiSov. Petinpetdeset CLANCY Je iorcj pri-
so po onem glasovaniu do d~rugega spoznanja.
To je n~cpobiten dokaz, ola nj bila stvar zrela,
ko Sc JIG o njej glasovalo. Kajti tistim, III so ma
knadno ~podpisali iziavo manjSine sc vendar ne
more oGitati, da so otroci.
Vprasanje je de facto danes Sc tako nedozo-
rclo, kakor je bilo OBJ cGsu konvcncijc. I'm T. no.
benin dekretom Sc ne ~pripravi do zreiosti. Nit
z glaSovanjem ne; kaiti glaSovanjc more podati
stvari sankciJo sele tedaj, kadar JIG tako zrcla, da
sc more 5 prepriJanjem glaSovati o njej, ne pa lc
2 "mnenJem' in s ''cuvStvom'.
konferenca torci ne more resiti vprasanja
samega.
Razpravlja lahko o njcm. Ali tistih par ur. XII
Jill ina konferenca ma razpolago, gotovo ne zado-
stuJe, da hi mogla bti razprava tcmellita I'm do
wolf vsestramska.
Cesar je Y resnici treba, je svObodna diskusija
v nash c%asopiSih. Brez diskusije nj nobene 1asno-
SIT. Diskusija - to MISC Ciebni napadi ali napa-
di ma posamezne Skupinc ,ampak donaSanje argu-
mentov in ~nvajanje zakljuGkov.
Lahko sc prirejaio V Ia namen tudi ustmene
debate; ali diSkusije V c~asopiSiu, XII JIG lahko OBJ
sezneEa, ne moreJo nadomestiti. Treba sc je ven
dar zavedati, da he gre pri TAXI pole4niki V okvir-
Ju Stranke same "a poraz oSeb ali pa "a slave
image, temvec edinO "a najveGjo mono jasnost
ce prinese proSta diskIfsija Spoznanie, Ola TO ali
ono mnenje nj bilo utemeljeno, nj ne zio ne sramo-
Ia, priznati to pa Sc zdruziti ma temeim tcga. kar
je izIo kot rezultat IL borbe argumeniov. Ampak
Ia borba je neizogibna, cc sc hoGc Sploh priti do
rezultata.
Seveda, vecina lahko izkljuGi m~anJsno; ali to
JIG priblizno talk rczultat kakor Samomor. V veti-
nj bo kmalu liz kakrSnegakoli vzroka nastala nova
m%anjSina, kajti ma Svetu je ne more btu :,kupinc,
V kateri hi vsc glavc V vSch reGeh aDsoiutno ena-
ko missile, in Y socialiStiGni druzbi Sc pray tako
ne DO m%anjkalo naSprotnih nazorov, kakor SC Jill
ne manjka V socialistiGni Stranki.
Tega vendar nj treba tajiti, sal ie tidi socia-
listi6na stranka Stranka ljudi, ne pa s;ranka IL
povih bogov. Skrbiti ie treba lie IA to, ia SC mo-
rejo razlike V Svobodi ~zrazati, vSlei Cesar po-
stanejo gonilna Sila, medtcm ko uGinkuJejo kakor
cksplozivne snow, Ge Sc zatirajo.
Tie diskusije tudi chicaska konfcrcnca ne mo-
re odrezati.
IZjavo "Radnicke Straze' podajamo V ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

slednjem V ~originalu. Toliko jc nasim cianom hr-
vasena razrmmljiva, da ie nj treha prcvajati in
e npostavljati evcntualnemu oGitanju, ola nj 10 ali
ono V prcvodu dovolj tocno.
lzjava Sc glG,i:
Sad je nastalo vrijemc, Ola Sc mnericia SCOTIA
IStlcka stranka pokaze kao iStinska pre.cavnica
mteresa proletarijata II ovoi zcmlji i radnog CO.
vJecanstva ma cijelOm ~svijetu.
Svi savreaneni ratovi su izrazaj tcznIa vlada-
jucih razrcda II swim drzavama, IL p,najpaGc II
takozvanim "civiliziranim" zcmljamr, u koiima
prevladava kapitalisticki nacim proizvodnjc po-
djcle dobara.
Wade niihovi agent proglaSuju, ia = ttu
mora vladati "gradianski mir, kako III Sc d ,SIo
do pobJede. Patriotizam, koji mic niSta drugo do
izrazaJ kapitaliStickih mteresa flozofila onih
sloJeva, koji sc %najviSe koriste cd rata, postizava
u svakom ratu svoi vrdlunac II ime "onranc do
movine' dktira, da Sc oko zaStavc '~naciie" oku-
pc Svi narodni slojcvi. L ratu ppStatu interest,"
teznje svih razreda 'jednake" - kako mas uvic.
ravaju has chi, koii imaju korist I'D rata koii
proglaSuju ratove. Isti ovi ljudi rabc Svc micre.
kako hi saw narod Siom ujedinili protiv '.vanj-
Skog neprijatclia''.
kad odluGuiuci krugovi. koji stole ~ chranu
interesa bogatih poSjednika i tvornicais, opa~c.
kako radne prilikc IL vlaStitoj zcmlji poSSaju teSke
re hi ranije iii kaSnje mogle dovcSti rarod do raza-
%taranja pobunc, oni IL inc patriotizma '.domo-
vIne' okupljaju iSti TAI narcd protiv "vantkog'
neprijateia.
Ma tai natin II ratu de facto prcSrajc EiaSna
bolha, jr sc smatra, da jc vauj>ki naprijatclj vcci
I opasniJl cd domacega. Patriotizam Sastoji Il to-
mu, Sto zahtiicva, da prema ''vaniSkom' ncpriia-
telJu budu svi udruzcni jcdinStveni. L rayu PC
ana tome sa patriotskog nacijonalncg glcdiSta
vladaiutih klasa postaju interest radnika i kapi-
taliSta iednaki.
IL ovoga pax Sliiedi, da radnici IA vrijemc ra-
ia moraiu napustiti klaSum borbu. mUraiu prcStati
borhi Sc IA medjunarodni mir braStvo Svih ma
roda, a poStati ~jngoiSti, patriotic, pristaso svojih
naJvecih dusinana - jcdnom riicciu Svoji v~laStiti
nepriiatelji.
Radi Nvcga toga sociialisticka Stranka hi po-
emilia bar privremcno SamouboiStvo, kad hi odo-
brla evropski rat, kad hi danaS pristaia NJ anne
ricku plutokraciiu, kad hi ma iedan iii drugi maGin
pomogla vladi Sled. Drzava, da vodi rat pretty
Jedne zemlje, koja niic niti moe biti tako veliki
neprijatelj radne Amcrikc, kao Sto jc vlastita ma
81 burZoazija.
"Demokraticna' Amerika necc voditi rat
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

protiv kajzera, kako mas uvjeravaju krivci rata,
wee &c to biti u prvom rcdu protiv onih, koji ee
gubiti svoj zivot ma ratistu koii &c biti p'r{il ieni,
da placaJu ratne ~troskove, porezc dugovc &c Soji
ce nOsiti saw teret 0vOg kryoprolica. A 20 su ME-
mach i americki radnici.
Mi nemaanO niSta protiv njeqnackih radnika,
koji su bill bit &c naSa brata, tie koji Su takodjer
postal zrtve lakoinih patricia vlastodrzaca
Sad je najzgodniji trenutak, da ;socijalisticka
stranka odlucno ustane prOtiv svih medjunarod-
nth ratova, II kojTma propada radni6ka klasa
sam socijalisticki pokret da ustanc protiv mill
tafIHma u swim Oblicima, ukljucivo protiv dako-
zvane "narodnc ~vojske''; da ja6e nego ikada ma
glaSi svoju opoziciiu protiv kapitalizma sistema
privatnog ylasniStva, IL kojeg pOtjecu svc medju-
narOdne klaonice. Sad je vrijeme, da ,ocijalistiG-
ka stranka n~aj6vrsce na2lasi svoj ideal med juna-
rodnog mlra, do kojeg nikakO ne moze GoGi puterm
ratova vladajurih klasa k%ompromisa radniStva
sa gOSpodarima svijeta, nego iedino putem orga-
nizacije pr~osvjete, putem klasne borbe ma gospo-
daiStvenom pOlitickom polju.
Nikada IL ~zajednici sa vlastodrScima kapita-
liStimal
Cvijek IA samostalnu klasnu borbu II nirmo
doba, "A JOS wise IL ratno dOba, pa makar bill IL
vrgnuti progonima cd strane dusnana radnog ma
roda Govjecanstva!
Protiv rata ''gradjanskog mira. a "a kla-
snu borbu do konca, do pobjedc Sociialistickog
idealal
Protiv privatnog vlaSnistva ia kolektivno
vlasniStvo:
Protiv kapitaliznla IA socijalizam
Zivjela radnicka klasa cijelog svijeta! Zivio
SvJctNki mir! Iivielo medjunarodno brastvo!
Dole "a tirarlima, patriothma krvoioc:ma -
zatornicima svake civilizacije, svakog napretka,
pa / Samog GovjeGanstval
Ne bono sc danes spuscali V polemiko, ker bi
mas predalet odvedla. LIE toliko mai povemo, da
ne bi dali SvoJega potpisa pod to izjavo, ker ne
gre danes "a abStraktne deklaracijc. ampak "a
Spoznanje fakticnega polozaja in "a izvajanje po-
sledic IL NIGGA.
lzjava tRadnickc Straze' SC nit naimanic
he ozlra ma to, da je vojna kliub vsem profession
tukaJ: da ina ia vojna ~po'edice, XII globcko po-
sezajo V ~interese socialisticnega gibanja; da do
bl delavStvo ma te posledice Sc lahko kaj vpliva,
zee NINA nobenega vpliva voI ma v~praSanje voine
same. Pc izrazih je izjava radikalna, po vscbini
Je povrSla. Ia faktitne potrebe socializma v SEGA
MEM p~olozaju je ia izjava neporabna. cato Sc il
ne moreno pridruziti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

Pridelek krompirja Sc je pomnozil "a
tretjino in znasa blizu $40 milionov
meterskih s%totov; pridelek sladkornc
pese sc je pomnozil IN AZ odst. in no.
dobno JIG z ostalimi kmetkimi pridel-
Xxi. Izvoz ruskih kmeGkih pridelkov
sc JIG pomnozil v tel dobi "a "a odst.
in je zanje skupila Russia dosti mad
n miljardo vee kakor Ia let pref.
Tekom zadnijh IL let Sc je produkciia
premoga, zeleza, jekla in svinca DO
dvojila. V vseh industrijah jc veil
kanski napredek. Ia solstvo je pora-
bila Russia v dobi cd 1s98-1oO2 ma
leto IS miljonov; ]. 1912 pa ie izdala
"a solstvo 312 miljonov. Ogromno
ruske zemlje je Sc neobdelane in mno-
go rudnikov nedotsknjenih. Cd |.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

napadov Ma Bethmann
Hollwega. Tenn Strankam mi toliko mir pri srcu,
koiikor nenlAia zmaga. I'll krogi so Steli naivec
voJnlh hulskacev in njihovi mameni so bill odloc-
40 mperialiSticni Bethmann Hollweg je bill DO
polnoma NTH MOI, ko je pricel vojno. Ali Sc
daJ, do tudi porotevalska tehnika ne more nasli-
katl voJnega polozaja "a Nemcijo tako siiajnega,
kakor prvo leto, Jill je strah, da hi mogla Mem
ella opustiti imperialisticne namene, ola oi Sc mo.
gla odreci velikim aneksiiam, pa iScejo "moG.
mega moza, cudodelca, XII hi kljub vsem izpre-
membam p~olozaja omogocil osvojitev sveta. Beth.
mann Holiweg ne more tega in odtod izvira silna
jeza proti MENU.
Resnicni greh kancelaria pa mi V TEN, da Sc
dag ne ustreza sovinisticnm zahtevam, ko Jim ne
more, ampak V tenn, da Jim je ustregei, ko so ga
goni'i ma vojno. Morda sc danes V dust Hesa toda
qrepozno je.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

pax pretveze, Xxi 81 Jill jc izbral IA to, so proved
medic. Ncmcija je bila ma vojno goiovo dobro
pripravljcna danes pac ne more nihcc wee misli-
ii ma to, da Sc je zaccla pripravliati seic po sara
icvskem atentatu. Ali kljub svoji ,speSnosti ven
OAR ne more delati cudezcv; mobena moblizaci-
ia Sc ne more izvrSiti tako magic, da hi bill sovraz-
nix re V As urah pobit in pokontan. Ia ti>te til
ali Stir dni "~diplomaticnih spravnih poizkusov''
hi morala "Deutsche TageSzeitung'' biti Beth
mann IIollweg hvalezna : svojega stalisca
ramrec. Sal vendar mi So IA spravne poizkuse. XII
maj bi bill preprecili vojno, kajti Nemcija nj po-
dala ne enega predloga, XII hi bill sluzil tcmu ma
menu, ampak ie zahtevala, maj Sc Avstriji dovoli,
da pogoltne Srbijo.
Cas-, XII sta ga Bcthmam Hollweg in Viljem
porabila "a "diplomatiGnc telegrame," je Mem
ella potrebovala, da dovrSi svojo mobilizacijo, nc-
sprotnikom pa nasujc pcska V oci. I'll "spravmi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

polzkusi' MISC povzrocili neinSkega poraza %
Marni, ampak so %omogoclli yelike nemske image
do te bike.
Povsetn podobno ic $ submarinSko kampanjo.
katerO ie Bethmann IIollwcg baje IN leto dni pre-.
pozno zacel. Ia podmorSko vojskovanje je treba
podmOrskih ladii. TIE pa ne padaio IL nebeS. Tu-
Oh Nemcija Jill JIG morala Sele graditi, "a stavbo
pa je bio treba casa.
k%aJpada, cc hi Sc mOglo vSc tako vrSiti, kikor
hoce "Deutsche Tageszeitung," hi bila stvar dru-
gacna. &c hi bill Nemci oh Marni zmagali, namcsto
da so bill porazeni, &c hi bill vdrli V Parz, de hi
bill prepavili vSo Franciio, dc bi bile nemSke sub
marinke uncle YES pomorSki promet, tcdaj hi BIZ
la vo]na res re lahlo ~konGana, IN STEER tako ken
cana ,kakor 81 zeli "Deutsche TageSzeitung:' Da
bI bila Ncmtija vSemu svetu lahko diktirala svo-
je mirovne pogoie.
V teh pogojih JIG pa glavni razlog kmrser-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
NaPadani BethInann.

Nsenemci i'll conservatives zahtevajo zUpet
Cdstop kancelarja Bethmann Hollwega. Ne da hi
"a imeli "a prevec nazadnjaSkega, kar hi bilo o.
pravicno ocitanje; ampak 'premalo mOcan" Jim
Je." Deutsche Tageszeitung' ga zopet ostro na-
pada In njeni argumenti so zelo znarilni "a mis-
ljenJe naciOnalistcnih in konservativnih krogov.
otTta mu, da je pri mobilizaciji zamudil tri do
stiri dni 4 diplomaticnimi spravnimi poizkusi,
vsled cesar je baje bila bitka OBJ Marni izgubljena.
Razun tega je storil kancelar veliko napako, da
nj prisel $ submarinsko kampanjo re pred enim
letom.
'Da hi stvar imela lepSe lice, 81 natika list mi.
%rolJnbno &rmko in pravi, da hi bila vojna brcA
teh dveh napak re zdavno koncana.
"Deutsche Tageszeitung" nina pray. Ma
Nemskem MISC izgubili v dobi mobilizacije mic Ca
ga "po ncpotrehmem." Sovinisticni list napada
Fancelarja, ker mu Sc nj dovolj Sovinfsticen am
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

prcstahl lcdin dob Mvclc Iivali danaimjih arkti-
cnll kraJcv skupaj u domacimi ali plaminskimi.
Pa morda kdo vpraSa Oh Gem pa so zivcle III
vail, &C so biia tia pokrita ) snegom in Z lcdom?
TAX vpraSalcc maj 81 oglcda danaSnjc arkticne po-
%krajine. Po zamrzli Grenlandiii najdc zivali: 30
SpltzbergiJi najde cello lcdcnodobSko belo liSico,
haJde sevcrnega jclena, - in Sc wise prot severn
po okOllci Franc-Jozcfove dezclc nadlcguiejo
povsod bell medvcdie evropskc potnikc. Mnogo
organrzmov in ~boljSega rastlin>ttva ic naSlo ko-
nee med lcdeno dobo pO tistih krajih, XII so bill
zamrzli pregloboko, lie pc posamcznih vrhovih
CORA in pc nekaterih otokih, XII so stall mad lcdom,
sc jc ohranilo nekaj maega rastlinstva kakor Sc
daJ ma Spitzbcrgiji in po Grcnlandiji. Ne bono
Jh n%astcvali pc imcnu, lie toliko mai omcnimo, da
so pc kopnih ravnch in dolinah rastlc V zadnji IT,,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
O ledeni dObi.

In take groze in silc JIG prcbil clovek, XII jc V
zadnji ledeni dobi &c zivcl ma zcnhji. 70 so doslcj
trdno dokazali geologi. Mnogovrsttno orodje, IL
delano IL trdega kamna in druge sledi, Xxi Sc naha-
jajo skupaj Z ostalinami zivali te dobe V zemskih
skladih hin V naplavini, he pustc nobenega ugo-
vora, da he bi bill clovek zyel ma zemlji V zadnji
ledeni dobi. craven Gloveka pa je zivela mnozica
zivali. V sedanjih zmerno toplih evropskih po-
~krajinah je Zivela zines, kakrSno hi dObil, ako be
sedaj prestavil V Evropo nekaj zivali IL mrzlih Sc
vernih krajev in nekaj $ toplega iuga. Med TAXI
mi zivalmi so bivale po EvrOpi: Bella lisica, Sc
verni Jelen, diva koza, divji kozel, divii zaiec,
brlOSki medved, broSka hiicna, nosorog, mamut
in DIR. Izmed ten Jill jc nckai izmrlo, ma pr. ma
nut, nosorOg in Dir.
Pc neZapadnih ravnch ma Svicarskcm so DO
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

1900-l2 sc JIG pomnozilo prebivatcl-
stvo Francije "a 2 odst., Italije IA o
odst., Anglije "a 10 odst., Avstro-Ogr-
skc "a l5 odst., Nemcijc "a 16 odst..
prebivalstvo Rustic pa "a cclih 26
odst. Danes steje Russia ITS Milo
nov oseb. &C Sc bo mnozila kakor
doslej, DO stella l.. 1924 re PIG, /.
1886 re PIP in l.. 1913 &c 344 milo
nov ljudi, t. ]. nekaj miljonov wee,
kakor VISA ostala Europa skupaj.
Socialism sc popolnoma vienna
2 zakoni razvoja. &c hi Jim bill ma
sproten, hi bill nemogoc. Ker je
nujen sad razvoia, mora neizogib-
no priti. Tako neizogibno, kakor
jutro, kadar mine noe.
Western Kansas world. [volume] (WaKeeney, Kan.) 1885-current, 1917-02-17
Catarrhal Deafness Cannot Be Cured

by local applications, as they cannot
reach the diseased POI ton of the ear
There is only one way to cure catarr-
hal deafness, and that is by constr
tutionaI remedy Catarrhal deafness
is caused by an infiamed condition OF
the mucous lining of the Eustacbian
Tube. When this tube is uinf1amed
YOU have a rumblinC sound or lmper-
feet hearing, and when it is entirely
closed, Deafness is the-Tesult- Unless
fhe inflammation can be reduced and
| this tube restored TO its normal con-
dition, hearing will be destroyed for
ever. Mgny cases of deafness are
caused by catarrh, which is an infiam-
ed condition of the mucous surfaces
/ HalPs Catarrh Medicine acts thru
the blood on the mucous surfaces Oh
/ the system
| We will give One Hundred Dollars
/ for any case of Catarrhal Deafness
4 that cannot be cured by Hairs "a
1tarrh Medicine Circulars free- Al
H druggists, 75c-
f. j. CHENEY s. Co., Toledo O--At
Western Kansas world. [volume] (WaKeeney, Kan.) 1885-current, 1917-02-17
SICK WlFFS STORY SURPRISES
WA-kffNfY

The following has surprised a
Keeney. A business mans wife sur
fered from dyspepsia and constipation
for wears. Although she dieted she
was so bioated her clothes would not
At. ONE SPOONFUL 6ucktno.
ta,L olycerine. etc. as mixed in Adj
ier.i-ka relieved her INSTANTLY:
because Alder-i-ka empties BOTH
awe and small intestine 1t relieves
Any CASE constipation, sour stom-
.ch or pas and prevents appendicitis
II has QUICKEST action OF anything
we ever sold. W. W. Gibson, Drug
gist--Ady-
Western Kansas world. [volume] (WaKeeney, Kan.) 1885-current, 1917-02-17
Y. E. NlQUETTf

For Sale-5 lots near high school;
c;tv water. Must be sold by FeDfua-
~ ist. Cheap for cash: Fine build
inx site Inquire at this ONCE
Western Kansas world. [volume] (WaKeeney, Kan.) 1885-current, 1917-02-17
Wheat Land Bargain

We have two quarters and one-half
ouarter of nice, smooth Cove county
Ehear, land for sale at $1,000 per acre
Call and let us show it.
e. NIQUEITE
once second door north of postofhce,
NIX eney. Kan.-Adv. 40 II
Western Kansas world. [volume] (WaKeeney, Kan.) 1885-current, 1917-02-17

The Farmers Elevator at WaKee-
ney will ship out car load OF rye
the first of next week. All who have
rye to sell should call them up or
bring i, in Monday. adv. 1t.
Western Kansas world. [volume] (WaKeeney, Kan.) 1885-current, 1917-02-17

Mr.. and Mrs. 81. c. Harlan, of
Frankfort, Kansas, were called here
the first of the week on account Of
the illness of her father, Mr.. Baird.
at the home of his son Chas. Baird.