Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-02

III SLeS. IVA hrNdHln Dl
bio prezgodaj govoriti o veselem
novem letu.
In &c prineso messed Xxi Sc nam
bEzajo, mir: Bo Ii to res neskalje-
no veselje, gledajote jasno V srec-
no bodo6nosti
Ma miljone src 81 zeli Ia mir in
hrepeni pc MEM kakor pOtnik V
peseeni puseavi po sumljanju po-
toka. Pc MEM koprni, cato da Sc
koncajo nepOpisne groze. Ali Ia
mir DO lie zaklju6ek tragedije, sam
ma sebi pa Sc nikakor he DO ra-
dost. Kajti najlepsi mir ne bo
vstajenje mrtvih; noben mir ne
more izbrisati crne resnice, da je
vrgla Ia vojna narode "a veliko
daljavO ma poti ~razvoja nazaj; Ia
mir prinese cele kupe novih, niue
nih skrbi; obnenjen DO 5 po-
sledicami ropa, umora, iz6rpava-
MIA, podivjanosti, sovrastva ma
scevalnosti in Zadolzene bodoGno-
sti. Ia mir DO zadnja beseda
krvave povesti, ne pa zaGetek sre-
ce tlovestva. Kajti njegovih upov
ne izpomi, maj bodo pogoji, Xxi Jill
podpisejo diplomatic, kakrsnikoli.
VOjne MISC priGeli narodi miru
ne bodO sklepali narodi. Cd kra-
ljev in cesarjev pooblasGeni drzav-
Mkt lahko predelajo zemljevid
Europe in karto tujih kontinen-
TOW; lahko Sc pobotajo, da za6rta-
jo meje, kakrSne so bile meseca
julia 1914; oni lahko reSijo razne
probleme raznih vlad; problemov
narodov he reSijo, kajti narodi ne
bodo sedeli V reinforcement dvorani,
interest vlad in vladarjev pa MISC
n.jihovi interest.
ReSen ne DO raZredni problem.
Delavstvo nj nzvalo vojne; igralo
je V njej zalostno vlogo stroja :;
enako je bio konjem, Xxi gredO V
smrt, kakor Jill goni jezdec. V TEN
klanju je opesala njegova moe, in
kadar bodo vladajoGi resniGno siti
blaznega divjanja, lie DO imelo to-
like sile, da bi pognalo bozje mi
lostnike in njih Zastopnike z mi
rovnega sejmiSGa in samo uredilo
svojo bodo6nost.
Mir, Xxi mora paG priti, preden
BIO konec sveta, ne izpolni opravi-
eenih zelja mmuGenega clovestva.
&c je razumljivo hrepenenje pc
MEM, vendar lie dale povOda "a
vesele Gestitke.
- ~
Spustimo zagrinjalo. Vojna ne
more pogoftniti vseh nasih intere-
SOW. Ne hi Ii Sc mogli kaj drugace
pomeriti $ fanticem, XII zapisuje
nOvo stevilko V knjigo let?
Ma tel strani oceana, kjer je po
starr pravljici svoboda donna, pla-
vamo p%rosperiteti, kakrSne Sc
nikdar nj poznala ia dezela.
FL, veselO novo leto!
Ali zopet zamira glas ma ustni-
cab. KakOr xiv ogenj sc blesci
zlato, Xxi ga prinaSajo ladje v celih
kupih preko morja. Toda ogromna
%bogastva, o katerih Sc nekdai bde6
niti govoriti ne hi bilo smelo, po-
vecavajo lie moe vladajoce manjsi-
ne v srecni Ameriki; delavska
mnozica pa peSa tembolj, elm mo-
gocneje raste oblast njenih gospo-
darjev, Miljarde, prihajajoGe IL
Obubozajoce Europe, Sc izpremi-
njajo V bice rOkah ameri$kih ka-
p%italistov, v strojne puske, varujo-
ce novo pridobljena bogastva 20
per tiste, XII so Jill ustvarili.
Zlati hribi SO Sc prevalili Gez
morle ,tukaj Sc zlivajo v blagajne
mogOtcev; malenkostne odpadke,
prihajaNee v zepe delavstva pa
vlaGi IL njih zopet vehS'na milo
nov kakor drobne kosce zeleza mo-
gocen magnet. Vso p%rosperiteto, V
slavospevih kapitalizma neskonG-
no pretirano, ie re davno odtehta-
la vesoljna draginja, XII krade
uboznejsim slojem kruh, dojenc-
kom mleko, bolnikom zdravilo,
ukazeljnim ljudem dusevno uteho.
silva megla pomanjkanja pada v
dolinO delavskega ljudstva in no.
ben zarek svetlobe je ne prodre.
Danasnji brigi Sc pa pridruzuje Sc