Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
MEHISKE IN DRUaE KONFU.
ZIJE.

uradnikom mehiske Wade. da Sc
stavijo poseben polk IL nemSkih
rezervistov in drugih nemskih ma
seljencev, ce-pride do vojne med
Zedinjenimi drzavami in Nemcijo.
in sc Mehika zaplete V vojno. Po-
roGilo Sc dostavlja, ola je bill potem
banket, ma katerem Sc je pilO ma
nemsko-mehiskO prijateljstvo,
medtem ko so zalili Americana.
Mi nismo bill navZoci, ker nismo
bill povabljeni in ker je v Chihua-
hua City nekoliko predalec, da hi
Sc izplaGalo voziti tia lie zaradi
enega banketa. Torei he vemo,
kako je bio $ ponudbo, ne kako je
bio i piianGevanjem. Ne pravimo
pa, Ola je kaj takega nemogote le
vemo, da je treba pri takih vesteh
sedaj podvojene in ~potrojene pre-
vidnosti. ker Sc nikdar ne fabrici-
RI tOliko zlaganih veSti, kakOr Ia
KRAFT, kadar imajo mogocni krngi
velik interes ma takih lazei. Ne
varnOst vojnc il itak re velika
TAXA tatarska porOjila io naravno
silno poveGavajO.
Ali mogcce je, da je TAXA vest
reSniina ali pa deloma resnicna.
F'anatizma in sovinizma je ma we
IN dovolj zakaj ga ne hi bilo tudi
kai med Nemci V MehikiY
Ampak &c hi priSlo res do voine.
cesar 81 pray gotovo he zelimo, hi
bill TO pogled IA bogoye. No ie ma
stala kriza med Z~edinienimi drza-
vami in \emcijo. so namreG tn
kajSnji nacionalni Nemci tez noe
postal veliki ameriSki patriot -
kakor seveda tudi nasi jugoslo-
vanSki nationalist. In Min mai
vecja, do kosti germonSka in all
well kajzer>ka organizacija ic
Sklenila, da organizira V ,iutaiu
voine takoj proStovoljne ntmSkc
regimente "a Ameriko.
Torej: Tukai ponu.iajo Nemci
Wilsonu regimente. V Mehiki po-
nujajo Nemci Carranzi regimente.
I'm ce pride do vojne. Sc lahko
zgodi, da marSirajo ameriSki Mem
ci prot mehiSkim Nemcem in Sc
vzajemno poSiljajo Y Wa!hallo. In
natelo nacionalizma dozivi svoio
naivetjo satire!
Steer pa zivimo V casu, k0 tri-
umfira kcnfuznost sploh ma vseh
koncih in kraiih. PRAY V FL Paso
Je prisla namret nadalinja vest,
da 81 STRIFE nemSki 6astniki pri 49,
Francisco Will. I'm to - priznati
moramo presega mas ubCgi raz-
um. Nemoi so tako l%oialni napram
Carranzi, da mu ponujajo eel re-
giment in obenem pomagajo
\emci Carranzovemu sovraaniku
Nillu, Xxi je postal zadnje ease baje
zopet nevarer, je nekoliko make
still CarranZiSte in marsha Zmago-
vito proti chihuahua City. Morda
so ravnO tisti nemSki oficirji tako
Sijajno obrnili njegovo strategic.
&c Sc IN v~erjeti western, je itak
V Mehiki zopet vse narobe. Tele-
grami pripovedujejo, da so Sc
Villa, Zapata in Diaz zdruzili prot
Camanzi. Obenem prihaja poro-
clio, da je vojni minister Obregon
zapustil Carranzo in da gre V Ia
Dor njegovih nasprotnikov. Tore.j
zmeda mad zmedo.
Ma kaksnem temeliu !je mogoca
zveza med Nillo, Diazom in Zapa-
To, maj vrag raZume. Villa Sc bale
boJuje roper Carranzo, ker mu je
tn vse premalo radikalen. Fantasia
so cello vtasi pravili, Ola je Villa
socialist in so ga naravnost imeno-
vail sOdruga, dasi We MOI o socia-
lizmu priblizno toliko kolikor naSi
f%ilr'tri. Ampak Ola ~ njegove "a
hteve neizmerno radikalne, so po-
trlevaie vse vesti.
Diaz je direktno nasrrotje. On
je netak svOjega %Strica, Mechanic
ga diktatorja Mehike. MENU ie
to, kar Sc zdai gohi v Mehiki, vse
vse preveG radikalno. On zastopa
reakcijo. On je NADIA katoliske
cerkve.
Med skra jnim radikalizmom in
%skrajno reakcijo .je torej e -
Sp p0rocn hrzoioy raSn;oo pr;,n..;