Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

clJe. 20 pOsvetOvanJu S predsednrkom Je draw
nj tajnik odgovoril Svicarskemu poslaniku, Ola bo
vlada Zedinjenih draw rada ra1pravljala z men,
sko Waldo o vsakem vprasanju, XII ga predlozi "a
ObravnavO, ee preklice svojo prOklamacijo z dine
81. jan;iarja, V kateri je nenadoma in brez VISA
kega predhOdnega Obvestila raZveljavila oblju-
be, XII Jill je bila dala tel vladi dine 4. maja lam
skega leta. vlada Zedinjenih draw meni, da Sc
ne more spustiti z nemSko Waldo V nObeno razpra-
vO o pOmorski politiki napram nevtralcem, dokler
ne obnOvi nemSka vlada svOjih zagOtovil z dine 4.
maja in ne ravna V zmislu teh zagOtovil."
Pc tel izjavi je obnovitev diplomaticnih sti-
kOv z Nem6ijo pred koncem vojne skoraj gotovo
i1klju6ena. Nem6ija bi smatrala TO, kar zahteva
America, "a kapitulacijo, $ katero hi hoces no
ees prizvala nekakSno slabost. Tega pa nj pri-
6akovati, da hi storila.
Tudi Carranza Sc je vmesal V velika medina
rodna vpraSanja. Postal je Zedinjenim drzavam
in drugim nevtralnim vladam motto, v kateri pred
laga, maj sklenejo vse nevtraine dezele ~pogodbo,
da Sc prepove iZvoz municije in zivil V vse vol
skujo6e Sc dezele.
V Washingtonu sumijo, da je storil Carranza
ia predlOg pod vplvom nemskih agentOv. Sploh
Sc Siri sedaj po Ameriki mnogo vesti o ~agitaciji
Nemcev v Mehiki, in stvar izgleda tako, kakor
da hi hotela V %slu6aju vojne Nemcija napasti Ze-
dinjene drzave IL Mehike. Seveda je treba take
vesti eitati z ~najvetjo previdnostjo.
Reuterjeva agentura pOroea IL Berna, da je
nemska vada nenadoma poklicala 10000 urad-
nikoy delavskih strokovnih in socialisti6nih or
ganizacij pod oroije. Doslei SO bill baje o~prosGe-
nj cd vojne sluibe.
Depesa IL Amsterdama naznanja, da bo For
dow mirovni urad, Xxi je bill ustanovljen V Haagu
pc znani mirovni ekspediciji ameriskego avtomo-
hilsEpOa millionaire znra1i nrekinienih riDlOma-
tienih stikov med Ameriko in Nemcijo do l.
marca zaprt. Tako BIO VISA slava Fordove veli,.e
ekspedicije koncana.
Cudna vest prihaja IL Berlina Gez London.
Pravi MANFRED, da Sc V Berlinu odlocno z~anikuje,
da hi bila Nemcija z motto ali pa ina kakrSenkoli
na6in prosila Zedinjene drzave "a predloge, kako
da hi sc odvrnila vOjna med Ameriko in Nem6ijo.
Cesarska vlada ne dovoli, da bi V katerihkoli kro-
gin nastali dvomi o njeni absolutni odloGnOsti, da
izvede vojno S pcdmorskimi ladjami. Niti govo-
ra ne more biti TEN, da hi NemGija opustila
svoj pripravljeni program.
II ozirom ma to dejstvo je bio V uradnih kro-
9Th razglaseno, da je vsak na6rt glede izmenjava-
MIA not med Nemcijo in Zedihjenimi drzavami
odklonjen kot neutemeljen in neverje:cn.
Ia izjava je z ozirom ma to, kar je dial Lans-
ing V javnost, zelo kuriozna. Ne more Sc m%isliti,
da Je DRAWN tajnik govOril neresnico, ko je IL
JaVlJal, ua mu Je SVlcarSkl p0Slanlk naZnanll prl-
pravljenOst NemGije "a raZpravljanje. In prav
tako sc ne more misliti, ola 81 je Svicarski poslanik
to izsesal IL prsta. &c pa je bill svicarski poslanik
opraviGen reel drzavnemu ia jniku, da je NemGija
pripravljena ma pogajanja in mu je mogel to DAFT
tudi pismenO, tedaj pac nemska vlada po Lans-
ingovi izjavi lahko pravi, da he BIO wee izmenja-
vala not z Amerlko, ne more pa reel, da nj nice
sar poizkusala "a odvrnitev vOjne. Cemu neki
taje to v Berlinu? To vendar ne hi bilo mic sra
motnega, ce hi kaj storili Ia hranitev miru.
Clan angleskega vOjnega sveta Earl Curzon
je v gospOdski zbornici dejal, nj admiral Jellicoe,
prvi lord admiralitete, nikakor nezadOvoljen s
stevilom nemSkih submarine, XII Sc nikdar wee ne
vrnejo v domaca pristaniSca.
To Sc pravi: Pc n~jegovem mnenju so Jill
Anglezi tolikO potopili, da je admiral Jellicoe s
tenn popolnoma zadovo jen. Kolikor Jill ie bilo
potopljenih, pa sam ne more povedati, ker Sc pri
submarine, &c Sc pogrezne, skOraj nikdar ne mo-
re vedeti, ali je bila zadeta, ali pa Sc je lie skrila.
Toda recimO, da je lord Jellicoe zadovOljen. Ma
drugi strani so Nemci zadovoljni z velikimi in
malimi ladjami, ko so jh p~otopile njihove sub
marinke. Zadovoljnost torej ma obeh straneh. A
ZadOvoljnost "a kakSnO ceno?
Urednik c~asOpisa echo de Paris Marcel
Hutin, o katerem pravijo, da ina navadno "a
n~esljive vesti, kar pa nj V vsakem ~slutaju res
nicnO, navajo, da je bila nemsko vojskovanje S
submarinkami doslej brezuspesno. Ia dokaz tr-
di, da je prislo v pondeljek IL. februarja, l12
franc0Skih in neytralnih ladii " franooeka rr;cto