Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-13

ma svetu, da delajo zgago in v~cepljajo delavcem
ncZadovolinost V srce.
tovarnah. Ia pcmanjkanje krst pa n~avajajo drug
razlog. Tovarnc. XII Jill imajo pc 600 do 700 ma dan
pripravljenih "a odpoSiljatev, praviio. da ne lem.
ljcjo osebni vlaki predmetov, XII tehtaio cez EN-
funt. Tako lahkih krst pa hi. Vsled tega zaosta-
ia odposhjanje in nepokopana trupla Sc mmoze Pc
velikih mestih. Nekateri casopisi Sc odlocno potc.
gujeio Ia SploSno obligatOricno scziganic mrli-
cev.
Podobne tezave 50 Sc pajavl jale ze pred dali
Sim casom V Avstriji in ma Ogrskem. Tndi tam SO
81 pomagali s seziganjem.
IL Petrograda prihaja cz London porocilo.'
da 80 tam aretirali enajst socialistov, XII 50 bill
ciani delavske skupine V v~OjaSkem in industrij-
skem odbOru. ObdoIeni so, Ola pripadaio reyolu-
clonarnlm s;rankam IN da prOpagirajo med de
Iavcl gIbanJe : tenn namenOm, ia hi sc Rusiia IL
premenila V socialno demokraticno rcpubliko. To
porocilo je bilo uradno objavljeno.
Razun tch enaistih so %arctiraii ST. stiri dru-
&c osche, katerc dole, ia so hotelc prirejati de-
monstracijc in izzivati izgredc.
kcr Je bilo porocilo uradno objavljeno. nj
dNomlti, da so sc arctiracijc res ~izvrsile. Ampak
stimlJlvo je pray to, da Sc stvar uradno objav-
ia. Ruska kakor vsaka druga vlada sicer rada
HdihoiVuJc tdhc Tcci. " pfaNln NZrOkth arptacl1
Sc seveda ne more reel nic gotovega. Da ruski
socialist he spe. o TEN smo prepricani: koliko il
V dczell %gibanja, Sc pa tukaj seveda ne We. Sal
na primer o mOskovskih. dOgodkih tudi Sc ne We
mo mic natancncga. In ce sc je ruska vlada tru.
dlla, da bi zamOleala Ondotne boje, Xxi so bill ne.
dvomno resnega znaca! ia, je tembolj sumliivo.
da obJavlJa te aretacije in gOvori o socialnO de
in0kraticnem republcanskem gibanju. Zelo vcr-
Jetno Sc nam zdi, da pripravlia carska vlada no.
We reakclonarne ukrepe in jh hOcc opraviciti :
takimi dogodki.
London poroca: ''Zancsljive informaciie
prinasajo move dokaze grozecega pomanjkanja
Avil V Nen-ciji, zlasti 20 mestih. Siromasni liu.
DIE prcdajajo bogatim svoje nakaznice Tia mssu.
ker nimajo denorja, da hi 81 kupovali meso. (To
hi popolnoma ~lCgicno; &c prodajajo svoje listke,
Je to dokaz, da nimajo dcnarja, ne ola nj mesa.
Soveda ne mislimo S tenn reel, da ina Nemcija
prevec mesa. Ocividno je Ia situacija povzro-
ella novo vOJskOvanjc 5 suJmarinkami Nemcija
Je prepricana, da Estrada Anglijo tekom sestih
mesecev, ali pa izgubi vojno. &c vstopi Amerika
v vojno, namerava Nemcija sauna prezivljati Bel
gijo. To lahko della nekoliko mesecev 4 zalogami
ztvil, Xxi Jill ina b~elgijska POMONA komisiia Sc.
daJ ma razpolago, Z b~elgijsko zetvijo in $ porabo
vsc Irvine, kar jc Sc ina Bclgija. NajveGic trp-
lJenJc grOzi prebivalstvu zasednih deIov Fran.
ciJe, kJcr je lakota neizogibna, ker mi tam nobc.
mega poljskega ~pridelka.
Modri dopisnik torej pravzaprav emo trdi
drugo pa doaazuje. Tako bijejo easnikarji. XII
bi radi zmaeaii : tinto, sami sebe 20 zobeh.
y ogr0nlnem rumunskem plenu porocaio IL
berlina. A~gentura prekomorsk;h vesti prav,. ga
rozl 4OO parnikov III 200 vlecenih ladij tito. ko.
re III druge surovlne pc DOnavi. Nsak parnif
viece pc deset bark, Xxi imajo toliko t0vora. koli.
kor $50 zelezni5kih vozov. Blago ore ma Oyrsko
v Avstrijo i'll Nemciio. To so posledice never.
Jetne kratkcvidnosti zaveznikCv, Xxi so ST = I'm.
n'unJsko kampanio boil skodovali, kakor kori
still.