Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-01

Sc mora priznati, tia MISC le %zanimive, ampak tudi
vazne. Marsikaj Sc je %izpremenilo V kajzerjevi
DRAW, marsikaj takega. kar je IA Viljema in
BethmannIIollwega neprijetno ,kar pa lahko po-
stane Sc zelo koriStno IA nemSki narod in $ TEN
"a syetovno demokracijo sploh.
II vsemi tenn vestmi so sicer razne tezave, ker
je Y nekaterih mnogo nejasnosti i'm ker ~prihajajo
sem pc Ovinkih, vSled cesar je vedno opraviGen
sum, da Sc je Spotoma hote ali nehoie kaj izpre-
menilo. Ali ker je teh veSti re veliko Stevilo in
ker ~prihajajo liz razlicnih virov, 81 Glovek mapo-
sled vendar vSaj priblizno lahko napravi Sliko u
prayem p~olOzaju.
lzven dvoma ie, da Sc je nezadoyolinost pc
Nemciji silno razSirila, obenem pa tudi poglobila.
Dokazi III To SO straiki, dolgo utajevani, napo-
sled pod pritiSkom deistev vSaj deloma pripozna-
nj; To dokazuje naStopanje Wade napram DELAY
Gem, XII zdaj grozi, zdai zopet apeira ma patriot
zem; to dokazuie nadalje precej izpremenjeno
raznerie med Waldo in socialiSticno rrakciio; to
dokazuje piSava vladnih listov; To dokazuje mSta-
noyitey repuhlicanSke stranke 4 neodviSnim gla-
Silom Ia ~dokazuje koncentriranje turSkega voja-
STAY Y Berinu; To dokazuju Sc celia vrSto drugih,
navidezno malenko,tnih, ali Y Sedanjem p~olozaju
vendar vaznih dogodkov.
Med aadnie veSti, Hi prihajaio o Nemtiji Gez
Holandiio, spada tudi sledeGa:
"NemSki dopiSnik amSterdamSkega lista
"Tijdo' pravi, da bo nemski kancelar V svojem
prihOdniem govoru, XII ga namerava Y rajhstagu,
I vecjo natancno>tio r~azloziti nemSke mirovne po-
goje
&c ne hi incl Ia telegram drugega uspeha, bo
nedvomno incl vSai tega, da sc DO ma vseh stra-
nch prihodnii kancelariev govor pricakoval Sc z
yecJn radovcdnoStjo, kakor obiGajno.
Bethmann-Hollweg bo natantneje razlozil
nemSke wirovne poOoie.
q. sheer -ou" Ho .c., uc more .,t, JOBS. b,.;i
'.J' adta. fo.'lp Ib more ro1.apat' b, t,laL,
r' p" Gr '".. I"E t-,i ps. >' ,5tIa,n"..
y". Nj To - - H-..u-. -9Cu-o. A4J- A~ln.l4J4
Sc nikoA in ma noben nacin nj razlagala svojih mi
rovnih pogojev. ReSnice ie lie toliko, da so Sc YEA
ST oglaSali posamezni GasOpiSi, poSamezne Organi-
zacije in korporacije, kaj da mora NemGiia vse
zahteyati toda pooblaSGen nj bill cd Wade nih6e
in vlada sauna ie molcala kakor grob.
Da nj hotel Bethmann-Hollweg naznaniti po-
goiev niti tedaJ, ko je prosila ameriska vlada "a
ME, Sc more r~azlagati lie $ TEN, da je NemGija "a
trivjl5 evoio roze'iiv0st. Kaiti ce hi il bilo Slo "a
'~e,caiecu ulr hi liia ra,u" , casa, ho j. izglcda-
Ia Sc Kos 1piagoEaika, @IaJlepsa gesto lahko pove-
dala, da hode MIR, eventualno da hoce kaksne ga
ranclJe "a mir, steer pa ME ne Ease.
Ako hi bila to i~zjavila, hi bilo le dvoje mo-
goce: Ali hi bill moral zavezniki priznati, Ola nj
majo nobenega pravicnega razlOga "a nadaljeva-
ME voine, ali pa hi bill izgubiIi ~simpatiie vsega
nevtralnega syeta in Nemtija hi Jill bila morala
pridobiti.
Ctajevanie mirovnih pogojev torej nj moglo
pomeniti nt drugega, kakor da so morale zahteve
nemSke Wade res ~obsegati aneksije, vojne odSkod-
nine in naibrze Sc kakSne druge reel, Ola je torej
hotela TAX mir, XII ga more lie zmagovalec diktira-
ii prcmaganemu.
Ali 10 Spada Sedai V pretekloSt in lie zaradi te-
ga Sc ne SINE %pozahiti, ker je zgolovina Sc vedno
uCiteliica.
Ako Sc Bethmann-Hollweg odkasljuie, da ma
poSled vendar pove, kaj hi NemGija roda dosegla
Z vojno, je to znamenje, da Sc njena vlada ne
smatra wee "a zmagovalko. In to znamenje je do
bro. Zakaj nastopanje Nemcije V pozi zmRgovalke
Je spadalo med najvecje, med bistvene ovire miru.