Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09

so tudi Oni %hrcpeneli po zivljenju, davno preden
ic izbruhnil V Evropi sploSni polar, je lahko IL
gcnhi; ali nJih lastno strcmljenje nj moglo ro-
diti nobenega prakticnega rczultaia, dokler jc BIZ
10 njih usoda vsemu ostalemu svetu IIekuba. Ma
male narodc, ki so uzivali vsaj nominalno drzav.
no samostalnost. SO gledale Wade velikih evrop.
skin drzav p~riblizno tako pomilovalno. 90 nc zani-
ccvalno, kakor glcda SET yelike industriielne kor-
poracije ma malega branjevca, XII hi tudi rad bill
xiv in nekaj Stel. Mali narodi, Xxi so bill v6lanjeni
V druge drzave, so pa Y mnOgih slucajih veljali
IA Heiote in njih stremljenje po lastnem kul-
tunem z~ivljenju sc je postavljalo Y emo vrsto
z izdajalstvom, opraviGujocim vsakovrstne re-
preSalijc in eventualno tudi direktno zatiranjc
narodnosti.
Brutalno Sc ie prakiiciralo ruznarodovanie Y
prcdrevolucni Rusiji; mixer pa nj bilo tako siste-
matitnO, tako brezobzirno in tako obSezno, ka.
kor V Nemciii in V Avstriji. Ma NemSkem so 10
najbolj obcutili Poljaki in luziGki Srbi katerih
nj zameniati 2 iuznimi Srbi -, polcg njih pa tu-
Iii prcbivalci Alzacijc i'm Lorene in Danci. V habs-
burSki monarhiji sta bill lc dive narodnosti priv
l%egirani Y Avstriji nemSka, ma Ogrskem madjar-
ska vSc drugc so bile podrcjene in politika di-
nastiic i'll vladajocih razredov jc Sla naravnoSt
"a iztrcbljenjem Cehov, P~oljakov, Ukrajincev,
Slovakov, Slovencev, Hrvatov, Srbov. Rumunov.
Nsed tcga jc bila VISA notranja ,politika V tel
nenaravni monarhiii ~razjedena od nacionalnih
DoJcN, Ndui NNdN iLilcu I'll HdrOuoN ild OlihO
kulturc in narodne zavesti. da nocc zrtvovati svo-
ic poscbnosti, ampak brani svojo eksistcnco Z vsr-
mi srcdstvi.
&c Sc govori . malih narodih in o njih bodo.
ii usodi, je treba ma vsak nacin tudi te pod tm-
10 hegemonijo zivece narodc iemati Y poStcv- In
zdi Sc, Ola so mislili pac tudi mamie razlicni dr.
zavniki, med mimi tudi predsednik Zedinjcnih dr.
zav. kO so n~aglaSali pravico malih narodov do
existence in svobodnega razvoja.
Med tie narodc s~tciejo Jugoslovani, XII ina
jo V sedanjcm svetovnem konfliktu mnogo wee
il pomen, nego sc navadno misli. Jugoslovani so
slavni prcbivalci balkanskega polotoka i'll Ola JIG
vojna izhruhnila pray V TEN kotu Europe, nj bill
slucaj. Cez Balkan sta 81 morali Nemciiu in Av-
strija izkrciti pot dc Carigrada, da hi sc moglc
uresniciti imperialisticne SAME, Eaterih pomen je
ze pref oznacevala bagdadska zeleznica. In do
kler ne bo urejcn balkanski problem tako, ola ne
ne bo mogel nOben imperializem gledati IA lie
dczele kakOr ia afriSke pokra;ine $ kolonijalno
pohOto. nj Evropi mir zagotovljen.
q TEN problemu, katerega vaznoSt jc boil
internacionalna kakor nacionalna, bono govorili
OBJ drugi priliki. Ma ten mestu maj sc zmcnimo o
listen delu Jugosl0vanov, cigar razmere so gu
nanjemu svetu najmanj znanc, deloma cato, kcr
ie StevilnO majhen, deloma cato, kcr nina niti
sence kakSne lastne drzavne Organizacije ali vsaj
narodne avtonomije; to so Slovenci.
Ia Jugoslovane sc oznacujejo tiste vcie slo-
vanSkega plemena, Xxi 1--WE ia jugu Europe i'll Sc
dele etnOloSko, raGunajOc cd vzhoda proti zapa-
du, V Bolgarc, Srbc, Hrvate in Slovence. Zadnji
segajo najdalje ma zapad in ia sever.
Tujca, Xxi sc nj specialize haril $ TEN predmc-
tom, postavlja jugoslovanski problem pred kup
ugank, XII Sc mu morale dozdevati TEN boil Gud-
lie, ker ne najde drugod analogue zanje. Enkrat
slisi gOvoriti o Jugoslovanih kOt enOti, drugic
pa o Stirih jugoslovanskih narodih, V cemer vidi
protislovje kakor sc Y mnogih drugih $ TEN pro-
blemom V zvezi stojecih rcceh. Razlog JIG ia, da
sc pojm naroda V strokovni literaturi ~razlicno toll
maci, razun tega je pa tudi d~ejstvo, da so sc raz-
mere JugOslovanOv razvijale ma poscben nacin
in so vsled tega tudi dobile posebne oblikc, ka-
terih tOrej hi mOgOce razlagati ia tax nacin, da
Sc iscejO primere 2 drugimi razmerami, Xxi so Sc
drugace r~azvijale.
Nedvomno so Jugoslovani j~ezikOvma i'll ctno-
loSka enOta. Razlike njih bcscdnjakOv i'll slovnic
MISC vecje, kakor difference med posamcznimi di-
alekti kakSnega velikega naroda. Mice II. pr. ne
dvomi o Nemcih, da predstavljajo narodno oziro-
ma %jezikovno enoto; vendar SO pa razike med
posameznimi nemSkimi dialekti, n. pr. med Sta
lcrskim III bcrlinskim, med egcrlandskim in tir0l-
skim, med svicarskim in hanoveranskim vecjc,
kakOr med bolgaIScino in srbScino ali pa med
h~rvaScino in slOvenScino. POvrh tega je znacilno,
ola MISC med gOvOrico enih in d.ugih strogc JET
kovne meje. ampak Sc narecja polagoma, skOraj
neopazeno mesajo in prelivajo drugo V drugo. Rar
sc ticc IIrvatov in Srbov mora tudi majpedantic-
nelA lingvist reel, da Sc posluzujejo enega jczika;
zadnja desetletja sc zaradi tega jerk tudi bo!i-
nbolj splosno imcnujc "srbo-hrvatski.
hljub temu so. Sc razvile Y Okvirju %Jugoslo-
yaN-.. -