davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Voina med Zedinjenimi drzavami in Nemtijo
ina skorai nezogibno tudi vojno AvSrijo "a po-
sledico. Skoraj neizgbno zaradi tega, ker nj
ma Avstrija sedanj in caSih spoh nobene svoJe
wolfe, ampak mora plesati tako, kakor il ivilga
berlinska vlada.
CHM Sc formalno izrece, da ie tudi med Ze-
dnjenimi drzavami III Avstrjo voino Stanje,
SInatrajO vsi avstriiski dZavljan Ameriki
''sOvrazni&e". Po deklaraciji amerisko -nemske
vojne je predSednil Wilson nazn;nil nemSkim dr.
zavljanom, ziveGim tukajSnji deze da Jim
mic nj treba bati, doker spoStujeio zakone te de-
zee, ne store nobenega Sovraznega dejanja in Sc
podvrzejo predpiSom, XII bodo eventuamo izdani.
Gotovo boz to vejao tudi avStrjSke dr.
zavjane. Vendar pa nj vseeno, kakSno je mnenJe
O prizadetih tujcih, ziveIih ameriSkih tleh,
sploh Nekaj stnega je IA vse' ki ~ Stcti med so
vraznike" Da hoGe biti dezela, ki vojSkuJe,
varna v svojih mejah, ie razumljivo. IL njene nuj
ne previdnosti pa lahko nasaneio vSe ki pr
dejo V sum- da bi mogli biti nevarni. zadrege in
velike tezave.
Tudi med tuka jSnjim Slovenci jc mnogo av-
strijskih drzavl janov DOSti Jill je, k Sc MISC toll
ko casa tukaj, da bi mOgli dobti drzavl ljanStv0;
drug SO predogo cakali, nekateri 81 ga pa Sploh
MISC nameravali pridobiti, ker so miSliii po-
vratek stare domovino Vsi ii bodo Sedaj pO be-
sedi zakona 'sovrazniki Amerile." In ce naide
med avstrijskimi drzavlj jani sploh par norcev ali
fanatikov, k store bodisi IL neumnosti ali pa hu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
IIcAco, ILL.,, DNE 10. APRILA, (APRID 1917.

mas cilj narodnem oziru jugoslovanska republi-
ka. liza padca rusie avtokracije PLAYA Ia cilj
nikakr'ni nedosezni daljavi, ampak verienost
nlegovega uresnicenja priblizuie bOljmbolj. S
tenn Jasno izreGenm ell jem nj mogoce smatra-
II "a "avstrijske sovraznike Amerike''
Direktorj Jugoslovaarske tiskovne druzbe Sc
Je bavl tenn vprasan jem, XII je vazno "a tisoG III
tsoc nasih rojakov in sodrugov n bi IA marsika-
terega lahko postao usodepolno. lzha jajoc sta
lisca, da je takO resnh caisih naSa dolznost
rlti vse, kar je mogoce interesu in zas6ito ma
sega ljudstva je direktorij sklen Soriti pOtrebne
korake ola sc merodajni faktorji Zednjenih dr.
zavah pouce resn6nem razmerju med avStrijskO
vlado hi slovenskm marodom ter prdejO do spo-
znanja, da Slovcncev nj smatrati "a ''sovraznike
Amerike'. Direk,Orij je tud izrekel mnenie, da
sc store TAXI koraki skupno drugimi slovensk
mi lsti, ker ne Ovirajo strankarske razlike take
soAe akcije
Obenem pa tud obraGamo do sodrugov da
podpiraJo To delo predvsem poukOm med naSim
ljudstvom i'll da skuSa jo Witt treznost one glave
HI so Sc pod vplivom peScice korst oovcev ogreva-
lie in priduSavae "a Habsburgovce. o treznosti in
premiSljenO>ti svojih sodrugov dvomimo Gre
pa IA 10, da reSijo Slovenci sploh kokor le mo-
gote zasledOvania. Gre to, da tuka jSni Slo-
venci skoraj izkl juGno delavci: mil jomar nina no.
bene Hgube, te ga mtemirajo, pa Ge traja vojna
tudi Sc tri eta; delavcu je lahko ruinirano vse
zivlJenje, &c je 0dtrgan od svojega della ia ce dob
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Preiskaya motive eni in ma drugi strani
hi bilo Odve6. Gotovo MISC vsi govorniki svoiimi
besedami povedali natantno tega, kar cutijo in
ticen prav globokem pomenu te besede Kajti
ustava i'll sposna volilna pravca omogOca TO. Pa
nj, ker Sc vecina ljudstva he Zaveda pomona poll
tlcnih pravic in ker kongres vsed tega tud nj
porojen IL svobodne wolfe judstva.
TEN Sc bo marsikateremu volcu sedai mai
brze kaj zasanjalo Ampak lani ieseni hi ba
morala masa mislit ma to.
Sedanji kongres je po vecini rezultat polite
ne maSinerije demOkraticne i'm republiGanske
stranke. Povsem naravno je, da stoj tudi veGina
posancev pod vplivom tie masinerje. Kjer sc ne
Hraza ia vpiv nepOsredno, Sc pa kaze izvolj jenim
gospodom posredno iz kapaisticnega caso
psja.
Ia zurnalistka je skoraj VISA "a vojno Raj
log je zeo enostaven: Bas tstm kaptaisticnim
interesom, ki so sedaj Zedinjenh drzavah mai
mogocnejs, prihaja vojna prav. Casopsje, XII su
n kapitasticnim interesom, mora torej psati "a
vojno; seveda je pri tenn njegova naloga, da mai
de pravO obliko in pokaze resniGnh name
nov. Operlrati mora patrotiZmom kOlikor lie
dopuscajo njegOvi taenti, in MAVEN Gitatel mo-
ra dobiti vtisk, da pse vse il preprcanja in iz
najcistejSih nagbov
Masa citateljev ina lie viske. Ia veGino po-
slancev so pa to - povelja. Kdor Sc zopcrstavi
tenn nazorom riskira, da ga maSina prihodnji6
odvrze in da izgubi mandat
Strah IA mandate je nedvomno pri vsakem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

dobnost kaksno dejanie, ii more smatrati "a
sovrazno, dobe tudi nasi rojaki in sodrugi zaradi
tega lahko najveGje nerodnosti Lahko hi prislo
cello do imterniranja "sovraznikov' "a dobo
vojne, kater Sc nihGe he We, kako dolgo bo ira
jala.
Toda Slovenci resnici nso sovrazniki A
merike. to dezeo prisi deat, razvjat svoje
duSevno obzorje, ne pa Spionirat ali izdajat Oni
MISC odgovoni "a del janja gospoda Karla Habs-
burga i'll njegovih Oprod Oni MISC indenticni po-
litiko avstrjSke Wade. In Ge odSejemo Stevilce
nezavednh liudi, XII Sc da voditi IA nos cd kak-
Sne Zotijeve klike, lahko pravimO, da so Avstrjci
le toEko kolikor je doslej AvStrija komandrala
po Slovenskh dezeah. MISC pa AvStrijci po svoji
narodnosti ker avStriiske narodnost sploh hi tu-
di MISC Avstrijc po svojih ciljih, ker hrepene po
svobodi in neodvisnosti.
Sovenci nina 10 nobenega razoga, da hi zele-
Ii AvStriji in NemGiji zmago imaio pa tehtne vzro-
Ike, da jima zele poraz ker ie poraz nemske in av-
strijSke avtokracie zaGetek svobode nemskih in
avstriiskih narodov.
ZatO tudi nimajo Slovenci nobenega povoda,
da hi Sc Sovrazno vedli napram Ameriki. I'm prav
zato tudi he zaSuzijo. da hi nanje gledalo kot
ma sovraznike Zedinj jenih duzav in mimi tako
ravnalo.
V spomenici, XII jo je ,IugOSlovanska social
Sti6na zveza predl0zila ameriskemu kongreSu in XII
Sc nahaja jegovih zapEkih pray tako. kakor
Spomenici ma lnternacionalo smo izjavii da ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

dvoma je ma strani centralnih sill vecja reakcja,
kakor ma >trani zaveznikov. Neoporecno je liza
padca ruske avtOkracije nemSki in avstrijski mo-
narhizem najmoGnejsa trdnjava reakcije.
interesu proletarata in socalzma je, da
padeta ii trdnjavi Absurdno je vprico tega polo
laja proklamirati nevtralpOs socialistieni pro-
letariat Socalzem more identificirati "a
veznik ampak utajit he more da hi bila zmaga
centrainih sill, to pravi avtOkracije, silen uda
sociasticno gibanje medtem ko ga zmaga
zaveznikov zlasti liza ruske revoucije lahko po-
SpeSi.
&c ie absOlutno octno da ne more proleta-
riat vOine prepreGit me ustavi. tedaj je pra-
naloga socializma, uprei vse sie, da zagotovi
delavstvu elm vecji vpliv pri sklepaniu miru, to
pravi pri ustvarjanju tistih pogoiev od ka-
terih ie odvisno njegovo nadaline gibanje in ME
gova kOncna Zmaga
Poraz centralnih sill ne hi bill poraz nemSke-
ga naroda in avstriiskih narOdov, temvec lie po-
raz avtokracije in vsaj relativna Osvobodi-
tev omenjenih narodov Zmaga centralnih sill bi
bila zelo lahko poraz zavezniSkh narodov pred
pa ruskega. In obnovitev rrske avtokracije
hi bill straSen udarec vso evropsko demOkraci-
jo, torej tud "a YES evropski sociaizem. Ce je pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

demokracije. Nauk miru brez obzira ma pogoje in
polozaJ Je zgolj sentimentaen in Sc zanaSra v
Stranko od elementov, XII postavljajo drug.e inte-
reSe mad socialiSticne.
Socialisticna stranka je politiGna; to7 Sc ne
pravi lie, da gasuje pr votvah, ampak dia igra
svoJo vlogo vsakem polit6nem polozaju in iz-
rablja vsako poiticno konsteiacijo DO najb,oltsif
moeeh prid proetariata. Sedanja vojsa lie e.
mlnentno poiticen proces in sociaIisticna stranka
hi zaoStna abdicirala Ge bi Sc postavila ma stall
see paslvne, nepodne negacije
IL tega ne sedi, da zapust socialisticna stran-
ka svoje opozici0nano staiiSGe sploh V vojni ka.
kor mirni dobi mora stai ma proletarskem. raz-
rednem staliScu in srogo varOvati interese prole-
tarlata zoper kapaistiGno izkorisGanje in zati-
ranJe ma gospodarskem in ma p0liticnem polju.
Tudi protimlitaristicna mora ostati kljub voini
in kJub svojemu staliStu svetovni potiki Mi
litarizem in orozie nista identi6na poima VISA So
clasticna literature je priGa, ola je bila socalna
demokraci1a vedno antmilitaristcna, da je we'd
no zahtevala orozje rokah naroda i'm bramboy-
sko vzgojo 1judstva VISA zgodovina revoucij in
posebno zopet ruska revoucija pobiia ma tia teo-
rlJe mehkuznoSti in dokazuje, da je orozje eden
naIvaznejsih faktOrjev demOkracije in svobode
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

pecat, ki zapira tudi pozneje vrata delavn;c pred
MIN. I'm ma tisoce deavskih druzin hi lahko trpe-
10 zaradi nepremisljenost dyeh ali treh norcev.
rreba je torej, da porabijo sodrugi svoj vpliv
TEN ozru in da nastopijo zlasti med mani "a
vednimi krogi kot u6iteji ljudstva.
PRAY tako pa tud vabimo vse sodruge, mai Sc
Sc bolj vneto polotijo agitacije IA svoje organi-
zacije in casopisje. Sedanji cas- zahteva odprte
oci, odlo(nost in prevdamOst Vsak cas- ina svoje
poSebne Zahteve IN prav sedanj cas- ina jzelo veil
Ike. PredvSem zahteva, da ga razumemo. To ie Dr.
vi pogoj, te hOcemO kdaj izvrSiti svoje naloge
Nasi klubi morajo sedaj postati srediS6e kjer ii
more slovensko delavstvO podlagi dejstev i'm
nJlh proucevanja vsak cas- ustvariti pravo sliko
njih mora slovenSki delavec najti sveta XII ga
potrebuJe. njih sc moramO priprav iati "a veil
ko delo XII mas caka pora ajajoGem sc novem sve-
tn.
Bolj kakor kda jkoli potrebuje sovensko de-
avstvO V Amerk sedaj ugleda. Zato pa potrebu-
Je moti. ki je najde lie krepki organizaciji Sc
danJostl Jo potrebu jemo zaScito naSega delav-
stva nlegovih pravic in nteresOv "a bodocnost 10
potrebujemo. kajti mogoGni dogodk pripravljajo
dobo kater DO imelo delavstvo mogo6en glas
te bo pripravljeno.
&c bo mOcno organizacijo spojeno moGno
delavsko casOpisje, nj treba nobenega strahu V
vseh grozah sedanjosti kakor Sc nikdar uresni-
cuJeJo beSede: Cas- della nasl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

UredniStvo ''PrOletarca' je predlozilo kon-
venciji Socialisticne stranke st. Louisu SledeGo
izjavO:
SOcasti6na stranka je mirovna stranka; to-
da njen glavni cilj nj mir temvec socalizem. Ona
ze mir, Xxi je normalno ugoden nienemu razvoju.
Toda kot stranka manisne ina le omeien vpliv
ohranitev mru; ee bi bia go mocna da hi
moga vsakem slucaju prepreciti ,ali pa ustaviti
vojno, bi bila logicno tako mo6na, da hi lahko IL
vrsila svoj program, polasta polititne mot in
sOciaiziraa delovna sredsva.
&c so nasprotne sile tako m,otne, da izzoveio
kljub vsak sociasticni opozicii vojno in te Sc IL
kaze, da nina jo socialstitne organzacije dovoj
mOci, da bi jo ustavile, tedaj je brezplodna mega
ciia smren greh zoper sam socializem. Proleariat
potrebuje "a dosegO svojh konSnih ciliev pogojev
re ObstOjeci druzbi. kadars nastane Syetu
tax konfkt, kakrSen ie sedanii, ie IA prolearat
vprasanje: Kje njegovi interest? KakSne pogo
je more ustvariti lid konflikta "a niegov raz-
vol!
Evidentno ie, da nj IA proletariat vse emo,
kakO sc kOnta vojna. Cenena. ampak nercsnicna
je fraZa, da meSGanSke Wade enako Skodl il
prOetariatu. Med stare in novo RuSijo ie o.
grOmna razlika, tudi staiSca socasticnih inte-
resOv, das tudi nova RuSja nj socialiSicna. Brez
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
vojno stanje,

katero je povzroca Ncmcija.
Senat ie sprejel vojno resoluciio sredo oh
ll:l5 zvecer. Zadeva bi Sc bila senatu reSa re
v torek, da je nj takrat prepreeil senator IaFo-
cite IL Wisconsin, 81 30 obstrukcijo.
sredO OBJ 10 copOldne je senai zopet
sci in senator Hitchcock je predagal da Sc takOj
pricne razpravo o resoluciji. LaFollete nj bill
navzoc in predlog ie bill soglasno sprejet. Razpra
va je ira jala yes dan. ZagOvorniki vojne in njen
nasprotnik so znasali svoje argumenie XII Sc
sposnO znan Bilo je pa od vsega zatetka iasno,
da le rezultat gotov, pa mai sc govor dcbati,
karkoli Sc hoce. Vsak senator ie incl re svoje
mnenie in nihce nj moge pricakovati od debate
tako mOcnih novih argumentov, da hi bill mogli
omajati re urjene sklepe nasprotnO miSlcGih.
tenn nikakor ne mismo rec, da Sc ic tel
razpravi povedalo vse kar hi Sc Spoh mogo reel
"a v0jnO in prot vojni. Tudi nasi Senatorji so
einoma ljudje srednje vrste. PRAY posebnh du-
sevnih velikanov nam nj treba iskat med mimi.
Ce zasledujemo to debato najdcmo nicj
malo zelO malO takih misli, XII hi bile zrasle ma
zenikih gospOdov zakonodajcev samh VISA mne-
MIA "pro" in ''contra" so Sc ze vSe tcdnc pre-
mlevala po casopisiu - po dzngovskem in po pa
eifstovskem In resnica je, da Sc je ma eni in ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
KAJ JE HoTELo LJUDsrvo9

Nedvomno bi bilo nabolj demokraticno, ce bi
vsi llhski zastopniki vsakem slucaju ravna
tako, kakOr zahteva ljudstva
Toda priznajmo kos resnce: Dandanasnji je
to velIka loterija. kako maj sedanjih razmerah,
zlasti teh, XII vladajo Ameriki, poslance zanes-
1.-Two spozna miSljenie ljudstva? In kje ina ljud-
stvo priliko da b 81 ustvarilo prepriGanje, trdno
podkovano prepricanie, XII je nekaj wee cd po-
vrSncga miSlicnja?
AmeriSko judstvo je do malega brez polite.
ne organizacije. Cetud mas to deistvo pray mic
ne vcseIi, mOramo vendar priznat da je socia-
silcna Stranka tel dcleli lie majhna armada O.
stale stranke pa sploh nimajo polititne organiza-
cile, ker sc Jim zd bolj koristno, da priganjaju
volilce pri vsakih voitvah posebej ma voliSee
Kako maj tako ljudstvo poticno mislig
Politicna organizacja ie politcna Soa lie v
mel moreJo mase dObti vpogled svetovne in To-
kane dogodke, nasprotne interese, wire doga-
JanJa in nagibe dejanj. Le njej dobe priliko,
la lahko pogledajo vsako stvar enc in dr,-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

res, da je Socializem internacionalno gibanje mo-
ra TAX udarec reflektrati ma socializem vsega
sveta.
VISA Europa ie polna neresenih vprasanj.
prvi vrsti nacionalnih vpraSanj. Eksistenca teh
probemov je simo ovirala socialiStiGno gibanje,
ker nacionalni instinkti brani delavstvu So
cialno spoznanje. Internacionaizem socialne de-
mokracije ne izkljutuje nacionalne praviGnosti,
ampak je na njcj osnovan ne e IL etiGnih, ampak
tud IL zelo prakticnih razlogov. Sedanja vojna je
spravila te probleme dan. in V interesu socia-
lizma je, da sc resijo in tako Spravijo nacionalna
vpraSanja poti socialncga boja.
AmeriSka socialisticna stranka ie storila svo-
10 internacionano dolznost svojo mrovno pro-
pagando, dokler nj pokazaa njena neuspeS-
most. Sedaj je njena internacionalna dolznost po-
magati internacionami demokracji. Interest de-
mokracije pa leze danes porazu ncmsle in av-
strijske avtokracije, ako ne zbruhne pref Nem-
ciji in Avstriji revolucja, Xxi hi mogla sama opra-
viii to delo
PrOpa ganda miru IA vsako cenO" je socia-
lizmu popolnOma tuja. Marx in Engels in vs zna-
menti ustanOvitelji modernega, protiutOpistiGne-
ga socazma ne vedo ME njej Sami so zagovar-
jail in zahtevali vojnO, kadar je ba nteresu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

odlocevanJu mogocen nagib. Prav Ia strah po-
vzrota mnogih slucajh tudi opozicijo
Ia in on kongresnik odpre nekoliko oci in
pride po raznih shodh in demonstracijah vGasi
tud po pismih, Xxi jih dobva, do zakljuGka, da ne
misjo njegov voci tako, kakor pisejo 6asopsi.
IL tega sledi, da je njegov mandat boil nevar-
nosti ce uboga zurnalistiko' kakor zee ravna tako,
kakor mislijo njegovi volilci Ako Sc mu je "a
zdeo, da je njegov okraj proti vojni glasrie tudi
proti voini
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
VOjna je raZglaSena.

drugi strani debatiralo precej omejenim obzor
jeni.
To je odsevao tudi il senatove debate Ma
strani zagovornikov vojne bile varaciie Will
posanice Sc najvecji vrhunci elokvence
kar jih je bio sliSati; cd strani nasprotnikov so
ponavljaa re davno znana wee IL sentimental
kakor IL intelekta porojena gesla.
Ali ce b bill tudi prisel resnicno velk draw
mix zrednim govorniskim darom to druzbo
ne hi bill menda moge izpremeniti tega, kar je BIZ
10 re davno gotOvo. Senat je sesel Z namenom,
da napove vojno, in izvrSil ie svoj namen Sprejel
ie vojno resoIucijo 80 gasovi prot g.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

Cd petka popoldne so Zediniene drzave for
malnO vOjni Nemcijo.
Tega dne, enajst minut cez emo, ie predsed-
mix Wilson podpsal od oheh kongresnih zbornc
sprejeto resoucjo, XII izreka ,da ie med Zedinje-
mimi drzavami in Nemcijo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
v ZBORNICI.


Poslanska zbornca je opravia svojo stvar
cetrtek, oziroma petek zjutraj. cetrtek oh
10. dOpoldne sc je priGela debata Otvoril io je
predsednk odseka "a zunanje zadeve poslanec
Flood
Razprava je bila tudi tukai podobna sena-
tovi. Ce je ma njej kaj zanimivega je to, da so
strankarske vezi popOlnoma popokale Med repu-
bikanci in med demokrati je bila veGina "a vol
no, manjSna proti vojni Tudi neodvisni kongres-
niki so bill razdejen
&c Sc vzame pOstev, da sc ie vsej materij
re zadnjem kOngresu mnogo govorilo in da je
ameriski kongres sploSno vajen kratkih debat
Sc Ia razprava lahko imenuje obSirna. In sicer so
nasprotnik vojne vecinoma wee gOvori kakor
njeni zagovOrniki. Ocitno je, da SO cutii da Sc
bojujejo IA izgubljeno pozicijo, pa Sc Jim ie cato
temboli zdelo potrebno pokazati, da Sc ne locijo
od velike vecine IL samogavosti ampak da white
nee "a svoje prepricanje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10

lot II koristi delAv-
skssA liuAstVa. DslAv-
81 90 oprAvicsni do
vss0a kar produciraio.
This paper 10 devoted
to the intsrssts OF the
wer kinS clA -. Work.
ere are entitled to all
what tn sy produce.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-09-14
HATTIE ALDEN TAYLOR
DIES AT HOUSTON, TEX.

Word has been received here of
the death of Mrs Hattie Alden Tay-
lor which occurred at Houston.
Texas. Sept. s. Mrs Taylor was
well known IN Iishawaka. having
been born here and residing in this
city until % years. ago. when she
moved TO Texas She died at the
home Of her granddaughter. Mrs.
OTTO Moeckel. 1924 Welch ST., Hous-
ton.
Mrs. Taylor was born in Misha-
waka April 10. 1913, and was "a
years. four months and - days old.
She is survived by her husband,
Charles n Taylor one son, J A.
stephens. four grandchildren and
two great grandchildren. she also
leaves sister-in-law Mrs. jennie
Van Holstein. 204 w. First ST.
Funeral services were held at the
home Of Mrs Moeckel Rev. f. X.
Pendleton omciated. Burial was in
the German cemetery
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-09-14
nsHAwAKA PERSONALS.

The Misses Anna and Jeanette
Trainor and Ed Yoder of Goshen,
were the guests OF Mrs. Louise Motifs,
I21 :. Hill St, Thursday afternoon
and evening.
Mrs. Clara Huemmer and Miss
Lyndell Nolkaert of Laporte spent
Thursday and Friday as the guests
of Mrs Fred DeGroote, 13S s Wells
ST.
Mr.. and Mrs Lee MorceI Of Lo-
gansport visited with friends here
Friday
Norman Frank has returned from
Ludington. Mich. where he spent
the past two months as the guest Of
his sister. Mrs John Beiger.
Mr.. and Mrs. s. w. Trick Of Ben
ton Harbor. Mich. Mr.. and Mrs C.
F. King, Elkhart, spent Thursday as
the guests of IT. r. SEMI.
Mr.. and Mrs. Frank Bender have
returned 10 Goshen after visiting
with Mrs. Louise Motifs and daUgh-
ter, Dorothea. 122 s. Hill st.
Mr.. and Mrs. George Houck. PA
w Battell St. have gone 10 Van
Vert, O., where they viii attend the
Houck family reunion They will he
gone several days.
Miss Irene Hatlett. Fremont. o.,
is here TO attend the Interstate fair.
She is the guest of her aunt, Mrs.
Elizabeth Baylor
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-09-14
SCHOOL FOOTBALL
TEAM LOOKS GOOD
Being Whipped Into Efficient
0rganizatiOn-Big Squad
Out PraCtlCing.

Mishawaka high schools football
team is coming around in fire shape.
and what looked like hopeless
tangle in the first few days is beins
whipped into an efficient football
machine a squad of 80 men is
turning out every afternoon for
practice.
The way they have been lining up
on the first practice team is as fol-
lows: Capt. Crum, left halfback, G..
Snyder. right halfback. Minzey.
quarterback; Beehler, right tackle;
Cuddahay, left tackle, G. Bachtel.
right guard; K Bachtel left guard;
Leo van Tilbury. center The end
positions are being holly contested
ny several men. MCGOWAN and
FJtterknecht are the most likely
looking candidates The fUllback
position is another one that has not
been filled, although Coach Turley
and Capt. Crum expect no trouble in
finding a man TO hold it down salts
factory. Heick and Stanley. last
years fullbacks. are both married
and will not be i'm the red and white
lineup this season. The spectacular
line plunges of Heick are ~emember-
ed by all NJ. n. :. football fans.
Season Banner One.
Scrimmage. offensive and oefens-
i've work have been started and the
men are showing up well. Thurs
day nights line plunging was extra
strong for so early in the season.
Friday night will be spent in black
board signal practice. Monday the
tackling dummy will be brought out
for the men 20 practice on
The season is expected 10 he a
banler one for Mishawaka high. A
schedule OF six games is being ar
ranged Three games will be played
here and three or more away from
home. A game with Ligonier high
school is pending. 1t will be the first
game on the list. Sept % is the
date set for the fray. II will be
PLAYED at Ligonier. No reports have
drifted into the locals camp as vet
concerning the strength Of Ligonier.
Mishawaka defeated the fasteners
IS TO o last year Most of Ligonier's
last year men will be back and they
will all be looking for revenge. so
a stiff game is expected
The results of the high school
Athletic association contest have not
been made public but from inside
Information it looks as if the girls
had been defeated The date for the
party is still hanginE. but Tuesday
night is looked on with favor The
election of officers Will be held next
week
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-09-14
SMOKE SHOP SENDS
MARKINGS" TO BOYS

Joe Grovelski, proprietor Of Joe's
smoke shop. y. Main ST, commenced
Friday 10 pack the first barrel Of
cigars cigarets and tobacco for the
Mishawaka boys Who are in training
in this country and also for those
who have gone 10 France. This do
nation has oeen contributed by Gus
toners of the smoke shOpe and Will
be generously added TO by the pro-
prietor Of the store. IL is the inten-
ton Of Mr.. Grovelski 10 send one Of
these barrels filed with the neces-
sary ''makings' every week during
the life Of the war.