Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

i"hV vi oh tOrcJ iii, CT Dl rflcumnn liner
prav, sovinisti ali pa vsaj p~oloviGni sovinisti.
Hvala lepa. 4,
Friedman V svojem zitljenju Sc nj incl toll
10 casa, da hi sc bill bojeval toliko roper Sovini-
zcni, kofkOr Smo re izklsili V takih bojih. LEX
eli o nacionalnmu nam torcj nj treba sprejcmati
0d NIGGA.
Mi smo trdili, Tia mcdnarodnost ne izkljucuje
narodnosti. Bio je treba ma to upozoriti, ker Sc
tupatam Zopet kakor V ~mcglenih utopisticnih ca
Sih poJavljajo preroki fantazije, XII popolnoma
napaGno razlagajo mednarodnost in postavljajo
breznarodnost ma memo mesto. "Ce ie elovek, po-
stal socialist, je nehal biti naroden in ie postal
mednarodcn" to je mcdli e~vangelii, XII Sc ic
zatcl tupatam zopet Siriti. In prot tenn meresni-
cncmu erangellju lc bila naperjena naSa kOnsta-
iaci1a. Ce lc clovek postal socialist, jc pray take
Slovenec, Italian, Francoz ali Kitajee, kakor
pref. In kar je narodno, ina 'udi nadaljc zanj
svoj pomcn; kar st ne vienna Z niegovim social
>ticnim s~talisccm, ie nacionalni Sovinizem.
McdnarodnOst nj in ne more bti mic drugega,
kakOr ncka VISTA organizacija. Iii ne unicuie ma
rodnosti, ampak Jill z%druzuje. In podlaga takcga
zdruzcnja more biti lie ~vzaicmna praviGnost. In
Friedman maj sc lie spomni ma sklcpc internacio-
nalnih kongrcSov, XII 80 zahteNali IA vsak narod
pravicO, ola sam OdlocuJc q Svoj uSodi, pa DO lah-
ko razumcl, da ne uci Proletarcc mic novega. am
pax da jc ~njegovo mncnje priznano socialistieno
mnenie.
Use kar nam pripOveduie Friedman o razred-
nth mtercSih, Xxi Jill postavlja burIvazija mad ma
cionalnc intercSc pri cemer Sc neprcnchoma i
gra L bivstvcno razlicnima pomona ''nacional-
no in "nacionalisticno - tako stare facet
niSkc reel, do Jill ic skoraj zalostno rabbit V TAXI
polcmiki.
Ampak radi hi vedcli. kic ic Friedman po-
bral tole trditcv: Sad najcdnom dolazi P~rolcta-
rec / Otkriva man, da Su nacijoualni interest rad.
nika vazniji nego klasni.
Kdai jc "Proletarec" to dcjal. mister Fried
man! Mislite ii pat, da lahko prinesctc ma kroz-
niku kar hocetc' l~judiem, XII titajo Vas clanck,
XII pa ne titajo Proletarca. Take podtikanje je
podlo in takih >redstev SO posluiujejo revolver
zulnalisti, ne pa sodrugi. katerim gre cato, da Sc
V ~slutaju razlitncga ~miSljcnia razjasnijo pojmi
in da ST pride do najbolj;ega >poznanja.
Friedman govori STEER nekaj o V o OMEN polo
zaiu in q naScm ~staliScu. mesa pa be>cde in reel
kakor repO in fiIol. IL vSega >e more L. ugibati:
in uganc So lie to. da mai hi proletariat y >cdanii
voini trobil Use Wade so enake'', in : tem mai
hi bilo memda opravlieno ~nieeovo delo.
Toda ~predvesm nj res, da so Use Wade enake.
Take fraze SD kakor pet krav IA groS. Radikalno
SO glasi ampak boben tudi nocno doni. cato pa
Sc davno nj nailepsi instrument, lie da ie loze raz.
bijati po MEM, kakor igrati ia gosh. Sc med G.
MIN III drugim experimentation Y tovarni je ra2.
lika med vladami Jill pa kar naokrat nc lo. Med
siStcmom akordnega della in della ma uro jc razli-
ka; med cnim in drtgim drzavnim >i>tcmom ie pa
kaipada nj.
Gotovo, kapitalistiIno .ic emo in drugo pod
ietjc in delavcc jc y vsakem izkoriScan. CHI soria-
LIMA ic vzeti VISA podjctia IL kapitali>ticnih rok
ali doklcr nj tn eli do>"zen, ic drzno %trliti. la ic
vsecno. &c ir V kakSni t~ovarni priznano ~organizi-
rano dclo ali ne. Ge 50 tam della pc oSem ali DO
dvana rt ur ma dan, &c Sc della brez priganiaStva
ali pa po Tayloricvem sistemu. lie kdor misli.
In nj fokih zarlik trIiti la nj ro,l;l.. mad
ca~risticno avtokracii" in uStavno repuhliku.
TIE raZlike 81 poznali in uvazcvali Marx. En-
gels. Bcbel, Liebknccht. Kautsky. Jaures i. t. d.