davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

Je Il IN tedaj mu je bilo, kakOr bi gledal V ve-
%SolJnoSt. Yeast je legel V travo, roki je prekrizal
pod glavo in tako ie gledal - gledal V neiz-
mernost. NavduSen Spiritist hi bill dejal, ola Sc
ml je duSa locila cd telesa in zaplavala DO
v%semirju.
Brez misli tudi njegov razum nj mogel
biti. "A nikdar nj mislili naljudi, $ katerimi nj niti
obceval. Misli so mt plesale pc zraku $ praski,
kl so Sc zibale pc solntnih zarkih, letale z me-
tuIJckl, ki so Sc vrteli pc c%vctlicah, pOtOvale so
V ncizmerne, ncdomiSljcne viSave in tam so sa-
male. In vSe njcgove misli so bile nekam ne.
Iasnc, ncdolOtcne kakor one barve, Xxi so Sc pre-
llvalc mad Siroko ravnino, kakor ono Sumenje. zu-
borcnJc, XII jc ~prihajalo cd dalec do njegovih
uses.
To jc zivljenje nczavcstnosti - cdino
pristine z~vlJcnjc. Use drugo je domisljiia. Ljudie
miSliJo, da so nekaj, kar MISC. Clovek niti ne more
vcdctl, kaj Je. cato tudi ne more imeti ciliev in
Jill ne more doSczati. kar zivi v mas, V teh solnc-
nth zarkih, V cvetlicncm c~vctju, V voniu posuSc-
nth trav, V mrmraniu ~potccnih valGkov in zopet V
mas, V naSlh mOzganih in Mvcih, V srcu, to nismo
mi, TO lc nekaj nczavcstnega, nekaj tainega. kar
obuia SAME V naSih duSah in samie so mas cdini
namcn, mas cdini eli
Tako mu jc postalo popolnoma ravnodusno
~livljenjc, ki GA jc oddnedodne mani zanimalo
in naposled ciSto mic. Bio je re tako, kakor no
bi wee zivcl ma tenn svetu, temveG hi samo ME.
eova senca padala ma zcmlio, V tenn ko 10 on
dalcG, dalct nekic V sanjavih sferah neznaneoa
vSemirja.
Kadar ic vcGcr %priplaval ma zemljo, 10 oziycl
Prva zvczda, Xxi ic zatrepetala ma nebu, ga je vsak
veGer enako globoko dirnila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Nacrtal DIR. H. Dolenec.

all vrat kaJti kdOr je polha boil zadaj prijel. te-
ga Je neusmiljeno ugriznil. Pravi nastavljaci rok
so bill imenitni tudi radi tega, da MISC izpustili
POLKA, ako Jh je Sc tako V prst ugriznil. TAX low
seveda nj bal izdaten, pa vendar 81 V jesenskem
caSu, poSebno oh mcclellan nahajal obilo polharjev
XII so p~rehalali pc gozdih in lazih.
GOzdov i'll starih dreveS hi wee DO Krasu i'm
tudi polharstvo le V teh krajih re domalega pone-
nalo. Silno dosti polha je bilo nekdaj ma Nanosu
in V NipavSkem gozdu. V kolikor sem JAZZ posku.
sal Ia low, najhogateiSi plen sem domov prinescl
IL tega kraja mogOce, da radi tega, ker Vipavci
Sc : polharStvom MISC nikdar pecali. Ma Nanos
IN V VipavSki gOzd pa je speljal meme in mojega
tovariSa mlinar, ki Sc je preseil IL Ribniske do
line Y naSe kraje.
Polhovo leto ali 'kadar ie bill polh" nj bilo
IN Sc sedaj nj brez pomona "a naSc gozdne kraje.
Polh dajc dOber zivez, doSti masti in s kozicami
d"ber zaSlnIek. Polh pa ie lie takrat, kadar bu-
kew rodi- To je, kadar ina zir. Polh gre tudi "a
sadJem, poSebno "a koStanjem i'm "a leSniki; ali to
nj mcrodajno Ia mnozico, kakrsne ie treba "a pol
hOvO leto.
Polh Sc pokazc kasno spomladi, kadar Sc
dreyJe in poScbno bukev mnzi. Takrat objeda ln-
bJe, da' pride do Ska in ga lie. Kakor nitro pa
bukev Jane cvcSti, onda ie polh IA poletie pre-
~SkrElJen cvet in sad bukOvega drevesa GA pref
VITA. Ako pa cveta nj ma bukvi, potem polh IL
glne. Kan? o tenn ne vedo naravoslovci niGesar
povedati. Cital sem veG naravoslovnih knjig, pO-
Sebno Brehma, in izreGi moran trdO obsodbo, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

pricel dObicek druzbe zvisavati i'm koncem IRE.
teeenega leta je naznanila druzba, da lie napra-
VIA $50 odstotkov dobicka, to j, vsaka krona,
XII Je Dlla vlozcna V TO podjetje kot kapital, je
prlnesla X $50 Gistega dobicka ma leto. Tako so
posainezne osebe bogatele ma raeun revnih mno-
zic.
PctrolejSkc druzbe so 81 nagromadile oerom-
ma bogaStva. Fanto Co. je naredila preteGeno
leto % odStotkov dobicka, toda to je Sc malo v
prmneri 2 onim, Xxi ga jc dosegla Kolin Co., XII je
prevzctno naznanila preteceno leto, da znasa MEN
eiSti dobicek diva miljona kron. Zalozeni kapital
tc druzbe pa jc Same poldrug million kron, kar
pomenl, da je druzba naredila mad l33 odstotkov
ciStcag dobiGka.
Medtem, ko delajo nekatere druzbe ogromne
dobitkc, ko rasteio millionaire kot gobc pc dezju
kar c] noe, propadajo drugi deli industriie in
delaVci StradaJo in umirajo cd gladu. .Tako ma
primer Jc predllna industrial uniGena popolnoma.
SclpkarlJa Jc popolnoma mrtva delavci so 81 mo-
rail- p0iskati drugo delo. NJ Stotine malih in We
hkih podjctnikov je ~propadlo in mnogi SO danes
beraci, XII so bill Sc pred nckaj messed veliki bo-
gatinl. Y tch tovarnah hi izdclovali STEER muni-
cjo, tOda nj mogOce dobiti stroiev: tako stole
tovarne pOpolnoma praznc.
Nojna jc povZroGila Gudne razmere. Mnoeo
Jc aristokraticnih rodbin, XII danes, stradaio i'm
so ma bcraSki pallet. Mnogo pa iih ie takih, XII so
pll popreJ ~naJvctji revezi in so scdaj bogatini.
Ma tiSoce voinih naroGil vseh vrst ie napravilo
mnoge ccz noe bogate, medtem ko so drugi, XII
nlSo bill pred voinO vaieni skrbeti in delati. Sc
daJ naJvecji rcvczi. TIA usoda je zadela poscbno
ve one plemenitaSke rodbine, XII MISC posedovale
hobenIh tovarn ali drugih podjetij. Ako so Uncle
velika poSestva, Jim danes ne koristijo mic. Tako
jc danes Y sploSnem V tel DRAW. da Sc vidi raz-
mctavati denar liudi, XII ga poprej MISC imeli niti
2a pOtrcbO.
Iaradl tcga pa Sc tudi k~upujejo dragulji in
zlatnina V vcliki mnozini. Potrotnost nj bila Se
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

nikdar tolika v tel DRAW, kakor je sedaj. Liud.
stvo, Xxi ina kaj denarja, ne ~vposteva njegoye
vrednosti in ga rzametuje, kakor da BIO re iutri
konec sveta. Seveda nj pri TEN govora o zlatu
ali bolJe receno o pravem denarju, XII ga pred
stavlja zlati denar, temve6 della Sc lie 5 papiriem
Xxi pa nj niti dalec dovoli zalozen 2 zlatom in SIRE.
broin V avstro- ogrski bank in V DRAWN blagai.
nj, kakor mora biti V DRAW, XII posluje pravilno.
To prica, da le drzavu popolnoma bankerotna in
ola mora Slediti financni polom pc vojni, ako tudi
bi drzava zmagala V tel vojni.
" Avstriii je cena zivil nevcrjetno visoka.
Po vecini VISA zivila so stirikrat tako draga. ka.
kor so bila pred vojno. Prodaia jc tako urcjena.
da ne pomaga cloveku, tudi &c ina V zepu vclikc
vsote d~enaria, ker ne more kupiti tcga. kar hi rad
in kolikor hi hotel.
Mnogo JIG stvari, katerih nj mogoce kupiti IN
nobcno ceno. Tako jc surovo maslo in mleko sko-
raj neznanO. RavnOtakO tudi Stamina, iajca in ne.
rutnina. PremOg in drva so draga kakor zlato
in tudi IA viSoko ceno je zelo tezko dobiti kai
takcga.
Takoj $ pocctka voinc Sc je priGcl upor siriti
med raznimi narodi drzave. V Trstu so Italiiani
Javno nastopali roper Waldo. Mnog0 mesccev 50
nvrScvai Svoje unicevalno delo, ne da hi bila
posegla vlada strogo vines. DrugaGe jc bilo 8
Slovani. TakOi, ko je bila napovedana voina. 10
pobeenilo ma tisoGe Slovanov cez mcjo. Oni. XII
so ostali, so delali roper Waldo, toda lie kratek cas-.
Vlada Je naStopila tdkoj str0go in vojno sodisce
Je obSodilo ma smrt ia tisoce inteligcntnih MOI
in zen. NaihujSc jc razSaialo voino sodi&e med
JugoSlovani, poSchno V BoSni in Herzegovina
kJer Jc bilo o~bsojenih ma Smrt vSak dan ma sto.
tine oSeb oboicsa spola.
Poscbno zadnia toGka Pcnfieldovega poro.
ella, XII nam sevcda 70 davno nj ncznana. lahko
Zbudi "ljubczen' JueoSlovanov do Avstriie
hdor ne more ziveti brez kOrporalske palice. ina
PR tenn najlepSi povod, da jo poljubujc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
POlOzaj " AvStri11.

Ko je Amerika prekinila diplomaticne stike
2 Nem6ijo, Jill je tudi Avstrija kot 'zvesta "a
veznica" ~prekinila zAmeriko in poslanik Penfield
Sc je vrnil 2 Dunaja. Kcr je "prezivel tam skorai
Fri vojna leta, je lahko opazoval marsikaj zani-
mivega i'm sedaj jc podal v iavnosti poroeilo O ne.
katerih ~njegovih vtiskih.
II njcgovega pripovedOvanja je posneti:
Dunajsko prebivalStvo Sc je tako privadilo
vojni, da Sc Sc vSe javno zivljenie razviia tako.
kakor bi blla vojna trgOvina. Ne vidi Sc mnoeo
zalovanja V javnem z~ivljenju. Gledis6a, kavarnc
in druga zabaviSta so prenapolnjena, kakor da
nj drzava V naj>ilncjSi vSch vojn. Nekai ncrazum.
ljivega je psychological tega %liudstva V Avstriji.
Akoravn0 Sc je ma vSeh Stranch delalo ma to,
ola hi Sc doSegel boljSi pridelek ma poljih, DO zna-
sal vendar TO lcto pridelek Same okrog 30 odStot-
kov cd tega, kar Sc je pridelalo druga leta. Mai.
wee jc tega krivo, ker Sc jc vzelo oscm miljonoy
najboljsih MOI Y armada, mcdtem ko so pustili
IA delo samo Gene i'll otroke, Xxi pa ne morejo izvr-
Siti tcga, kar je pref moSka moe. Steer lie pol mi
iona vojnih v~jetnikov IA kmctijah, toda cd tch
Sc ne more pricakovati, da hi storili tisto deIo.
kakor ga store Y mirncm GaSu domacimi.
Sedaj V tretjcm lctu vOine jc V Avstriji kvcG.
jcmu Se pOiovica, najbrZ po niti toliko govejc Ii
vine in konj ma razpolago, kakor Jill ie bilo pref
vojno. To paG ~naibolie dokazujc Gene, XII Sc sedai
placujcio IN zivino. Par volov Stane sedai mai
mani 1900 dolariev. Konj, XII Sc je pred voino
kupil "a 80 dolariev, Stane sedai najmani 5000.
Dobra krava Sc ne proda nikdar izpod 5000.
TakOj V zatetku voine SO JIG ustanovila Y
AvStriji druzba pod imcnom "Allgemeine Vieh-
verwertungSgeSellSchaft''
Tia drulba, Xxi kupujc po vscj DRAW zivino
IN zalaga Z mesom iavni trg in armada, je V pri-
vatnih rokah in le emo pctinO dclnic ina drzava.
Prvo leto vojne ie druzba napravila 10 odstotkov
dobitka. Iadnje dive lett. ko je poStala zivina
timdalje boil redka in ko ie priSla cena mesa ma
81 ali V avStrijskem denariu ma pet krom, Sc je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

nobeno Stvar ma Svctu raZun "a astrOnOmijo. Ne
prenehoma je cital zvezdoslovne knjige, iskal $
svojimi aparati po nebeSkem svodn, risal jc i'm
%ratunal.
Njegovi znanci so majali 2 glavami. Cudili
so So, kako Sc jc mogel takO izpremeniti.
- l'cs ga pIcntaj! je klel Rakez; pravi We
seljak nj bill nikdar in nihGe ga nj mogel izvabiti,
da bi Sci kdai krokat. A da postanc TAX puScav-
mix, tega vendar ne hi bill nihGc veriel.
Eth, zvczdc so mu sic vcdno po CLAW in
kdor Sc Jc zagledal V tc svetle pike, jc zc H.
gIiblJcn "a Svet, jc modroval Krcmen.
Iupan pa jc zagodcl SvOjo:
- kajpada! Vinca ne pozna. Komur vino
ne ogreva krvi, dobiva vsclci tako suho duSo.
Steer pa so Sc lie redkokdaj menili o SaviGu.
Smatrali so ga "a druStvenega mrliGa.
- l%zeubljcn, izguhljen.
Savit Sc pa nj animal "a vc TO. VGasi jc
Sc wei Schopcnhaucrjt V roko; tudi modcrnc
pcNmiStc ic citaI in koljirbolj Sc mu ie dozdc-
Nalo, dn 50 vSi zaiemali IL ~niegove duSe.
Tudi moderni misticizem JIG mogocno vplival
mani - lbscn, Macterlink, Ola Hanson so mu
p"Vedaii Stokrat wee nego drugim citatcliem.
Ivezde so Sc mu cato tako omiilc, ker so
bile SpoJcne 4 nocjo. I'm V noe Sc jc Skorai "a
lInbI. 20 dncvi nj bill niti pray xiv. Doklcr jc bill
v soil, nj pray opazil, ali je iutro ali dan ali
vecer. Steer jc podnevu skorai samo sanjal. Maj
raJSi Je sci IL mesta, kicr Sc JIG Sirila neprcglcdna
ravan. Skoraj niidar SO nj obrnil ma ono stran,
kJer so Sc v ozadju dyigale gore. Same V daljavo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Etbin Kristan.
Savicev pesimizem.

Sal Je vse zastOnj. Kar je mrtvo, ne VISTA.
ne wee IL groba, kar je slana pomorila, ne zave.
leni wee.
Po njegovi mirni tugi so zasklele stare.
nude bolecme in vsi spomini so Sc mu dvignili
pred ocl. Nekaj dni mu je bilo prav tako kakor
tedaj, ko je dobil ono usOdno pismo S ;is,im
kratkim slOvesom.
Sele cetrti dan Sc jc odlocil, da il je pisal.
NJegov odgovor ie bill skoraj popolnoma resig-
niran.
- Ne VEN pravzaprav, kaj mai bi Sc DO
vrnilo. Pretrpel sem toliko, da ne morem wee
verJeti V ~uStajenie starih Guvstev. In KIDD We. IN
koliko casa hi Sc povrnilo, kar ie nekdaj bilo!
kakor je enkrat vSe zamrlo, hi lahko tudi drugic
propadlo Nekdai sem upal, upal sem ostros-
ko. "A odvadil sem sc. Bojim sc novega r~azoGara-
MIA. Pryo me ie potrlo, drugo bi me utegnilo uni
citi Steer pa razmislite dobro p%olozaj. Ali
misllte, da hi Sc moglo povrniti, kar zelite? Nor
da sc sami domiSlitc pravega.
Hladnokrvno je oddal pismo ma posto. Ko
.je bill pisal, Sc mnroka nj tresla. Sedai SO GA 10
polotila razburjenost.
kaj mi odgovori Morda so res tuic
razmcre vplivalo ma MO?
Trepetaje je cakal OdgOvOra, a mi GA ucakal.
Dolgo nj sliSal nicesar wee o njej. lie redko-
kdaj je Sc mislil nanjo. A p~ostajal je oddnedob-
ne bolt teman.
Incl jc mestO snplenta ma gimnaziii. Tocno
je %izvrSeval svojO dolznost, a cutil JIG, da opravlia
svojo sluzbo mehaniGno. Steer Sc nj Gamma "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Noe .je l.jubil.

Noe je ljubil.
Moja duSa je tudi del noel. To sorodnost
entlm, cato me ~ozivljuje noe. In zvezde SO hGerke
noel, cato Jill ljubim.
mem nj bilo ME logicnega. Tisto znanost,
kl izkusa V zvezdah citati usodo lindi. IL kon.
stelaciJe nebeSkih telcs prorokovati BODICE do.
godke, katerl Je nOcnO nebo orakel, je SaviG pre-
zlral' Svole zvezde je ljubil drugace. Kako
tega ne hi bill mOgel povcdati. Bile so mu STEER
tudi Slmboll In vcasi mu jc bilo, kakor da Sc raz-
eovarla z nJlhovimi trcpctajoGimi luGicami. V
kaksno zvczdo modrc svctlobc jc bill vGasi kar "a
maknjen.
A TO jc bill poseben misticizcm, ponekod bo-
ian 2 avgurstvom pa nj incl niGcsar opraviti.
Skratka Savic jc postal pravi cudak.
Samo V soil jc bill navaden Glovek. Tam Sc
m mogeI mice pritoziti radi NIGGA. Dijaki so 60
mel radi, kcr jc bill Gudovito blag. Niti naipo
redneJsemu fantu nj rckcl zalbescdc. Cd MEGA je
~izhaJalo nekaj tako milcga in blazilncga, da so
Dill V ~nJcgovih urah pridni tudi ~naivccji razpo.
SaJenci. II naukom cdosczal vcdno lepc uspehe,
VSi raznatelJi in nadzorniki so soglaSali o tenn.
run nlegovl tovariSi so So season privadili ME-
gown cudnim poscbnostim.
In on sam SO jc tenn tako privadil, da nj
nlkdar wee razmiSljal, kakSen ic, kako je postal
lax IN nikdar wee nj ~vpraSal:
Kako Sc jc to zgodiloe
Tako jc kaj pomagajo prcmisljevanja in
vpraSanja?!
l1udic so TAXI, kakrSni morajo biti, ker ne
moreJo bti d~rugaGni
dale sledi.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

IL Londona porocajo: Londonski listi Sc we'd
no pretresajo %papezevo noto V antipatitnem duhn.
Londonski list 'Times" pravi, da della papez kri-
vlco katolcanom V zavezniskih drzavah, ker Jill
Spravila v veliko zadrego. MIN jc draga zavez-
nlska Stvar in cato Jill boil, da Jill papcz ne razu-
me. Daily News piSe, da JIG nota "Slab in po-
vrsen document. V s%ploSnem vlada velika neza-
dovoiJnost, ker JIG papez proti vsaki povrnitvi
skode. To pomcni, da p~ostavlia napadovalca in
napadcnca ma emo i'm isto s~taliSce, kar jc kriviGno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

ii gospodje vedO doSti vec povedati o ameriskih
In avstralskin zivalih nego o nekaterih omaSib
med katere spadata tudi polh in medved.
%Spomladi pridcjo ma dan izprva sami samci
kasnele pa samice, Il oboji toka tolsti, kakor so
JesenI, ko zginejo. ko Sc pokaze cvet, Sc zaSne
zenltev in polhi mahOma ~shujSajO. Bukcv pa rodi
konfaJ vsako tretje letO. VpraSanje tore jnasta.
ne: kIe so pa polhi dive in tudi tri leta in kako.
ola YES Ia cas- ohranijO svOjo tolSco? Dosti sem DO
vpraseval in govoril o TEN tudi S knezom sneper.
skim, Xxi ga ie stvar zclo zanimala. On je trdi. da
Sc polhi umicejo, kadar ne najdejo zivcza V kakem
kraJu, vedno naprei, dokler ne pridejo do eveto.
en- bukcv III tako do Svoje hrine.
Sam sem bill dosti po gozdu in povpraseval
sem naJStarelse in i%zurjene gOzdarje, ali nihce mi
vedel p%ovedati, da hi bill on kdaj zapazil kako Sc.
lrtev polhov, bOdisi re pc dnevi ali pc noel. In to
bl Sc morale opaziti, kajti Selile hi Sc trume in TO
ne le par ur dalet, ampak IL cele Kraniske in Sc
sosednJe 1rvaske. Kajti zir, kadar je. lie nava-
dino povsod, lie pc posameznih krajih je malokdaj.
haJ Je torej $ polhi, kadar nj zira, in odkod Sc 20.
pet prikazejo, kadar jc zir' Ali Sc plodijo ali ne,
kadar nj zira, in kako je to, da so vselej tolsti,
kadar sc zopet prikazejo!
(Dalje prihodnjiG.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

Ruska vlada je sporocila drzavncmu oddclku.
ia drze Ncmci ruske ujctnikc pri della V zakoph,
HI so pod ognJem ruskega topniStva. Ujetniki, ki
so pobegnili nazaj ma svojo %fronto, pr%avijo, da
so Jih Nemci pretepli in izstradali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

ODbOR:
. Frank Bostic, FLIP Godina, Martin ". Honda,
Etbin Kristan, Frank Kerze, Anton j. Terbovec,
joe Zavertnik.
NADzoRNI oDBoR.
Anton Zlogar, Matt Benedict, Frank VeraniG.
CENTRALNI ODBoR.
Anton Zlogar, Matt PogOrelc, Anton Motz,
Frank Mravlja, Ivan KuSar, Frank Saws, Frank
Udovich, Joseph Steblaj.
(Opomba. Zastopniki organizacij in listov,
XXI sc doslej Sc MISC priglasii, postanejo clani CEN
tralnega odbOra, elm Sc pravilno prijavijo in izja-
WHO, da sc ~strinjajo s temeljnimi naceli :. II. u
NaSov IA piSma in denarne poSiliatve je SledeGi:
Anton j. Terbovec, p. o. Box No. |, Cicero, I'D
EkSekutiva "SlovenSkega RepublicanSkcga
Zdruzenja" je pritela 2 delom, Xxi ga il je nalozila
ustanOvna konferenca Za pridObitev jugoslovan-
ske republike, ma kateri so bile zaStopane sloven-
Ske kulturnc, p0dpornc OrganiZacije in slOvenSki
listi.
Ia izvrSevanje della so potrebna Sredstva,
kajti brez Sredstev ostane delo mrtvO, ker ga j"
nemOgOee i~zvrsiti. Iaradi tega apeliramo ma cen
tralne odbore kulturnih, pddpornih in ~politicnih
organizacij in liStc, Xxi so sc pridruzili ''Sloven-
sken RepubliGanskem Zdruzenju", da izdajo po-
xiv ma Svole clane in narOd VOICE IA priSpeva-
me- proStovOlJnih priSpevkov. VSi priSpevki SO
prOstovOljni. Kdor podpira z denarnimi sredstvi
gibanje "a jugoslovansko republiko, ga podpira
proStovoljno neprisilieno. Ia enkrat priporoGa-
mo, da tajniki kulturnih, p~olitiGnih i'm podpornih
drustev pobirajo prostovOljnc darove pri Svojih
clanlh. Nsakdo lahko p%rispeva, kolikor hoce, kaiti
vsak dar je prOstovoljen. Lahko Sc zdruzi tudi
po wee druStev skupaj in napravijo veselico, cd Gi-
stega dohodka pa lahko del ali pa vSe dajo V pod
poro gibanja IN jugoslovansko republiko.
Odbori kulturnih, p~olitiGnih in podpornih or
ganizacij maj naSega navodila ne smatrajo IN IL
kaz. Nsaka organizacija lahko sklepa, ma kakSen
nacm DO najlozje nabrala prGstovoline prispevke.
OmenJena navodila so lie sugeStija, vsaka organi-
zaeija sklepa polnomoGno "a delokrog svoje orga-
nizacije.
kasneje sc bodo prOStovoljni p~rispevki mogo-
ce pobirali ma drug nacin, ko DO 'Slovensko Re-
publiGansko Zdruzenje'' re bolt organizirano. to-
ola prispevki bodo ostali vedno lie prostovoljni.
Apeiramo ma odbore kulturnih, podpornih In
poiiticnih slovenskih organizacij, da gredo takoi
ma delo III pomagajo tako eksekutivi :. H. II. IL
vrsiti delo, XII ga il je nalozila ustanovna konfe-
renca.
Priporocamo vsem slovenSkim listom, XII SO
Sc izrekli "a jugoSlovansko republiko, da podpira-
10 odbore kulturnih, podpornih in politicnh or
ganizacij in eksekutivo 5. r.. H., da dajo stvari
~naJsirSo pubGcistiko III obenem pobirajo tudi
prostovolJne ~prispevke IA stvar.
&c homo slOzno in vztrajn0 delali, potcm pri-
dc cas-, kO tudi nam Slovencem in drueim hugo
slovam,kim bratom zasije svobOdc zlate Ear.
Vsi prispevki in correspondence mai Sc naslovi
ma tajnika.
Il bratskim pozdravom
Anton I Tarhovao
Custer weekly chronicle. [volume] (Custer City, S.D.) 1890-1931, 1917-10-27
100000 MILES HIS RECORD.

How would you like to travel 1000
GOO miles in the United States and try
all the time to make other travellers see
what is along the way? Joseph WilIet,
who passes through Chicago every ten
days, probably holds the travel record
de crosses the continent from Boston
to San Francisco, Los Angeles and back
every three weeks. On his latest trip
through this city few days ago MIR.
Wilet completed his 300th round trip.
Mr.. Willet is a tourist conductor in
the employ of the Burlington railroad.
He estimates he has travelled distance
equal to 900 times around the world,
or from the earth to the moon, but SAYS
he feels as young and spry as he did at
80, although he is close to twice that age.
He says that he would rather ride hun
dred miles in a railroad train than five
in an automobile.
"Uncle Joe" is perhaps the best known
railroad conductor in the United States
Children are frequently placed in his
care to be taken west or east 10 relatives
or friends. Recently he took a 5-year
old child all the way from Salt Lake
City to Springfield, Mass.
Custer weekly chronicle. [volume] (Custer City, S.D.) 1890-1931, 1917-10-27
PARENT TEACHER CORNER.

The mass meeting held by the Parent.
Teachers Association at the Assembly
room in the school house on the evening
of the 18th, was attended by large and
enthusiastic audience. Rev. Harper
presided and made the opening address
setting out in detail the object of the
meeting which was to secure physical
examination Of pupils of the Custer
schools. He also told why we should
have the examination and his argument
was clear and concise and unanswerable.
lie was followed by Prof Saevig who
gave his views of the subject from the
teachers standpoint and his statements
were convincing to all that one of the
great needs of the times is the physical
examination of pupils. This examina-
ton he contends should be of the eyes,
ears, nose, throat and teeth He stated
that he had made an examination of the
teeth Of all pupils and from such exam
lnatlon he found over sixty per cent had
bad and defective teeth. resolution
was passed to be presented to the school
board asking that physical examination
of the students be required
One ofthe outstanding features of the
evenings entertainment was the first
public appearance Of the Custer Home
Guard Band. Their music was excel
lent and Custer is proud of the band
Much credit is due to the members who
have labored hard to bring the band to
its present state of perfection, and es-
peclal credit is due to Mr. NJ. A. Willis
who is the leader and is giving very
literally of his time and talent.
MRS. PERCY II. HELM,
Secretary.
Custer weekly chronicle. [volume] (Custer City, S.D.) 1890-1931, 1917-10-27
RED GROSS NOTES.

1t is with pleasure that we report the
following new list of members
Mr. Isaac Downing,
Mrs. Isaac Downing
Mr. 0. Watson,
Mrs, o. Watson,
Mr.. G. Gould,
Mrs G. Gould,
Mrs. Charles Burgess,
Mrs. l.. Bresnee,
Mr.. w A. Matteson,
Mrs. +. Smith,
Mr.. Tweed Barker
Mrs. +. Garrett,
Mrs. Lee Carr,
Mrs. A. g. McReynolds,
Mrs. Gust Carlson,
Mr.. II. Woodcock,
Mr.. Ii. Curl,
Mr.. d. Flanagan,
Mrs. ID. Flanagan,
Mrs. b. o. Ilsley
Mrs. Sam Bunker,
Urania Brasch.
The membership list is growing nicely
but there are many more who will be
glad to join by sending 81 to the Secre-
tary, Rev. j. Herbert Spencer. We are
also glad to acknowledge receipt of a
load of wood each delivered by Mr.. Geo.
Smith and Mr.. Geo. Hitch. We still
need more wood
1t is very necessary that our ladies be
kept supplied with material to work up
on and as the treasurer cannot pay for
the same unless he has money in the
treasury it is hoped that those who have
not yet subscribed to the fund will do so
as early as possible. Our boys are Civ
ing their lives, let us do all that we can
to supply their needs; the little sacrifice
of money that we make is nothing in
mparison to the sacrifice that the boys
are making Send in that subscription
you have hitherto neglected to the Treas
urer Mr.. c. +. Perrin or the Secretary
Rev, j, Herbert Spencer and do it now,