davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Drugod zopet Sc pOkaze boziast pri obreme-
njenih otrOcih samO v obliki prirojene s;rsstne
pijancljivosti, tako da sc vdajo, ko dosezcjo neko
gotOvo starost, brezmernemu popivanju; v takih
slu6ajih je bozjast naravnost pOjav zastrupljenja
zivGrega sistema, Xxi je V mladih ljudeh napram
alkoholoyemu strupu jake ObGutliiv in TAXI stu
eaji Sc dajo ozdraviti, ako sc nadaljno popivanje
zganic Opusti.
ODE vrsti s~lueajev sem videl - V dobrih rod
binah.
koneno Sc pripete sluGaji, da Sc poiaviio Y
generaciji, Obremenjeni 2 alkohOlizmom in goto-
vo tudi drugimi vplivi, oGividni telesni znaki r0-
dine propalosti, O~topelost cutil, gluhonemost, pri-
rojene oGesne napake, Xxi lahkO V nadaljnih gee
n~eracijah preidejO V slaboumnost.
OpisOvanje teh tezkih problemoy, vecinoma
strokovnjaski Sc nepreiskanih, sc nocem lotiti.
Da zadene razen alkoholizma tudi druge
vpdive precejsnja krivda, osobito sirolaastvo in
bedo V zvezi z nezdravimi stanovanji in hrano,
nerednO ~ziyljenje in razne ekscentricnoSti, Iii
tvorijo rokO V roki q ~2ganicno kugo emo SAME
s%klenjeno Vertigo, kdo hi o tenn dvonil
Narodi bi moral izginiti, utoniti V napredu-
joel degeneraciji, &c bi ne bilO naravnc reakcije.
Nendar sc narava, Ostra i'm neiZprosna, najboli
trudi, da pOpravi grehe, Xxi Jill clovek della ma Sc
bi .Nataneno odtehta krivdo, in kazen je neusmi-
Jena, toda nikOli nepomirljiva samo primerno
spravno zrtev zahteva. Spolne ~funkcije, Ia mai
NlsJl poJav anlmallcnega ZlvlJenJa, Je spoJIla maj
tesneje z zivcnim delovanjem. Cimbolj propada
zivcni sistem, tenn slabsa in neizdatneisa je plo-
dina spOsobnOst. Alcoholic V degeneriranem sta
nju Je skoraj vedno "a ploditev nespOsoben. Ce
sc cd takO uprOpascenega bitja vendar rode otro-
CT, so ii, Ge sploh d~osezejo zrelostno dobo, IA plo-
ditev nezmOzni. Vsled alkoholizma plodnost IL
CINE, rodbina izumira. Lippich je izraGunal, Ia
je pi pijanskih rodbinah poprecno stevilo o-rok
1.3, pi ostalih 4.3, tako da pijanGevanje unici
2/3 plOdnosti. Pri mozu z~nizuje funkcije spolaih
zlez, pri zenski povzrOca i~zpovitja. Kakor iztrebi
narava tuja telesa, XII so sc vjedla do zivih tkanin,
potOm gnilObe, ravno takO hoce tudi IL narol1,ga
telesa iztrebiti ia nered in ~pogibeli, XII ie grozila
S propadom re celemu ustroju. Ostane glokola
rama, ali ia konGno tudi zaceli. - Telo o,tane
Oslabljeno, morda cisto OBJ robu groba, vendar
okreva tudi ono pod Iudeznim vplivom zivlien-
ske sile, XII mu jo podaja dobrotljiva piroda.
Cell rodovi, pokolenja in narodi lahko ma LAX
nacin izgineJo, ma njihova mesta ~vstajajo nova,
silna in sveza pOkolenja. Morda lei bas v tcm
momenta slavna bOdoGnost zidOvskeea plemena.
Xxi je morebiti edino tel p~ogibelji, veGji nego Use
ZgodOvinske in elementarne katastrofe, vedno
najbolj slavno odolelo.
Ucimo sc liz lastne Skode in tujega uspeha!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

obleke, vase palace, VISA vasa razkoSnost, da nj
teh parjev Nesramna, nesramna svoiat! -
Hodil je gorindol in dusil svojo jezo.
Naenkrat je zagledal dive dami, starejso in
mlaJso, ODE jake dragoceno in okusno obleceni.
Mlajsa je bila izredna krasotica. Nekai tako sve.
ze9a in tako skrivnostnega je puhtelo cd ME, da
Je bll Savic YES ocaran. Bio mu je, kakor da je
zagledal sllko katero je sanjal re v svojih otro-
sk4h letih, pa 10 je potem iskal, vedno V nadi, v
eotovi nadi, ola jo najde in Ola bo njegova.
Dobro je vedel, da Sc nikdar nj videl te zen.
ske. In vendar mu je bila tako znana, kakor bi
bila nJegova sestra. Ko jo je srecal, 10 ie samo
letoma %pogledal, a videl je vse ma njej. Vedel ie.
ola ina jake svetle plave lase, XII Sc blesce kakor
zlato, da ina globoke, modre oGi, polne siiaia,
jake fin, podolgast, aristokratiGeu profit, tenke.
male, krasno izrezane ustnice, ~rozicasta, mala
usesca, ola j drhti fina, skoraj prosojna rdeeica
ia mramornobelem obrazu, da je visoka. kakor
Juno In nadalje We, da 10 obdaia nekai ka-
kor nevidna gloriola in da izhaja il njenega te.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Hrepenenje pc ~bogastvu je zivelo v 6loveku,
odkar je zavladala ~blagovna prOdukc.1a, V kate
ri sc dObi vse IA denar. Toda kakOf V siarih DO.
boznih bajkah Sc pripOveduje velikim I'm malim
otrokom, da sta marljivost in varcnos, vir bo-
gastva. Priden delavec, XII preprosto .ivi in nett
morno CARA, postane bogat MOI Rockefeller
in Morgan sta blesteca zgleda medtem, ko mo-
IA bogati dedi6 prijeti "a berasko palico v kazen,
ker Je zapravil bogatO premozenje.
kOt moralni nauk ia bajka nj bila slaba. Kaj
maj delavca boil vzbuia k marljivosti kakOr GO
tovost Shame bodOGnOsti: Kaj maj hi jih boil sci
tho pred zavestjo in nezadovoljnOstjo kakor "a
vest, da DO bogatin, XII sc zdaj vozi v avtomobilu
in je ostrige in bi mu ne DO potreba ma koncu sv,-
jega ~zivlienja prijeti "a berasko palico:
Res je Skoda, ola Sc lepa podoba tako malo
vienna Z resnicnostjo, XII nam kaze, ola ostaneio
najmarljivejsi delavci revni in da doteka bogati-
nom parasitom denar v neusahljivih veletokihi
ZatOrej proc s temi starimi pravlJicami, ka-
term verjame danes samo Sc nekaj starih zenicl
Vsakdo We, da je pod kapitalisticnim gospodstvom
izkoriScanje edna pot do ~bogastva. Ne IL lastnc-
ga, temveG IL tujega della tecejo bogatlnom b.
gait dohodki. DelOvna moe velike proletarske
mnozice, Xxi ~ustvari. mnoge wee vrednOsti, kakor
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

svoto, neracuna s TEN, da dobi "a sedaj tisti ENC.
SEX kakor preje, ce Sc kapital obrestuje: zakaj re
obrestuje navadno, ampak Sc porabl "a move o.
peraciie.
Ne gre "a nadvrednost, ampak IN kapital.
kapital Je denar; in tudi fiktivni kap,tal Sc mo-
IA plaeati V trdem zlatu, kakor nitro postanc
precinct borznih spekulacij. Banka je pridobila 4,
prodaJo $lO,OOO.OoO; "a toliko je o~bosatela 2 emo
operacijo.
odkod prihaja denar? IL zepov mnogo mani
sih liz vecJih kapitalistov, XII kupujejo akcije. V
MN posestvih sc je nabrala nadvrccnost. TO ie
postalo kapital in zdaj Sc kakor 2 veliko metlo
pomede V zepe ustanoviteljev spekulan.oy.
Ogromno ~bogastvo danasnjih multimilionar
jew i'll miljardarjev je deloma plod industrjskih
monopolov, XII nagrabijo ogromne profile IL pie
h!en!a mas. Toda velik del je plod norznih ma
mpulaeij, HI so prinesle kapitale malih boga,i-
nov v roke velikih bOgatinov.
To je ~danaSnji svet. Spodaj pa mora trpe,i
ogromna ljudska mnozica. Vso zivliensko silo ii
lzplJeJo, samO da ustvarjajo nadvrednosti in We
dino wee zlata, da Sc potem zgoraj ma nienem
hrbtu pehajo posedujoGi "a bogastvo, XII so o.
nstvarili mijoni pridnih delavskih rok.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Serhe gosh III taJlnstvene roze so cvetele v bal
mem d~rhtenJu. Najin je bill yes skrivnostni svet
III u 81 bila moJa, moja. Ali yes?
KakO blaznO!
In vendar je Gutil 10, cutil - in srce GA j,
ooielo, ola Je bilO vseokoli polno ljudi, da nj smcl
prlstopiti k znani neznani k~rasotici ter 10 opo.
WORTH, kakor bi bill hotel, kakor hi bill moral.
Ona je gotovo 6utila, da il sledi. Pocasi ie
stopala S svojo spremljevalko, menda $ svoio
materJo; veasi je lilo, kakor bi Sc ho,ela ozreti. n
sc je premagovala.
FRED operO, ma oglu Karntnerice. sta So domi
nstavili. Sedaj Sc je mlajsa obrnila. Bas ta ire.
hotek Je Savid prisel mimo. Pogledal 10 10
ona le pogledala MEGA. MUM pogledi so So sto-
p''i' memo lice Je Sc bolj vzcvetelo, V njenih oceh
Ie nekaJ zadrhtelo. Nasmehnila So ie. On 10
vzdlhnil globoko. DAM sta odsli, savic je zbczal
dOmOv.
An ste 70 citali fraze o prepolncm srcn?
save Je preklinjal vse fraze. Iskal ie besedo.
> Ra,ero bi mogel oznaGiti svoie dusevno stanje.
rrekiicani ~pisntelji so re vse tako zasukali. da so
Vse besede izgubile svoj prvotni pomen, da ne
"ciTkuJe noben izraz vec tako, kakor bimoral.
Dale prihodnjie.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10
AlkOhOl in druzina.

kakor mogoena trdnjava stoji rodbinsko ziv-
lJenJe v valovih in burji javnega zi~vljenia, edna
Poulaga vse druzbe. Groza tsas obide, ako vidimo,
ola podkupujeJo pritoki tudi tie granitne temelie
IN S tenn Ogrozujejo cello druzbo. Russell kremplii
aikohola so sc zajedli re pregloboko v posveGeno
rodbinskO telO, ola hi moglo ostati to neopazeno.
Poznam mnogokatero, pO obcnem mnenju dobro
u%rejeno rodbino, kjer' dosega letna uporaba alko-
hola ogromno mnOzinO, in cd nikogar opazovano,
oil nlkogar sluteno zastrupljenje Sc pojavlja v
znamenJih, Xxi Sc jim iSGe vzroka drugod. Vsak
~vaznejSi dan sc proslavi 2 alkoholom. Vsi praz-
Mkt, kar Jill je v koiedarju, godovi, %rojstni, kr-
stni In smrtni dnovi ter obiski so povod IA upo-
rabo zganih pijat v tOlikih mnozinah, da vzbuia
grozo. Vsak dan sc PHO zganiee ''samo tako" IL
navajo. CaJ sc plJe z rumOm, Xxi vsebuje wee alkO-
hola nego najmoGnejSe zganje ;mamica della pune,
zvecer Pile Sc kuminovec, da hi dete, Xxi ie nosi ma
prsih, sladko Spalo, hGerka sreblje vino-radi l-
pote; oce konJak radi teka i'm prebave; sin vse,
kar Sc Spodobl. Sc ENCOURAGEMENT detetu Sc po-
daja "a o~krepcilo dobro vino vabljive vinjete. o
ogromnih mnozinah piva, ~popitega donna in V GO
stllni, nit ne govorim.
Magic kakor strela tresci V rodbino kata
strofa.
OGeta reditelja prineso liz pisarne, il trgo-
vine, " delavnice v kreih, V nezavesti. Zadel ga
je mrtvoud, "A rodbina je naenkrat V najzalost :
nejsem p~olozaju.
krivda Sc vail ma ve mogoce; ma Skrbi -
XII so p~risojene vsakemu cloveku; ma delo - it'd.
kdor hi pri pogrebu omenil, da je ia MOI pouzil
ogromne kolicine zganic, da je bill alkoholik, da
ie bila katastrofa prejalislej neizogibna, ia bi
razzalil in razjaril vso rodbino in vse sorodstvo.
In vendar je tako.
Lahko bi nasteli neskoncno takih in podob-
Nth primerov in r~esnicnih zgodb IL ~zivljenja alko-
holikov ma kmetih, med ubogim trpinom delav-
cem, delavcem z rokami in umom. Seveda ravno
takO, kakor med mani, tako tudi med nasimi ma
sprotniki, izkoriscevalci.
Toda V prvi vrsti smo poklicani sami, vsi in
vsak sam, Ola Sc b~ojuiemo prot temu strasnemu
unicevalcu nash moci in sill - ~enerzije.
Clovekoljubni Gladstone je dejal: "Alkohol
decimira boil ko glad in pomori wee kot vojska:
on tudi onecasea." Nravna vrednost 6loveka IL
CINE, njegova east, njegovo clovesko dostojan-
stvO. To izgine z alkoholom "a vselej. Pozabivsi
ma svoje dolznosti in prepustivsi Sc svoji strasti
pade pijanec ma stopnjo nerazsodnega bitja in
tira V pogubo ne samO sebe, temvec tudi svojo
%rodbino, Xxi jo upropasca V gmotnem in unieuje
dOstikrat tudj v nravnem oziru. s tenn prihaiam
do nOvega, vaznega momenta, do vpliva alkohola
ma potomstvo. Nj ovolj, da ~zrtvuje pijanec svoji
strasti svojo bitnost in svojo gmotno existence.
krivda te nenaravne zrtve je prevelika, da hi Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Prazne SAME liz malokapitalistiGnc dobe so,
da sc lahkO Obogati tudi z direktnim izkoriSc..
njem delavcev. Glavno vprasanje Sc nj reseno z
izkorScanJem, glavno vpraSanje je, kako ST pri-
Skdbimo n~ajvecji del nadvrednoSti sveta? Use mi
Sjenje, vsi trudi in YES skrbi kapitalistienega ra-
zreda sc sucejo okolo obrambe nadvrednosti. Kar
da izkorfscanje lastnih delavcev, je dobra me-
scaanska eksistenca, toda to Sc nj bogastvo, razen
ce je delavcev ma s%tOtine, tisoGe in ~stotisoee. Da
obogatS moraS imeti delavcev Ma tiso6e, ali pa
pleniti zepe sokapitalistov. Ako mas vposlenih
samo par delavcev, seveda ne moreS obogateti. l.
nett zapos jcnih ma stotisOce delavcev, ali pa H.
kOriScevati izkOriScevalce, je danes pot do boga-
silva.
Podlago cato dale razvoj fiktivnega kapitala,
Xxi sc gradi ma nadvrednosti kOt MEGA kapitaii
zirani obliki. Tovarna, Xxi je v~eljala 500 o 900 in
dale deset cd stotine dividende, ina ST., OOO. 900
vrednosti, ker hi ia kapital dajal enak znesek v
obrestih. Ia vrednost kapitala je najprej samo H.
raz "a znesek, XII GA donasa. &c posestnik proda
akcijsko maso "a $40, 000. 900 in nalozi denar na
obresti, sc nj ma ~njegovih dohOdkih mic spre-
menilo.
Toda ustanOvitelj ali banka, Xxi 1e vtaknila
V ~podjetje $10,O00.000 in Jill prodala "a dvojno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

lesa - ali cd njene duse? - skrivnostna stru-
ia, XII mu prodira v srce in ga sill, da misli manic.
Nehote Sc je obrnil in stopal "a zenskama.
Bio mu je, kakor bi uGinkovalo mani nekaj ne.
zavednega, kar Diva v MEM. Analizirati ne more
te tajnosti, a tuti jo, ker sc il ne more upreti.
Cudna cuvstva so ga Obvladala; kakOr bi ga To-
villa omotica. Kadar je elovek jake zaspan, pa so
mu postale trepalnice te5ke in Sc mu ~spusGajo ma
oci, da vidi samO Sc fantasticne, dozaste in Wis
njeve kolobarje, v katerih Sc svetijo zvezde in Gu
dine roze, Nma skoraj povsem enak obcutek. Use
okrog MEGA izgublja prave oblike in sc prikazuje
V drugih Obrisih in barvah.
Savic je vedel, da Sc mu godi nekaj eudnega.
Bio mu je, kakor bi plaval pc svetu domisljije.
Ami nj bilo re enkrat tako - vse tako?
Nekateri ljudje imajo v6asi take trenotke.
Idi Sc jim, kakor bi Sc nekaj zgodilo, kar so re
doziveli, ne ola hi mogli p~ovedati, kdaj je bilo. lie
10 vedo, da je morale biti davnO - davnO.
e. Savicu je bio, kakor bi bill moral p~ristopiti
k neznani dami ter il reel:
Pojdi z menoj, sal Sc poznava. Sal sva
bila skupaj, v Onem zlatem svetu, katerega Sc
moraS s%pOmniti. Ali yes takrat, takrat je
bilo . Okrog naju so igrale zlate harpe in BIZ
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

ToreJ; alkoholizem je v resnici eden najrno-
goeneJslh zunanjih vpiivov, XII sc pojavlja v svo-
i'm ucllkih ma ~potomstyu. Je ona grozovitr po-
Sast, XII iztegne oh zakonski postelii syoio omrt
Nelo roko ma komaj spoceto bite ter mu ne doloci
hlkdar noiJse,. ampak vednO slabso usod0. I'd
oeeia-piJanca Sc porodi vednO lie bite, XII nosi ma
sebi gotovl smeri make degeneracije. naisibo
re telesne ali duSevne. Sam sem veckrat opazo.
val take ~odnoSaje V rodbinah, kjer je oee zapadel
piJaneevanJu sele v p~oznejsi dobi svojega ziy.
lJenJa. Otroci, rojeni v dobi, ko Sc oGe nj pooi-
val, so vedno boljsi, nego otroci cd oceta pijanca.
Ma to stare skusnjo je Opozoril re dr.. Day. Da,
Quatrefages, Odhcni francoski antropolop. nam
Je dokazal, da ina velik vpliv ma poslabsanje po-
tomstva cello dejstvo, ce je STEER reden in treze,l
MOI zaplodil otroka V stanju ~slu6ajne pijanosti:
tudi pri takih otrocih sc pojavlja zmanjsanje in
tellgence, otopelost, neplodnOst i'm mnogokrat
tudi telesne hibe.
Toda 5 TEN Sc nj pOlna mera propada alko-
holikoyega potomstva, da, pri starih, n~avajenih
plJanelh III mogOce niti imenovati vseh defektov
IN i%zrodkov, Xxi Sc lahko pojavijo ma p~otomstvu.
Prvo le nagnenje do zganih pijac, XII W.
plamti v potomcih. "Pijanec rodi pijanca" -
pravi &c Aristotel in celia vista opazovalcev to
potrJuJe. Sam opazujem re wee let cello vrsto pi-
lanskih rodbin, kjer zene neodoljiva sila otroke
nloSkega in zenskega spola, ko dosezejo gotova
leta, K pijancevanju. Veckrat Sc podeduje tako-
zvana dispomanija, I. j. zeja po zganih napojih,
vcasi samo oslabljenje wolfe, XII hi zmozna odoleti
zapeljivosti S~lucajnih okolnosti kar pa je V po-
Sledicah emo in isto.
Vcasi zopet sc razvijajo dejanske nepravil-
nosti, ticoce Sc dusevne sfere; nedostatki duscv-
mega z~lvljenja so lahko mnogovrstni.
Ribot opisuje %slucaje, ko je postal alkOholik
Gee otroka, obremenjenega $ halucinacijami in
cudastvOm, drugic zopet z melanholijo in izmu.
cenostjo, IL katere so izSli ZOpet zabiti otroci, ter
so sc V generaciji vnukOv in pra vnukov tie last
nosti pojavile V pravih telesnih hibah in Sc IL
vrgle V pravcati kretinizem. Cetudi mOrda ia H.
~vajanja MISC neoporekljiva, sc jim vendar ne
more odrekati zrno resnice. Pc soglasni sodbi
drugih uGenjakov (Haller, Seguin) je mono pr
pOlovici ali tretjini vseh dusevnih boleznij dolo-
titi dedienost. Koliko izmed teh dediGno obre-
m~enjenih nesrecnezev imajo ma vesti alkoholicni
predniki, tega niti p~riblizno nj mogoce doloeiti -
vendar so to V resnici atavistiGni vplivi, XII Sc vc-
cinOma he dajo zasledovati.
Cestokrat tr2e otroci pijancev ma boziasti;
ia Sc lahkO V dedicno obremenjeni generaciji po-
iavlja ma dvojen naein. Ena je p~rirojena ziv6na
bolezen, Xxi je kakor drugovrstne zivGne bolezni
kazen "a nestorjene grehe, kazen, s katero Sc ka-
z%nujejo ma otrocih grehi oGetov. To so neozdrav-
ljivi slucaji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10
Savi6ev pesimizem.
Etbin Kristan.

Nekaga vecera Sc je izprehajal pc Ringu.
Bill je zopet slabe wolfe. Pesimisticni napadi so
mu z izredno silO naskakOvali duso. v zepu je
stiskal pesti, grzel je ustnice in premagovati Sc
je moral, da nj zaplakal jeze.
SirOki Ring je bill poln elegantnega liudstva.
Pc vozni poti so drdrale lahne kocije, JAYNE in
%zasebne, tuiintam Sc je pojavil jezdec v uniformi
ali v gizdalinski civilni obleki, drevored in tro
toar sta bila polna izprehajajocih Sc ljudi, mozkih
in zenskih. Yes high-life je bill tukaj. Pojavljali'
so sc tudi tramvajski vozovi in omnibusi, q nitro
so zopet ~izginjali, kakor bi tukaj ne bio prostora
"a njihove goste. Tramvaji in omnibusi so vozovi
predmestja. Med pisano mnOzico Sc je pokazoval
semtertja delavec ali delavka in bio je, kakor hi
zagledali osat med rozami. Ljudje so s. yogibali
takemu v teh krajih nenavadnemu bitju, kakor hi
Sc ga bali, a delali so tako, kakor ne bi videli OBJ
%nosene, ~priproste obleke
Savic je opazoval ve in skrijal je 2 zobmi.
He, drzna drhali Kje bi bile vase fine
The Alaska daily empire., 1917-07-30

ace. This star has been seen hero several times and the impression sht has made has been of the best IT her present production, ''The Ragged Princess" which opened at the Palace last night she has splendid charac- ter and her support is good Harry Hilliard of course being her leading man. These are some of the big mo- ments in the first part of William Fox's new June Caprice photoplay. ''Th' Ragged Princess"
 l. The matron of an orphanag, threatens to beat Alicia, and the lttl, girl runs away.
 2 Alicia finds some mems clothe. in barn. She puts them
 3. A farmer thinks that Alicia i! a boy. and hires her to work for him
 4. When he learns the truth, he i. enraged. and the girl is forced to run away again.
 5. A wealthy man in the city adopt! Alicia.
 This feature is on again tonoight.
The Alaska daily empire., 1917-07-30
MARY PiCKFORD IN BIG PRODUCTION

"The Pride of the Clan which opened last night at the Coliseum to two large houses is big production both from scenic standpoint and the num- Der of people used and also that little Mary has a good role and does it ca pably. 'The Pride of the Clan" is a Scotch play and all the various characters are well picked and the elab- crate settings are immense, especially the last when the old hulk cast adrift from the shore with Mary in it. slowly goes down beneath the waves-but Mary is rescued just in the nick of time that causes for much applause even though it is only a picture and the actors cannot hear the apprecia- ton. Manager Gross is playing this attraction cheaper than it was played in the States, but he wants everybody to see Mary and that's the reason. It will be shown twice tonight and closes with the two showings tomorrow night
 The Massachusetts coast at Marble head was selected for the staging of exterior scenes of 'The Pride of the Clan" On the rocky Marblehead shores Mary Pickford and the members of her company lived for several months making the new picture undef the Gl- rection Of Maurice Tourneur, the fla nous French producer whose picture work in this country ranks as the most artistic of the screen. In one of the incidents of the story Mary Pickford appears on half sunken fishing boat and in this scene she was forced to enact bits of realism that proved dis tinctly real and which the camera faith fully recorded. The craft, very rickety and water soaked veteran. had sprung a leak just as the important part of the scene was being filmed. It was only after considerable difficulty that Director Tourneur rescued the fa- nous star from the dashing waves.
 Several other scenes about the old hulk were staged later during the chil- ly mornings of November and resulted in Miss Pickford getting several severe wettings They are not shown in the picture but there was in hiding behind one of the high rock cliffs a small electric launch in which was Miss Pick ford's maid and several changes of dry clothing. Perhaps this ought not to be told and may break into the illus ion but the truth will come out even in a newspaper story about a motion picture production.
The Alaska daily empire., 1917-07-30
At Lowest Prices Ever Seen Here
 In Big Production
Balcony 5 cents, Lower Floor 25 cents, Loges 35 cents, Chil-
 dren 10 cents
Personal Mention

Mrs. z. R. Cheney. who the past two months has been visiting her former home in Idaho, returned on the Princess Sophia Saturday night She was accompanied by her son. c. w. Bloodgood of Pittsburs arrived from the south on the Prin cess Sophia and is at the Gastineau hotel.
 Ruth Anderson, daughter of MT and Mrs. Hans Anderson. who has been visiting her aunt in Ketchikan for the past month, returned on the City of Seattle.
 F. F. w. Lowle. general agent for the Canadian Pacific. who has been making a business trip to the south ern end of the division, returned on the City of Seattle Saturday night.
 E. C. Renaud, who came north re gently to act as stenographer in the office of H. L. Faulkner, left on one of the last boats. having been or dered to report for duty with the Coast Artillery. He is a member of the coast artillery reserve.
 Dr. A. J. Palmer, physician at the Perseverance mine. has resigned and will spend several days at the Occidental hotel.
 Ed Snyder, the merchant of Ten akee. arrived Saturday night and is at the Gastineau hotel for a few days.
 James Robertson, superintendent of the cannery at Sunny Cove, near Tenakee, arrived from there recently land is a guest at the Gastineau hotel for a few days. Charles G. Titus. manager of tht Jualin mines, is a Juneau visito, and is at the Gastineau. F. Rasmussen, of the Taku canner! | is at the Gastineau. MT. Rasmussen recently met with an accident anf lost the best part of one finger. He lis accompanied by Mrs. Rasmussen.
The Alaska daily empire., 1917-07-30
National League
White Sox Are Roaring Along
 Successfully

"The White Sox are bunch oi roaring, tearing, baseball fighters and that's what I'm counting or most to carry us into the worlds series," declared Clarence Rowland manager of the American League leaders the other day in New York
 My boys have only begun to fight. Their heads are up and with lead like they've got, I'm confi- dent it will take something the East doesn't possess this year to drag us from the peak.
 We've got the class this year We've got wonderful fielding team, and a team that is beginning to hit. The pitching staff is steady without a weak heart in its make up."
 Rowland prepared no alibis to haul back to Chicago if he fails to hold the crest He declared every man is in the best possible shape not an injury-not even a bad cold.
 This fellow Risberg is doing as much as anyone to hold us on top, the Cominskey leader continued He's one of the best ball players that ever came out of minor league. A remarkable fielder and a lightning thinker, he fits in well with Collins and Weaver.
 Eddie Collins is playing tho greatest fielding game of his career and he's beginning to hit" Row land looks for no soft spots on his trip through New York, Boston Washington, Philadelphia and Cleve- land. He expects tough arguments from every station. But the boys are too busy figuring on winnins to worry" said Rowland. "They realize that the pennant may come or go on this trip. but they believe they're sure winners
The Alaska daily empire., 1917-07-30
Billy Miske Stops Bonds in
 liz Time

Billy Miske Of St. Paul knocked out Joe Bonds of Tacoma in the second round of ten-round match in Brooklyn last Tuesday night. Miske knocked Bonds down in the first round after giving him a bad beating. Tn the second round Bonds was floored with right to the jaw for the count. Miske weighed 176 pounds and Bonds 180.
 Frankie Burns of New Jersey won on a foul from Pal Moore of Mem phis in the last round of a twelve round boxing exhibition at Boston. In all but four of the rounds Burns was the aggressor.
 George Chip. former middleweight champion, won a boxing decision