Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02
Narodna ~vprasanja.
PR ETA

j ali ltaliji ali komurkoli, ne bo stvar resena.
Zakaj Trst predstavlja naravna morska vrata IN
vse V vzhOdnO srednji Evropi ziveGe narode. Kan
bodo ~izvazali Stajerski in dunajski Nemci, kan
Madjari, kan Cehi in Slovaki?
Nacelo, XII ga je podcrtal prezident Wilson,
da mora vsak narod imeti prost pristop do moria,
sc bolJmbolJ priznava. In IA podporo bodoGega
mlru Je to natelo res zelo vazno. kaiti brez tcpa
prihajajo dezele v tax %polozai, V kakrSnem je bila
SrblJa. Tudi Ia vprasanja Sc dajo reSiti lie s kom-
&c bodO kompromisi dobri, Sc razmere lahko
urede tako, da DO mir warren vsaj "a gotovo dali
so dobo. S TEN hi bill pa posredno trajno zavaro.
van; zakaJ zee je nevarnOst voine IA par deset-
letiJ odstranjena, sc med TEN casom socialistiGno
g%ibanje tako r~azviie in okrep6a, da Sc ustanovi
socialistitna druzba, preden Sc nabere Smodnik
za novo vojno.
V socialisticni druzbi ne izgine narodnoSt.
Ainpak Zelo v~erJetno Sc nam I'd, da dobe tedaj
narodni problemi novO, povSem d~rugaGno resi-
tev. Urcdbe sOcialitiGne druzbe pouGe. elm Sc do
volj vzive, narode, da MISC nacionalna vpraSa-
MIA tako spojena s teritorijalnfmi, kakor Sc danes
veclnoma mlsli. Pravzaprav so teritorijalne me-
Je ovira nemOtenega narodnega r~azvoia.
V socialistiGni druzbi Sc nc bo nobenemu ma
rodu treba bait zatiranja cd drugega naroda. Ne
da hi postal ljudje idealno dovrSeni; ampak no
benega razlOga ne bo "a tako zatiranjc in nobene-
GA zmiSla ne hi imelO, ker DO kooperaciia. sodo-
lovanJe vSeh, duSa vSega Sistema.. In kar ngubi
vSak zmisel, 10 zamre.
Danes vidijo narodi V Svoiem teritoriiu V Svo.
il DRAW cdino garancijo "a svoj obstanek. Y So
cialisti5ni druzbi odpade Ia predpoStavka tedai
pa nastane vpraSanje, kako hi mogel vsak narod
~naJbolJe zediniti ve svoie clane "a sodelovanir
ma eisto narodnem polju, II. pr. IA izpopolnjcva.
ME Jczika, IN ~povzdigo svoje literature it'd.
Taxa organizacija JIG mogoGa, in Sicer ma tax
nnrln- Io no prihnio Oorn1 p narOJnn, ,;I;o, =.
navSkrizic. MogoGa 10 ma podlagi takozvanega
osebnega principa. Taxa organizaciia ne obStaia
lie V ideJi, ampak ina zelo praktiGne, zelo realne
zglede V - cerkvenih organizaciiah.
katollSka cerkev ne pozna nObenih meia.
SvoJe clane ina po vsem svetu; a vsak katoliGan
JIG MEN del, vsi imajo enake ohrede. enake dog.
me, enako vero V nebesa in pekel.
V TAXI organizaciji zdruzi tudi vsak narod
lahko vse .Svoje tlane, XII priznavajo, da mu PR.
padaJo. Y gospodaiskih vpraSanjih pa pride do
v~eljave naGelo mednarodne kooperacije, ker ina
vsaka posamezna skupina kakor VISA GloveSka
druzba najvecjo korist cd ME.
Ali te gledamo ma svet 2 realistiGnimi oGmi.
kakor mOramo gledati kOt socialist, 81 moramo
priznatl, ola svet Sc nj dozorel "a tako ureditev.
NaJbolJsi dokaz je ia, da ie ne zahteva. Seveda
tudi to nj kaprica, ampak zopet lie poSledica W.
rOkov.
Vsak narod gre danes "a neodvisnostjo in Y
ia namen "a svojim dOlocenim teritorijem. Po-
jail zahtevajo svojo drzavo kakor Finci, Cchi
kakor lrci, Jugoslovani kakor Armenci it'd. In So
cialisti vseh teh narodov stole ma enakem stall
stu, ne da jih je obsedel satan nacionalnega So
vinizma, ampak ker spoznavajo, da ie to najbolj-
Sc sredstvo roper Sovinizem.
&c spoznavamo TO "a nalogo casa, "a nalogo
socializma, ne smemo ostati pasivni, ampak mo-
ramo vloziti svoje aktivno deIo, da pospesimo re-
sitev teh ~vpraSanj in sicer ma ~najboljSi naGin, XII
ga Je "a sedaj mogoGe doseGi. 6 TEN pripravlja-
mo tia socializmu in ~olajsamo tisto socialistiGno
delo, XII je glavna naloga delavskega razreda.