Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10
PROLETAnpC

Tako Je VISA produkcija in YES promet V wa
Jenm zvezi in "a d~elavstvo SO razmere ten IL
godnejse, elm pOpOlneje sc della i'm elm wee delav-
cev je vsled tega zapOslenih. Tedaj imajo tudi
najugodnejso priliko, da nastopijo $ svojimi "a
htevami, ker so kapitalistom naibolj potrebni.
&c nj dovoli belih delavcev, da hi Sc z mimi
industrija drzala V thru. nj nobenega pametnega
razloga, ola sc ne hi well tudi Grni ali rumeni
ma delo. V TEN oziru ic med ameriskim delav-
stvom, med tistim, XII ie Sc popolnoma nczavedno,
pa tudi med tistim, XII pripada Strokovnim orga-
nlzacijam, mnogo napacnega misljenja. Oni vidiio
V delavcu druge polti, pogostOma splOh V delavcu
IL druge dezele lie konkurenta in mislijo, Ola sc
"a morajo braniti "a vsako ceno. cato podpira
American Federation of Labor vsako nazadnjn-
sko aakonodaistvo q nasejevaniu in bi najraiSa
videla, ce hi Sc sploh vsako nasclicvanje prepo-
vcdalo. To je cato, ker sc kazeio ameriskemu de-
lavstvu vcdno lie njegovi neposredni interest, We
dino lie tisti, Iii mu leze pred nosom, pa mu osta-
neio vsed tega skriti tisti, XII SO nekoliko odda-
ljcni, Il navadno vendar mnogo vetii. To 1e raz-
log, da nina ameriSko delavStvo takorekoc nobc-
he razredne politike.
kJer je reSnicnO pOmanjkanjc delovnih mo-
G, tam je tudi V Interest," dclavstva, da pridcio
cd drugod, Tudi &c he vi bilo to vazno in potreb-
no IA delavce V doticnem mcstu, ic venlar vaz-
no IA delavstvo pc vsej dezeli.
Toda naravno j, da ~SkuSajo kapitalisti tako
pEllihO cIhi Doll ODfnlll SeDl ' Dflu. AKO lmdlO
presto izbero med organiziranimi in neorganizira-
- mimi delavci, bodo raisi well drugc, ker imaio IL
panic, da bodo Z mimi lahko veliko boil pc svo-
j CLAW p~ostopali, kakor pa Z organiziranimi
kolikor ie mogoce poSIcti pc Statisticnih p0-
roGilih, nj sedaj sploh organiziranih delavcev cd
wee. V mnogih ~slutajih ie gotovo, da * ostanc
podjetnikom ME druzega kakor. naJeti delavcc
drugih plemen. Toda &c ne hi bilo takega pomani-
kama delovnih moci, kakrSno jc seda1 nedvom-
no V dezeli, hi vendar kapitali>ti rajsi klicali
crncc.
Mi ninamo takih toGnih podatkov. da hi mo-
gil p~rcsoiati, 90 je hi uvoz G.ncev V East ~.
Louis O~praviccn ali ne. Lee zelo temeliita in pri
ten popolroma nepristranska p~reiskava hi mogla
TO dognati. Same trditve nc dokaZuiejo nicesar -
ne Z enc. ne Z druge Strani. Podjetnifi bodo 60
tovo trdili, da hi drugace nikaknr mogocc: IL
gredniki bodo pa 5 Svoje strani trdili. da nj bio
crnccv pray mic treba.
Todl &c nam nj mogote izrekati sodbe, kjer
nimamo popolnoma iasnc slike, vendar vidino,
da sc ne SINE VISA stvar konGati : tenn, da osta-
neio m~ilitarji nelaj casa V East st. Louisu, tcS
enkrat Sc bo ze Styar pozabila Ia tedal tudi mill
carji lahko odideio. Neizogihni so ukrepi, da Sc
take reel nc ponove: povrh pa ic treba pomisliti.
da lalko nastarteio povsem podobne razmere tn.
di V drugih, mOrda cello V mnogih drugih kra-
Jill.
Mice he We. kako dolgo bo vojna traiala. Go
Sc zavlcte kaj boil, kakor misliio optimisti, bo-
do vojnc potrcbSGinc ogromne in dciovne inoji
bodo postajale boljirboli potrebnc. kadar bodo
"a ~vojaStvO izbrani mozjc poklicani pod zastave,
DO namah potegnjcna ogromna mnozina delavstva
IL industrije. kapitaliSti misliio pac ma to in We
do, da BIO treba Ia problem ma kakSen nacin re-
siti. Ali maj jim delavci izpolnijo zeijo pa della
jo kakor sunni ccz cas-? Ali mai dovolijo, da Sc
~natlacijo zenskc V industrije, XII so niihovi ma
turf nasprotne in njihovemu zdraviu skrajno
skodljivc! Ali maj SC o~grejejo "a izkoriScanjc
otrok,