Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18

skin interesOv, ne moreno nikakor reGi da lie "a.
dovoljiva Ampak obenem Sc mora tudi reel, da
skoraj nj bilo pritakovat kaj druzega, kakor to.
kar je priSlo.
Senat obvladujeta dive stranki ODE stojeci ma
kapitalisticni podlagi. kdor Sc spominja kako so
velekapitalisti lani prispevaG voilne sklade
republieanske i'll demokratGne stranke, he more
noben trenotek dvomiti TEN, ce lie kaj premiS-
LA Nesreca je pat TEN, da premisljajo anne
riski volilci vse premalo takih reGeh
Zelo razumjivo je pac, da ne razvije nobe-
ma kapitalistcna sranka pri volitvah tistega pra-
pora, ki bi jasnO oznaeil njene namene in ellie.
Stranka, XII hi naravnost povedala, da zastopa in
terese trustov in miljardarjev, he bi imea no.
benega upanja da zmaga. Kajti ljudske mase so
gotovo nasprotne veekapitalizmu.
VISA umetnost velekapitalistiGne politike pa
tci tenn, da skriva svOje namene kakor maGka
kremplje. To il je tembolj OLA jsano ker We ve6i-
ma ameriSkega delavstva preklicano malo te-
meljnih pojmih socialnega znanja. lie malo od-
stotkov jh ma primer dobimo, XII vedo kaj ma
tancnejsega, zakai injih place malo. zalezejo in
zakaj je vsako zbojs jsanje mezde kratkem ca
su vsled podrazitve zvljenskih potrebscin raz-
veljavljeno.>
Ne da ne bi opazai dragnje. To bi bila Sc
veda prevelika slepota. Toda njenih pravih vzro-
kov ne poznajo, ker Sc jih nikdar MISC naucili "a
sledovati do korenin. Tako so povrsni vseh
ceh, XII sc ticeio socialnega vpraSanja, tega maj
vaznejsega vpraSanja naSe dObe.
Zato hmajo agitatorji kapitalisticnih strank
pri volitvah lahko nalogo. Namesto da bi mora
Ii gOvOriti o temeli~l. iasanjih, o nasprotju
med interest della in kaptala, 81 lahko pOmagajo
nekaterimi lepimi frazami postranskih reGeh
naslikajo svoje kandidate kot "dobre moze" i'm
dosezeio brez trlida uspeh
Kadar Zdela 10 ma fax nacin izvoieni zaston-
niki zakone, XII MISC delavskemu ljudstvu prid
sc voilci cudijO, pa jim nit ne sanja ola so to
sami pOvzrotili in da nit more biti drugace.
TakO je tudi daveno predlogo. Ce bi jo bill
Idelah liudje, XII zastopajo resnicne interese ST.
rokih slojev, bi moraa izgledat vse drugaGe, ne
go izgleda sedaj. Ampak vse kritiziranje in tar
mamie he pomaga zdaj mic, kajti kar je spreje-
to, je sprejeto; kadar postane >kaksna rec zakon,
tedaj je zakon.
Steer, &c hocemo ostati popolnoma pri resni-
c, moramo reel, da razmere Sc nekoliko bolj
zalOstne. Niti toliko kritiek in nezad0vOljnOst
davcno predlogo ne bo med ljudstvom kolikor
bi stvar zasluza; najzalostnejse je namreG to-
da sc veliki deli ameriskega proletarata sploh ne
zanimajo TAXA vpraSanja in nti vedo, kaj
delajo kongresu gospodje, katerim pri VOLT
yah dali svoje glasove. Citanje delavskih caso-
pisov jim je zoprno, ker je preresnO in 'previ-
ooho; ce pa VZdineJO ueScdHSfl liSl rOke, Se
pa tudi We, kaj iscejo njem.
ker je masa vocev jeseni izrocila moe
kapitasticnim strankam, ne more biti sedaj dru
gaee kakor da prevladuje kapitalisticna potika
in da ina tudi davGna predloga pretezno kap
talisticen znaGaj
Da ina dezea casu vojne velike finanGne
potrebe, raz,ime samO po sebi. To sc pravi:
Uprava euti te potrebe vojni dobi bolj, kakor
mirnih cash. Financna vpraSanja so zanjO V
vojni same nujnosti. Vojna gre zmago, VISA
sredstva image pa veljajO denar. In tako je
Waldo imperativnO, da dObi tOlikO denarja, koli-
kor ga zahtevajo interest vojne.
Ce hi imela danaSnja drzava tisti namen, XII
ga baje ina po trditvah njenih advokatov, ce bi
b namre6 nien smoter elm vecje blagostanje vse-
ga prebivalstva, bi bia financna vprasanja tudi
miru veliko b0lj nujna, negO so in davcni "a
koni hi morai vse drugace izgledati, nego
vadno izeledajo.
dobi vojne vidimo proracunih miljarde,
kJer so miru miljoni. Ako bi Sc nasi druzbi
vodila ljudska pOlitika socialisticn Sc ne
govOrimo - bi mOrali tudi miru biti vladn dr.
zavni ObGinski dohodki mnogo vecji, nego so. lie
rohneti proti velikim drzavnim izdatkOm je de-
magogicno socalisticnega stalisca XII je osno-
vano ma resnicnh ljudskih pOtrebah, bi morali
biti javni zdatki neprimerno vecji, kakor so wee
alimanj vseh kapitalistiGnih dezelah.
Ia sploSno blagostanje ljudstva bi sc moraa
ma primer zdravstvu posvetiti neskoncno vecJa
onga. LjudskO zdravje bi Sc morale smatrat "a
Javno zadevO Clovek je nedvomno najdragoce
nejSa snow dr,izbe i'm drzave Imeti hi mOrali to-