Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04

INV Oo'ONiAN ObON ga Hhu ouDO HthlltTIl
kronancem in njihovim zastopnikom? Ne, tisoG-
KRAFT ne! Narodi morajo o vsem tenn odlocevati, in
V prvi viSti Seveda narodi ma Balkanu. Balkanski
narodi morajo SAM odloGevati o svoji nadaljni
bodOcnosti.
Zaraditcga sc morajo razpravljati sledeca
najvazncjsa vpraSanja:
l. Veika Bolgarska; =. Vclika Srbija; 3.
Balkansko ravnotezje; 4. Balkanska konfedc-
racija.
/. B0lgarSka in V nekaterih gotovih meiah
njeni zaveznici, Avstro-Ogrska in NemGija. XII ho-
ceia S %pomocjo Bolgariie uresniciti syoje na6rte,
Sc potegujcjo "a prvi nacin reSitve, namrec da
sc uStanovi Velika Bolgarija. Toda Velika Bolga-
RIA, kl maj hi imela okrog deset miljonov prebi-
valcev, sc more razsiriti edino le ma skodo Srbi-
je, Rumunije, GrSkc in Atlantic. Tako 81 pred
~StavljaJo polozaj vSi in tudi nekateri bolgarski
soviniSti- Toda TAXA velika Bolgarija hi zopet raz-
cepila srbski narod V tri dele, in STEER hi en- del
pripadal Bolgariii, drugi del hi ostal V samC,toi-
nj DRAW, tretji del hi pa |pripadal Avstro-Ogr-
ski. To hi ravnotako izgledalo kakor poljska dr.
Java, ko jc bila ma Ia naGin razdeljena. Raven
tega III prlSlo Sc Tn mhJOnc RumunOv pod AvStro-
OgrSko in pot X Crnemu moriu hi bila zaprta "a
Rumunijo, kolikor hi jc Sc ostalo kot samostojna
drzava. Raditega hi Sc pref ali slej ii zvezali s
kaksno drugo veleSilo, XII hi bila zaintercsirana ma
Balkanu in hi nastal nov pozar.
=. Srbiia in V nckaterih ozirih tudi Franci-
-" nj huNJd, pIcJSilJd cdTlSilcnd nanlfcc, HI III
fade $ pomoGjo Vclike Srbiie zaprle pot nemSko-
aNstrijskemu "Drang mach Ostcn," so "a Veliko
Srbijo. Toda tcmu ne nasprotujcjo lc Nemtiia.
AVStrlJa III Italia, ampak tudi Anglia. Prve tri
radi tcga, ker hocejo svojo nadvlado ma Balka-
nu povetati ma Skodo Srbijc, Anglia pa radi te-
ga, ker We, akO hi SC uStanovila Vclika Srbija. da
hi bla poponoma pod vplivom Rustic, i'm ker
zeli, da hi ostala kot protiutez AvStriia, XII hi 10
potem izrabila proti RIsiji in Nem6iji. Ako Sc ma
.rt NnlIEn Srliio ttrouni., l.; a. l.... zlI
vse one pokrajine, kjer Five Srbi, Hrvati in Slo-
venci, XII so takorekoc Ell narod - in to sc 20
moJem mnenJu lahkO izvrSi, hi nikdar ne imeli
trajncga miru ma Balkanu in STEER liz slcdeGih W.
rokov:
Y balkanskih drzavah JIG toliko narodov, da
Jc nemogoCc uStanOviti emo marodno drzavo. ne da
hi bill drug narod zatiran. Ma primer VeIika Srbi-
ia, V kateri hi bilo - miljonOv prebivalccv, ka-
kor %bobnajo nckateri SoviniSti in oficielni patri-
oil, hi bio poleg Srbov, llrvatov in Slovcncev Sc
kakc fri miljone drugih narodov, in STEER Bolga-
rov, Grkov, Albancev, Rumunov it'd. V ~sluGaju.
da sc V rcSnici ustanovi Vclika Srbija, hi imcla
ia nova drzava raven Avstro-Ogrskc in NemGiic
Sc Bolgarijo, Grsko, Rumunijo in Atlantic IA So
vraznike. VSled tcga bi naStali ma Balkanu novi
konfHkti in d0sledno tudi po vSei Evropi. Il .Ru-
munijo hi bilo enako, dasi je njena zemlicpisna
'ega nekofko ugodmcjsa. Mciila hi oh Bolgariio
V Dobrudzi, oh Srbiio V Banatu in oh Ogrsko ma
NNA''' iuoh'lU.
Tretja reSitev, balkansko ravnotczje, hi bila
enako ponesrecena reSitev. Ako sc ne motim. Sc
Je zadnla balkanSka vOjma Same radi tega vnc-
la. In kai smo doZiveli? Bolgarska Sc jc prito-
zevala napram Turciji radi Odrina, Rumunija ma
pram Bolgariji radi Dobrudze, Srbija in GrSka sta
zahtevali Macedonia. BolgarSka ie raditega "a
htcvala povratek svojih pokrajin. Toda IL ekono-
mlcnih in nacionalnih razlogov jc z~ahtevala Srbi-
Ia in GrSka Macedonia Ease, TurGiia Traciin. IT,
RuInunIIn IOn1nulIIn In olo Ln.n,, La. ,..,:-:
moramo reel: VSi imajo pray.
Ako hi sc balkansko ravnotczjc tako rcSilo.
kakor nckatcri miSlijo in 81 predStavliajo, hi pri-
si vsi Jugoslovani i'll Itumumi proti svoji lastni
volJl pod A~vstrO-Ogrsko Waldo. Mi,lim, da Sc nj
pozablJeno, da Je bill ravno raditega vccen kon-
flikt ma ei strani med Avstro-Ogrsko in Srbijo,
ma drugi Strani pa med AvStro-Ogrsko i'm Ru-
munijo.
AkO hi Sc torcj vSlcd balkanskcga ravnotclja
ustanovilo Stir ali pet cnako velikih drzav, hi he
bIl nikdar mir ma Balkanu. In STEER zaradi nacio-
nalnih ~aspiracij in gOSpodarskih potreb. IL goSpo-
darsklh razlogov p%otrebujc Rumunija Dobrudzo;
toda tam Five BOlgari. IL gospodarskih Ozirov po-
trebuje B~olgarija Tracijo in obal Egetskega
morJa, ampak tam 1--WE Grki in Turk. IL ravno tch
razlogov mora Srbija imeti dolino Vardarja in
obrezjc Jadranskcga morja. Toda ma tenn obrczju
ave AIbanci in V dolini Vardarja Bolsari in Grki.
In ravno tako je tudi v drugih krajih, XII hi prisli
V postev pri ten ~problcmu.
20 tenn sc spOzna, ola hi balkanSki narodi nc
dobili nikdar stalncga miru in blagostanja, ako hi
Sc balkanSki problem rcSil DO katcrem iZmcd ONE