Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-10
Razredni BOZ v vojni dobi.

moraJo torej poskrbetl IA take k0ncesije delav-
stvu, da ne postane razredni boz ia zunaj neva-
rem. kajti dajati mora V prvi vrsti tisti, XII ina
prevec; ne pa tisti, ki ina pfemalo.
Steer je pa t~eorija, Ola krGi razredni boj o.
brambno Sposobnost, V sploSnem neresnicna.
V dezelah, V katerih razsaja vojna &c tretje
lcto, Sc je marsikaj Zgodilo in marsikaj izpre-
menilo; sklepali so sc vSakOvrStni kOmpromisi,
tudi kakrsnih ne DO mogla sodba dclavstva ma no.
ben nacin odobriti; ali razrcdni boz Sc hi mix jcr
popolnoma ustavil. Marsikjc ic bill ccz vsako do
puStnO Micro omcjen; iZginil pa nj mixer. In IT,
ste sile sploh hi, Xxi hi ga mogla fakticno sprawl
ii 5 sveta. Cello IL Nemcijc, kjer Sc jc najbolj
vkorenil ~zloglasni "Burgfricdcn'i, smo dobivali
pOrotila q stavkih niti kruppova kanonska to-
varna, XII je srce vojskujoGc sc Ncmcijc, nj bila
obyarovana Strajka. &c poStaucio vzroki "a tax
boz prcmocni, tedaj ga nobcn dckret in nobcn
komprOmiS ne prcprcti.
V drugih dezclal 50 bill Sc boil encrgicni
pojavi. Ma AnglcSkcm je morala vlada zaradi ne
izravnamih konfliktov med podjctniki in delavii
zaseti jane, da SO ST izpOlnile Zahtevc rudaricv.
kljub temu sc je povsod nadalicvala voina
in nobenc dczele ne pravi, da jc njena brambov-
ska siLa oslabljena.
Ampak lahko Sc zgodi tudi to. Nismo Sic
pi IA tako moznost. Toda trcba je razlikovati
in vSakO stvar onledati ; pravc strani. Razred-
hi BOZ nj kriv, &c OpeSa bOjna Sila kakSne deze-
lie, pac pa lahko pavzrocijo To razmere, Xxi pozc-
no nezadovolinost mas ma vrhunec. Opravicene,
Il neizpolnjcne zahtcve delavstva lahko posta-
nejo nevarne. Prevelika oblast kapitalizma lah-
ko ustvarja in povecava krize. Nasprotno Jill
uspeScn razredni BOZ manjSa in odstranjujc.
Y nadaljevanje raZrednega boja je edna mo-
znOst, da Sc prcprecijO take straSnc razmere, ka-
kor Sc je po izbruhu vojne o njih porotalo IL Ev-
rope. Pc vseh prizadetih dezelah je delavstvo OBJ
Gutilo nezaSliSno brezposelnost. Obenem Sc jc pa
V podjetjih, V katerih sc je nadaljevalo delo, stra-
Sno polnnozilo iZkorlScevanje cezrrno delo je pO-
staIalo takOrekoc normalnO, priganjaStvo je So
V klasje, varnostni ukrepi so Sc zanemarjali, mad
zorovalni organi SO mizali. Socasno Sc je vgnezdi-
la draginja, pomanjkanje zivil, V mnogih krajih
nezagrniena lakota.
Polz luse V tel smcri VIdimo V Ameriki 70 Sc
daj. Draginjo re imamo, kakor da ticimo najma-
ME leto dni do vratu V vojni. Amerisko ljudstvo
po vecimi hi rebeliGno, Getudi liubi krepke zraze
in vtasi RADIO podemonstrira. Pa vendar je prSlo
zaradi draginje do resnih izgredov V New
iorku, Philadelphia, Bostonu, pred kratkim Y
Chicago.
Podjetniki zahtevajo delo roper pogodbe. V
raznih tovarnah so takticno suspendirali oscnurni
delavnik, in to je vaba "a kapitaliste sploh.
Taxi pojavi naveseajo nevarnost. Tu Sc ne o.
pravi niG z OlepSavanjem. Ako Sc dajo oderuhom
proste roke, tedaj dozivimo kmalu lahko povscm
enake razmerc kakor V ma jzaloStnejSih cvropskih
hTdJH. d.>lhcll, ga Sc pOnldSa ZaNeZnlkOm IL vol
MIN materijalon III z twill ie "a Spekulante kakcr
IL neba poslana pretvega Ia navijanje cen, izstra-
davanje ljudStva je pa poten ncizogizna poSledi-
ca.
Mobilizacija grozi 5 krizami Y induStriji, XII
udaiiio, iakor vcdno, V prvi vrsti delavstvo. Te-
zave proletariata sc kompliciraj 10. Njcgove razre-
de pa zopet izrablja kapitalizcln sebi V prid, da
pritiska ma bczdc in daljSa dclovni cas-.
Use to slabi delavskc masc fHiGno in moral
no. Natancno povedano: To slabi Ameriko. Nco-
mejenoSt kapitalizma ic najvccja ncvarnoSt IA
dezelo. In lie razredni boj more Tel ckspanzivnosti
p~otegniti mejc.
Ia delavstvo jc torej nezogibno, Ola nadaliuje
ia boz. V tenn nj mic nepatrioticncga Narobc. Bi-
10 hi ncpatriotiGno, &c hi proletariat V nerazumc-
vanju ~nujnega razvoja in V psevdopatrioticn hip
nozi trpel izkOriSGevanje V vseh njgeovih oblikah,
dokler bi ne postalO prepozno, ker hi bila DELAY
ska, tOrej nacionalna moe &c oslabljena in kcr hi
bile razmere tako z~avozcnc, da Sc ne hi dale wee
FLAP spraviti V pravi tin.
To malaga dolznost tudi vladi. &c so res intc-
resi- naroda ma kocki, tcdaj spada med najnujnciSe
nujnOsti nacionalne pripravljenosti najintenziv-
nejSa skrb "a interese delavskih mnozic prcdvsem
hi vlada ravnala prot resnicnim Unforeseen dezele,
&c hi Sil0lna ovirala regulatorni razredni boj V
prid kapitalizmu. Eminentno hi pa ~poveGala de-
zelno uspeSnost, &c hi vzcla vsaj vsc JAYNE napravc
cimprcj v nacionalno upravo.
Municijska tovarTa V Eddystonc pri Phila-
delphiji je bila danes OBJ 10. dopoldne %unicena.
POrocila p~ravijo, da so Sc izvrsile tri eksplozije
Ohpupm IL hliZni nh kJ-a iay = hita1i uoc;1.Iy; oIIoI