Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

Toda kaj! Friedman Jill ne prizna in kdor sc ne
ravna pc Friedmanovem ukazu, sc mu mora sne-
Il fl1na socializma ~
BojujemO Sc, da izpulimo VISA p0djetja IL rok
kapitalizma. Ali medtcm vendar zahtevano mini
malni zakoniti delavnik, varstvene zakonc, social
no zavarovanie j.. I. d.
Bojujcmo So "a mcdnarodno svetuvno repub-
ike. Ali maj, vidcti ,da danes Sc nismo tako da-
Ice ,cpustimo boj prot avtokraciiam, boj IA raz-
~Sirjcnjc dcmokracijc!
O interesih prolctariata Sc odloca vcasi V to-
varni, v6asi V zakonodain zbornici. vGasi tudi Ma
bojistih in y diplomaticnih posvetovalnicah In
tam, klcr Sc odlocuje o n%icgovih interesih. tam
mora proletariat gledati, kako Jill DO naibolje va
roval.
Friedman govori neresnico. trdet da Probe
tarec namenonla Skriva kapitaliSticno imperial
stitnc teznjc posameznih vojskujocih Sc drzav.
&c eta Proletarca, hi moral vedctti, Ola jc pop
sal neStcte strani u tenn p%redmetu; ce ga ne eta,
ne hi smell trditi, cesar ne We.
Ali IA kar 81 gre zdaj, ic TO, ia Ia proletari-
AT hi in ne more Bit vSeeno, kako Sc konGa la
yOjna. Ia socialism nj v>eeno, ali Sc vrnc Nikolaj
Romanov ma prcStOl. ali Sc Russia raZvije V rad
kalno demokraticno rcpubliko. Ia socializem nj
v>ecno, ali Tide IL voinc contradictions .Avstrija :
tako organizacijo, Xxi DO nadalJc povzrocala mai
desncjSe nacionalne bOjc. ali pa sc re5iio nacional-
ma vpraSanja tako, ola ne bodo lnogla wee ovirati
sOcialnega bOja.
Yes, mister Friedman, &C hi So lie ia intcrese
tc ali one dinastije, hi nam bilo lahko vseeno, kai
Sc iZkuha Y tch peklcnskih kotiih. Ampak V resni-
ci gre IA intcresc socializIna, ker gre ia nicgove
pOgojc.
kO je bila V Ameriki cIvilna vojna, Marx
napcl vSe syojc moci v agitaciji med anglcSkimi
deLavci, da hi p%odpiraIi severne drzave, kljub te-
mu. ia jim JIG vojna nalagala tczka bremcna in jc
hotel anglcSki kapiializen izSiliti mir. V seventh
driavah takra, tudi hi So "a sam idcalizem tudi
takrat le biIO nckaj kapitaliZma Y deZcli in INA
elmo je bio n~a>protjc med kapitaliSticno indu-
Strijalnim >everom in fevdaluo agrarnim iugoni.
Marx ie mcnda q TEN nekaj raZumel. ali ne misli-
tc, sodrug Friedman Pa vcndar nj delal IA mir
IA vSako ccno', ampak >c ma jc upiral in delal ic
"a znago >cvera, -li-stic-ne-ya scvcra! -!
Marx ie zatajil "socialistitna naccla," kaj?
On hi bill moral pridigati: ''Vlada JIG vlada,
prolctariata Sc Ia klanje mic ne tice, nam je vSc-
emo. kdo ola zmaga, ia je lie mir
Pc vascm mncnju je tudi Marx tcdai pro
pagirao urzoaSko-libcralue misli".
Spomnitc Sc maio ma zgodoviuo, pa naidctc
St eel kup takih zgicdov.
In V zco podobmem p%oloIaiu ~ nahaj ia danes
socializem. tn je vojna. Nisno ic zaccli, nismo
jc hoteli ali priSla jc, tukaj jc. in ti>ti poloIaj,
XII "a zapusti la voina, DO BODICE boiiSce prolcia-
RATA.
Vi pravite. da NAM mic nj mar, kaksmo bo To
boliSce. Potruditc Sc Inalo : svoio miSliio: kMuu
Nraga maj bo Ia hodj mar. kakor nam Razrcdni
bOi SC vendar ne k0nca. kadar DO la voina kon-
cana. Hoccmo pa razrcdni boz zaradi njcgovc
kontnc image, ne pa zaradi boia Samega. In &c
hocemo, ia DO boj z%magovit, nam mora biti pray
~proklcio mar, V kakinih razmcrah. oh kakSnih po-
golih 80 ho vodil .TOrcj nam mora biti zclo mar.
kakScn no mir: in kcr j. mir odviScn oil vojnc.
nam mora logicno biti mar. kakSna ir voJna.
20 svoiih cudnih rotih prihaja Friedman do
>incIega zakljucka, ia hi moral pokopati prin-
clip ntcmacionalizma e. hi Sprcieli 'Prolctar-
ccvo' razlaganic.