Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15

NOJlla NoiJd III ucnarJa IA anle-
riko nj nObene izjeme od tega
pravila. Moderna vojna je veliko
drazja cd starih boiev in Ameri-
ka DO morala posebno globoko
poseti V Yep, ker nj V njenem pro-
gramu le skrb "a lastne potrebe,
anpak tudi podpora "a zavezni-
Ike.
To je vse razumliivo. Vprasa-
ME pa je, kje sc dobi dcnar. V
kongresu Sc razpravljajo o TEN
problcmu, toda vidi sc re, kako
ga mislijo reSiti. Nacrt je gotov,
lie definitivno sprejet Sc nj.
Amerika je dezela financnih
vclehmOv; rodila je Judi, XII so
2ateli Z mic, pa so nabrali milo
ne, preden so zapuStili la svet. A
Ii V novem davcnem naGrtu, $ ka-
term misli vlada pokiivati svoje
vojnc potrebScine, he najdemo
ME zcnialncga. lzdclan jc po maj
starcjSem fiskalncm kopitu IN ce
hi kongrcS ZaStopal intcresc anne
riSkega ljudstva, ne Iii nikdar
mogel poStati zakon.
Mcnda Sc nikdar MISC imeli vo-
lilci V tel dezeli take prilikc, da
sc |prepriGajo o velikanski napa-
XII, XII so .jo izvl$ili 5 svojimi gla-
>ovnicami, kakor sedaj. To jim
pokazejo novi davki, &c 10 pred
loga tako Sprejeta, kakor .jc bila
predlozena.
Po naGrtu Sc pac poviSa direkt-
III davek ma dohodke in kapitali-
Sticni profit bodo nckoliko zade-
ii. Ali &c Sc pregleda VISA prcdlo-
ga, hi clovck dejal, da sc ie to
zgodilo lie IL sramezljivoSti, ker
hi bilo vcndar prevec izzivalno,
&c Sc ne hi vsaj koSGck bremena
naprtil tudi kapitalistom.
Ali kaj le To V primeri Z indi-
rcktnimi davki, cd katerih prica-
kujeje ~najveGje dohodkc III XII Jill
DO najveG noSilo dclavsko ljud-
stvo? Nj "a Skoraj predmeta, XII
ostane pc TEN nacrtu neobdacen :
povrh pa Sc nj izkljuGcna nevar-
most, da Sc prcdela nacrt in Steer
ma slabSe, kajti velekapitalisti re
kazejo svoj patriotizem $ TEN, da
Sc vsiljivo upirajo davku ma dobi-
exc, in pritisk ma k~ongresnike je
tako velik, da DO trcba mocnega
protitlaka, Ge sc hoce prepreciti
pogreSanje.
V rcsnici hi noben davek tako
opravicen, kakor davek ma prof.
te. Skoraj vecina velekapitalistov
JIG priSla tekOm vojne do svoiih
cgromnih dobickov kakor V lote-
riji. Municijskim fabrikantom nj
bilo treba ME druzega, kakor
sprejemati naroGila. Me nj bilo
treba ponujati. Zavezniki so sa-
mi pOSiljali Svojc agente sem III
kapitaliSt je lahko lcpo sedel V
svoji pisarni in fakal mamie. Ra-
Cunske i'll podobnc poSle so potem
opravili njcgovi uradniki, meha-
memo dclo pa dclavci. Potem .ie
moral kapitaliSt zopct lie spraviti
dobicck i'll sprcjcmati nova naro-
ella.
V tch profitih ticc ogromni de-
lavski doncski. &c sc mamie nalo-
Ii davek, Sc lahko pravi, da ga
neposredno platajo po ogromni
vecini delavci.
lie TO je: TIE doncske so DELAY
ci zc placali i'll na nGben nacin Sc
jim lie vrncjo. &c Jill vlada ka-
pitalistom vzame V podobi dav-
ka, ne bodo delavci boil oSkodo-
vani, kakor so &c.
loua kongfcSON nacrt hOce de-
lavstvu polcg tega naloziti Sc in
dircktne davkc. Zakaj take davke
vcdno plaGujc masa. &c bo spre-
jcta taksa IA zeleZniSke voznje.
jc ne bodo zelezniSki magnati pla-
ccvali IL svojega zepa, ampak 81
jo bodo well cd potnikov.
Pri tenn imajo indirektni davki
kriviCnost sami V sebi. Sto mill
je sto mill IA delavca kakor "a
Morgana. In ia sto mill DO della
wee IL svojega raztrganega zepa
pray toliko placal kolikor Nor
gan IL svoje prenapolnjene listni-