davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The day book. [volume] (Chicago, Ill.) 1911-1917, 1917-03-05
WILSON'S SECOND INAUGURAL ADDRESS

yNcL4 WLllC4 nave CldDOCu DlllCC lUDL
stood in this place have been crowd
ed with counsel and action of the
most vital interest and consequence.
Perhaps no equal period in our
history has been so fruitful of i'm
pOrtant reforms in our economic and
Industrial life or so full of significant
changes in the spirit and purpose of
our political action. We have sought
very thOughtfUIly to set our house in
order; correct the grosser errors and
abuses Of our industrial life, iberate
and quicken the processes of our ma
iOnal genius and energy and lift our
politics to a broader view of the peO-
0le's essential interests.
Although we have centered cOUn-
sci and action with such unusual
concentration and success upon the
great problems of domestic legisla-
ton to which we addressed ourselves
four years ago, other matters have
more and more forced themselves
Upon our attention, matters lying
outside our own life as a nation and
over which we had no control, but
which, despite our wish to keep free
Of them, have drawn us more and
more iTresistibly into their own cur
,ent and influence.
ct has been impossible to avoid
them. We are a composite and cos
mOpolitan people. The war inevita-
bly, set its mark from the first alike
upon our minds, our industries, our
commerce, our politics and our So
ial action.
ITO be Indifferent to it or indie
pendent of it was out of the question.
'And yet all the while we have
been conscious that we were not part
Of it. In that consciousness, despite
many divisions, we have drawn clos
er together. We have been deeply
wrOnged upon the seas, but we have
not wished to wrong or injure in re-
turn. AS some of the injuries done
The day book. [volume] (Chicago, Ill.) 1911-1917, 1917-03-05


ready to demand for all mankind
fair dealing, justice, the freedom to
live and be at ease against organized
wrong.
ct is in this spirit and with this
thought that we have grown more
and more aware, more and more GER
tain that the part we wished to play
was the part Of those who mean to
vindicate and foTtify peace. We have
been obliged to arm ourselves to
make good our claim to certain
minimum of right and of freedom Of
action. We stand firm in armed neu-
trality since it seems that in no other
way can we demonstrate what it is
we insist upon and cannot fOregO.
We may even be drawn on, by cir
cUmstances, not by our own purpose
or desire, to a more active assertion
of our rights as we see them and a
more immediate association with the
great struggle.
eve desire neither conquest nor
advantage. We wish nothing that
can be had only at the cost of anoth-
q pCOplC.
There are many things still to do
at home, to clarity our own politics
and give new vitality to the indus
trial processes of our own life, and
we shall do them as time and oppor-
tunity serve; but we realize that the
greatest things that remain to be
done must be done with the whole
world for a stage and in cO-opera-
ton with the wide and universal
forces of mankind. We are provin-
Gals no longer.
These, therefore, are the thing
we stand for, whether in war or t.
peace:
THAT all nations are equally inter
ested in the peace of the world and
in the political stability of free peo-
pies, and equally responsible for
their maintenance;
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
NedaIn, da ZanrSite.
NJ. POlOvina.

Novinski odbor t. j. cetiri Glana tog nov. cd
bora 'Radnicke Straze" u svom odgovoru ma
moJ dopls traze, ola Sc meme prOkune i~ztjera IL
radnlckog pokreta kao klevetnika, jer sam Sc H.
studio kazati ono, So oni eto priznaSe IL svom
tlanku pod naslOvom "S klevetnikom pred rad
niGki sud-.
Sve sto sam kazao u svom proslom dopisu
tlSalo Sc je svih onih "junaka" koji Sc podpi-
saSe he gore pomenuti Glanak. NiSam ia toliko
lud, da hi optuzivao Cvertova radi one pozaimice
kao poJedinca. ia sam II svOm dopisu govorio o
urednistvu, a gdje sam mislio ma Cvetkova kao
poJedlnca, ia sam tamo %Opomenuo njegovo ime.
No dosta je "a tim, da predjemo ma stvar.
kada sam govorio o onih $1,000. nisam mislio
ma neku pronevjeru, vec sam samo htio uprijeti
prstom ma samovolju, koja sc vrSi cd strane DO
Jedinih Judi oko r. s. u nasem pokretu. Ma pr.
vom mJestu, ko je dozvolio onim pOdpisatim liu-
dina, da nOvac p~ozajmljuju bez dogovora sa
nadz. odborOm? mi smo 81 uzeli "a PRIMER ru-
ske madJarske drugove" kaZati cete vi. No dru-
cow moJl, oni su to ucinili suglasno sa swim od-
govornlm odborima v njihovom pokretu, a vi ste
To uclnlll bez pitanja, beZ dogoyora i bez suglas-
nostl. BoJall smO Sc, da ce banka propasti iii da
&c nam drzava Odvzeti, kazete vi. To su razlozi.
ma koJe bl Sc cOvJek mOgao nasmijati Pa ka-
ko to, ola banka sada nece ~propasti. kada ste DO
naredbi nadz. odbora novce moral opet metnu-
II natrag IL banku? Ne, ne, drugovi! Tu su bill DO
srlJedi sasma drugo motivi, o kojima cemo wee
Il svOje vrijeme govoriti.
Glavna je stvar to: da ste vi pozaimicu uGi-
NH samovolJno be- pitanja. Nije istina, da cete
vas cetvero odgovarati Glanstvu "a to: to je sama
fraza. Ia sve neurednOsti u saveznom gospodar-
stvu odgovara Glanstvu Nadzorni odbor koga je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

"az je tako xiv, tako nedvoumen, da obstrmi gle.
dalec. UGinek je dosezen 5 tem, da je vsaka Grta,
vsaka CUBA, vsaka misica zvesto realno o~zna6ena,
medtem ko kaze celota najpopolnejSo umetnisko
harmonic.
"Janez Krstnik" je izkrGil Rodinu pot in te-
daj je tudi njegOva ''Bronasta doba" dosegla
zasluzeno priznanje. TO delo sc nahaja sedaj v
mestnem muzeju V Pragi, kjer je bila leta 1902.
posebna razstava njegovih del V paviljonu umet-
niSkega druStva Names.
NaSprOtnikov Sc Rodinu tudi tedaj nj mani.
kalo. To je %razumljivo, kcr so ~njegova della orr.
ginalna, kar je gotovim kriti6arjem vedno 20
prnO.
Pri nekaterih poznejSh delhi je ma primer pu-
still razne pOdrObnosti takorekoG nedodelane.
kdor je videl wee ~njegovih kipov, Sc ie lahko pre-
prical, da je obvladaval tehGitno stran kiparstva
kakor malo kdo; tiste nedovrSenosti torei MISC
moglc biti p~osledice umetniske neSposobnosti
Resnitno je Rodin Z mimi zaSledoval has poseben
umetniski namen, namret mogocnejSi izraz tiste-
ga della, XII je bill najbolj karakteristiGen
Ma ia natin ie izdelan kip slavnega franco
Skega pisatelja lIonOr6 Balzaca. Rodinova umet.
most Sc je tukaj koncentrirala ma mogocno glavo.s
katero je yes znaGaj velikega literata neprekos-
,jivo cadet. kritiGarji stare Sole paG MISC bill "a
dovoljni in pc casopisju Sc je vodila velika KAN
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

panja zaradi tcga della. Toda Rodinoya umetnost
Je biia re prevet %utrjena, da bi il bio moglo sko-
dovati malenkostno jezikljanje.
Med n~ajvecja della vsega kiparstva spada
bodinova skupina "MeSGani il Calaisa". Grupa
predstavlja SeSt MOI. XII gredo k angle<kemu po-
%veljniku vojske, oblegajOGe mcSto, da mu izroei
klJuce. Vsaka figura nj lie Viva v postavi, ampak
kaze mlsi in obcutke tako jasno, da Sc clovek
skoraJ cudi, da Sc kipi ne zganejo.
Zelo znan je njegoy kip lie Penseur" Oi.
slilec), XII je nameSGen pred ~pariSkim Pantheo-
nom. To je COLA soha sedeGega moza, XII ina gla-
vo podprto Z rOko. Cello, oGi, YES obraz, da, mi
slce vsega telesa oznacujejo poglobljenost v We
like misIi. Same TO delO bi zadostOvalo, da hi pri-
bavilo ROdinu trajno slave.
Dolga leta neuSpeha MISC mOgla upogniti Ro-
dinove wolfe in unetniske vesti. Davno hi bill la
hko dosegel priznanje in Z MIN spojeno boga-
stvo, ce bi bill hotel dOprinesti Svoj0 zrtev modi.
Menu bi blla malenkost izdelovati kipe, kakrsne
Eupujejo bogati snobi raGi "a svoje palace in
parke in kakrSHe hvali PROFESSIONALISM kritika.
Toda kljub tezkim bojem je ostal sam sebi west.
Pm TEN je bill demOkratiGen do dina srca in morda
50 pray njegove bridke izkusnje mnogo dopri-
nesle, da je bill vedno velik, odkritosrGen pri-
JatelJ delavSkega raZreda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

Vi ste bill zapitani: zaSto ste pisali ovako o
drugovima Srbima, naSto ste vi odgovorili: ia
znam, da tai drug mrzi Srbe, pa sam ia tai naGin
htio, da cd d%otiGnog iznudim novac, koji mi du-
guje,
Jeli to bilo, druze Cvetkov, ~vrSenje drugarske
duznosti' Nije Ii to vece ponizenje, nego zateti
nekog kod kartaSkog stola?
JeSte Ii to chill govorili, jer mislite, da
drugarSki postupate?
Vi ste IL jednom VaSem pismu, adresiranom
ma jednog druga klevetali jednog naseg bivseg
urednika, koji je radi toga pisma protestirao ma
sled. q. odbora.
Jei TO bila vrSenje drugarske duznostiY
Jeli to bila vasa celia "a jedinstvom pokre-
ia! NiJe Ii TO gore nego zateci nekog KIDD kartas.
kog stola? A koliko jos ovakovih pisama imadete
II vaSoj torbi, to znadete samo vi, a jeli to sve DO
NaSem ~miSljenju islo u korist toga. da Sc mas no.
kret Solidarise?
Druze Cvetkov, kada ste vi protiv zaklju-
cka Nov. odbora kazali, da necete Stampati ka-
lendar "a god. 1916-1917 Cirilicom i latinicom
IL vrlo jakog ''socijalistiGkog" razloga DO vasem
misIJenju. jer hi kolcndar izgledao Saren ieli
To bio Socijalisticki? Jeli to iSlo II korist naSep
pokreta / naSe propaganda medju nasim naro-
dom?
Mi smo, dakako moral slegnuti ramenom i
pokorltl Sc vaSoj samovolji IL swim oyakovim slu-
caJevlma, jr nismo imali Govjeka. da ga postavi-
mo ma vase mjeSto. Dakle nemojte Sc II buduce
trudlti, da nam govOrite o ~vrsenju Vase drugar-
Ske ~duznosti, koja izgleda ovako, kako ie V va,
sem djelima oydje prikazaste, a kako izgledaiu i
dJeia vasih ucenika o kojima cemo drugi put 60
WORTH.
VI govorite, kako je Savich upropastio sve,
so Je napravio. Druze! vi ste upropastili ono, sto
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

ste VI ucinili ono, StO SUI drugi uGinili dakle raz-
like IL tom pogledu nema izmediu Vas i Savica.
Ljudi Su stvorili j~edinstvo naSeg pokreta. vi ste
ga vasom Stalnom agitacijom "a rascijep unistili.
Ljudi su stvorili jedinstvo akcije solidar.
most ~drugova, vi ste je vasim pisanjem i kleve-
tanjem drugova preko lista unistili, jednom ri.
jetju uniStili ste mas pokret, koji Sc kao posljedi.
com VaSeg rada danas Julia konaGno ce kako
izgleda paSti.
Cd ovoga svega vi ste malO ucinili, no uni
Still ste sve.
Gdje ste Vi. druze Cvetkov, bill, kada sn sa-
vlch, Besenich. Glumac it'd. zivote svoje izlagali,
ola stvore oval pokret? PRIZE Vas nije bilo, a u
poslJednje vrijeme njihove ~najjaGe aktivnosti hi.
Ii ste IL Skoli, gdje su Vas oni moralno materi.
jalno pomagali (%najviSe Savich) a "a zahvalnost
ste in nazivali cpigonima egoistima.
Oni su Sc zavlacili u najzabitnije kutove, da
pronesu ideju socijalizma. A vi! vi necete niti da
govorlte lJudima, ako Sc usude plestai posle Va
seq predavanja u hall, it'd.
Osudjujet e"Proletarac'', jer pusta stampa.
ii dopiSe, koje wanna nemitiSe. Druze Cvetkovl
Katie nisu ii dopisi IL r.. s., koji kritikuju ured.
nlka "Proletarca' ostale drugove, izvan svakc
prlstojnosti? Tamo Sc Judi nazivaju ludjacima,
Saveznickim agentima svakojakim pogrdnim i.
mcnlma VI Se to puState IL list bez ~gnuSania.
kaZete: ia Sc neCbracam ma klevete, koje ma
meme padaju, jr drzim ,da su jasne "a svakog,
koji poznaje istinu." Znam, IMAM, da ne pisete,
oruze, ali dopisi Il r.. S. govore Vasim ustima a sa
tudJim podpiSima. lmadete vi ljudi, koji &c ka.
zati ono, Sto Vi mislite. Mudra ste vi. ptica. no
druze Cvetkovl
Nile Ii to ovako? Nije Ii?
Nije Ii? i opet i jos nekoliko puta - Nijeli?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
ROdin.

Ska razstava V Parizu. Toda porota je odklonila
nJegovo delo kot premalo dovrSeno "a ~razstavo.
Rodin nj izgubil poguma. Postal je diiak XII
parJa ErneSta Carriere Belleusa. Toda, ker mu
umetnost nj dajala z~aSluzka, je poiskal delo V
vladm tovarni V SevreS, HI je glasovita zaradi fl
NH porcelanastih izdelkov. V prostem Gasu je
mnogo ctal; njegovi maj jubSi pisatelji so bill
Dante, Pascal, Rousseau, Baudelaire.
Po vojni leta 1870. je Rodin odSel V Bruseli.
kJer je opravlial rama dekorativna della "a STAY
be. Leta 1878. je prepotoval %ltaliio, leta 1877.
Sc Je pa vrnil V Pariz, kjer ie potem ostal. Tukai
Je dovrSil veliko delo "Bronasta doba't. a ko 10
Je prvit hotel razStaviti, ie incl zopet tezave 5
porotO Salona.
SploSno priznanie mu je prinesel kip ga
neza krstnika'. kar je kritike najprej odbiialo
III kar Je bila vendar najvetja prednost njogovih
del, Xxi sc nj mogla trajno utajeyati, je Gudoviti
zvl realzem figur. Naravnu rcSniGnost lie tako
dovrsena, da so nekateri cello trdili, da ne mode
Ira SvoJih del, ampak da izdeluje odlitke. Toda
abSurdnoSt tega mnenja Sc JIG morala izkazati gle
dalcu, Gee je opazil pravo, originalno umetniSko
koncepcijo, HI je odsevala IL posameznosti pray
tako kakor IL celote.
MCCOY 'Janez KrStnik'' je ma primer kip
aSketa, zivecega Y ~puSGavi; ali obraz izraza pri-
takovanje neteSa v~elikega, Gudoyitega, in ia IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

Smrtna kosa je pred kratkim zadela enega
najzenijalnejsih umetnikov nasega casa: dne. II.
noveInbra je umrl francoski kipar August Rodin.
cigar mladost je bila trpljenje in boi, cigar della
so pa naposled dosegla neumrjotnost.
August Rodin je bill rojen 4. novembra 1910
" Parizu. Njegov oce je bill donna IL Normandiie.
nJegova matt IL Lorene. Prva leta svoiega xiv.
jenna je prebil V ~majhnem zavodu v s,arodav-
mem mestu Beauvais V Departmental Disc.
Kot deGek je Rodin smatral "a najlepsi eli
da bi postal gOvornik. Toda usoda je hotela dru-
GAGE. V svojem stirinajstem letu je prisel k svo-
jim Starsem V Pariz, XII so ga poslali V privatno
risarsko Solo V Rue d'Ecole de Medicine. Tam
Je obiskoval modelerski teGaj, Pogostoma je "a
hajal V Louvre, kjer Sc nahajajo bogate umet-
nfSke zbirke. ker je incl dobro oko IA opazo-
vanje, mu je to veliko koristilo. Poleg tega Sc ie
ucil pri kiparju zivali Antoine Louise Barry V mu-
zeju V sedanjem Jardin DIES Plants.
L oSemnajstimi lett je postal pomoGnik de-
k%oraterja Constantine Simona. To ie bill sta
RESI- Baryjev dijak in je postal iskren priiateli
RodinOv.
Prvi umetniski poizkus je naredil Rodin V
svoJem stiriindvajsetem letu. lzdelal je kip
"moza $ potrtim nosom" in ga je hotel r~azstaviti
V Salonu, kakor Sc imenuje vsakoletna umetni-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

tlanstvo poStavilo, da pazi ma imovinu Saveza. a
koga vi niste pitali IA savjet!
'Nadzorni odbor je podpiSao ~izvjeStaj o sta
nju Rad. Strazc'. kazete Vi. No zaboravite kaza-
ii, ola ste ~najpriic moral novac metnuti ma njego.
No stare mJeStO. vi Sc ~uhvatiSte kao "piian Mo-
ia da me napadnete, jer sam toboze Cvetkova
optuzlo "a 10. no to nemoZc poSluziti wanna kao
obrana "a Vas poStupak. a da VAN ncbi IL buduce
Smetao, trazite cd MOLE organizacije. da me obie-
ST.. l To moe biti tex onda, kada Sc Vi oprav-
date, iii kad vas stavimo pred radni6ki sud IN
vGSu Samovolju i vas ~jezuitski rad II j. 81. soc.
pokretu. Mogli hi Smo JOS mnogo i mnogo mno-
90 o vasem ''polrtvovnom' radu g%ovoriti. no
pustit Gu to, dok ne dogori do nokata.
Najvaznije je danaS "a malenog Polovinu, da
odgovori "velikom" Cvctkovu. Dakle, druze
Cvetkov, VI Sc naSaraSte II proSlom broju r. S. o
svom drugar>kom radu toliko. da hi faktiGno GOV
jek miSlio, da ste vi ''ncpogrcSiv', i najiskreniji
tovjek ma sviietu.
No da vidimo.
Ma prvom mjestu ia govorim o wanna kao .
tovjeku. koji Sada "vedri oblaGi', nalaze i cd
lucule, u koliko Sc to tite upravljanja i uredjiva-
MA Il. ). To je iStina. to Smo wee dokazali. vi
ste to postigli prikazivanjem "Ijcpote" Vase du-
Sc vaSim nepogresivim vladanjem in GiStocom"
vaSeg socializma. Ljudi YAM povierovase. neko-
j ma vrijeme, a nekoii jos i danas, medju onim
prlvremenim nalazio sam Sc ia, dok nisem samog
Sebe %uvJerio, da sam ~zagazio. Dakle. ia VAN ne
v%jerujem. cto moth razloga:
vi kazete: "Kada sam pisao kome. TO ic
bio ~vrSenje mole drugarske duznosti."
vi ste piSali piSma, II koiima ste nazivali
Srbe epigonima egoiStima. SaviGem j Co. it'd. .Je
II to bilo ~vrSenje drugarske duznosti?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

so dobro hi tie sliSal, dobro razumel, ne zapa.
Ill hi! Govori pc pamcti, pa tie BON slisal in ra.
zumel in ubogal! kaj Sc to raw: zadeni culo ma
stara pleca in pojdi cd hiSe? Kako ie V tel bese-
di bozja pamet in pravica Boil krscansko bi hi
10 in mic hi Sc ne bill omazal kolen, da 81 DO sed-
mini pokleknil predme, poSlednjega gospodar-
ia te hiSe. In JAZZ bi ii bill rekel: ii gospodari
zdaj, tvoja hiSa ,tvoia senozet, tvoje pole - vse
to vzemi, kar je vzraslo tako Cudezno IL mole
krvi in IL mojega potu, da ie zdaj moi zivot IL
pognJen in izzet, da so slabotne soje rOke in ola
sc tresejo stara kolena! Use uzemi - Jazz, sta
rec, trudni goSpodar, pa 81 zapalim pipo ter Sc
dem ma zapeGek. Tako hi ii storil, tako hi jaz
govoril in Bogu hi bio dopadljivo in liudem!'
Star Sc je okrenil, Z vcSelim pogledom Sc
je ozrl pc druzini.
"Ljudje bozii, gillette ga: ali maj pokleknem
predcnj?'
Krohotoma Sc je zaSmeiala druzina.
In Sc JIG okrenil k Jerneju, gledal mu je dol
60 V obraz, nato je izpregovoril.
"Kaj mi>!iS, da sem ii bill pokazal prag "a
to, ker sem bill pijan in slabe wolfe? Ali pa da Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04
Ivan ankr
Hlapec Jernej in njegova pravica.

Pa Sc je oglasila Sitarca in boil z~badljiva
nego prijazna je bila njena beseda.
"Ali nisi slisal sinoGi? Gospodar ii je odpo-
vedal! Ampak 6e je lacen, prinesi zlico; Sc besa-
ca ne podimo cez prag, kaj sele hlapca, XII je de-
lal pi Hist in iedel Z nami!'
Dekla je Sla in je p%olozila zlico ma mizo, po-
leg zice pastirjeve.
"Kaj stojis in gledas?" je vprasal osorno
gospodar in Sc nj ozrl ma Jerneja. "Ponujamo Il
zlico, ker 81 laGen, Bog ii blagoslovi, ne bono ii
steli ~grizljev! Ampak ce sc ii ne zdi, pa sreco ma
pot!'
Jernej je strmel, mic nj odgovoril. Tedaj je
vrgel Star zico ma mizo in je vstal.
"Kaj so ii ogluSila stara uSesa, kai ii je zvo-
denela stara pamet? Ali pa sc pc neumnem pref
varjas? V6eraj sem ii rekel, da 81 iSGi gospodar-
ia drugod velik je svet in dodge noge imas!
Dogospodaril 81 pri mas, Bogu bodi hvala in
cast -
Jerneju so sc zasibila kolena; tudi beseda
mu jc bila tina in po6asna, glas nj mogel IL grla.
Sal sem tie dobro slisal, tudi razumel sem
tie, mladi! Ampak da 81 rekel: pojdi in zapali hi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

Nekaterim ljudem je vedno premalo radika-
LIMA. V Ameriki, veliki dezli, je bio vedno do
wolf takih patronov, katerim je so vse poGasi,
pa so mislili, da Sc ZgodOvina lahko z biGem poze-
ne nappej, kakor jata puranov.
Pa Sc s~matraja "a IDOL jse'' socialiste. In
MISC v resnici nikarksni socialist, ampak konfuz-
ne glave, Xxi hi Sc morali zaGeti uciti abecedo soci-
alizma, preden bi smell drugim pridigati svojo
zmedeno modrost.
Tudi kedaj govori7S9 shrdl bfay IKE III y;
Tudi sedaj rogovili nekoliko takih junakov
med delavstvom. Vsaka druga beseda jim je re-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

volucija. Pisejo jo vedno 5 petimi ''r''. In misli-
jo, da jc to revolucionarno
Neumno je. In pregresno ie.
kdo pa bo izvrsil scotland revolucijo? Pet
ali dvajsct ali sto ali magari tisoG kricacev?
"Osvoboditev delavstva mora biti lie deIo de-
lavskega razreda', sc glaSi eden temeljinh nau-
kov socializma. In socialisticna stranka ina "a
upanje sama vase in V delavski razred. pa lie pre-
pricana, da Sc bo S SistematiGnim, nenmornim de.
lom, Z agitacijo, izobrazbo. izkuSnjo delavstvo ia
ko organiziralo, da DO moglo premagati kapita-
listicni sistem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

mi Je ma sedmini zahotelo komedij in burk 2 Tako
Je, hlapec: potrla me je smrt oGetova, ampak
tehnica je bila pravicna, poleg britkosti je bila
tolazba. Nikoli nisem bill gospodar, zadnii hla-
pee sem bill, poleg pastirjeve ie lezala moja Iii
ca. II, hlapec, 81 bill moi krivicni gospodar; tvoj
pogled poveljc, tvoja beseda ukaz. JAZZ pa sem
te vldcl V svOjem srcu, kako hos prosil ma mojem
pragu, in uzival sem sladkost. VAN vsem ie
bill gospodarjev gospodar, Sc vi ~uzivajte slad-
kost: pastir, odpri mu duri nastezaj!''
Pastir je sci in odprl duri nastezaj. Jernej
Sc nj ganil, ne prestopil.
NE stoj tam kokr lipov bog! GAM sell
Jernej sc je vzbudil kakor IL hudih SAM; pa
mu nj bio ME bridko, nasmehnil Sc ie.
"Sitar, Bog je narcdil p~ostave, ii iih ne hos
premaknil! Pot, Xxi je kanil y tvoiega celia, ia
tvoJ - to je postava! Ne bonn prosil postelie. XII
sem 10 sam postal, ne bonn beracil kruha, XII sem
ga sam pridelal in vmesil Legel BON ma postelio
III ne BON mic vprasal, posegel bonn pc kruhu,
nc ne bonn prosil! To JIG postava in pravica. vi
pa primite IA zlice, nc bodi vas sram ukradenega
kosila, mic vas ne bodi sram, da niste cakali ma
gospodarja in ma njegov oGenaS; usmilien ie,
brez zlobe zakaj ~niegova je pravica in posta-
val"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

To gre potasi. Tudi mi bi radi videli, da bi
so hitreje. Ampak ce bi postavljali svojo re
10 ma mesto dejstev, bi igrali vlogo norca.
Ia boz je treba armada. Armada je organi-
ZaciJa. Torej je treba ustvariti organizaciio, in
slcer popolno, spoSobno, zavedno, izobrazeno in
%lZurJcno. Tedaj Sc DO lahko boinvala in bo tudi
lahko Zmagala.
Druge poti nj.
Rrrrradikalci pravijo, da je. "Direktna ak
ciJa, terror, y "individualen BOZ"
Ampak to nj nikakrsna pot V socializem, tenn
wee V blaznico. V ststemu kapitalizma ne izpre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-04

menim pray mic, ako pozenem cello tovarno ali
pa cello mesto Z dinamitom v zrak. In Ge bi pod
miniral YES Washington pa ga temel iiteje uniGil
kakor pOtres Avezzano, hi bila kljub temu vnO-
vic izvoljena kapitalisticna vlada.
Socialna revolucija Sc s takimi metodami ne
pospeSuje, ampak zadrzuje. cato nj V TAXI takti-
Xxi ME radikalnega in nee revOlucionarnega. CLAW
no kar je V MEM, je blaznost.
Liudje, XII priporoGajo delavstvu tax ''radi-
kalizem, mu Skodujejo ranO tako kakor oprode
\kapitalizma ali Sc bolj.
Tako je govOril Jernej. Teman pa je bill ST.
tarjev obraz, ~njegova beseda je bila hitra in
Soma, mrko je gledala druzina.
"Pojdi brez prerekanja; odprte so duri, nj
eek je prag!"
Sc Sc je ozrl Jernei, dolgo Sc je oziral, nj
srecal pOgleda, XII hi mu bill rekel zbogom. In hu.
do Sc je storilo ~Jerneju.
'Svatujte, ljubi moi! Odprta YAM je hisa,
odprt YAM je hram in tudi kasca VAN je haste.
zaj odprta. Jemljite in gostite Sc! JAZZ pa Sc po-
vrnem k VAN y pisano pravico, podpisano in "a.
petateno; kadar Sc povrnem, ljubi moi, takrat
bod l~jubezcn med Mani in krstansko usmilje.
nje!'
Rekel je in ie sci.
Napotil Sc je k zupanu, XII je bill krGmar v
Dolini. Spotoma je sreGal Gloveka, Xxi nj bill ne
gospod, ne student, ne hlapec: obleGen je bill v
trno, nosil je brado, vedel je to in ono, drugaGe
pa je bill malopriden clovek, Xxi nj incl ne donna
ne Judi prikazal Sc je vcasih, ker je bill rojen ma
Betajnovi, pa je nenadoma izginil bogvekam;
tudi we're nj incl in Sc nj odkrival pred cerkvijo.
"PovpraSam ga, nevernika!" je pomislil
Jernei in ga ustavil.
"Bog daj GostaGev!'
Bog daj, Jernej!"
Dalje sledi)