Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-31

Meu nasprotnlkl soclahZma 10 preceJ taklh,
Xxi ga odobravajo in bi bill radi njegovi pristasi.
Zahteve socializma SO Jim simpaticne, njegOve
nauke imenujejo lepe, pa vendar so njegovi ma
sprotniki.
To Sc slisi STEER kakor nezmisel in protislovje,
pa je vendar resnicno. Gre namret "a ljudi, Xxi
vcrjamejo, da hi bill socialistiGni druzabni red
V vsakem oziru bolJi od kapitalisticnega in pri-
navajo, da hi bill ma SOcialistfGni podlagi mOgoG
napredek vsega cloveStva kakor ma nobeni drugi
ne.
Ali - socialism je pc njihovem mnenju t-
orija, Xxi sc ne da prakticnO realizirati. Preobrat
bi bill prevelik. cato SO mogoGe lie nekatere re-
forme, sOcialisticni program V celOti je pa ne
zvedljiv.
&c hi bill ia ugovor opravicen, hi bilo steer
obzalovati, da je tako, ker "a ~6lovestvo ne bi bilo
ME veselega, ako he bi moglo doseci tiste podlage,
Xxi je "a njegov razvoj najboljsa. Socializem pa bi
incl kljub temu yelike zasluge, ker sc tudi mani
Sc sOcialne reforme ne bi izvedle brcz ~njegovih
naukov in njegove agitacije.
Toda vzdihovanje zaradi neizvrSljivOsti so
cialisticnega programa je sploh nepotrebno
dvom o moznosti prakticnega soeializma je veil
ko boil teoreticen, kakor socializem sam.
Re V sedanii druzbi imamo primerov dovolj,
IL katerih Sc lahko izvaja, da nj socializem nika-
krSna utopia.
V Zedinjenih drzavah je poSta vladna. Pc
vseh p~orocilih sc obnasa veliko bolje, kakor &c bi
bila v privatnih rokch ObGinstvu sluzi bolje,
DRAWN zvezi pa nosi veG dobieka. 5 paketno
poSto so enake ~izkuSnje.
POStna sluzba V Ameriki sicer nj brez vsa-
kega ugovora. Vendar 81 nihGe ne zeli, da bi pO-
stala privatno podjetje, ker vsakdo We, da bi bio
tedaj Sc wee pritozb. In njene napake so napake
politi6nega sistema. &c bi v dezeli vladalo ljud-
stvo, bi morala tudi poSta biti TAXA, kakor jo hoGe
ljudstvo.
n,,.., :: - l. ,o.o -. -, l. - o.t, ,lo
dino pOdjetje. Tako bi bila brez dvOma tudi IA
Una druga podjetja lahko iavna ma sploSno ko-
riSt.
V EvOpi je %telefon in brzojav skoraj po
vsod drzaven. V mnogih dezelah so zeleznice dr.
zavne. Nekatere drzave imajo monopol "a raz-
ne konsumne predmete, II. pr. "a sol, "a tObak,
ma Ruskem je bill alkohol drzavni monopol.
Nikomur Sc nj prislo ma misel reel, da to nj
mOgoGe. Kjer Sc je kaj podrzavilo, so Sc pac IL
pirali ~prizadeti kapitalisti, in krieali so o ropu
prav tako, kakor ce hi Jill ekspropriirali social
sti, ne pa NTH lastna kapitalisticna drzava. To-
da ker med kapitalistienimi interest nj popOlnega
ravnovesja, temvec prihajajo pogostoma eni z
drugimi v navskrizje, Sc je izvrsilo vedno to, kar
je bilo V prid vecjemu delu kapitala in vcasi tu-
di sploSnosti.
Ia velika podjetja, XII imajo mnogo blagov
govnega %predmeta, nikakor nj vseeno, kdO kon-
trolira prevozne naprave, zeleznice, parobrodne
zveze i. 1. d. V Ameriki smo videli, da so 81 razni
trusti sami napravili taxa p%rometna sredstva, ker
so hoteli postati neOdvisni cd drugih kapitali
sti6nih skupin.
V Avstriji, NemGiji, i. t. d.. nj bilo to tako
cnoStavnO. Necinoma so bile razmerc drugacne.
Ker pa imaio kapitalisti vpliv na sedanjo drza-
vo, katero smatrajo "a svojo sluzabnico, je bio
"a velike producente Sc vedno ugodneje, ce je do
bila zeleznice Cd njih kontrolirana drzava v ro-