Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-07
Mirovni pogoji.

(Konec s 5. strani)
'tastnem mira, pravil je, Ola nj NemGiia zaGela
vojne zaradi osvajanja, dejal je cello, da ne hi
podaljsala vOjne ne en- dan zaradi osvaianja, ali
Skrbno Sc je Ogibal vsake jasne, direktne besede,
XII hi odloGno p~ovedala, da noGe aneksij, da noGc
vOjnih odSkOdnin in da priznava narodom pravi-
co, da OdlOcaio o svOji usodi.
cato je popolnoma neumeStnO zavijati ME
COVE o6itno neodkritOsr6n besede takO, kakor da
stoji NemGija ma enakem staliS6u kakor Russia.
Miclaelis nj priblizal Europe in sveta : svo-
jim govOrOm niti "a dlako blze miru. cato Sc
omenjenim komentarjem njegovega govora ne
more priznati nobena vaznost.
Ampak da Sc je o izgledih in pogoiih miru
razvila ObsirneiSa i'll nekoliko temeliitelsa razpra-
va, kakor doslei, je koristno. lie da Sc ne smeio
IL tega zopet ~izvaiati preoptmnisti6ni zakliutki,
kakOr da ie mir res re ma pragu.
TOda &c priznavamO vazn0st mirOvnih d.
skusii, moramo vendar opazati, da razkrivajo ce-
lie kupe ~konfuzij, nedoslednosti in protislovii. Da-
mes Sc mislimo Zmeniti le o eni, XII je pa dovolj
~znacilna.
AmeriRi predsednik Wilson je bill prvi, XII je
oficielno izrekel besedo o zvezi narOdov, $ katero
mai hi Sc Yak jutila sedanja vOjna. Wilson misli,
oziroma je trdno preprican. da je TAXA zveza ma
rodov mogocen branik roper vse bodo6e vojne;
kaiti &c so vsi narodi med seboj spojeni, tedai Sc
pat ne bodo tepli med seboj!
To sc zdi ne lie idealno, ampak cello logicno
pa vendar nj. Zveza narodov je sama ma sebi lepa
rec ampak to ne zadostuje. Treba je tudi vedeti,
kaksna je zveza, ma Gem je utemeljena, kako ie
~urejena.
Da zveza sama ma sebi ne zadostuje, kaze mai
bolje Avstrija. Tudi habsburska monarniia je
nekaksna zveza narodov. Ali med tenn narodi nj
bilo nikdar miru in nOtranji boj njenih narodov
je vedno ugrozeval zunanji mir.
Toda WilsOnu ne moreno dOkaZati, da bi sve-
tovna zveza narOdov lie tedaj odpraviIa nevar-
most vojne, &c hi Odstranila gospodarska nasprot-
Ja in kupcijskO kOnkurencO. On ne INA socialist
emo misliti, ker sc je tekom vsega svojega zivlje-
MIA privadil popolnoma drugaSnemu naGinu mi :
sljenia.
Ia nase raZmOtrivanje nam zadostuje, da je
Wilson izrekel zahtevO pO svetovni zvezi marc
dow. Kakor je znano, so pc listen njegovem go
voru vse Wade pc vrsti izrekale. da sOglasaio z
njegovimi na6ei in so Jill povzdigovale v deveta
nebeSa. IL njegOve police 81 je pac vsaka vlada
iDbrala tiste rozine, XII so il bile najboli vseG. Ali
vse so Sc strinjale $ TEN, da je treba garancij 20
per bodo6e vojne in Bethmann Hollweg ie cello
liubeznivo naznanil, ola Sc ie Nemeija priprav
Jena sama pOstaviti ma cello zvezi narodOv.
Par mesecev ie minilo, kar smO sliSali tie lepe
izjave. Pozabljene torej Sc ne hi mogle biti. Via
de hi morale danes vedeti, da so priznavale zvezo
narodov in mednarOdno razsodiSGe "a najmOtnej-
so trdnjavo bodOGega miru.
Pa vendar Sc zdi, da so ministrski spOmini
sia kratkotrajni. Poglejmo mirovne pogOje, o
katerih sc sedaj govOri ne desni in ma levi, pa vi
dino, Ola je danes pozabljeno, kar Sc je vGeraj
gOvorilo.
Razun Rusije pat nimamo cd nobene dezele
jasno %izrazenih mirovnih pOg0jev ali njih nacel.
Wilsonove izjave imamo pa6 tudi, ampak o Nth
lie vemo, koliko DO vlada iocemu kapitalizmu do.