Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-04
Balkansko vPra$anje.

FdJO DHl mlcfndclOndillc, III MA huSlJd pTOSt AZ
hod. Ravnotako sc mora interlacionalizirati Trst,
da Avstro-Ogrska lahko iZvaza ali uvaza Svoje
%produkte.
Ma Ia nacin hi sc ustan0vila nevtralna bal
kanska konfederacija Xxi hi obsegala vse ~jugoslo-
vanske dezele, sploh yes baikanski polotok cd
Ljubljane do Aten, cd Zagreba do Soluna, cd Ger
movie pa do Carigrada. V tel balkanski konfede-
racijski DRAW morajo biti vSi Slovcnci, Srbi, CIR
nogorci, Hrvati, Bolgari, Rumuni, Albanci in CIR
Xxi, Xxi bodo uzivali narodno avtonUnijo i'll polite
no svobOdo. Ma Ia naGin sc prenehajo vse narod-
ne l~egitimne aspiracije wseh balkanSkih narOdov.
Srbi in Rumuni dobe Banat, Srbi, Bolgari in CIR
XII dobe Macedonia V narodnem in goSpodarskem
OZiru, Rumunci dobe Dobrudzo IA svOj gospodar-
ski razvOj in Bolgari kot Svojo presto pokrajinO
IA narOdni razvoj. Albanci bod0 lahkO poljudno
zivcli Ma obrczjili Jadranskega moria pc svojih
starfh, narodnih obicajih, Srbi pa dobc presto
pot do morja. Ma la natin bodo odStranjeni vsi
prepiri, bodSi V goSpOdarSkem, politiGnem ali ma
rodnem oziru. konfederacija ne DO dala balkan
skim narOdom Salno poiitcne ali narodnc Svobode,
ainpak tudi gOSpodarSko svObodo.
Medtem, ko MISC bile male drzave doSlej radi
vecnih nemirov in premalostevilncga ~prebival-
silva s%posobnc, da hi bile same razviiale industri-
10 in so bill vsi ii narodi zkoriScani cd tujega
kapitala, hi bila ia konfederacijska drzava zmoz-
na povzdigmiti SvOiO industriio in produkcijo do
maksimalne viSinc. Nicna Industrial dCsezc V
kratkem caSu drugc drzave, kajti ma tenn p%oloto-
ku ne manjka podjetnih in m~arljivih Judi, ne
naravnega bogastva. Onim, Xxi trdiio, Ola ie zveza
med balkanskimi narodi nemogota, sc lahko po-
We, da mislijo lie ma dinaStijc III NTH Wade. Leta
1910 so imeli bolgarski, srbski, hrvaSki in sloven-
ski socialist V Belgradu konfercnco. V teku &c
conference so sklenili pryO SkUpno zahtevo, da sc
ustanovi balkanska federativna republika, kot e.
dino Sredstvo, da morcjo narodi ziveti V miru in
blagostanju. Dogodki, Xxi so sc odigali zadnje ca
Sc, nam to Sc bolt potrjujcio, in neoporckljivo je,
ola poZnamo razmerc bolt kot pa oni, Iii opazuiejo
samo tex dogodkov cd zunaj. Toda ne lie socialist,
ampak vecina ljudStva in cello kapitalisti zahte-
vajo federativno r%cpubliko vSeh balkanskih ma
rodov. Kljub vscm intrigam in kljub v,cm umct-
MIN konfliktOm, Iii so sc kovali ma Balkanu, kljub
brezStevilnin moritvam, Xxi so Jill povZrocile raz-
nc dinastije in Wade med narodi, kliub vScmu te-
anu hrepcne vsi balkanski narodi po SkorajSnji
zvczi. I'm bodo jo doscgli proti wolff vsch dina
stij. Oni, XII tcga Sc ne vidijo, maj lie predloze
to vprasanje samo prizadctim narodom ma svo-
bodno sploSno glasovanje!
Ideja "a federativno r%cpubliko jc IN uresn:
Genie bolj zrela, kot 81 marSikdo mi;li. Tcmu ure-
~SniGenju Sc p~rotivijo Same vclcsile in balkanski
deSpoti. Mcdnarodni prolctariat i'm vclike masc
ljudstva, Iii zelc mir. bodo odStranilc prvo owl
70, to je Imperialism velcsil, socialism, balkan
ski narodi pa prcvzamcjo odStranitcv druge owl
re, to je naSih dinaStij. Ncdcti Sc namrec mora,
da MISC tc dinastiic vkoreninicne V ljudstvu in da
nimajo narodi sploh nobcncga cuvStva IA monar-
hijo in Jill trpc lie kOt nckakSno potrcbno zlo ra-
di zunanjih nevarnosti.
Edino zdruzitev vseh balkanSkih narodov V
fedcrativni r~epubliki ie zdrava rcSitev balkanske.
ga p%roblema. NSi, Iii zclc praviccn in trajen mir
ma Balkanu in V Evropi, morajo zahtevati to kon-
federacijo. NSakO drugo sredStvo hi bio samo del
no, zacasno, minljivo i'll bi dajalo povod nOvim
konfliktom i'll vojnam. Ali nimajo cvropski naro-
di Sc dovOlj morijc? Ali 81 Sc zelc novih V prid
mterc>om nekaterih vclekapitaliStov nekaterih
dinastij in militaristicnih klik?
llija Mike,
clan srbskc socialnc dcmokracijc.
V zadnji Stevilki "Radnickc Strazc' jc tudi
ona objavila Milkiccv clanek. Ma zacudenic vseh,
XII Gitajo Ia list, jc ar. s." dciala, da Sc strinia s
tlankom; pri lem ic Scveda zopct mohnila pc Slo-
vcrrSkih socialism,, kajti brcz tcga II ne more
Cvctkov mirno zaSpati.
Radnicka Straza iorej ocitno Nama ne We, kai
piSc, $ Gem sc Slazc in $ Gem ne. Pred par Stcvil-
kami je straSno zabavIiala, kcr SC Slovcnci pote-
gujelo IA fcderativno rcpublikO, CcS da jc rcpub-
hka ali monarhija vseeno, da TO r~cpublika ne DO
socialiSticna i. { d. Idaj Sc nacnkrat ~''Slaze"! In
vcndar tudi pc Milkiccvcm Glanku r~cpublika Sc nc
DO Socialisiicna, in vcndar naglaSa Mike potrebo.
da sc odpravijo di~naStijc, i'll vendar povdaria
Mike, da nc zahtcvajo fedcrativnc r~cpublikc lie
socialist, ampak cello kapitali;ti!
PRAY tako ic cudno, da Sc or. s" Sirinja 2
Milkiccvim G%lankom, XII ~naglaSa, da ic balkanski
problem med drugi'ii tudi posrcdcn in ncposrodcn