Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-03
OKNO v

Sc danes je precej razsirjeno mne-
ME, IA JIG spanje pri odprtem oknu
skodljivo, Nocni zrak je strup, pra-
WHO in pripovedujejo, kako Sc je ne
koc reki MOI zbudil popolnoma step.
ker mu ie udaril nocni zrak v oci, in
o neki zeni, ki Sc je z%jutraj zadusila.
ker II je otekel vrat; tretji je zopet
V noel ogluSil in cello eneea so nasli
popolnoma trdega V postelji. Sploh
Sc pripoveduje o tenn toliko groznih
pripovedk, da iih V nasem casu Sc
nihce dozivel nj.
Seveda, ko bi Sc pricelo V sredi
zimskega casa spati V sobi z odprtimi
okni, b sc pac 6lovek zbudil z lahko
~prehlajenim vratom ali prehlajenimi
oGmi, in ljubi sosedje, XII tako radi
narede IL musice slona, bi rekli: we
sell bodite, da niste popolnoma oslo
peli'. Tako liride dobra stvar ma
slabo glas in clovek Sc je boil.
Kdor Sc ne boji malaga truda. bo
stvar natancno preiskal in prisel do
zakljucka, da je spanje pri odprtem
oknu ne lie koristno. ampak cello po-
trebno.
Zdravstvena veda je to re davno
priznala o tenn spricujejo zavodi Ia
zdravljenje botnih in slabotnih ma
plucih. V teh zavodih Sc okna nikdar
ne z~apirajo. bodisi zunaj dez, sneg,
nevihta ali toca; mrzlo ali vroce.
Zdravniki so prepricani, da je mai
boljse zdraviio "a bolna pluca svez
zrak. Porabljeni zrak je strup "a clo-
vesko zdravje in dihanje pokvarje-
mega Eraka povzroca bolnikom vecje
teZave.
Vstopimo V soho, kjer so spale stir
osebe pri zaprtem oknu. Porabljen
zasmradeni zrak mas prisili, obrniti
TAXI sobi hrbet, da Sc nadihamo zunaj
zopet s celimi pluci svezega zraka.
Kaj je vzrok, da sc je zrak tako
pokvaril? Vsakdo pac We, da cato,
ker Sc nj prenovil vso noe. In zakaj
sc tudi ponoci ne zraci SODA? lie il
praznoverskega straha pred neko ne
gotovostjo. XII visi mad mani.
Celia vista je Judi, XII so prevideli,
da je svez zrak potreben, cato tudi
podnevi zracijo svoja stanovanja, n
ponoci Sc lie Sc boje ostrejsega zraka,
cato zveeer skrbno zapirajo okna. To
je, kakor smo re povedali, popolnoma
napacno. Svezi zrak je potrebno do
vajati tudi ponoci med spanjem. Boil
potreben je zrak kakor jed in pijaca.
Brez jedi in place lahko prestanemo
nekaj dni, brez zraka niti ne malo mi
nut. Kisik v zraku nam dale moe
da zivimo. Cisti kisik bi preostro vpli-
val, cato je zmeSan z dusikom, in
sicer tako, da JIG v 100 delhi zraka 30
deiov kisika in 80 delov dusika; tako
razredcen kisik vdihava clovek. Kisik
ina V cloveskem telesu zelo vazno ma
logo, da cisti kri. Kri, XII. vodi pre-
bavljeno hrano DO 6loveskem telesu
in redi telo ,vodi S seboj tudi po-
rabljene snovi izcisti kisik. To Sc do
gaia podobno, kakor pri gorenju v
peel ter tvori pri tenn ogljikovo kis-
limo. To je strupen plin, XII ga izdi,
hava clovek. Ako je clovek ma pro.
stem. sc ogljikova kislina razprsi v
vse vetrove in sluzi rastlinam v hra-
no. V zaprtem prostoru pa sc zbira
vedno vec ogljikove kisline, medtem
ko ljudje, Xxi dihajo V sobi, porabljaio
kisik. Oboje hi lahko postalo nevarno
cloveSkemu zdravju, ako hi skoz.
spranje oxen, vrat in zidu nc prihajaI
nov Zrak v soho. To naravno prepi.
havanje zadostuje ravno "a zivljenje
a ne "a zdravje in tudi nikakor NJ
zabranjuje, da je v zraku vedno man.
kisika, a vedno vec ogljikove kisline
Tudi izhlapevanje cloveskega telesa
pokvari zrak, ravnotako gorece sve