Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-14


da mOgoSa.
Toda nj je bo. zivilska predloga Sc je Vie
kia kongreSu kakOr morska ka6a, izven kon-
gresa je skOraj OstalO tho. In sedaj je zakon
seveda tax, kakrsen je
Herbert Hoover, Xxi je bill navsezadnje po hu-
din bojih vendar imenovan "a upravnika zivil. je
nastopil svoje mesto in podal izjavo, kako 81 Mi
sil svoJo nalogO. Pravi, da je njegov namen sta
biizlrati poiozaj ne pa ga rlSiti DOkler Sc ne
prepriea da nj mOgo6e dOse6i ella ucnkovitm
sodelovanJem prOducentov i'm prekupovalcey Sc
zato ne bo posuzil nobenih drasticnih sredstev
Preprican sen" pravi, ''da je trgovski Svet, te
dezele po mnOgih stO kOnferencah ZastOpniki
velikh prirodnih virOv spOzna svojo patrioti6no
dolznoSt in resnOst polozaja, in da me DO po svo-
Jih najbOljsih mO6eh pOdpiral moiem strem-
ljenju
Hoover naglasa dolznost Zedinjenih drzav,
da zadostno preskrbe zaveznike twill in pripo-
roca, maj ameriSkO prebiva Isl vo kolikor mogoGe
omeji svOjO pOrabO
" svOjem prehitku IN syoji zapravljivo.
sti pravi, 'imamO zadostne zaloge da prebiie
nto prrhodnJO zimO lahkO brez tezav Ce bi V TEN
ozli1l dozveli razoearanje, bi to zgodilo lie te
daJ, ako bi posamezni amerisi prebivaci zataj
svojo patriOtFinO dol&nOst. Pozvali bono torei
vse razrede prebvalstva in vse pokliee, mai store
prostovolmO Obljubo, katero Sc zavezejo da
hodo pOdpirali naSe stremlj jenje in ma Ia naGin
postali TAXI clani zivilske uprave kakor mi -
To Sc vse glasi prav 6edno, lie da Sc ,besede
lahko razlagalO ma razlOcne na6ne. Radovedni
smo, kOliko casa bo Hoover potreboval, da Sc pre-
prSa nemoznosti uspeha brez drastiGnh ukre-
pOv. Novi zivilski administ rator Sc zanasa ma To-
JalnoSt III patrOtzem trgovskega svea in veli-
kin producentov
Pred sestimi meseci bi bill morda Sc rekli, da
je lepo od Hooverja, 6e nastopa svoj urad Ia.
kim zaupanjem. Imeli smo pa6 tudi takrat dru-
gaeno mnenje kapitalzmu; tOda zivilska admi-
nistrator bi bi incl prayco porabiti nekoliko ca
sa "a to, ola sc sam prepriea, kOlikO lie mogoee
opravti izlepa Danes je pa TO gotovo lie pOtrata
casa, kajt ce bi imei spekuanti kolickai tiste
dobre wolfe, Xxi jim jo predpisuje Hoover bi Sc
bio morale to re davnO spOznati padanju cen
% TEN pa nj govOra in kjerkoli je skuSalo vpli-
vati ma kaptaistRne magnate sc temu uprli
vso slo, kakOr kaze n. pr. dzavi Illinois COVER
nerjev pozkus, da hi pripravil premogovniSke
'barone do znizanja cen.
Zd nam, da je re davno cas- "a "drastiSne
ukrepe in napaka je bila re TEN, da jih nj sto-
ril kongres.
Ne vemO katere draStGne ukrepe msli
Hoover. Po nasein prepri6anju bi bilo najnuinejse
to- da bi sprawl Stric Sam ma nacionalizirar.:-
raznih V sedanjem 6asu vaznih in "a to re zrelih
industrij, prometnih naprav, mmov, pekarj in
zrvilske trgOvine.
Zoper take 'drasticne ukrepe" bi zakrSali
vSi Oderuhi in spekuant o TEN nj dvoma Toda
kratkem casu bi vse ljudstvo z veseljem pozdra-
vilo tie korake, ker bi kmalu spoznalo njih blago-
define posedice.
Pred tedni je Hoover povedal nek0iko zelo
zanfmvh reel situacji v Amerik Govoril je
stevilkah in na6rtal Sako radkalno so izkorsGe-
valci odiraG amerisko ljudstvo. vidi Sc da ma je
to polje dobro znanO. Cudne je pa, odkod zajema
pO takah izkusnlah Zaupanje, da Sc bodO kapita-
iistitni volkOvi nenadOma izpremen ovcice
IzkoriScanje nina svojih kOrenin kaptaistic-
nih srcih, temve6 kapitalistiGnem sistem, Zato
ne bo Hooverjev APPEL ma njih srca in na niih pa.
triOtizem mmOgo zalegeI, ampak odlocit hi Sc
moral "a naskok ma njih sstem. Gin pref Sc to
zgodi, tenn bolie je kajti vsak dan, Xxi ie oderu-
HON ma presto razpolaganje slab moe ameriSke-
ga ljudstva.