davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
NEKoLIXo oDGovoRA DIR. JosIPU GoRIcARJU. - Ell

Industrial je odvisna od mnogih faktorjev,
poglavitno od surovin, od gonilnih sill, vodc, pre-
NIGGA, od zadostnih i'll spoSobnih dclovnih moci,
flzicnih in mtelektualnih, od %promctnih sredstev.
kJer nj surovin, Sc paG Iahko nabavljajo liz
drugih kraJcv; toda oh STEER enakih pogojih DO
industrial bolje cvetela tam, kjer ina material
pred nosom, kakor V dczeli, XII ga mora importi-
rati. Seveda so lahko kraji brez zadostnih lastnih
surovin sposobnejSi IA kaksno industrijo, &c il
prihajajo drugi faktorji V prid. Ako JIG ma primer
V dezel znana dobra metoda produkcije, XII je
drugod ne poznajo, sc = tenn lahko bogato izrav-
najo vecji stroSki transporta.
Ma vsak natin Sc razvija industrial tenn ugod-
neje, elm Dol jSi SO pogoji. Da Jill kapitalizcm IL
rablja, kolikor boIjc Jill more, Sc razume Same po
sebi. ' svojcm razvoju pride Ia ali ona industri-
Ja do tocke, kjer il poStane domaGi try prctcscn.
kadar Sc tako r%azvijc, da pride vcGina pre-
bivalstva V sluzbo induStrijc, sc mora 10 neizogib-
no zgoditi. Glavna maSa k~onsumcntov Y induStrij-
ski dezeh JIG dclavSka. Ia zivi cd Svoic place. Ona
III morala pokupiti vccino induSi rijSkih, to Sc pra-
VI SvoJlh laStnih produktoV, da hi So mogli spe-
cati ma domaccm trgu. To jc pa ncmogoCa rec.
Dclavci ~dobivajo place, Iii pa od dalcG ne do
sega trzne vrodnoSti njihovih produktov. Dclavec
ne more kupiti Svojcga izdclka : tistim dcmaricm,
Iii ga je sam dobil zani. Torcj ne more dclavstvo
pokupiti Svojih prCduktov, tUdi &c hi Jill potr re-
bovalo.
Domaci try jc prcnapolnicn. Blagc 81 pa ven
dar mora prodati, ker Sc drugacc ne izprcmcni V
denar III ne prinCSc profi'a. Edini izhcd ic la, ia
sc ~poisteio tuji trgi.
Dokler hodi lie eden cen mcjo ma Scmcni. je
Use zo lie V TEN, da sc tuii odicmalci tom bolt IL
koriStajo, elm boil 50 oddalicui I'd modcrnc civil
lizaciie, cd SrcdiSt vclikc induStriic. AfriSki "a
morci so placcvali dragoccno slonoyo koStjo ME
vredne stcklcnc kroglice in ccncnc pisanc trakovc.
Il moralncga StaliSGa jc bila To Yauikrna goliufi-
ia. Il tistim zaInorccm 80 ~prihajali tudi krSGan-
ski miSionarji, ucitclji najviSic morale. Toda mic
sc jim ne more zamcriti sal So hodili Y Grnc kra-
je ucit morale in bozjih zapovcdi in pogojcv 1--WE
licanla lie zamorcc. ~" pa n~avihauc belle agcntc.
I'm ker MISC zamorci g%oliufali bclih, 50 misionarji
lahko molcali q takih kuptiiah. Tako ,cmciiito so
nayadno molcali. da SO Jill saiirifuo razpolozeni
liudie imenovali aeen,c EnptiiSkih ngcntov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
~KOLONIJhLNA POLITEKA.

VISA stvar poStanc ~silncjSa, lilur Sc poiavi
ma svetoNncm trgu to, kar VClja ma dpnaCcm;
Konkurcnra.
Nobena dczcla NINA pc naturi priyiicgija, da;
hi lie ona izvazala blago. DO &c Stopnic pride *
fasoma vsaka iudusiriiska dczola, kcr sc I raz-
vojcm Y vSaki mnozj induSlrii,ko prcbivalstvo
napram agrarncIhu, kcr Sc Y rsaki kupiGijo IL
delki tako, da Jill nj mogotc porabiti ma donna
Gem trgu.
Ia produkcijo z%moznoSt modcrnc industriie
p~ostaja polagoma ,udi SNctovni try prctcsan. Ia
tetkoma 81 je Sc miSliti, da Sc vclctrgovina koli-
kor mogoce izogibijc konfliktom in Sc kupGuje
pc neizre6cnem dogovoru. III dclaS profile tukaj,
JAZZ Jill bonn tam.
Ampak kakor Y ~manjScm ohScgu lsv0jc de-
zclc, tako Iii tudi ma Sirokcm Svctovncm trgu IL
sti, HI spravlja dobickc tukaj, rad posegcl Sc pc
onih, Xxi so tam. To poStaja zanj tenn bolj potrcb-
no, cim uSpeSncjSa poStaja ~njcgova produkcii in.
Ako more izdclavati blaga "a desc, dczcl, hi "a
rad tudi V vsch dcSetih prodaja Il. NSak, kdor de-
Ia tam kupcije, mu jc ma poti.
Donna JIG trgovSka umctnoSt Y tenn, da Sc H.
podrinc tckmcc; pray 10 vclja tudi ma svctovncm
trgu.
To strcmljenjc. po profitu jc porodilo kolo-
nijalno politiko.
Lahko Sc n~avajajo zanjo Sc drugi razloei. Ma
primer: PrebiyalStvo Sc mnozi iako, da ga do
maca dczela vc tczc hrani. Da Sc prcprcGi kata-
strofa, Sc mora del liudstva izscliti. Xa to JIG ire
ba dobiti primcrncga izselicvaliSca. Drzava kot
dobra matt - Gctudi ne vcdno priznana - mora
skrbeti, da sc DO njcnim sinovom V tujini dobro
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
LEPE KRINKE.

Ilato Sc ne nahaja V rudniku ciSto, da hi Sc
moeli kar mcni mic tcb. mic dcla,i cckimi IL ME
"a. Tudi kolonijalne politike sc drzi mnogo reel,
HI lie zatemnjujejo njcnc pravc razlogc.
Civiliziranim dezelam hi dclala kultura "a
morcev malo Skrbi III III njih ncbeSko izveliGalljc
ne III gentle Z mczinccm, &c ne hi bile TO incni1nc
krinkc, pod katerimi Sc dajo poSpcScvati gospo-
darSki interest. kar Sc je porocaIo o poGenjanju
~evropskIh yeljakov pc koloni jah, jc pogostoma
Spravllo ciovcka Y dvom, ali so crnci ali belief pra-
Vi diyjaki in kdo izmcd njih jc boil potrcbcn
kulturc.
Temeljno uvazcvanjc, Iii jc povzrocilo koloni-
Jalno poIitiko, JIG bilo vcliko boil prozaiGno.
AK imam dczclo poli,icno pod svojo oblast-
10, tcdaj je ;udi gospodarSko moja"- TO jc bila
zeIo enostavna, a zelo dragoccna modrost, zaradi
katere sc je "kultiviral Grni continent in Men
l~anezija i'll Polinczija it'd.
kdor vlada V dezcli, ina dostop do njenih
naravnih zakladov. Menu Sluzijo njcnc live. clo-
veSkc moci; IL njcncga prcbivalstva, scdanjega
III bodocega, Sc uStvarjajo konSumcn;i "a indu-
StrlJo "matere" dc&cle.
So Ii kitajci res TAXA nckulturna masa ipno-
rantov, ola hi morala Europa 5 tal,o "pozrtvoval-
noStjo' nositi svojo bakljo tia? &c ina kultura
ma kitajskem drugaGnc oblikc. kakor ma zapadu.
lc vendar lie V vsch tch oblikah kuliura, starcj-
Sd cd ~evropske in kitajccm mic mani draea. kakor
Evropcjcem njihova. Marsikaj SO znali prcbiva1ci
'nebeskc drzavc" davno, prcdcn sc jc dotiGno
zlanJe z%aSvctllo prcvzctnim zapadnjakom vrhu-
tcga Je kitajSka dczcIa, V katcri hi So nckatcrc
rcShlcnc prcdnoSti cvropSkc kulturc lahko popol-
noma mirnim potion vpcIialc, &c ne hipomu, pa
Stopnjema.
' la namen hi bio ircba pod smcSnim naslo-
vom Observation-Disclosures ma jenna trgati ccIih
koS0v Zemlle 4 lUkami IL kitajSkc in tam vzdrZa-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

SedanJi druzabni rcd smatra dclo IN privatno
zadevo %poSamcznih Judi. Dclo V tel druzbi ne slu-
II SVoJcmu naravncmu namcnu: Pridobivaniu
srcdstev "a pokrivanjc potrcbScin. Ne della Sc IN
TO, da Sc clani druzbc nasitijo, napojc. obleccio.
ola linaJo Strcho mad glavo, da dobc udobnosti. ki
jim omogora naprcdek tehnikc, pa ola pridcio DO
lem do kulturnih uzitkov, XII dvigajo clovcka.
,c'o S'u@l dandancS lie privatnim intcrcSom onih,
III so sc znaIi postaviti IA gospodarje della. Zato
Sc della, ola sc izdclano blago prodaja in da prina-
sa dobicek onim posamcznikom, XII razpolacaio
4 MIN.
la orsanlzaclJa della ma privatni podlagi, XII
Sc pogostoma ne lie priblizujc gospodarski anar.
hlJi, ampak Sc dostikrat naravnost prcl;va vanio
Jc razdelila c'oveSko druzbo; napravila ic il mic
ave druzbi: Emo, Xxi Gpspodujc, drugo, Iii HAP
Gujc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
> Etbin Kristan.

godilO - dasi donna vcasi nina takih skrbi. To
rel glcda, da jim napravi IL tujinc novo domo-
vino.
: tako patrioticno frazo sc pray lcp0 zakri-
je to, kar sc imenuje V navadnem zivljenju tat
vina ali rop. kajti Ge Sc odstrani YES zlahtni ma
kit, ostane kot COLA reSnica res. lc rop. AfriSki
crnci MISC nikdar klicali Evropejcev, da napravijo
IL %niihovih krajev svoje kolonije. E~vropeici SO
priSli i'll so Jill well, edino pc pravici moGnej-
Sega.
Tudi kultura in civilizacija sta v tcSni I'VE
ri $ kolonijalno politiko. Divji narodi scveda nj
malo kulture. TiSti, Xxi jo imajo, pa tutijo vzvi-
seno %dolznost, da jo ~razSirijo in Ola oSreGijo z MO
divjake III barbara. llotentoti in kafri ne razumc-
jo tega plemenitega namena V c~vropSkih jezikih
jim ga nj mogocc d~opovcdati, kcr govorc lie svo-
Je dialckte; torcj hi drugc, kakor da govori
puSka. -
Ia silo sluzi tudi svcta vera. KatoliSki in pro-
testantovski misionarji sc take z~rtvujcjo, aa nosi-
jo nesrecnim diviakom Iii Sc tc ncsreGe ne "a
vedajo i'll je ne cutijo - luc praycga izvclicanja.
NeSporazumi n~aStajajo tukaj pray tako kakor pri
raznaSalcih kulturc. Divjaki so tako ncvedni, da
smatrajo svojo vero "a pravo i'll popolnoma "a
doStno. &c Jc bila dObra IA occta III Starega oce-
la, zakai ne hi bila dobra IN sina 81 mislijo,
kakor miSli o drugih reGch marsikdo V Evropi in
Amcriki. PoSlcdica takih ncSporazumov- je bila
vtasi slavnoSt diviakov, ma katcri JIG misionar j.
graz hcPToSloNoIJho i'll hapachO Nlogo. NamcSto
da hi "a bill crnci sprcjcli Y svoia srca, so ga spra-
viii V svoie zclodce, kcr SO sc bill cd svojih ne
kulturnih starScv i'm dcdov %nauGili, da ic GlovcSko
mcSo baic najfinejSa dclikatcSa.
&c jc proSlavljcna cvropSka dczcla izvedcla,
kaj SC jc zgcdilo Z njcnim ncbcSkim piloiom, jc
V Svctcm enevu priscgla, da Sc ne ponovi mix
dar wee tax zoCin. Polcg miSionaricvcga kriZa Sc
je zaradi tega pojavil vojakov nee, kakor &c V
casu karla 'Nclikcga, " XII ie dial krstiti Sakson-
&c in Slovanc. Da DO pa miSiouar ~reSniGno warren,
Je bllo ~najbolje postaviti NIGGA in ~nicgove ne
prostovoljnc utcncc z ~vojakovo pomotjo pod svo-
10 oblaSt.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
KoNFLIKT1 MA svETovNEM TRGU.

kapitalzem pa ustvarja $ Svojim rcScvanicm
tega problema SAN nevarnoS,i.
Njcgova kolonijalna politika ina izkoriSca-
NE III profit "a namcn. Kapitalizcm enc dezelc 81
hocc napraviti monopol "a dobiCck na svciovncm
trgu. Da SO V tenn prizadcvanju resi- ncprijctne
tuJc konkurcncc, zahtcva Suverenitcto mad kra-
jcln, Hi ga doSezc.
hapi'allS'lcni znacaj scdobnc koloniialnc po-
ftlkc oSvctljuje zlasti dcjstvo, ola so dolgo casa
podJctniSkc druzbc snovale koloniic in gospodari-
lie V Nth, medtcm ko so jim niihcvc drzavc daiale
protckcijo. Cimboli jc posiajala drzava sauna Ea-
piialisti"na, tembolj je jcmala tudi, koloniic sama
V svoJe roke in nadalje Jill je san% snovola.
Pri tenn JIG ma cni strani SANTA nastopila kot
kapitalistifno podietjc, ma drugi pa ic skrbcla IA
Gin vctjo zaStito intcrcsov svoiih privatnih kapi-
taliStov V vsakcm oziru.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

DitJu ma zemlJ nj dala ne paradiza ne brczskrb-
mega zivljcnja, temvcc ga sill, da Sc muGi i'm tru-
Oh IA svoj obstanck in IA vSako pridobitcv boil
kakor marSikatera zival. Dala mu mi dcbclcpa
kozuha kakor scverncmu mcdvcdu, ola hi GA va
roval mraza, zgradila mu nj varnc strchc mad
glavo, postlala mu nj mchkc postelje.
Dclo mora sluziti clovcStvu Mora sc torei or
ganizirati, da Sc more doseci ia namcn. Zato Sc
mora odpraviti scdanja razdelitcv druzbc v gospo-
duJoci i'll hlapcujoci razred, celotna dr,zba pa
mora postati lastnica srcdstev, XII so potrcbna "a
delo in IA organizacijo dclo.
TO je namen socializma. To ic edna pot. da
Sc doseze ne absolutna, utopistiGna, ampak tista
naJvecJa %relativna Svoboda, Xxi ic med ljudmi
sploh mogoca. To je edna pot, da pospeSi Glove
stvo svoj razvoj i'll napredck.
Socialisticna stranka hoGc svobcdo in SC bo-
luJe zanjo. To trdijo tudi razne drugc stranke in
organizaciJe. Ali sama beseda "boj IA svobodo"
ne pove nicesar in ne obsega nifesar. Treba ic We
deti, kaj Je svOboda, kakSna svoboda ie sploh mo-
COCA Ill cd cesa je svoboda odvisna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
kakO Sc ubija sOcialiZem.

&c In bile carinc edna ncvarnost, XII 10 kapi.
talizem pripravlja miru, ne hi bila stvar Sc tako q
bupna, kakor V resnici JIG. Toda Zlo tici boil ulo-
boko, tako globoko, ola ga kratkomalo mi mopoce
izkorenllltl, dokler ostane druzabni red kapitali-
stieen. Seveda JIG kriz, da ljudje veGinoma ne Sc
gallo radi V globotine, ampak Sc dajo varati z zu-
nanjimi, povrSnimi oblikami i'm pojavami. Odtod
%prihajaf tudi sovraStvo do socializma, XII zahteva
poglobitev brez obzira ma TO, ce moraio vsled tc-
ga podati razni starr predsodki. Ljudem so nam
rec has predsodki zelo dragi in jh tako herald
z~rtvujejo kakor zdravo roko. To je cloveku priro-
jena konservativnost Hi Sc je skozi vse vekove IL
pirala 'novotariiam". Cctudi Jill nj mogla nikdar
prcpretiti, ako Jill je zahteval zakon razvoia, so
Jill vendar ovirali in pogoStoma so $ starim vrcd
sami propadh. TiSti, XII so zmagali 2 novim, so pa
tcdaj sami POSTAL conservative in kdor jc ho-
tel ali ucii Sc kaj noVejSega, jc bill niih Sovraznik.
Razumeti &c tn paC pray lahko. Tcda vcGni
razvol, XII Sc abSolutno nikdar ne da uStaviti, Sc
ne zmeni "a to. Njegova pot drzi vedno IL starega
V novo, " novega V n~ovcjSc, kmalu pa zaStari
zopet najnovcjSe i'll Sc mora umakniti Sc novel
Semu.
kapitalizcm JIG moral voditi nude boje, da je
premagal svGjcga prednika. Cuditi Sc mu nj. da
hocc sedaj drzati pri&obljcne postojankc ia VISA
ko ceno. Ali &c JIG sedanjost ~nicgova, mora vsak,
kdor veruie V zakon razvoja, razumcti, da nc
more biti njegova bodoGnoSt. Kakor mora poei-
nni vSc, kar JIG naStalo, Sc ho tudi kapitaliStiGni ST
stem moral umakniti. In trcba je spoznati, komu
Sc bo umaknil.
cato ic trcba prcdrcti V bivStvo kapitalizma
samega, da Sc Spozna ~niegova konStiiucija, ME
gova moe i'll ~njcgova SlaboSt in Sila, Iii "a raz-
dene.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
KONKURENCA.

Poglavitno SredStvo kapitalizma ic induStri-
ia, XII %producira V njegovih rokah "a profit. Za
privatni kapitalizcm nj prvo vpraSanjc: "Koliko
potrebujejo ljudje moicga blaga? koliko ga mo-
ram producirati, da ne bodo cutili pomanikanja?"
Njegov problem jc ia: 'Kako dosczcm $ svoiim
blag6m najvecii dobiGek ?'
Deati profit ic kapitaliSIov poklir. Toda ne
lie eden, tcmveG vSak kapitaliSt ina tn poklic in
pri ten 81 morajo hoceS ali no6cs ~prihajati nav
skriz. Nsakdo hoGc prodajati wee, elm wee mogo-
&c, ker prinaSa to toliko wee dobiGka. Gin boil do
seze kdo ia cilj, ten boil odSkoduje svojc TEX
niece. I'll glodajo, kako hi sc branili, prvi pa skr-
sa povecati svojo napadalno moe i'll 81 Gin boljc
zavarovati uspehe.
Tia boz Sc tako iaSno odigrava pod naSimi
ocml, ola ga Slcpec ne more prezrcti. NSak trgoN-
ski plakat, vsak oglas, vsak potujoti agent, vsak
nov aranzma V izloZbencm oknu jc konkurcnGno
sredstvo. Ma tisoc glav najcmajo kapitalisti, Ola
%pOrabijo delovno moe Nth mozganov "a uspeSnej-
so konkurenco.
Tia tekma je boj. NGasi jc odkrit, vCaSi zahrb-
ten, vcasi postcn, vcasi nepoSten, vcdno pa gre
"a tenn, ola unici tekmcca, tudi &c ne priznava no.
bena stranka tega namcna, cello &c Sc ga ne "a
veda. Drugacen niti ne more biti eli, zakaj vsak
konkurent hoce doSeci elm veGji uspeh ia JIG pa
Sele tedaj popoln, &c jc VISA konkurcnca Sploh f.
podbita. a tudi &c ne hi bill Ia ali oni tckmcc la.
ko pohlepen, da hi hotel zaradi povcGania svojc-
ga dobicka uniGiti drusc, mora iii pc TAXI poti IA
radi svojc varnOSti. AkO ne postanc sam nloGnciSi
ma racun druze%a, SC lahko zgodi, da Sc IA drugi
okrepca in mu pOStanc novaren. TOrcj mora pre-
pretiti nicCovo o~iacanic in sebi nridobiti vecjo
moe. A ker je tekmcccv wee, no V ohramhi Svoiih
interesov tenn bollc obStal, elm wee moci zdruzi
V svojih rokah. Tudi zani vclja gcslo, da JIG ofen-
viva najboljSa defenziva.
TAX boi ne more b,i drugaCen, kakor brcz-
obziren. In V resnici jc TAX. Neliki unicujc mani.
Sega, v~elikega pm Sc vecji, in da hi Sc obvaroval
tie usode, hi vsakdo rad postal n~ajvccji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
KOLONIJALNI PROBLEM.

Osvojevalni kapitalizem nj nevaren lie tujim
narCdOrn, XII jh podjarmlja. AkO hi sc vse vpra-
SAME sukalo lie okrog zamorcev, MaOrijev in dru-
9Th V divjaStvu zaostalih plemen, hi Sc lahko uav-
zevalo, &c nj kulturni napredek, XII sc jim odpira,
vcndar wee vreden cd njihove svobode, V kateri
MISC lie eticno barbara, ampak V marsikaterem OH
ru tudi veiki revezi, pogostona izpostavljeni be-
Oh in stradanju, podvrzeni bOleZnim, katerih ne
znajo uspeSno zdraviti, in $ Svojimi Segami i'll ira
dicijami med seboi drug drugcmu nevarni.
Mnenje, da je treba barbariGna plemena pre-
pustiti sama sebi, GeS da nina nihCc pravicc po-
segati Y njihovo zivljenjc in Sc mcSati V ~njihove
obiGaje, jc lie ia videz lepo. Nikakor pa nj racio-
nalnO.
Ako vzamemo ve GloveStvo kot idcologiGno
cnotno druzbo, tedaj hi ia druzba gotovo mora.
la Skrbeti IA vse svOje dele, tudi IA naibolj "a
ostalc. ' svojcm intercSu hi morala gledati INA to,
ola proniknc zdrava kultura YES svct.
Nekoliko sile hi bilo pri tenn gotovo potrcb-
ne; tcda bila hi opraviGena. Razun naivcGjih ma
zadnjakov DO gotovo vSakdo odobraval zakonc o
prSilncm ljudSkcm Solstvu. Otrok ina pravico do
take izobrazbc, Xxi mu Y bodoccm aivlicnju ONO
goci poSteno existence in prcmagovanjc zaprek,
ma katcrc naleti. Ali otrok ne razumc tc pravice
IN pogoStoma jo smatra IA mepriictno brcmc, IN
trpinccnje. Tudi StarSi hi Y mnogih sluGajih mix
dar ne priSi ma misel, da hi poslali otrokc V So
10, de- ne hi bill priSiljcni ma to.
Solska obveznost ic Sila. Toda tn Sila ic cna-
ko neizogibna V intcrcSu druzbc same kakor ME
mega naraScaja. Torci jc opravicena.
' zclo podobncm ~polozaju so V mnogih OH
rhh tudi divjaki. Oni so otroci clovcSkimi pie
mem. kcr koraka duScvni razvoi vzporcd $ sploS-
MIN Datcrijalnim razvoiem, ic naravno, da so du-
Sevno zaoStali. Treba je torcj z mimi tudi ravna-
ii kakOr l. otroci.
Mnogc Siege med mimi so ne lc primitive,
ampak rcsniCno diviaSkc, beStialnc. Cboj in IL
NOR sta tupatam vsakdania dogodka. StraSuo tr-
pincenje zrtev, klanje zenSk in 0trok prcmagane-
ga Sovraznika, tupatam Sc ohranjeni kanibalizem
so gotovo reel, "a katcrc hi sc prava kultura mo-
raa potruditi, da Jill odpravi.
Pa tudi IL gospodarskih vzrokov ina vpra-
SAME, XII sc dandancs reSujc $ kolonijalno politi-
ko, Svoje opraviccnjc.
' mnogih krajih, zlasti kjer Sc mnozi indu-
%strlJalno prcbivalstvo, postaja vpraSanic pridelo-
vanla Aveza akutno. Zemljc "a pomnozeno ljud-
stvo primankuje. Toda drugod, pri diviakih, kicr
so kraji zclO rcdko obliudeni, ie zemljc dovoli,
XII pa nikomur mic ne koristi. Obdelat.i to zcmlio.
cesar ne store diviaki, hi bilo V intcrcsu druzbc.
ker hi sc $ TEN odpravilo pomanjkanjc zivcza.
Ia kulturno %cloveStvo je vazno, da pride tudi V
kraje, Xxi so scdaj sterilni; pravica sploSne druzbc
do %oploditve takih kraiev je vista cd imaginarnc
posestnc pravicc scdanjih gospodariev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

vati ccle garnizijc. Ia TO nj bio trcba delati ma
crtov IA razdelitcv Kitajske.
s staliSca kapitalisticno gospodarskih intere-
soy JIG pa ve TO pOpOlnOma razumljivO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

Mice drugi ne more dati svctu move, Dol sc
oblke, kakor delavski razred, XII Guti V sedani;
drnzabm organizaciji vse straSno breme gospodar.
ske suznostl in 2 MO spoiene p%olitiGnc in kultur-
he nesvobode.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
CEZ DOMACI TRG.

NcvarnoSt kapitalizma Sc povccava, kadar
postanc |njcgova Industrial %prcmocna "a lastno de-
zelO. To SC zgodi IL razlicnih vzrokov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
8 " tn.

jo bodo iSkali - cd obeh s,rani DO vzdrzavana.
kajti prostitucijc ne odpravi nobcna ordinance in
nobena policija, pa maj SC stokrat imcnujc EMO
ralna." Stvar jc namrcc Ia, da ne more nobcna
ordinance in nobcna policija izpremcniti dru-
zabnih razmcr.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

kapitaliSticni siStem Sloni ma privatni lastni-
nj. In apOstoli harmonic hOcejo V tenn sistemu
ustanoviti slogo, sporazllm, prijatcljstvo med de-
lom in kapitalom. Jasno JIG, da hi moral biti TO
sporazum med roparjcm in oropanim. Entuziasti
harmonic nc premiSl juicjo mnogo o TEN; &c hi
premiSljevali, hi moral snoznati, da zahtevajo cd
delavccv, nj sc sporazumcjo $ kapitalistom, "a
koliko Jill sine oropati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

Advokati kapitalizma miSlijo, da dokazcio
kdovckaj, &c ~navcdcjo par linen izumiteIjcv, pro
fesorjcv, tcnorisIov in pa jaccv, XII imajo knezev-
skc dohodkc. Me So pa ne ozirajo ma brezstevil-
ne talcnte, XII morajo oh svojcm poklicu stradati
ali pa robotati V popolnoma tujcm dclu, ker Jill
njihovc pravc spoSobnoSti ne morcjo rcditi. II
nobcno bcscdo nc omcnijo uCcnjak0v, XII ne mo-
rcjo dobiti primcrncga mcSta, GO Sc ne podvrzcjo
brczpogojno kakor sunni kapitalisticnim ukazom.
NiccSar ne vcdo o prczgodnjcm umiranju umctni-
kov, XII nc morcjo doscGi priznanja in zasluzka.
Mic Jim nj znano o samonorih ljudi, katerim sc
pc smrti vijejo vcnci slave, V zivl jcnju sc pa pre-
puscajo umiraniu.
Priroda nina mehkih obcutkov in ne We mic
o usmiljenju. V svojih uGinkih jc sauna "a clo-
veSke pojme kruta. Svojemu najplemenitejSemu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

CloveSka druzba Smatra "a svojo dolznost, ola
pomaga oh clcmcntarnih nczgodah. lie napram
delavstvu ne cuti kapitaIisticna druzba te dolzno-
SIT. Kar zadcnc hudega suznje kapitalizma, Jc We
ono "neSrcCcn s%lucaj." BrczposcInost mnozic Jc
obzalovanja vrcdna kriza, lakota ic ncnadana ka-
tastrofa, poboj prolctarccv, Nth zema in o'rok
Je ~tragicna epizoda in V iakih sluGajih ne more
10 lJudjc nadomcsto vati I,oga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

MoraIna policija nj odpravila prostitucijc, pa
Jc tudi V bodoce ne bo. I.ahko bo tupatam vJela
kaksno zensko, ubogo zrtev razmer, XII jc re $ svo-
Jim n%esrecnim zivlienicm dovolj kaznovana, Ill 10
DO dala zapreti. Prostitucija pa 10 kljub tenn
evetela dale. Zenske sc il bodo vdajale i'll moski
Bonners Ferry herald. [volume] (Bonners Ferry, Idaho) 1904-current, 1917-12-11
FINANCIAL

Senator c. b. Roberts of Fortine,
Montana, has secured control of the
Cascade bank at Great Falls, Mont.
Colonel Stanford has been elected
president and Mr.. Richard cashier of
the new First State bank at Williams,
Mont.
Chester Johnson has been elected
assistant cashier of the Bank of Haines
at Haines, Oregon. He was formerly
with the State Bank of Portland.
Roy Hesseltine was elected presi-
dent and director of the Vancouver
National bank to succeed T. II. Adams,
resigned, at recent meeting of the
directors.
The comptroller of the currency has
approved capital increase of 100000
by the United States National bank
of Portland, Ore. The capital is in
creased from s1,0O0,OO0 to s1,5O0,0O0.
Bonners Ferry herald. [volume] (Bonners Ferry, Idaho) 1904-current, 1917-12-11
Dye Business Improving.

American manufacturers not only
have met the domestic demands for
analine dyes hitherto supplied exclu-
sively by Germany, but are building
up a rapidly growing export trade.
A statement by the bureau of foreign
and domestic commerce says the Unit
ed States, the only country to accom-
plish the feat, has succeeded in estab-
fishing. since the war began, a success
full industry, capable of meeting the
color requirements of its own manu-
facturers of textiles, paper. paints,
leathe, straw, inks. stains, varnishes,
and wakes. and of handling orders
from abroad.
Exports now are being made at the
rate of s4.693,756 annually, or approx
mately twice the value of the entire
domestic production of dyestuffs for
1914. For the first three months of
the present fiscal year analine colors
exported were worth $1,173,439, dis
tributed among 81 foreign countries.
Bonners Ferry herald. [volume] (Bonners Ferry, Idaho) 1904-current, 1917-12-11
PACIFIC COAST NEWS

Governor James Withycombe has
interviewed in an effort to bring about
settlement of the strike of 1000
employees which for six weeks has
been in progress at the Oregon City
Paper Mills by appointing board of
mediation.
The headless body of Leonard Hell
wick, IL years old, of Santa Ana, Cal,
was found Saturday in an irrigation
ditch near Balboa, few miles west
of Santa Ana. Officers said the head
apparently had been severed from the
body with a knife and saw. Neither
it nor the boys clothing had been
located
Eddie Keyes, age 20, is reported
to have confessed to the authorities
the Staying of Leonard.