Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-03

ia Sc JIM uONoll ZNlSahJc ioNoriiii
tarifov IA deset do petnajst cd
stotkov. To je tako mjno Dra-
WHO - da Jim preti finaneni po-
lom, ce sc jim to lie dovoli takoJ.
Seveda jc vpeljaja osemurnega
delavnika glavni vzrok te zahteNe.
Miljarda Gistcga dobicka, Xxi SO
ga zelezniSkc druzbe zele pc zad-
Min izkazih. je naiboljSi dokaz tie
nujne, te neizogibne potrebe.
Mi niti najmanje ne verjamemo,
da so zelezniska podjetja v takih
stiskah. Npeljava osemurnega de-
lavnika .je bila cd organizacij re
davno ma podlagi statisticnega
m~aterijala preracunjena in do
gnano je, da ostane druZbam tudi
po NIGGA vpcljavi Sc velik dobiGek.
Toda k~apitalisti hotejo YES pro-
fit MIN nj dovoli da Sc kapital
''krScansko" obrestuje; ne inte-
reese, ampak nov in Sc vecji kapital
hocejo iztlaciti IL vlozenega - ce-
tudi pogostoma lie vodenega -
kapitala. Npeljava osemurnega
delavnika utegne nekoliko zmanj-
sati profit in temu sc upirajO z
vsemi Stirimi.
To je glavni namen njihove Ia
hteve. Nj pa edini. No so dovolili
zelcznicarjem osemurni delavnik,
kateremu sc MISC mogli Iogniti, SO
Sc postavili V luG patriotizma.
kdor je 6ital njihovu izjavo, hi bill
moral priti do zakljucka, da Jill
nc more nobena siia sveta
pripraviti do tega, ola pri-
volijo V OSemurni deiavnik. Am
pax lie ker je domovina V nevar-
nosti in ker ie zelezniska sluzba V
sluGaiu vojne tako vazna kakor
vojaSka, in ker ~ oni patriotic cd
pete do glavc in cd glavc do pete,
cato, cato, cato so IL Samega, ciStc-
ga patriotizma doprinesli zrtev ma
oltar domovine.
Takega patriotizma hi bilo V
zeleznicarjih. Oni MISC m%islili ma
skrbi domovine, ampak ma Svoje
laStnc zelje. Ampak tie zcljc velja-
jo denarja. Ubogi kapitalisti MISC
krivi, da Jill no morale placati
prebivalStvo. Kda drugi pa mai
plaza?
To prcbivalstvo so pa zopct We
cinoma delavci. In tako dale kapi,
talizem dclavstvu nauk Glej. ne.
umno 81, &c sploh kai ZahtevaS.
kajti napoSled m0raS vcndar wi.
Sane mezde, skrajSani dclovni cas-
sploh vsako izpolnitcv svojih "a.
htev Same plaGati.
Niti utajiti Sc ne .da jc
mnogo resnicc V tcmCe bodo wi
SAM zelezniSki tariff "a premog,bo
prebivalstvo premog drazc place
valo. In cc 81 poviSajo tariff IA
pSenlco, DO imclo ljudstvo drazji
kruh.
cato pa pravi socializem, Ola jo
resnicna reSitev delavstva memo.
COCA, dokler obsto.ii kapitalistitnt
druzabni red, dokler imajo pro.
izvaialna in razpecevalna srcd.
silva privatni kapitalisti V rokah.
Vendar pa nj res, Ola hi morala
vsaki najmanjSi pridobitvi DELAY.
silva slediti rcakciia V obIiki dra.
ginje in drugih izkoriScevalnil
Seq. In to ie vazno, ker moramc
hotes noceS racunati Sc va nekai
casa Z obstankom kapitalisticne
fdruzbe. Gotovo hi nam bilo mai
ljubSe, &c hi Sc jutri zjutrai zbu.
dill V socialisticni druzbi ampak
Vfag MAJ VZame utoprte, HI grade
take gradove V oblakih, pa nikdar
ne vidijo, kaj Sc godi ma trdi
zemlji. Delo V sedanjih razmerah
je pray prol:leto potrebno, &c no.
cemo kdaj doseci druge razmere.
Preden Sc zida hiSa, je treba imeti
stavbiSce.
Resnica je,da .je velika masa de-
lavstva Sc n%cskonGno oddal.jcna cd
%spoznanja svojih razrednih intere.
SOW. To S%poznanje ne pride ce7
noe, ampak izkuSn.ja mas uGi, Ola
je ia to treba trdega della in vraz.
je potrpezljivosti. Kadar pa pride,
tudi TO Sc nj socialna revoluciia