Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-03-16
uetai XVI

@IudI ClrN NlCilNt dlSllJV Su
Vokietija del skandinimo pirkly-
binig laigq dar nepriejo gallo If
dar Wis nezinia, kaip jie galutinai
uzsibaigs, ar atgabes kare, ar bus
galima be jos apsieiti. LaikraSciai
abieju besipykstanciu ir jiems pri-
tarianciq kraStu prieStaraujancias
paduoda zifnas. Tame nieko ista-
bats nera, mes nieks prize pralai-
meto loSio prisipazinti nenori, nors
If visi matytq, kad loSis yra pra-
laimetas If pralaimejusis rengtusi
paSlduoti, mes mato, kad uzkuli-
Sines intrigos negali atgabenti pa
geidaujamq vaisiu. Tas pats yra
ir dabartinluose vaiduose Suvie-
nytu Valstiju su Vokietija. Nors
Vokietija gal labai bijosi
kares su Amerika, bet vo-
ki&ki laikrasciai astral atosi ir
kalba garsiai kad submarinu ka-
rel jie nenusileis prizes Amerikq,
mes kares nesibijo, o submarinai
yra tikriausias ir paskutinis gink-
las, galintis priversti talkininkus
taika daryti Gal submarines yra
paskutims vokieciq ginklas, bet jis
turf, kaip kiekviena lazda, du galu
-jeigu vienas kreipiasi prizes No-
kietijos priesus, tai kitas gall kreip-
It's prizes pacius vokiecius. Ia rode,
ir kares submarinoms pasekmes,
nes submarines turf visi kare We
danti didieji pajuriu kraStai, ku-
rie submarines taipgi moka varto-
ii ir moka nuo ju gintis. Rods
del kares submarinoms su maistu
yra sunku, bet tas yra ne Wien
Vokictijos prieSu kraStuose, bet
vlSuose, nuo maisto stokos neap-
saugoti nei karej nedalyvaujanti
neutraliSki kraSlal. zmoniu var
gas visur didina nekentima ia var
ga didinancip vokieciu, stol<q
maisto labiau jaucia zmones pa
cioj Vokietijoj negu JOS prieSu
krastuose, mes del vokieciu prade-
tos submarinq kares is kitur No-
kietija nicko parsigabenti negali,
Vohietija patti neturi tick maisto,
kick jos gyventojams reikia. Pru-
ST maisto minister's seine atvi-
raj pasake, jog su maistu Vckie-
tijoj yra blogiau, negu kas sau
gall perstatyti. Matyt, kad su
tuom yra dar blogiau, negu minis
teris pasake, nes Xxi siol valdzia
apie maisto stoka slepe net nuo
savo zmoniu, nors to ilgai paslepti
negalima, nes maisto stoka atjau-
6ia geriau uz viSu. valdzios ra-
minimus zmoniu pilvas. Del mai
sto stc!<os laukiama Vokietijoj su-
kllimo zmoniu prizes savo valdzia,
ltraukusia kraStq kare, bada ir
varga. Juo vargas didesnis, jdo
didesnis turi but zmoniu nekenti-
mas Savo valdzios. Bado negali
nutildyti nei zadejimai uzgrobimo
svetimu kraStq. Vargas ir kente-
Jimai ir godziausiq tautq bent
Siek-tiek doros ismokina. Ir vo-
kieciai, nors jie yra tai gal 60
dziausia ant zemes tauta, mato,
kad taika, pasiganedinmas turf
mu yra kur kas geresniu uz ka-
res grobiHs. Dabar mat kares XII
taip vcdamos, negu Snntas metu
atgal. Dabar kares pasekmes at
jaucia Gielos, be jollio isemimo tau
tos. Kares pagimdytas vargas pa
siekia lygiai vargsa, kaip If pra-
lobeli, kuris seniau galejo nepai-
syti varguolic vargu.
Besitraukiant karei submari-
mons, visi Wis geriau iSmolksta nuo
jig gintiesi. Kare vedancios Euro
pcs tautos atsigynirnui apginklavo
savo pirklybirius laivus ir kaauo-
lens jau spejo paskandyti ne vie
ND vokieciu subnarinq, tik Vokie-
tijos valdzia ramina piliecius, kad
pasidirba ju daugiau, negu nuzudo.
Bet ir prisipazinimas prize nuosto-
lip jau daug reiSkia.
Ir Suvienytu Valstiju pirkly-
biniai laval bus apginkluoti. Rods
voldeGiu salininkai senatorial. sayo