Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

stvo sc je zdelo Sc pred kratkim omejeno ma maj
hen del Jbtjudene zemlje, yes who'd. Pc vsem
vzhodu Sc zvrtarje pre0brat poimov, po %pOstanku
in bi,stvu p0doben onenu, Xxi GA je bila dozivela
Europa V caSl refornacijc. Prevrati ma vZhodu
bodo poostrili nasprotStNa med velcsilami, pOspe-
Seyali bodo povSod voine prIprave, napravili bodo
k6sGno krvavc vOine, katerih po>ledica no revO-
lucia v drzavah, izpodkOpanih vsled voin.
atI,Ie prva razyoina stopnia tega svetOvnozgO-
dovinskega proce>a mas je poiisnila lep kos pota
dale. l%zpremcn6i .JapoL,ke V npoderno kapitali-
$tiGnO drzavo je Sledil Z zeheznO pOtrebo MEN spo-
pad 2 RUSTIC ,vojni Y Mandzuriii ruska revOlucija,
revoluciji ma RuSkem lmaga volilne ~reforBle V
Avstriji. TakO bo odprla vsaka nova faza V sve-
tovno-hgodovinskem razvoju tudi nam novO pot
IN pog,men naSkOk.
= krvjo in Z zelezom So napravlja zgodovina.
Parliament lie registriraio, kaj Sc je izpremenilo V
razmerju moti med razredi. Avstrijski parliament
je bill odklonil leta 1904. spioSno volilno pravicO.
Pc bojih V Mandzuriji, pc pocestnih bojih ma Ru-
skem in ma polj,kem je vpisal splosno volilno pra-
vico V zakonik drzave.
Pridobivanie prolctariata V nOrmalnih cash
ie lie tezko, lie redkQ, lie V nezadostni meri to po-
meni, ia Sc dclavstvo ne dvigne = poGaSnim. mir
MINI pohodOm, temveG da So osvorD,i y y viii rjih
Socialne revoiucije.
Tako spoznanje maj vzame pogum oncmu, XII
ne v%cruje Y >ocialno revolucijo, kateremu ie soci-
alma rcyoluciia dogodek daljnih stoletij. Mnozica
ne bo ob poguan, temvcG dvignii jo bono k mai
motnc.Semu zaupanju V zniago, &c il razlozimo,
da smo ze sredi proceSa socialne revoluciie.
kai je socialna revolucija: Nj en- dan boja
ma barikadah in tudi ne en- teden sploSne stavke.
kako &c bo razvila sOcialna revOlucija delavskega
razreda, Spoznamo, &c Sc spomnimo ,kako Sc je IL
vrSila Sncialna revoluciJa burzvazijc.
SOcialna revolucija burzvazije Sc je zacela s
irancosko revolucijo leta 1889. Mel je sedila po
v>cj Evropi vojna fevdalizma z demokracijo; v
kaosu Sc Je vrnila reakciJa, a njena pOsledica SO
bile move revolucije, d0kher nj burzvazija utrdila
>vojih postOjank V viharjih revolucije. In kadar
Je grmelo, je nprala burzvazija delati koncesije
proletariatu Danes nam Odreka Zopet, kar zahte-
vamO. Jutri, &c priSumi V zahOda ali vzhoda 20
pet vihar V na>o dcZrlO, Sc DO uki0niia naSi wolff.
Obcnem pa BIO z bOji V parlamentu nam sa-
mann narasla moe. Vsi parliament bodo prinasali
V letih velikih evrOpskih viharjev militarizmu no.
We zrtve in ~nalagali bodo narodom vedno move
davkc. Socialna demokracija ne no mogla tega
Hahranitl - ne tukaJ ne pc drugih dezelah. Ali
mas bog protl bremenom, Xxi Jill bOdo naprtOvali
narOdom in Hi bodo cd leta do leta neznosnejsa,
BIO trgal vedno move mnozice IL vrst burzyaziie in
jlh pripeijal V mas tabor. q
Tako bono pod pritiskom velikih dogodkov
patagonia V procesn, trajajOtem desetlctja, vzra-
si IL m%anjsine Y vecino, in brezmocnosii V silo =
To Je socialna revolucija. kdor slcpari delav-
SKI razrcd s ten, da bo delavstvO s rlament
rcnimi unietelnostmi spravilo svOjo bedO $ sveta,
Ia laIc. RazCtaranje d~elavStva So 10 obrnilo jutri
proii nJcmu. Hocemo i'll moramo dopovedati de-
lavstvu reSnico: Da ne ZadoScata le pOgum in
pridnoSt "a velika dejanja, da jc uspeh naSega de-
l0vanJa vedno 0dvisen cd stvari okolo mas; da lie
vel!ka ura porodi veliko dejanjc. I'm delavstvo ne
ho zaradi tega lzguhil0 pogunia, &c ga oAenem IL
elmo, da gleda porajanje novega sveta, priblizeva-
ME vclike IRE.
PovSod mora vZgajati sOcialna demokracija.
delavstvo k vcri ma revolucionarno moe razvoja,
ma velIkO razdobje Socialne rev0lucije. Ali Y Av-
StrlJl potrcbuJemo to vero Sc Use boil kakOr dru-
god. Zakaj V tujini So zdi naloga delavNkega raz-
rojaSe ,da iztrga DRAWN stroj burzvaziji, in to
potece lehko mirno. Ma nash tloh pa nj Sc nj
kakr,nega porafnega drzavnega strOia, XII hi ga
lehkO well V posest. Protinaturni DRAWN ustroj,
v drzavnem nboru zaStopanih kral jevin in dezel',
ne more poStati nikdar demokratitno in social
Sticno obcestvo. kakOr je izginilo V vihariih me-
srigI'Hke rcvolucije ma tucate drZav in kakor so
naStaic move drzave, tako sc bo moral V vihariih
bodotno>tl tudi Ia DRAWN uStrOj umakniti visiim
Goiikam. cato ne more biti Skrb prolet ariala, ka-
10 sc pO2reza ia drzava vednO glcbokeie V brez-
izliodne zmede. Na>protno! Propadanie drzave,
kaotitne zmede V obeh drzavah, %brezupno propa,
DAME delel. divji boil narodov vse to so le "a
rcci kresovi, ki nam naznanjajo, da Sc blihamo
llnrll,. V ,kateri Sc odloGi pod zelczno silo velikih sve-
toY1oz2odovinskih dogodkov, Ge Sc p~reohrazi Ia
,drIaya v Zvczo SvGDOdnih narodov Obj D0navi, ali
ce poglne V plamcnih ---'
Ia ura JIG prisla. In zdi So, da SO Avstriia ne
"fOrp wee nrpTflraziti ~ n exnL,l,.L ox1