Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-27
Lakotne revolte.
RoLETAREc

- EE eN''h ~ ~
korakalc pred mcstno hiso in 50 hotelc govoriti \
zupanom. Mayor Mitchell nj bill donna in policiia
Je hotela "napraviti red. Policija skrbi "a to,
da Sc ohrani red, namrec tiSti, Ii je "a oGi. Ako
sc zbero zenSke pred meStno hiSo, jc to nered. &c
~stradaJo 5 svojimi druzinami in mOlce, je use V
redu.
Zenske, scvcda ne dame ; Fifth Avenue, so
bile druzcga mncnja, in ko so zaccIi policisti
dvigati gorjacc, so Sc nekatere zakadile .vanie,
Jim popraskale obraze in potrgalc obleko. Zmaga-
la je naposled vendar p~olicija; to pa lie dokazu-
Je, da ~zalezejo goriaGe vcc kakor nohtovi, ne pa,
da so bile zenske site, ko so bile izprebite.
V Philadelphia So zene Strajkujocih sladkor-
nth delavcev pc velikem shodu korakale pred to-
varno i'll zahtevale kruha. Tudi tukaj ic priSla
policija deiat red, 5 elmer je povzroGila boi, Iii
Sc je razvil v pravo bitko. Policiia ic streliala.
neki delavec je bill ubit, dcvct drugih pa ranjc-
nih.
Tudi IL drugih NEST porocajo O izgredih.
To so dokazi, da jc postala situacija rcsna.
IL objesti St ljudje ne podaiajo Y ncvarnost. XII
Jill lahko stane z~ivlienjc. In kdor nj popolmoma
>lcp in gluh, hi moral ~ brcz tcga razumcti. da
sno zasli V hudo krizo, &c lc malo preracuna. kai
zasluzi delavsko liudstvo in koliko hi morale oh
scdanjih cenah potroSiti, da hi 2aGostMo prchrani.
10 sebc 4 drUzinami.
In vendar nj storila Amcrika Sc nicesar. da hi
obvarovala ljudstvo nezasli.anega oderuStva.
Ne bono vpraSevali, &c NINA liudstvo ' Zc-
dinjenih drlavah pravice zahtcvati od Wade in
od oblasti, da skrbc "a ~njcgovo |hIaginjo. Gotovo
ina to pravico in pravzaprav hi morala biti to
prva naloga vSake Wade,
Ampak o tenn Sc ne izplata govoriti yikapit&
listicni druzbi. Tukaj ic pravica olcpScvalcn IL
rae in ME druzcga ne.
ILahkO sc pa vpraSa nekaj druzega. Ali ic Y
Iedinjcnih drzavah ljud>tyo mani potrebno. ka.
kor Y Evropi? Ali tam. kjer ne razsaia vojna. nj
potrebe, ia Sc ohraniio liud>kc motie Nj Ii to po-
trebno tudi ' interesu drlavc. da, cello intercSu
vladajoccga razreda samega" Rockclellcrji. Nor
gam, Schwabi lahko komandirajo Y Zedinjenih
driavah. Toda brcz delavSkega razreda Sc raz-
pade drzavc: brcz mega po>taBc cello ~zivlicnjc
kapitallsticnih paraSitov nemogoGc.
Moe Zedinjcnih draw. Nth bogastvo in Nth
u~speSnost je odvi>na cd ljudske moci. Ako trpe,
da propada Ia moe, slabe same >cbe. cato III bile
Ic davno imele Y svoicm lastncm Interest," dolz-
most, ia store reNne ukrcpe zope- draginoj.
Zedinjene drzave so Y hudi p%oliticni krizi.
SliSino, da nam preti meyarno>t voine. Nlada in
kongre, mislita. da jc vojna kratkomalo ncizo-
gibna, ce Sc zgodc gotovi slucaji. Ia vojno even
tualnost sc pripravllajo ma vse mogoce na6ine. Pc
prIs'aniscih razpenjajo mreze, da ne zaleze kak-
Sna nemSka submarinka vanja. Ia ladje in oroz-
je dovoljujeio ma stotinc milionov. Granatc marc
cajo pc pctsto dolaricv emo.
Toda &c hi res prislo do voine, hi bio ven
dar 1.-Two ljudstvo najvaznejsi material, in &C. je
treba skrbeti "a dobre Srapnele, ie tenn potreb-
neje skrbeti III dobrc, to Sc pravi zdravc, krcpke
Judi, lie pa Jill izroGati heidi in stradaniu.
A tudi ce Iii pray nobcnc vojne krizc, jc
liudSka masa najdragoccncjSi material, IN mi
rovne nalogc Sc dragoccncjSi, kakor "a vojnc. YES
napredek dezelc je spoicn Z ~blaginjo ljudstya. Oh
ME jc odvi,no dclo, produkciia, kultura - vSc,
kar potrchuic samo i'm kar po'rcbujcjo rjcgovi
gOspodarji.
Nca>i sc Y vladajojih krogih vsaj tcmmo zavc-
dajo, da jc clovcSki material IA drzavo nadvSr
dragoccn. &c sc una kdo izprcgovoriti o kontroli
porOdov, ga zapro, kakor jc pray zadnii cas- po-
kazalo par proccsov. Bojc Sc, da hi Jim ~ bodoc-
most zmanikalo clovoSkcga materijala.
MISC Ii tisti, XII ze 1--WE. vaznej;i cd opih, Iii
morda pridejo ma svct, morda pa tudi ne: &c ie
greh p%ouceyati liudi, kako Sc obyaruicio prcobil-
mega otroSkcga blago>lova, nj Ii Sc yecji grch IL
vctemu rOdu onemogoGati livlienjc:
In kaj Nj Ii bolje ne spravljati otroi ma
svct. kakor pa Jill po porodu izrocati umiranju?
"Plodite in rodite!' 49, kliccjo. obenem pa IL
~stvarJajo razmere, da kmalu ne bodo mogli liveti
he starSi ne otroci.
Zadnji cas- jc. da store odgovorni faktorji cd
locne ukrepe. Dosedanii izgrcdi kazejo, kaj Sc
lahko zgodi, te Sc ne zboljSa polozaj pray kmalu.
kajti beda izziva obup: V obupu pa ljudje ne We
do, kaj delajo.