davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-03-26
LOST a>p FOUND.

LOST-Ladies' gold watch, initials G.. T..
g., with ribbon lob. flnder call Home
900. Reward
LCST-A diamond stud, about 1 Ito
caraet, last Thursday morning. $50 re-
ward No questions asked. Hume phone
f-i7 Bell 1U1.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-03-26
FARM LANDS.

FOR SALE OR EXCHANGE acres,
two miles from Paw Paw Mich Fair
buildings. six acres timber. 2la acres
grapes al kinds Of fruit good team
farm implements and feed. $1,000.
w. X McHENRY.
lis :. Main st.
Home Phone 5133 Bell 300
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1917-03-26

FOR SALE OR ENCHANGE-A fine 193-
acre farm at Hartford City. Michigan
a. acres near st. Louis. Mo. clear; 2
clear lots in Denver, Colo; 30 acres. fine
buildings, miles out on car line; 10
acres. orchard and buildings, on car
line: 40 acres. miles out on car line.
See me for bargains in farms aid city
real estate.
JAMES TRAIL
Home phone 6225. ia E Jefferson Blvd.
The silver state. [volume] (Winnemucca, Nev.) 1909-1925, 1917-09-11
Winnemucca Is Years Ago Today
From The Daily Silver State

Died-Winiam Crawford Gregg a native of the North of ireland,
and a brother of Mrs. Alice Sterling, wife of our esteemed towns
man, John Sterling. Early in the 70s he came from California to
Humboldt county and began the operation of mining near Golconda {
and took out about $4,000 fromsatne reader, and was sober, indus 9
of considerable education and a yer one mine. Nh. Gregg was a man
trious and frugal He leaves a sorrowng wife who for twenty years
shared with him lifes vicisstudes. g
The silver state. [volume] (Winnemucca, Nev.) 1909-1925, 1917-09-11

British Columbia has q ~creameries.
II a which are cooperative
The silver state. [volume] (Winnemucca, Nev.) 1909-1925, 1917-09-11

= SenatOr NeWIands BefOre Reno COnVenhOn .
Q / shall be mindful always that 1 am not a Republican of the State .
. of Massachusetts,, or a Republican of the State of New York, but a "
O Republican of the State of Nevada. 9
o .
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
DermOgrafi1a.

pri drugih oscbah doktor Mcsnct sam ic imc!
stiri popolnoma ~izrazenc s~lucaic tc vrste.
Oscbe, XII imajo obcutliive kozne zivce. in Sc
jim pozna TAXA pisava nekoEiko sckund. MISC raw
no rcdkc. Pri omenjenih slucajih je pa stvar
drugacna. Tukaj Sc dviga pisava ma kozi kakor
relief in Sc lahkO vidi ma dvajSet metrov daljave.
Pri nekatcrih sc opaza nckoliko minut, pri dru-
9Th pa kar pc nckaj ur. Prikazcn jc pac mimo-
idoca cez nekaj ur dobi koza popolnoma norma
len izgled. toda poizkus Sc lahkO ponovi. kadar-
kOEi Sc hocc i'll pri nekaterih oscbah ic koza lcta
in leta tako razdrazljiva. DR.. Mesnet ina nekeya
pacienta re sest let, "A &c Sc mu pise po kozi. p0-
staja pisava Sc vedno tako jasna kakor v zaGetku.
Cd te cudnc ~prikazni prizadete osebe prsvi-
jo, Ola je obcutljivost koZe odvisna cd letnega ca
sa. SpOmladi so ma tax nacin povzroGene otekli-
ne naimocneiSe. pray tako tudi V gotovih dobah.
kadar je zivtni sistem IL tega ali omega razloga
posebno razdrazen.
Ali je mogoce 4 lokalnimi ,redstyi prepreciti
dermOgrafijo ali avtografizem (samopisavo). ka-
kor tudi p~ravijo tel ~prikazni? PoizkuSali so raz-
licne reel V Ia namen, toda zalcljenega uspcha nj
so dosegli. Znano je. da Sc napravi koza Z razlic-
mimi sredstvi lahko neobcutna, ma primer 4 eter-
jcm. Z lcdom it'd. &c Sc TO stori pri omenicnin
osebah, izoStane oteklina ampak 10 traje lie tako
dolgo. dokler ucinkuie dotiGno sredStvo. kadar
mine la ucinek, poStane koza zopet dermografiG.
ma, lc Ola traie ma TAKEN mcsiu razvoj vidne pisa
We nekoliko dale. kakor drugod. Nasprotno SO
opaza, da neobcutnost histericnih oseb mic ne owl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
KAPITALIsTIcNA pRoDuKc1JA.

kapitalizcm vsake drzave pride pref ali slei
do tega, da mora iskati trge izvcn svoiih meia
To je lie vprasanje casa, Ako Ia ali ona drzava Sc
nmha Hvoza, XII bi kaj stel, je to lie dokaz, da nj
men kapltaliZem V svOjem razvoju Sc priSel' do
isle stopnJe. ma kateri postaja domaca produIk-
clJa vega kakor domaca potreba. TO Sc pravi do
StophJe, ma kateri delavstvo toliko izdcluie, da
ne more pokupiti svojih izdNkov. Kakor pa pri-
dc tako daIet, tcdaj ne ostane enostavno mic dru-
Zega, kakor ola Ne kapitalizem zacne ozirati, lie
hi mogel odslej delati profile.
Zatasno Sc pac vGasi zgodi. Ola Sc produkcii,
omeJi, te nj prCdaja ma zunaniih trgih sc nikakor
%agotoViJeha III zlastl' ce gre "a %produkte, Xxi ne
morelo brez Skode dolgo lezati, DO podjetnik tako
previden, da 81 ~prihrani produktivne stroske, cd
kater1h ne more pricakovati dobiGka. Zaprl bo TO-
varne ali pa reduciral. znizal produkciio. dokler
he razproda zaloge in ne najde novih odjemalcev.
Razume Sc, da p~laGujejo racun "a to mctodo
V prvi vrsti delavci. Kajti ma ME sc kapitalist
lie ozira, ce lie more IL njihovega dela wee kovati
proflta. In ne skrbi ga, kakSna DO njih usoda. cc
haprc tovarno. : svojega S~taliSGa JIG izpolnil svo.
10 dolHn0St, placuJoc jim mczdo, dokler ~ bill y
nJegovl sluzbi. Kaj bo nadalie L mimi. jc njih
laStna briga.
To hi bio vse pray, &c hi bilo dclavccm
dano, da 81 tedaj pc svoji poljubnosti lahko uredc
svojo nOvO usodo. Ampak kljuka je Ia. da MISC
delavci odviSni cd svoje wolfe, cd svoje sposobno.
SIT, od svOje pripravljenOsti Ia dclo. tcmvcc has
od kapitalizma. &c ina delavcc danes dclo in
zasluzek, JIG 5 tenn kolikor toliko zagotovliena ME
gova danaSnjost. Njegova bodoGnost visi vedno V
zraku.
Delavec nina vpliva ne ma produkciio ne ma
rg. Odvfen je cd obojega. Podjetnik dolota.
koliko maj Sc i%zdeluie; ali te Sc je izdelalo pre-
wee, je delavec prvi, XII trpi vsled tega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

Zopct tuja bcscda. Dcrmografija - kai po-
mcni to! GIasi Sc podobnc kakor stcnografija, or
'ografija, kaligrafija ali je 5 tenn ''grafijami'
y tenn piSavami kaj V sorOdu Ne. DermOgrafija
je stvar, $ katero imajo predvsem Opraviti zdrav-
Mkt. Uganki jim je namrec, XII hi jo radi resili.
DermOgrafija Sc pravi kozna pisava in pome-
nj, Ola imajo nekateri ljudjc cudno lastnost, da Sc
na %njihovi kozi lahko pise.
Citatelj Sc DO nasmchnil, ces $ crnilom Sc lah-
ko piSe ma vsako belo kozO, ma crnO pa $ kakSno
belo barvo. To vendar nj mic posebnega, ~najmanic
pa JIG to bolezen. Toda stvar je d~rugacna. V me-
dicinski akademiji V Parizu je pred kratkim DIR.
Mesnet predaval o tel bolezni in predlozil poslu-'
salcem fotografijo neke dame, Xxi j jc podvrzc-
ma. Ako bi bila zivela pred par ~stoletji i'll hi BIZ
Ii ljudje opazili, kaj je Z MO, bi Sc j bilo lahko
prav slabo godilo. Najbrze hi io bill obdolzili, da
je coprnica, Ola Je $ hudiscem V zvezi ali od hudi-
ca obsedena, in mic cudnega ne bi bilo, &c hi Sc
bilO memo zivljenje koncalo ma grnadi. V sami
Lotaringiji je bilo cd leta 1875 do 1910 mic mani
kot devetsto Judi obdolzenih c%oprnije in cd so
disc o~bsojenih ma najokrutnejSe naGine smrti.
Zgodovina pref omenjene dame je sa pc vsem
pariskem casopisju, kjer je dobila ime "dama :
k~lisejem". Njena cudna lastnost je Ia. da zardi
njena koza oh najmanjSem dotiku. &c Sc potegne
s svincnikom, ali pa 5 kakrSnimkoi topim pred
metom Sc tako lahko po njeni kozi, Sc takoj opa-
zijo dOticne crte in ce Sc ma Ia nacin plsc pc kozI.
ne pisava lahko pc popolnoma jasno eta.
V kratkcm casu Sc je Ia bolezcn opazila tudi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

IA avtOgrafizma. &c Sc ma primer zacctkom ONE
hJena bolnlca L iglO zbode V levo stran, ne cuti III
cesar, medtem ko jo ma desni popolnoma normal
no zaboli; leva stran je histcricno neobcutna. To
da &c j pise svincnik po levi strani, nastopi avto-
grafizem tukai enako jasno kakor ma desni stra-
III, lie $ 10 razliko, ola cuti bolnica svincnik ma
desni. ma levi pa ne.
kaksen je vzrok tc cudne prikazni ?Ali ie to
kaJ podobncga, kakor ce Sc Glovek spece oh ko-
prive? TO nj %verjetno. Listje kopriv je kocinasto
IN la dlaka Je takOrekot strupena dotik $ to ola.
NO Ill rSled tega povzroceno srbenje izzOve tukai
lzpuscaJ. Pri avtografizmu zadostuje najmanjsi
dotlk brez srbenja in podobnih drazil, da nasto-
pi prikazen.
Nekatere Oscbe ne smejo jesti rakov. ali
skolJk, nekatere tudi jagged ne. Pc Nth zavzitku
uooe Zelo srbece prisce. Temu pravijo idiosinkra-
AlJa. All tiidl $ tenn Sc ne more primeriati dermo.
SraflJa' kaJti V teh s%luGajih je zelodec povzroci-
'eiJ ncprlJetnih pojavov, zlmanjega dOtika pa nj
nobenega, medtem ko nina 2 dermografijo zelo.
acc ME opraviti, dotik ic pa cisto zunanii.
Prikazen avtografizma more torei priha iati
'e cd zivcev in Sc mora uvrstiti med one zivcne
''oti'Ve' HI Sc pojavl jajo pri hi>teriGnih in vcasi
.hui PR epllepticnih (padavicnih) oscbah V raz.
'cilh oDlkah: Nekateri so ma gotovih telesuih
h'eS'lh neobcutni. pi drugih cutila ne fnnkcioni-
raJo hormlalno, slept so "a barvc, to Sc pravi. da
JIM |an'enlavajo. Nth obzorje SO zoznie. ali pa sc
"Jih oKus H%preminja. tako da gre temu ali one.
III" haehKrat kaksna jed V tex, XII .je pref "a mic
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
PoTREBA IN NADPRoDUKCL-A.

Yeast doseze nadprodukciia. to Sc pravi izde-
lovanje. Xxi presega potrebo. ali. kakor hi Sc tudi
lahko reklo. dosezc p0manjkanje trgov tako me-
no, da nastopi Ia industriio lahko katastrofa.
V kapitaIistiGni druzbi je to tako navadna
rec, da sc lahko Smatra "a zakonitost kapitalizma.
Stvar JIG popolnoma naravna. Kapitalist Peter ne
We. koliko Sc proizvaja gotovega blaga V Pavlovih.
V FrancctOvih, V .JoZctovih. V Jurievih tovarnah.
V svoji daJe proizvajati, kolikor JIG lie najvec mo-
gocc, zakaj elm wee DO prodal. tenn wee BIO dobi
cka. \aenkrat ST pa izkaze. da SO Pavel. France.
joe. Jurij ravno tako mislili in ravno tako raw
nall. Naenkrat je V skladisGih toliko. da Sc ne
more prodati. In to je kriza.
Treba je zopet. da Sc pray razumemo. &c SC
prari: PrOdukcija preSega potrebo, ne pomeni 10
ME druzega. kakOr da Sc ne more spraviti V de-
mar, kar Sc je izdelalo. = TEN. kar azumem V
navadnem ieziku pod potrebo, nina TIA kapitali-
Acknowledgements potreba mic opraviti. Ma primer:
Nadprodukcija obuval je nastala. : ten nj re-
ceno, da ne hi noben clovck wee mogel potrc-
bovati c~evljev. Prodati SC ne morcjo zato. kcr
nimajo denarja liudje, XII hi Jill nemara radi KIT
pill. OtrOci i'll odrasli hodijo lahko bosi, skladisca
so pa pri tenn prenapolnjena. Tisti. XII hodijo bosi.
he %prihajajo IA kapitalizcm V poStcv. Oni MISC
kupujoce offensive. &c sc govori q "potrebi' V
kapitalisticncm zmislu. ne Stcicjo mic. lie tista
potreba, XII lahko plaGuie l. gotovim dcnarjem, jc
zanj res "potreba''. Tako prihaia do tcga, ola pre-
sega produkciia potrebo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

nj maral; nckalcri so zopct podvrzeni karaktcri-
>ticnim iivcnin krizam.
Med pacienti dokturja Mcsncta so STRIFE. Xxi
so obcnem tudi zelo dovzctni Ia hipnotizcm in 81
Ger Sc lahko hipnOtiZiraio ia znani naGin, da 81
; prStOm kaze ia kakSen kovinast precinct.
AvtOgrafizem Obstaja V TEN, da Sc koZa pod
p%ritiSkom takoj dvignc. pa mai sc pritisnc 4 noh-
tom, Z lcsom ali $ kakrsnimkoli topim production.
Dotaknjeno meSto, pa maj JIG lie cna tocka. crta.
be>eda ali risba. nekoliko otece i'll Sc pokazc pri-
vzdigniema mad ostalo kOzo.
DR.. Mcsnet pravi: &c vzamemo topo ost ali fl
no razrezan svincnik in n~apiSemo povSem nalahno
bescdo ali nariSemO trto ali figure ma ramo. ma
prsi, ma roko ali ma bedrO pacienta, sc takoj polka
70 ma doticncm mcstu zivahna rdecica. To je prva
faza prikazni. Cez dive minuti postane risba roz-
nata in Sc zacne $ svoio bledostjo odrazati cd oko-
lisnega rdccega pasu. Ako pazimo dale, lahko vi
dino, kako SO spopolnjuje pisava ali risba pred ma
SINH oGmi: hleda crta bo nitro rasla, Sc boljinboli
dvigala. ma temenu zaokrozala in dobila obseg
preklanega. ma kozo polozenega gOsjega peresa. Ko
ie prikazen popolnoma razvita, izgleda prav tako
kakor otisk ali kliSe. V TEN stadiju ie bila ma
pravljena fotografiia dame. XII je vsled tega do
bila ime dana s kliSejem."
KleGeplazenje nj V dvajsetem ~stoletju vec
Gednost, ampak smrdljiva lastnost.
Kitajci so 81 odrezali kite kanGelaristi Jill pa
zdaj pobirajo. Aa 80 aRAAM
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
PREKO ZAPREK.

Iacasno prostovolino ali prisiljcno %znizanie
produkcijc ne more V kapitalisticncm sve,u imeti
~trajncga pomona. Use. kar Spremlja razvoi kapi-
tallstlcnega gospOdarStVa T. mrzlicami i'm krci.
vcndar he more uStaviti ucinkov njcgovega to
melJnega gospodarstva. kapital Sc pomnozuie.
NelzogIbno povzroca To nadvrcdnost. Karkoli 80
producira. sc prodaja Ia ceno. XII lie vista kakor
produktivni stroSki. ~priStevSi k Min tudi to. kar
more podjetnik sam porabiti. Prebitek skupic-
kov sc zpreminja V kapital. Zakai &c Sc to ne
Zgodi, ostane profit mrtev. Ntakniti Sc mora 20.
pet V podJetJa, bodisi da Sc povccavajo stara. ali
pa ia sc tStalavIJaJo nova. In tn Sc uStvarjajo
now profit; in kar Sc Jill he zapravi. ker iih tudi
y nalrallnlraneJso potrato, Z najbolj nezmiselnim
razmetavanjem hi mogoce zapraviti, sc zopet do
dalalo kapltalu. TakO raste in raste kapital in "a
hteva move prilike "a ~vlaganje. "a investicije. "a
ustvarJanje novih p~rofitov.
Iemu narascanju kapitala Sc precei hinavsko
praVl pomnozevanJc narodnega bogastva. Hinav.
SKI Je la izraz zaradi tesa, ker je ironija govoriti
o %bogastvu narOda, &c ina vse to bogastyo par dc.
belih kapitalistov Y svojih zepih.
Nara>canje kapitala zahteva Domnozevanie
prodhkciJe. \uJno jO zahteva. Ne zaradi teya
NeF Jc reslllcila IN Spoznana potrcba vecja, ampak
+a'o' Ner sc drugace ne mOrejo mnOziti profit.
Ampak naJkrepkcjsa VOLTA IA vecji profit ne
more preobraziti domacih razmer tako. da hi mo-
gIo prebivalstvo ~pokupiti vse. kar sc more produ-
ciratl. oZiroma vSc. kar Sc resnicno producira. Nj
kdar ne bo to mogoce Y kapitalisticni druzbi. Ma
sprotno. Gin bolj narasca produkcija. tenn mani
Sc morcjo produkti razprodati donna. Gin vecia lie
prouuKciJa' TEN NecJc Jc nasprOtic med mnozino
Zdclkov III kupOvalnO SposObnoStjO mase.
lmpcratvno JIG torci vpraSanje: kjc dobiti
move trge!
In logicno ic: &c Jill nj dovolj donna. cc iih
hi mogocc ustvariti donna, Jill jc trcba poiskati Y
tujini.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

sega V takih sluGajih groza V sam kapitalisticni
svet.
&c he hi imela kriza IA d~elavStvo drugih po-
sledic kakOr brezposelnost, bi bio re to dovolj
grozno, kaJti Z brezposelnostjo so "a proletariat
spojene rse nadloge, Xxi 81 jih lie moreno misliti
od silnega pomanjkanja do moreGe bede. cd pre-
zebanJa do s~traSnega razsirjanja bolezni in uni
rama, cd strahu in jezc do zlocinov in moralnega
propadanja.
Ali ia stran krize ne vznemirja kapitalist:Sne
drlzbe tohko. kohkor ona druga. namrec panika
V kapitalisticnih krogih samih. Kaksna vecia
tvrdka pride V zadroge. Blago sc ne sprawl V de-
mar, kakor Sc je pricakOvalo; raGImi sc ne mo
reJo placati OBJ casu banka, XII oskrbuje tvrdkine
posie, pride sama V zagato; ker pa so Z MO spojt.
ma tudi druga podjetja, sprawl MEN poIom tudi ia
V krizo Ill morda V bankrot. Tako gre debakcl
lahko pc vsel dezcli.
&c pravimo, da segajo take krizc V kapitali-
stlcno druzbo Same in grabijo tudi krepkc kapita-
lNte "a goltanec, vcndar nj 5 tenn receno. da str
moglavijo kapitalistiGni Sistem sam. Ia Sc navsc-
zadnJe tudi Z mimi u%triuie. Tudi take krize nam
rec poSpeSujcjo koncentracijo kapitala. Denar. XII
Sc lzgubi V kOlosalnih bankrotih, ne izginc. Kar
ST V resnici zgodi, je to. da pride IL enih zepov V
druge, Povsem naravno pa je, da Sc vecinonra
zDlra V nalmoCneJSih blagajnah, V takih. Xxi so
tudi Y kriticnih cash sposobne. da pokupiio, kar
Sc mora po sill prodati. Stevilo podjetnikov SC
znanJsa, tisti, XII ostancjo, pa postancjo mogoG
hcJSi, In to omogoca, da pride goSpodarstvo po-
TEN zopct Ia nekaj casa Y nOrmalen tir.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
KRIZE.

&c Sc zgodi to V vecii mcri. naStanc kriza, XII
ina lahko panicne posledicc. V Ameriki menu
jcio gospodarskc krize sploh panike, kar pomcni
priblizno grozo. Pravi Sc pa takO zaradi tcga, ker
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
KAR MORA BITI.

kapitalizem ne izkliutuje zunanjeya uvo-
IA, tam namrec ne, kjer "a Y svoicm lastncm
Interest," ne more izk liuciti. Ako ne primer ka-
kSna dezcla nina dovoli premoga, jc naravno, ola
ga mora uyaZati. Kako DO kapitalizem razviial
svojo industrijo brez MEGA &c nj dezela dovolj
agricultural. ne nasprotuje induStrijalni kapita-
lizcm uvazaniu zemljcdclskih produktov: IA raz-
vol svcjc industrijc potrebuic dclavccv in dc
lavci morajo iesti.
Pri tom pa vcndar vidimo, ia ina profit
povsod svojc malikc. &c Sc indust rijalni kapita-
listi ne upirajo uvozu mesa in zita. kier Sc "a do
ma prcmalo pridcla, Sc mn pa IL potnih iii upira-
raIo velcposestniki. agrarni kapitalisti. kcr ic
nJih dobicck tenn vecji, elm mani j. zivcza ia
trgu.
Da Ie kapitalizcm 4 gotovimi kategoriiami
uvoza sprlJaznjcn, pa sploh mic nc dokazIic prot
dcjstvu, da gre V vsaki dczeli "a elm vcGjim mo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
ZUNANJA TRGOVINA.

Zunanja trgovina, XII izvira IL tch razmcr kot
neizogibna poslcdica, ne hi nujno morala biti zlo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
ENAK ZAKON.

StvO civilizira.
ENAK ZAKON.
Toda Y kapitalistiGni druibi Sc ne ~izvrsuje
nc domaca ne zunanja trgovima zaradi GloveStva.
zaradi njegove civilizacijc. zaradi niegovcga bla-
gostanja, zaradi ~njegovih potreb. Mai o1raCa.
mo stvar ma katerOkoli stran, vselej pridcmo do
spoznanja, da je profit MEN glavni zakOn.
lScOc move profile isce kapitalizem move tr.
&c.
Dokler je industrial V drugih civiliziranih
dezelah. zlasti Y soscdniih. sc nerazvita. Sc isce-
10 tam. To povzroGa ~najmanje tezav in sitnosti
Agenture, borze, trgovinske pogodbe. konzulati
i. {. d. so sredstva "a to.
Ali kapitalizem ina, kakor smo re rckli. no.
vsod Ell zakon i'll emo tendenco V sebi. V vsaki de-
zel gre "a TEN. da 81 razSiri podrocje in ola 81 IL
stvari monopol. In kadar Sc dovolj razviie in DO
VEGA, zacne najprei izpodbijati tujo konkurenco
donna. potem pa gleda. da stOpi tudi zunai V kon-
kurenco ) tujim kapitalom.
FormalSti, XII nameno4na preziraio relatiy.
nostl, bl IL tega lahko izvajali. da gradi kapita.
iizeln kltajski lid okrog svojc dezelc. In ker Sc
10 V resnici ne godi, Sc zmagoslavno vzravnavaio
pa kliceIo; VISA socialsticna teorija o kapitalu
Je iapacna. Nobena. tudi najbolj razvita kapi-
t~aiiSticna dczcla ne izkljucuic zunanje uvoznc tr-
govinc. Torej je trditcv o tendcnci kapitala ne.
rcsnicna."
Toda pocasi, Tako Sc nam ne mudi. da hi kar
preobracali kose ne glede ne to, kar jc V Nth.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

V prvOtnem pomenu je zunanja trgovina pray TO
kar domaGa, lie V razsirjenem krOgu. Emenjava-
ME blaga je. Njeni zarodki sc najdejo &c V dawn
davnini, ko Sc nj bilo ne lie kapitalizma, ampak
tudi he drzave, ne pisane zgOdovinc. he V kan
nitni dobi imamo dokaze "a to. kraji, kjer nj bilo
kama, SO bill takrat hudo udarjeni. kajti kamen
je bill material "a najyaznejso rec, "a delovno
sredstvo. Potem je bila zopet razlika med sla
BIN. o ljsim in Sc boljsim kamnom. Kjer je bio
dosti materijala in dobrega materijala, Sc jc po-
rodila trgovina Z MIN najprej 10 dajali surov
kamem ljudem V takih krajih. V katerih Jim ga je
manjkalo. pa so jemali zani cd njih primitivne
pridelke, katerih 50 incl odveG. Polneie so zaGeli
ma debeo izdelavati orodjc, pa ga dajali V "a
memo. ln ia brezdenarna trgOvina je obsegala We.
lika podrocja, zlasti ce vzamenro tedanje skoraj
absolutno pomanjkanje prometnih sredStev V DO
Stew. v %neolititni in pozneie V bakreni dobi Ia
hko zasledujcmo popolnoma doloGene dodge trgov.
ske poti, XII so segalc IL Azije dalct V razne evrop-
ske kraje in narobe.
Razicnost razmer ma Zemlji, vtemel Jena V ne.
cnakosti prirodnih b~ogastev. V necnakosti povrsi-
ne, Y razlikah podnebja i. t. d. zahtevajo ne lie To-.
kalno. ampak tudi %svetovno nmenjavanje blaga.
torcj TO, kar JIG dandanasnji domaca in zunania
trgovina. Zahtcvaio ga tcmbolj, Gimbolj Sc Glove.
stvo civilizira.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1917-11-16
Women In Machine Shop.

Knoxville, T nm, Nov. 10
The Fulton company has placed
more than score of women garbed
in regulation overalls in its ma
chine shop, and claims this is nee
essary because of the labor shortage
This claim is undoubtedly true as
the company pays the women Is
cents an hour fer a 81 hour week
They are operating drill presses
and lathes, while some are learning
metal polishing
Editor Keith, of the Knoxville
Plain Dealer makes this commen
on the Fulton company move:
Much has been said for and
against tue feminist movement in
this city. Anti-suffragist and suf-
fragist have talked and written
much about woman's place and
mission in the world, but no one
has seemed to notice this vital move
to the detriment to womanhood
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1917-11-16
BURGOO
That Made Howald Famous

After lapse Of one year Charles
Howald is again back in the har-
ness. A few days ago Howald
purchased the cafe and restaurant
formerly conducted by George Rig
ley, 1923 High street corner Riley
street. Howald is making arrange
ments to remodel the place and
when completed to his own ideas,
will be one Of the neatest gentle
men meeting places in the city In
the meantime the new proprietor
of the place wishes all his union
friends who are numbered by the
thousands to pay him a visit Ev-
erything served at the bar and also
back of the lunch counter is care
fully selected and the best Two
experienced union bartenders are
at your service and ever ready to
meet your wants. On last satur-
day afternoon and evening the
gnests were served with some
good old Burgoo that made Howald
famous. On saturday November
18th. from 3 o'clock in the after
noon until midnight, burgoo will
again be served to the customers
and plenty of it. Many of the Gus
toners OH last saturday were disap-
pointed in not receiving a plate of
that rare dish on account of the
supply having been exhausted ear
ly in the game. Enough will be
made by Howald saturday to give
every one of his friends a large
portion.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1917-11-16
OFF E5I T0 LABOR.

The Br Mas0u- ana Plas
gegs Inter- aaai union has b paid ur
membership 1900
The lace wure striEe lit Paterson
N aa bon. $50 uu.oyees
has been se a increased scale
af wages for ae workers
a movement ga to consolidate aa
tbe teamssers onions ia Ivaukee
This includes the coal and truck team
sters, ice teamsers and truck wagon
drivers
Three Thousand miners in I'VE coun-
ties of western Kentucky struck re-
Gently foi am eight hour day recogui
tion Of the unl9a ana higher pay
Operations have hecn resumed in the
Alberta Canada eoaI mines Of Dis.
giet Is, United Mine Workers of Amer
ica, whore several thousand men have
been ON strike since early in April.
Prohibition of ala night work by wo-
men in factories and aundeies of Wis
causn has been ordered by the indus.
trial commission as the result If inves-
figatious made into vomeu's hours oi
labor durin- thp last few months
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1917-11-16
THE CAMERA AS A DETECTIVE.
Its Keen Eye Sees Things the Micro
scope Cannot Discover.

Its Keen Eye Sees Things the Micro
scope Cannot Discover.
The camera has been frequently in
strumental in The detection of crimt
nails In cases of forgery photographs
is invaluable. for there is no foie i
in the world clever enough to battle ITS
detective ski.
An interesting proof of this was uro
yidcd few seaH- ago in tlle case of ii
forged win. An enlarged paotograua
revealed ths pencled lines over which
the names of the taStator ana witnesses
had been writlen. although uo trace of
them was visible through the micf0-
scope. Thi. Is ono 81 the ueealiarHics
Of the camera. that it brings to liabt
marks Which are Invisible through 4
microscope. iu>l a il has n known
to reveal the ~j4ns Of measles ana
smallpox several lays before tltp be