Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1917-10-03

hlav do osidel Berlina a re otaz.
ce eeske nebude jiz ro2hodovati
Widen - ale Berlin!
Tehdy take poznal desky lid o.
sudnou chybu sve politiky. Po.
znal, ae otazku ceskou jiz po celia
desetileti mel pfedkladati kultur.
nimu syetu, ably z otazky Geske IL
emil otazku mczinarodniho zajmu
Nikdy jsme Sc nestarali, aby mas
znal sv6t. Mic 0 mas nev6dela An
glie, ME Rusko, ba ami Francie. -
Sokolske styky Francii byly pfi-
lis nepatrne, nez ably molly vyvo-
lat vice .zajmu 0 maly, porobeny
narod. TAX byli jsme cizinci V eli
zine i donna. Pozd6 poznali jsmc V
cele hruze dusledki tuto praydu.
Mad Pafizi hfmela vitezna pruska
della a ruske regimenty utikaly z
podupane Polsky. ZapoGala hroz-
ma katastrofa teto syetove valky.
Bylo nesmirne smutno, nesmir-
ne teskno v nasich Cechach tech
dnech. Ale je-li co podivuhodne-
ho V nasem narod6, pax je to ten
veliky div, ia pravda, re ami V t4-
to chvili zoufaleho poznani neztra.
til viru V sama sebe. Nikdy ne
zoufal sam mad sebou a neztratil
odhodlani k boji "a sva prava.
Nasi prednosti bylo re mali
jsme slabiny zpuchreleho Rakou-
ska. Ty slabiny znala i videnska
vlada. A chapala, ze svet nesni
Sc dozvedet 0 jejich slabostech, 0
nespokojenosti toahach jejich
narodd po svobode. Zavfela par
lamenty, uzavrela hranice sve do
ciziny clzine, censurovala tisk i
Svedomi cloveka: otevfela zalare
q. postavila sibenice. Straslive o.
kovy ducha i t6la uchystala svym
nespokoJenym narodilm. Narod
tcsky stal Sc nenavidenym naro-
dem nebezpednych otroka.
Proto take poslala tato vlada
do sveta duse neeiste,- ktere mlu-
vily deklamovaly neddverivemu
svetu 0 nesmirn6 oddanosti slo.
vanskych narodu k cisafi a risi,
Ike "staiick6mu panovnikn. " Ne
bylo nikdy hanebn6jsi Iii, bfdn6j-
Il zrady d6jinach narodn a ma
nez takoveto pohadky o
vernosti ceskeho lidu. Ten jenom
nemavid6l a nenavidi hloubi du-
Sc. Chtelo Sc mu yykriknouti do
sveta slovo odporu a o.
vrzeni. Ale do 6st dali mu roubik
a ten nepopsatelny zalar narodiv,
Rakousko, obehnali zdi bajonettl.
Byiy to desne hodiny vnitiniho
Ltrpeni Geske duse.
Pravda, mohli nekteff uteci V
pryych dobach. Ale Eel, propasli
yhodnou chvlli, kdy jeste Rakou-
sko nepo6italo kazdy den vse-
cky sve duse. A JIM, ktefi nebyii
tex hlidani. ii op6t neyideli do da-
lex, jejich oci nebyly dosud ote-
yfeny, 'aby pochopily hrizu hodi-
ny, ktera pfichazela milovtmi
kroky. JIM pax videli uz smrt a
pad, videli vft6zstvf nemeckfho
nasili ma obzorech zitfka skoro
Nechapali, ze BOZ, ktcry
poGal hubiti tvaf zeme, stane Sc
bojem "a demokracii svobodu
cloveka q re nemdze byt vybojo-
van Nfteznym Nemeckem. Bali Sc
toho Nemecka a nenavideli je, ale
nemeli prve chvili zklamanf do
sti odvahy nastaviti hrde cello. =
Cesti Palcove to tehdy byli. Dnes
jich nenf. Vymreli "a ia tri leta
zkousek Palcove ce-
sk6m lidu. Narod 2 zuly, jak pc
je Neruda, diva Sc k nam dalek
vychodu oeima krvf podlityma.
Tomas Garik Masaryk byl prvy
2 tech, kdoz pochopili cas-. Wy
stihl hodinu zkousky, procitil je-
j smysl odhodlane vysel "a
syym syedomim. Jako vzdy We
SVEN zivote stal tn odhodlany a
jedin{m jazykem. Jeho
svedomi vedlo jej, ably pr sveho
naroda postavil pred soudnou
stolici yseho sveta, ma forum ma
rcdd a jejich svat6ho prava.
Jmenem syeho naroda "a je-
no souhlasu, ktery vyveral 2 hlou-
bek ceske duse, podal zalobu de-
seti millionh.
Je to stara cesta porobenych