Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17
o cRNEM DIAMANTU.

~ "a B'''aA
bOgatinov, ma belih prsih in V tenn
nth la,eh visnkih dam sc bleSGi
belle kamenje, trdc, 6isto, V svOji
svetlosti cudovito krasno kane
ME, "a katero p~latujejO izvoljen-
ci tega sveta, ljubljenci Mamona,
nezasliSane svote. Zelo Skromna
je prakticna korist Xxi jo daje he
Ii diamant, ali redkost in lepota
mn dajeta izredno ccno, tako da
hi cele velike druzine, ola celia pie
mena lahko udobno zivela, go bi i
mela toliko, kolikor je vredea tn
patam posamezen tax kamcn.
Globoko V zemlji pa Sc skriva
plemenitega diamanta preprosti
sorodnik, premog. Cn je ali pa
rjav, noben labodii vrat Sc ne o.
k~rasuje l. MIN, nobcn pr>tan ga
ne objema, in imetniki sc ne pc
halo, %ponuiaioci vrtoglave Gene
IA posamezen kos.
Ali nobcnc nesrece ne hi bilo, &c
hi ma kakSen naGin iZginili vsi dia-
manti Z Zcmljc; StraSen udarec pa
hi bill ~ cloveStvO, ce bi mu kak-
sna clcmcntarna kataStrofa vzela
ali odmeknila prcmOg V nedOsez-
no daljavo. Ma sedanji stOpnji
raZvoja 81 ne moreno miSliti clo-
veSkega Iivljenja brcz tcga crne-
ga kamenja, katerem jc Shra-
njena solnGna toplota; Zakaj VISA
industrial, YES promet naSega ca
Sa je odvisen cd NIGGA. Tovarnc,
~zeleznice, plavii, parobrodi hi mo-
rail- ustaviti Ohrat ncSteta uieSta
hi bila ponoGi zavita V temo, slime
mmOzicc Gudi hi bile obSojcnc ma
prczebanic. ClovcStvo ie pat live
10, ko nj poznalo premoga, ali IL
vclo nj tako kakOr Sedai: zivcio
j. tudi, ko nj imclO icleznic, ko nj
vedelo, kaj ie brzoiav in tr!efon;
Zivclo jc, ko nj tiSkalo knji9, ho
nj znalo Strcliati ; puSkami in to-
pow, ko nj znalo zidati his in ko
sta mn bila neznana plug in bra
ma Ali vSaka izguba pridobljcnih
vrcdnosti je bridka, cc pa gre IN
splo>ne, vScmu clovcStvu sluzece
vrcdnosti ,jc izguba katastrofa
kakor ~vcsoljni potop.
Kaj pomeni premog IN go>po-
darsko zivlienje naScga casa, ka-
re v>aka vetja prcmogarska STAY
ka I najkrcpkejSimi argument.
lie kratek Gas maj traje, "A re so
Meme posledice vclikanSke in vec-
je od dine do dine. To sc ie polka
zalo pri ve6jih premogarSkih
stavkah Ameriki, Nemciji. V
AvStriji, a najboli ma AnaleSkem.
Posredno in nepo>rednO ucinkuje
premogarska stavka ma induStriio
in trgovino vse dczele izguba, Xxi
.jo imajo rudniSki mOgotci, nj
majhna, pa vendar komai Steie V
primeri Z izgubami V podjctjih.
ki morajo vsled take Stavke dru-
go IA drugim ustavljati delo.
Premogarji StavkajO; nekOliko
varnOSti hOcejo IA SadOve Svojega
della, Il premogOvniSka gospoda So
upira, ker 81 ne da krajSati svoje-
ga prOfita. IagOtOvitev minimal-
ne mezde IA vsakega premogaria,
Xxi della, vecja varnost .iamah ali
pa SkrajSanje dclovnega casa, ie
zahteva organizacije. Ali kapita-
list noccjo spOznati. da potrcbuje
delavec kruha Ease i'm IA svOjo
druzino tudi tedaj, te ie doll V
globocini n~aletcl ma sterilcn pro-
stor, pa Sc kruSi pod niegovo Sc
kiro wee slabega kamenn kakor
dObrega premoga. Kakor da so
delavci trgovci, Jim hocejo pod
jetniki placevati %natancno tolikO,
kOlikOr dobe cd njih premoga
kadar jim tako kaze 5 staliS6a nil
hovega dobitka, pozabiio hipOma
ma svoja najsvctejSa naGcla. Steer
so vedno gospodarji; delavci kop
LEGO njihov premog, njihOvih
.jamah oni 50 lastniki, delavci pa
lie hlapci. In cato hoccjo premo-
garii, ola Sc jim plaza delo. &c ina
lastnik YES dobicek, ie p~ravitno,
da no>i tudi riziko. &c je prostor,
k.jer seka, slab, nj kriv dclavcc
dobri in slabi prostori so podiet.