Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
LETo (VoL.) XII.
Zaka.j?

X,
enc Avstrij nasilno germanizranje kakrsnega
Sc nkdar nj bilo tam, dasi je bia VOLTA "a ponem-
Genie vseh narodOv vladnih krogh vedno ve-
hka. To sc lahko zakljuGuje po nacinu, kako je
Nemtija germanzirala Poljsko in Alzacijo.
Ali ia process ne b izvrsil mirno Avstrij-
ski narodi so preveG samOzavestni in predolgo so
stall nacionalni bOji ospredu vsega javnega ziv-
lJenJa, da bi sc brez upranja vdali raznaroditv
NJihov odpOr bi prOvocral veGji pritisk obasti;
elm vetJi bi postaja tlak, TEN veGji bi bill po vseh
logitnih zakonih in po vseh dosedanjih izkusnjah
protltlak. Po vsej habsburski monarhji bi sc
razvneli naJljutejsi nacionalni boj, in kakor kaze
VISA Zgodovina Avstrije bi Jim sled od dne do
dne najsinejsi absolutzem.
Avsrijski narodi MISC barbari; tudi MISC dru-
zbe idotov. Vsak med mimi je pokazal velike spo-
Sobnosti in pOrodil veike umove. KakO ie ven-
dar to, da nj cvetel vladni in dinasti6ni absolute
zem mixer tako kakor Avstrij, ce odstejemo
stare RusiJO in TurcijO, kateri so ma Dmaju in
Berlinu prezirljivo imenova ''Halbasen - Ka-
ko je to, da MISC mOgl avstrijski narodi vsi sku-
paj pridobivati vecje politiGne svobode in Sc
TEN ozru izenaciti ZapadnO Evropo? KakO
to. da MISC mogli ohraniti prakticn veljavi niti
tste ustave, XII jo je moraa avstrijska vlada vpe-
iJal po porazu leta 1866
Nacionalni boj dajejo to najboljsi od
govor. ker je vlada vedno lahko izigravala ma
rod protl narodu, ker so stala nacionalna ma
vse nacionalne zahteve neizpolnjene in so tako
najbolj razvnemale strast so ostajali vsi dru-
gi problemi, kulturni, gospodaski, sociani ma
sam zastrtl; vlada Je pa mea prosto rOko in je
vedela, da z naciOnaliZmom lahko preslepi vecno
vseh narodov in brez strahu utrjuje politGni alb
solutZem.
boj omogocali veeno vladanje
paragrafom IA, razpuscanje ali preziranje par
lamenta, vnebovpijoco starokoptnost dezelnih
zborov, komisariat ma Ceskem, KhuenOvo vada
in Cuvajevo avtokracijo ma HrvaSkem, absolute
zem Bosn in Herzegovina, zaostajanje socialne-
ga zakonOdajstva, stagnaciio narodnega gospo-
darstva in zalOstno kulturno .mOcvirje.
Maj sc nacionalni boii Sc poostre, in poostri
sc mimi tudi avtokracija. Kdor pa mis da
provocira povetani despotzem revOlucijo, bro
dari po oblakih, kajt goloroko ljudstvo gre lahko
IL obupa smrt, more pa voditi uspesnega boia
y takO organizirano soldatesko kakrSna je av-
striJska ali nemSka. Sal je bilo poizkusov upOra
re doslej dOvolj; vcasi so bill naconalni, yGasi
razredn, vcasi poiticni Bio jih je ma Ceskem,
V Gradcu, Galiciji, Trstu Ljubljani, "a
grebu; povsod so bill krvi zaduseni in uspeha
MISC prineSli nobenega
Take razmere v notranjem poozaju pa nj
maJo lie dOmacega pomona. Avstrija nj edna dr.
zava na svetu, ampak ina vseOkrog sosede, XII sc
V svojem nteresu Zanimajo "a njene dogOdke
Stara rec Je, ola Je ltallJa vednO iZpOd trepalnic
gledala ne lie ma Trentin, ampak ma vse primor-
ske kraje in ma Damacijo; njeno pozeljvost in
njen up, da prejalislej doseze svoje namene, ie
vzpOdbujala notranja avstrijska sabost, XII so jo
povzro6ali nacionani boji.
Oficielna Avstrija je vedno trdila, da ima
Srbija sovrazne namene prot njej. Ne glede ma
to, ce Je TEN kaj resnce ali ne, 81 bi bila
gla Srbija privOSciti takih namenov, Ge ne hi bila
Avstrija vsled naconalnih bojev razjedena in &c
b bill uzvali njeni narodi take politiGne socialne
in kulturne dobrote, da bi bill zadovoljn in da 81
he b bill zelei nikamor drugam.
Carska Russia je imela osvOjevalne ellie pro-
ii Avsriji; vzroki, da je gojila made ma prido-
bitve in da ie "a to tudi pripra vljala, so bill
enaki.
TOda tud Avstrja sama je ba zaradi svoiih
nacionalnih hOmatij mitaristicna in agresivna
drzava. Da mas ne DO zopet kdo napaenO raz-
umel, maj dodamo, da nj bill nacionalizem edini
vzrok njenega oborozevanja, toda bill ie eden iz-
med mnogih. Ker je vedela, da morajo opisane
razmere vzbujati pozeljivost sosedov, Sc nj nj
kdar tutila dovolj varne in ie mislila, da doseze
varnost lie tedai, ce razSri svoie meje
Ako vzroki, ticoGi nacionalnh boiih. ne
lie vrnejo ampak Sc povecajo Sc mora logiGno po-
strija domaG pekel, ampak Damokejev NEE inc
bo vedno visel mad vso Evropo
Zveza centralnih sill obliki, kateri Sc nam
javlJa tekom vOjne, je takOzvani srednjeevrop.
ski biloxi; resnici bi bill to nemSki imperium.
Nevarnost vsakega takega imperija je znana
izZa casov rimskega cesarstva. Y Min hi bila
Evropa presekana diva della, Who'd locen cd Ia