Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-13
VOine treh StOletii.

VISA zgodovina cIovestva je polna prelivanja
krvi, tako polna, da sc nj Guditi, &c smatra marsh
kdo zgodovino vojn IA pravo zgcdovino Glove
skega plemena. Seveda je to napaGno IN
ME zgodovine, kajti ce jo hOcemo pray spoznati,
moramo preiskati, kakSne izpremembc so sc izvr-
slle v zvljenju cloveStva, in kaj Jill ie bistveno
povzrocalo. Ako Studiramo zgodovino tako, tedaj
opazimo od prvih znanih pritetkov, pa do danas-
NIGGA casa trajen napredek, Xxi je bill vGasi poca-
sen, vtasi hitrejsi, cigar glavni c%initeli pa JIG bilo
vedno delo.
seveda je tudi delo boz. Use, kar ie potrebo-
val, 81 je moral clovek pridobiti. Vzeti je moral
prirodi, XII je vecino svoiih zakladov Skrbno skri-
vala i'll ga Silila, ola ie napenjal vse svoie teleSne
i'll duSevne moci, ako 81 jc hotel prisvoiti, kar je
potreboval "a izboljSanjc Svojih razmcr, torej IA
napredek svojcga plemena.
Delo jc BOZ. Premagovati mora sovraznc sile,
pogostoma navidezno nepremagljivc. In tudi
zrtve padajo V TEN boju, obilne, tezke zrtve.
Pravijo, da je bOj utemcljcn V prirodi in liz
tega ~izvajajo, da je vojna IA vse vecme ease ne
%izogibna kajti narava sc ne da ~predelati. Ali
ravno, Ge spoznavamo, da je delo boz, pridcmo do
zakljuGka, ola Sc ne stori prirodi nobena sila, ako
izgine vojna. Boz je utemcljcn V prirOdi o TEN
hi dvoma. Ali priroda ne zahteva, da mora la boz
imeti obliko CloveSkega klania. Prirodni razvoini
zakon JIG vOdil Clovcka Skozi ~tiSocletia in, da ic iskal
najprimernejSa in najuSpeSncjSa sredstva IA tiste
boje, Xxi so neizogibni vsako nOvo erode, poraba
vsakc move silc, ustanOvitcv vSake uSpcSnc orga-
nizacije jc bila srcdStvO "a zmago V neizogibnem
boju.
lie do najuspeSncjScga SredStva %clovcStvo Sc
nj dospclo. DO svojc solidarnoSti. Koncentracija
in smotrena organizacija vSeh svojih sill mora DAFT
c~loveStvu naivcCio uspcSnoSt, naipopolncjSo Spo-
sobnost IN boz : prirodnimi Silami III "a image, Xxi
Jill doSlcj raZdruzcno GlovcStvo nit Slutiti ne
more. NameSto, da hi uresniGilo svoio vzaiem-
most "a boz proti skupncmu naSprotniku, sc koljc
to c~loveStvo med Scboj.
kako Sc je klalo zadniih tristo let, nam ka-
zejo sledeGi podatki pc Bodartovi ScStavi.
Med lett 1918 in 1908 ic bilo vScga skupai
100 bojnih spopadov, in STEER 1914 bitk ma SUI
hem, I'D bitk ma moriu, 400 o%blegani in A kapi-
tulacij. Najdaljc ic traiala vojna med Benctkami
in Turcijo (l64+ do l699), torej mad 30 let. Maj
krajSa jc bila med Karolom Abortion in Avstrijo
QS49), Xxi ic t~raiala Scst dni.
Franciia jc V omen icncm CaSu najveGkrat
prijela IA oroZje. Stevilo njcnih bitk znaSa 1919
1922 ma kopncm, 63 ma morju, 332 ~oblcganj in b
kapitulacij), kar ZnaSa povprcCno 63 odStotkov.
Avstrila izkazujc povprecno Is odStotkov, An
giija 20, Russia 10, Pruska Is, Spanija 10, Turcija
~ odstotkov it'd.
Francija je imcla V 1919 sluGajih 5S4 zmag
prot 495 porazom. PruSka i'll Anglia imata 60
Odstotkov uSpehov in 40 odStotkov poraz0v: Az
strija AZ odStotkoy zmag in IS odstotkov porazov;
Spanija 80 odstotkov zmag in "a odstotkov pora-
gov.
Francija Sc ie cd |. 1900 vojskovala proti ID
drzavam; proti AvStriii 262-krat, in l96-krat 2 ne
u%spehom. Anglia je z%magala V 40 slucaiih, pod
legla pa V l55. lmela je V vojni s Spanijo 119
uspehov in 40 porazov, $ IIolandijo 50 zmag in 63
rGrazov. Y osmih vojnah med Francijo in Mem
clio, Xxi izkazujeio 307 bitk, jc dobil. Erancija 152
zmag in imcla 155 porazov.