Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05
sIovENsko cIAsuo UcosIov soc,AIsrtNr WEE

mnozino zapletenh diplomaticnih asplracij sem
gieda ma TO vOjno od zacetka kot ma konflikt
med militaristicno avtokracijo in demokraciio
fovSem dobro sc zavedam, da fma jo dezele, Xxi Sc
boJuJeJo prot Nemciji, svoj mitaristicni Sisten
III da nj nobena med mimi, ne zvzemSi Zediniene
drzave, popolnoma demOkra;icna. Vendar pa tudi
vem, da predstavlja Nemcija duha posebnega in
nenavadnega miitarizma, i'll da predStavljajo "a
VeZnlske dezele duha demokracije V veGj meri
kakor Nemtija ali katerakoli njenih zaveznic
Naravno je da sem bill, ko sem iZrazil te ma
zore, imenovan prjateja zaveznikov, in razlaga.
10 sc je TO TEN, da sem bill rojen in vzgolen ma
Angeskem. Podtikalo mi je, da ie mole ma
rodno cuvstvo premagalo misel "a mednarod-
HOST Ma drugl strani pa tiSti, XII so stall ma
naSprotnem salSGu ter bodisi opravi6eval ali
branlli dejanja Nemcev, ali naglasai IA amerisl<o
StailSce, da so menu nevtranosti zahtevali IL
krepe, HI so Sc vjemali naGrti NemGiie in XII so
Jlh res zahtevai diplomatic centramih cesarstev,
glaSno izrekali svojo neodvisnoSt od nacionalnih
predSodkov klJub temu, da po rodu in poko-
lienju tud tujci
kar Sc tte mole osebne zgodovine. sem bill
roJen Anglij in bilo bi nezmseno triti da nj
meio moJe angleSko rOjstvo, vzgoja i'm stiki nj
koh nobenega vpiva name tel vojni TSak Glo-
VeR, III bl trdll kaJ takega hi moral pOponoma
lgnorirati zelo vazn psihologGni process podza-
vest Lahko pa pravm, da sem Sc od zaGetka vol
ne trudil gedati ma vojno ne narodnega ampall
mednarodnega stalisGa. Ne enlrat Sc nisem
vprasal: ''Kaj je najbolj uspesno "a interese An
ghJe? ampak vedno mi je bilo mislih vpra-
SAME: "Kalo bo najbolje posluzeno mednarodne-
mu socialisticnemu gibanju?' To ie DO moiem
prepricanju resnicno mednarodno stalisGe
mednarodnost nj protinarodnost Mednarod-
most predpostavlja narodnost. Ona je posredoval.
ka med narodi. Ohranitev narodne skupnosti in
neodvisnosti Je nujen pogoj mednarodnosti (To
mai bi malo natancneje nauGili nihilisti. XII Sc
v prevzetnosti svoje ignorance postaviIaio kot
eisti socialist. Tako namreG "Gisti' da so
Sc ocistii vsega, kar je resnici socialiStiGno
pa b radi socializem zastrupli 5 svojim krSGan-
skim anarhizmOm OPP. ur)
To natelo nj naSem gibaniu doSlei nj
kdar resno tajilo. Po MEM smo uravnavali svoie
stallSce. IL tega raZlOga smO bill vedno ma strani
malh narodOv V njihOvem boju "a neodvisnoSt
i,odpirall smo lJudStvo ma IrslIem, FinS&em, Poll
skem, Ceskem in Indiji njihovih boiih "a ma
rodno neodvisnOst Sedaj Sc zahteva od mas mai
sc odpovemo historicnemu socializmu in sprej-
memo doktrlno, da je narodno edinstvo in naro-
dina neodvisnost brez Gene, &c ne cello napacna, in
da delavci grese, ce jo branijo Razume Sc samo
Oh seol, da sluzi TAXA propaganda izvrstno name
nom napadajocih militaristicnih sill.
40 sem prOstovoljno priSel V TO dezelo. ker So
mi Je zdelo da mi nud boliso priliko "a delo, ka
kor moJa rodna dezea, prinaSale pravice i'm
Korlstl, ki sem jih pridobi gotove obevznosti ma
prah ternu narodu seboj: in ko sem pozneje po-
stal dfzavlJan, sem soril TO brez vsakega pri
drzka. Odkanjam trditev da nasprotuje lojalnost
napram temu narodu resni6ni mednarodnosti
LoJalna podpOra tega naroda sedanji voini Sc
strlnJa temeljnimi insituciiami, brez katerih ne
hi moglo biti svetovne organizacje socializma. Ne
gre "a lojalnost napram vladaria ali vadi, ampak
"a loJalnost napram teme jnim institucijam anne
riske demokracije, XII je, cetud nepopona, vendar
na1DolJ napredna Svetu.
Izstop IL socialistiGne stranke nj bill zame
iahka rec. VeG kakor Getrt stoletja, cd mojega
miadenStva, sem stal vrstah organiziranega So
ciallstlcnega gibanja. V njem ie obsezeno vse
moje prijatejstvo in loGitev od tega pomeni
prakticn zatenjati novo zivljenje Ce hi bill mogel
obvarovati svOjo ntelektualno integriteto in
lzogniti sc zrtvi, XII io moran doprinesti, hi bill
storl tako. Upiral sem sc temu dokier sem Sc
mogel toda prisjen sem bill do skiepe, da nc
morem casino ostati stranlsi
Upam pa, da MAIDEN Sc dosti prike "a delo
"a socializem. posredovanjem dijaske social
Sticne stranke, BON nada jeval razSrianie sociai-
sticnih naGel kakor pref, minolih leth Delal
Dom "a napredek resniGnih sOciaistiGnih ukrepov
vsaki smeri, kjer MAIDEN priliko "a to- &c Sc pa,
kakor upam, izmed tisoGerih sodrugov, XII so V
zadnJih petih ali Sestih letih izstop IL stranke,
ustanovi nova organizacia. prOsta tesnega
dogmatizma in Sc tesnejSe taktke, Xxi so paralizi-
rale socaEstitno stranko, vstopim vanjo in jo po-
magam po moznosti povzdigniti
William Morris je pred triintrdesetimi lett
haplsal: NE morem Sc upati, da ustanovlmo So
clalisticno stranko, Xxi zacne delati nasi dobi,
,ncfA l.