davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-06-21

Victor Frrmerman. fruit pcddlrr Of
No. SIS NRtson-sf.. pleaded not
guilty before Justice D lana
gan to.a charge - stealing trict-
Gle from tho 5-vfar-old SON ~ -
Brown. SO. 300 E'mh1raf "a. o.
Highland Park Ererarmar WAS
arrested Wcdnesday hy Highland
Park police. who say that h- f1nk
The cycle and put 10 on hts wagon
and drove away leaving tho child
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-06-21

stella KulHik Theodore Ltvtrnois Ire
ana I.cndemann. Elmer pHnke. HHt
ururd Pr1Nst sEewrkl. otto NRfNs
Walter Salow slAl Lena Schrnmm.
HAMMOND schultz. Augusta sohleck
flureuce Tltchlrr. Ruth Aukes. Anna
wagner. Glaze Wenniug. John Nia-
cck Arthur Wilson. ioc Nuzuick.
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-06-21
Odds and Ends

The good Old summer time on
cially begins today
The Italian war commission head
I'd b. the Prince OF Udine. Is SEIZED
lied 70 arrive IN New York city 70
Jay FOR a VISIT that will continue
over tomorrow and Saturday
Ways in which tho libraries can
best serve the country during the
war are 20 be discussed by the
American Library association al IA
annual conference opening today IN
Louisville
or more than usual interest BE-.
cause ~ tts relation 20 Industrial
problems arising from The war. will
be fhe Forestry Conservation con.
rress which meets in Pittsburgh 20.
day FOR a three day session
Gov Es'ahan Cantu of Lower
California. is 20 be the guest Of
honor AZ The Friendship festival
which opens today AZ San Diego.
The purpose Of ihe festival Is 20
cement friendly relations between
tho United states and Mexico and
70 stimulate social and commercial
relations between Tho peoples OF The
Two nationS
The Detroit times. [volume] (Detroit, Mich.) 1903-1920, 1917-06-21

Mrs Walter o BaRFs entertained
party or Young people Tor her
daughters. the Misses Grace and
Elizabeth BriEgs TUESDAY afternoon.
on board tho Yacht Jsney n.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

cesarstvo je tako nitro pablo v pogrez, kakor Sc je
bilo dvignilO IL MEGA.
Vera V stanovitnost kitajske monarhije je
i~zhajala IL dveh n~apacnih predpostavk: IL pod
cenjevanja kitajskega naroda i'm liz nepoznavanja
socasnega l~judskega duha.
o kitajcih sod Sc danes veGine Evropejcev in
AmeriGanov, da SO in da morajo biti neke niz;e
vrste ljudje, brez kulture in brez prave sposob-
nosti za razvoj. V Evropi je bila splosna navada,
ia Sc je cloveku, Ge sc ntI je hotela pomoliti ME
gova dusevna nesposobnost pod nos, reklo XXI
near Vedelo Sc jc o Kitajcih. da n%osijo kite,
da so nekako Gudno obleceni in da pripadajo ru-
menemu plemenu.
Kar pa hi belo, mora biti v Evropi in V Anne
riki nekulturno. Najbolj zarukani analfabet je
bill preprican, da SINE preZirati vsakega Kitajca,
&c re ne zaradi druzega, pa cato, ker je sam krist-
Jan, kitajec pa nina prave we're.
Use to so pa popolnoma krive ideje. &c nj
majo Kitajci nase kulture, nj $ tenn receno, Ola nj
majo Svoje. Y resnici jo imajo, in STEER je nil
hova kultura mnogo s~tarejsa cd vsake evropske
in ameriskc. Razvijala Sc jc kajpada popolnoma
loceno cd Zapadnc in cato je ustvarila svoje po-
sebnc, nam tuje oblike. Toda ME nam ne dale pra-
vice, da hi smatrali "a slabo, kar nam je tuje.
Razlitne iznajdbe so napravili ma Kitajskem
veliko pref, kakor V e~vropskih dezelah nekatere
so bile V Evropi sploh neznane, dokler MISC pri-
Sic 5 Kitajskega tia. In dasi je pozneje tehnicni
razvOj ma vzhodu zaostajal, medtem ko Sc je ma
zapadu pc razkritju parne in elektriGne sile GU
dovito poSpeSeval, so vendar tam Sc sedaj V po-
Sameznih rcGeh bolt %prakticni, kakor pri mas.
Ali tudi kar Sc tGe takozvane visje kulture,
Sc nimamo kitajcem prav ME posmehovati. Mi
hova literature je neizmerno bogata ce je "a
padni narodi ne poznajo. je to %njihova krivda, ne
pa ~kitajSka. Njihova poezija je polna original
ne lepote. Njihova ~filozofija je ~globoka.
Kitajska je bila dolga stoletja klasicna deze-
la vzhodne Azije. Tudi japonsko cesarstvo, XII Sc
smatra Ia poklicanega gospodarja daljnjega orr
enta, ie Grpalo svOjo znanost cd Kitajcev in posi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

pot do novih eiljev in da ~olaisava boj ljudstva "a
socalno emancipacijo.
Republika sama nj "a socialnO misleGega clio.
veka zadnji eli pac pa je pogoj "a dosego ma
daljnih ciljev. V vsakem slucaju ie napram mo-
narhiji velik napredek, zlasti Ge je bila monarhija
tako absolutistiGna kakor ma Kitajskem.
Kljub temu, ola MISC 2 revolucijo dosegli IL
v~elicanja, so vendar Kitajci spoznali razliko. In
prav cato, ker so, odkar je monarhiia strmoglav-
LENA, ma poti napredka, je raZumljivO, da ne ma
ia kitajsko ljudstvO stare ~pregraje, XII hi mu 20
pet zaprla to pot.
Bilo je torej pricakovati, da ne DO Hsuan
Tung predOlgo sedel ma prestolu. Ali hitri konec
cesarstva je vendar presenetljiv in dokazuje, da
Sc je republiGansko miSljenje. ma Kitajskem zc
veliko boil utrdilo, negO je bilo misliti. Sc lani,
ko Sc ie dial Lihungcang p~roglasiti "a cesarja, so
ga severne pokrajne vecinOma podpirale in ira
jalo je nekoliko tednov, preden je bila zmagovi-
tost Juznih tako jasna, da je gospod cesar raEi
postal goSpod PRECEDENT. Letos so Sc tudi Severne
pokrajine ve6inoma postavile Cangsunu po robu.
dasi jim je ponujal ''legitimnega" cesarja, in
cello del ~njegovih lastnih Get ga je zapustil.
kitajski narod torej nj monarhisticen. A 10
velJa skoraJ "a vse narode naSega casa, cigar
0zracje je napOlnjenO 4 republicansko ideio. &c
je bilo cesa treba, da zbudi dremajoGega republi-
c~anskega duha med narodi, ie to storila ruska
revolucija; i'll has zaradi te revolucije je moral
biti poizkus obnovitve kitajske mOnarhije par
tednov pc odstranitvi najsilneise avtokracije oh.
sojen ma fiasko.
V podzavesti narodov je wee kakor zahteva
pc navadni r~ejubliki. Adj spoznanje d~aljnjega
ella Sc nj postalo V vseh glavah jasno. Ljudske
mase hrepene pc socializmu, tudi ee Sc popolnoma
ne zavedajo tega. Ali najsi smatrajo republiko
"a cilj, ker vidijo in cutijo strahote, n~alozene i'm
cd monarhizma, bodo vendar spOznali, da je re-
publika lie postaja ma poti do veGiega ella. Svet
Sc republikanizira, cato da sc DO zanesljiveje i'm
nitreje socializiral. V TEN procesu tudi Kitajska
ne DO ~ZaoStala.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
ZmOte ~nepOStenih.

ne sposobnosti, he more Opraviti della, XII ga izvr-
Sujejo armada delavcev.
z zakonom nj mogoGe ~upogniti delavcev kaj-
ii njih je wee lahko 81 napravijo zakon pc svoji
potrebi.
= puskami Sc ne premagajo; kajti kdo DO
strellal ma delavca, Ce ne gredo sami V uniforme
in ne pOkajo ma poveljee
Sloga delavstva je poraz kapitalizma.
Treba je prepreciti slogo delavstva. To je
sIuzba Judezev. OGitnO je, da je to wanna sluzba.
kapitalisti vedo, da potrebujejo Judeze, pa
Jill cato v~zgajajo. Delavsko ljudstvo je organizi-
rano. kapitalizem i~zvrsuje vse V velikem slogu,
torej tudi podlost. Posebne agenture Sc bavijo S
tenn, ola d~odajajo kapitalistom oh casu kaksne
stavke cele trume skebov, in kupeija mora biti
dobra, kaJt znana so imena takih finih self made
manov, Xxi so 81 n~agrabili velikanska bogastva OBJ
tenn necednem pOslu. Drugi iScejo V podjetjih
slabe ~znacaJe med delavci, pa ~vzgajajO il Min
spione, o%vaduhe, skOdljivce organiziranih tovari-
Sew. Tretji lezejo V delavske organizacije in Sc
trudijo, da hi korumpirali Nth voditelje in urad-
nike. Cetrti postanejo sami organizatorji hlini-
Jo sc delavcem, igrajO komedijo, dokler ne spelje-
20 nekOliko delavcev ma led, pa ~OsnujejO organi-
zaciJo, ki je pc imenu in po svojem clanstvu pac
delavska, v resnici pa sluzi kapitalistom.
Take reel stanejo seveda denarja. Della vel
hi Sc lahko vprasali, zakaj so kapitalisti tako ra-
dodarni "a podobne namene, in prisli hi do Yak
lJucka, Ola Sc Jim mora to izplaGati. POtem hi Sc
moral pa sc vprasati, ma Gigav racun Sc jim to IL
PLAGUE. Tudi ia denar, Xxi ga t%roSijo "a take svr-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

IJaio svoje sinoVe po visjo izobrazbo ma Kitaj-
sko.
Niti zaradi krscanstva Sc nam nj treba ME
KaJ postavlJati napram Kitajcem. Davno pred
'stanovitJo kristove we're je Konfutse neil, Ola je
treoa ljubiti svojega bliznjega kakor samega Sc
be- IN mnogo drugih elementov krscanstva so
pozhall kitaJci davno, preden je kaksen apostol
naznanjal nazarenski nauk.
Toda ma Kitajskem je bilo vendar mnogo bar
barizmal
Gotovo ga je bilo. Justica je bila ma primer
strasno krvoloGna. Imeli so kazni. Ola So Gloveku
strne kri V zilah, ce lie pomisli mamie. Obsojenca
so zivega postavili v luknjo in ga $ prstjo zasuli
do vratu, da je lie glava gledala IL zemlje.
Toda kaksne so bile kazni V ponosni Evropi
V srednJem veku in deloma tudi Sc pozneje9 Ali
j. bilo zelo clovesko, ce so privezali zloGinGeve ro-
Ike in noge IA Stiri konie in te gnali ma stiri strani.
dokler MISC raztrgali ubogega gresnikaY Ali ie
Dllo ciovesko, zee Je rabelj odrezal obsojencu use
sa' potem mu izpull jerk, odsekal rok0 in ga ma
posled sezgal? MISC Ii GarovniSki process, sveta
inkvizicija, progoni krivovercev i'm zidov sramotili
evrOpSke kulture?
' reShlcl toreJ nlmamO nobenega vZroka. da
bi podcenjevali kitajski narod.
Ali vera V ira jnost obnovljene monarhiic tu-
Oh zaradi tega nj imela podlage, ker nj moderni
duh lludstva wee monarhiGen. Kitajci so 81 svojo
r%epubliko pridobili z revolucijo.
Ce bl Sc bilo takrat moglo reel, da ie bilo
ljudstvo lie orodje voditeljev - kar pa tudi nj
bllo res ]e cd tedaj ~prezivelo sest let republike,
kl MISC mogla ostati brez vpliva. IanSki ponesre-
ceni Lihungcangov poizkus, da bi samega sebe
napravil "a %cesarja, je prical, da nina monarhi-
en- prlncip wee zaslombe med ljudstvom; cato
tudi l~etoSnji Cangsunov StatsStrajh nj mogel
vzbuditi v~elikega upanja.
Republika nj prinesla kitajskemu ljudstvu
nebes. Republika sama mixer ne reSuje velikih
problemov, Xxi sc ticejo ljudstva. Ona zadosca lie
politFni potrebi; toda njena prednost ie V TEN,
da odstranjuje veliko zapreko svobode, ola odpira
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

l%jubljen? Lahko mi desetkrat pravis, da lie ne.
umno, ola hi ME IL tega ka jmi je mar? VidiS.
modriJan modrijanskii Sedaj sem sreGen. Seveda
ii ne morem dopovedati tega. Kaj YES ii V svoji
neskoncni modrosti, kaj je sreca? JAZZ jo Gutim,
cutim ali me slisis? Kajti v prsih imam srce.
Ii Sc pojdi solit, ii,
Razum je bill razkacen. s tie strani Sc nj no.
znal svOiega Pavla. Da Sc ia otrok tako puntal
Je re prav! Pa lie pocakaj! Sc ma kolenih
me hos prosil odpuscanja. Kaj mislis? Zatelebal
81 sc v nekaksno dOmisljeno sliko in sedaj Sc vziv-
lJas v lJubezen, katere nj; jutri hos pa cvilil, ko
Sc iztreznis in spoznas svojo ogromno zmoto. Ju-
trl DO re splavalO vse pc vodi in tebi ostane mo-
ralni mack. Potem DO zopet dober hladni mate.
maticarski razum, ha?
No, tudi hladni matematiGarski razum Sc Ia.
hko zmoti. Errare humanum est -.
Saviceve SAME drugi dan - MISC plavale DO
vOdi.
Ivecer je bill zopet ma Ringu, ona pa tudi.
cvetoca, ~sijajna, krasna, kakor sinoci. Pavlu lie
sree skoraj prekipelo. 10 sta Sc srecala, ga je
lJubeznivo pogledala in njemu ie bilo, kakor hi
nu blll ANGEL pOsvetili V oci
RomanGek sc je nitro razvil.
Tri vecere zaporedoma sta Sc srecavala in
pogledovala. Cetrti veter ie nj bilo wee ma setali-
scu. Savie Sc je ~sprehajal tri ure po Kaertner-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

haptalisti potrebujejO nepOStene delavce.
Veliko bolj nujno jh potrebujejo, nego Sc mar
sikOmu Zdi.
Tudi neumni delavci so dobri zlata so vred-
nj. Ali svOje usode ne morejo kapitalisti obesa-
II ma ia kiln, kaJti neumnOst nj veGna. RaZni fax
torJl sodeluJejo, da sc ljudje seasonal spametuje-
Jo ~izkuSnja nj zadnji med mimi. In "a izkuS-
MO skrbe kapitalisti hoGes, noces, moras -
sami.
NepoSteni delavci - TO je drug raGun. Tu
sc pusti neumnOst lahko ma stran. Mozu, XII ina
svoJo vest tako ma vrvici, ola jo lahko priklene
in sc ne SINE niti geniti, Sc izplaGa ponuditi kak-
sno korist, ii. pr. priboljsek place, nagrado, mani
priganjanja it'd.
Neumen delavec CARA kakor Grna zivina, ker
ne We, ola hi moglo biti drugace. Ali tudi crna
zivina lahko zdivja. Ma samo neumnost Sc mi "a
nasati. Placana Judezeva sluzba je kaj druzega :;
To je kupeija.
Judezeva sluzba je wanna. Same $ svojo moe
10 81 kapitalsti ne bi mogli zavarovati gospod-
stva. Min je m~anjsina, delavcev ogromna veci-
ma. Stroll sc ne sucejo brez della. Premog ne le-
re sam IL zemlje. Ruda Sc ne izpreminja ma po-
velje V jeklo. Wax ne pohiti cez ameriske konti-
nent, ako pihneS vanj.
Ako nj med delavci Judezev, Jim bo izkusnja
pod neizogibnim kapitalisticnim pritiskom preja-
lisleJ pokazala, da je delO v njihovih rokah mai
vecja sila cloveskega sveta. &c nastopi zdruzeno
d~elaYstvo proti kapitalistOm, Sc mora iZvrsiti ME
gova VOLTA. KIDD maj ga uzene?
Pescica kapitalistov, tudi ce bi imela potreb-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
kratkOtrajna mOnarhiia.

Ma kita1skem Sc je zopet enkrat izvrsil poiz-
kus, ola bi Sc ozivela monarhija. Use, kar je po
svetu reakcionarnega, je radostno vzkliknilo, ko
Je prislo porocilO, da je general Cangsun telebmil
republlcansko Waldo in pripeljal nedoletnega po-
balina liz odstavljene dinastije Mandzu nazaj ma
prestol. Tudi ameriSki kapitalistiGni listi, XII Una
10 biti sicer ma videz zelo republiGanski i'm ma
sprotni monarhicnemu nacelu, so o"bjavljali dotie-
ne ~brzoJave pod zaglavjem "Konec kitajske repu-
bike IN SO pisali V TAKEN tonu, kakor da so pre-
prlcanl o traJnem povratku monarhije in kite.
Republikansko miSljenje nasih industrijskih
IN flnancnih magnatov nikakor nj takO pristine.
kakor Sc vcaSikaZe Ocem in marsikateri med mimi
ne bl ganil z meZincem, Ge bi kaksna reakcionarna
sila ustanovila monarhijo v Zedinjenih drzavah.
Seveda hi morala biti ustavna, namrec $ tako
ustavo, Xxi hi kapitalisticno moe Sc bolje utrdila,
kakor sedaj.
Danes nimaJo posebnega vzrOka, da hi ma
stopali roper domaco republiko, ker Sc Jim V njei
pray dobro godl. Iahvaliti Sc imaJo IA to delav-
stvu, Xxi JIG brezbrizno in ne ma svojih pravic pora-
biti V svoJ prid. Toda ce hi bill ameriSki proleta-
rat tako zaveden, kakor nj, in hi wei politicno
moe V svoje roke, bi postala vecina naSih kapitali-
stow kmalu revolucionarna ce hi Sc tedaj ponudil
kakSen Roosevelt IA ameriskega cesarja, hi lah-
ko dobli od kapitalistov vSo podporo, pod pogo
Jem, da DO .Scitil njihOve profitarske interese.
Napredek III reakciJa postajata cimdalje bolt
problema, XII Sc ne data vtesniti V meje kakSne
posamezne drzave, ampak sta nalezljiva. Ma
predek v eni dezeli postaja nevaren reakciji V
drugih dezelah kdor ljubi nazadnjaStvo in cigar
interest so Z MIN spojeni, vidi torej n~ajrajSi, da
III napredka niti ma drugi strani zemlje.
cato nj kazalo amerisko kapitalisticno case.
pisje nobenega Obzalovanja IA kitajsko republi-
ko, ampak je ~poroGalo o obnovlieni monarhiji, ka-
kor da jo naravnOst pozdravlja.
NjcgovO v%eselje pa je bio zelo kratkotrajno.
kakor je bila monarhija sauna kratkotrajna. Niti
diva popolna tedna Sc nj blescala krona nedolet-
mega Tunga, pa je re VISA gloria pri kraju in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

he, mora priti cd nekod. Tistega slavnega osla IL
bake, kl daJe cekine cd sebe, nj wee. IL oblakov
pada m%arsikaj nekdaj je cello mana dezevala:
ali ~dolarjev nj IL Nth. Use bogastvo je posledi-
ca della. Delo opravljajo delavci, i'm TO Sc V kapi-
talistitnih blagajnah izpreminia V zlato in srebro
in V bankovne ceke.
Torej je tudi tisti denar, $ katerim Sc pod
kupujejo Judezi. delavski denar.
Ali nepostenim ljudem tudi ia argument ne
imponira. Oni mislijo, Ola opravljaio imeniten
posel, imeniten seveda z materijalnega ~staliSca.
Oh poStenem delu ne hi mogli tako dobro ziveti
kakor OBJ izdajniski raboti.
Tukaj je napaka V niihovem raGunu. Krva-
vo sc MOTTO.
NaJprej je treba pomisliti, da imajo Judezi
lie dotlej ceno, dokler je njih Stevilo omejeno. A
ko bi bila podlost sploSna delavska lastnost. he bi
bllo treba iskati Spionov in drugih %lumpov: noben
~lzdalalec he hi dobil nagrade, ker hi kapitalisti
%izhaJali brez NTH. Sal jh ne plaGujejo cato, ker
so sploh i~ZdaJalci, ampak cato, ker imajo korist
cd izdajstva.
Spekulacija 2 lopovScino Sc torej lahko po-
nesreci. kajti kapitalisti troSijo lie toliko, kohl
kor je treba. &c zadostujeta diva Efilata, ne BIO
tretji dObil nagrade.
cato je sluzba infamije tudi precej nezanes-
lJiva, nesigurna. Danes 81 ljubljenec kapitali-
stow; jutri Sc Made boljSi talent "a podlost, pa
Je tvoJe glorije konec. In to sc prav RADIO zgodi,
zakaj tudi tukaj velja pregovor, da nova meta
dObrO pOmeta.
Enkrat Sc izcrpa vsaka taxa sila. Clovek
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

ringu, ne da bi jo bill uzrl. Bill je obupan. Pogle-
DIAL Je malo dale, ma Parking, pa ma Burgring -
zaman. Njegove krasotice nj bilo. Oh, koliko ie
pretrpel ia vecer. Kdo je bill re zaljubljen, ne Ola
bl vedel, kaj da pomenja to? A VISA Sayieeya
cuvstva so bila glObokejsa nego V navadnih lju-
den. Tudi njegove nuke so bile moGnejse.
Otital 81 je, da je bill neumen, strahopeten.
Sal bi Sc bill lahko domislil, da je enega vecera
ne bo sem, i'll kaj potem? Tri dni ga lie 2 oGmi
pozdravljala; zakaj je nj obgovOril? Ker lie bill
boJec kakOr gimnazijec. Sal vendar ne SINE ca
kati, Ola ga ona %obgovori, I'm vendar ie nj tukai.
kdo We, ali s ekdaj pride!
Ne, ne, ne. Tega ne SINE biti, tega noee niti
m.isliti!
kaJ hi bio liz mega, ako hi je he videl wee
Bio bi grozno. Da hi njegovi upi tako skup :
nell go.
Razum Sc mu je p%otihoma posmehoval.
kaj sem ii pravil, neumni fantalin? Tako
Sc godi vsem, XII nocejo posluSati razuma. PRAY
ii je. &c hi me bill takoj poslusal, bi 81 danes lahko
prlhranil boleGine. PRAY tije. Sam 81 kriv. Pa no.
coj je Sc cas-. Me nj tukaj, dobro. Ne misli ma
MO. Gin pref jo pozabis, TEN bolje bo.
- A., seveda Pozabisl Nocem pozabitil
kar zagrizel sc ie V svoje trpljenie i'm syoiib
duSevnih bolecin ne bi bill dial niti "a doktorat.
ceprav hi mu ga bill ponujali brez izpitov.
Kako je trpel! Misli, ola je morda nikdar vee
ne vidi, Sc vendar nj mogel iznebiti in to GA ie
najbolj peklo.
lzprehajanje ga je jake utrudilo. Koncno lie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17
Savicev pesimizem.
Etbin Kristan.

Njegovo srce je bio prepolno. Prepolno
srece in boil, prepOlnO svetlobe i'm teme. Plesalo
in poskakovalu mu je v prsih, jokalo je in krva-
yelo.
Kaj DO sedaj IL tega?
Nemirno Sc je s~prehajal pc svoji sobici. V
CLAW mu je sumela kri in v TEN sumeniu je slisal
napcv znane m~elodije. Kaj je re to? Aha Schu-
bertova podoknica: Durch den Lindenbaum zieht
i'll deinen Traum leise, leise das Lied der Liebe...
Zacel je zvizgati fino, milo m~elodijo.
Hahaha! Zaljubljen sem, zaljubljen sem!
A to M nj bilo smesno. Zakaj ne hi bill "a
ljubljen? Oh, sal bi znal ljubiti, ljubiti, tako
Strastno, a tako fino, kakor so ljubili grski bo-
govi in junaki Sekspirovih dram. v njegovih
prsih je bOgat, ~prebogat zaklad cuvstev. Dolgo,
dolgo je iskal p%redmeta svoji "ljubezni in sedai
ga je nasel.
- Norec! mu je rekel premodri razum. I'll
81 kaj nasel? Ma ulici 81 videl deklico, krasno,
bogato, kdOve liz kaksne druzine in zagledal 81 Sc
vanjo, ker 81 domisljaS, da Sc zanima "a tvoio
malenkOst. Kaksna neumnost pa je to? Poidi Sc
solit. Kdo pa s' Kai pa si9 Ali mislis, ola iscejo
d~unajske bogatasice dijakov ma Ringu "a zenine?
Pravim ii: poidi sc solit!
Haha! TAX je bill vedno ia pametni razum.
Hahal lie karaj me, lie karaj, sal ii je to poklic.
Pa Sc ii yendar ~smejem. Zakaj pa ne hi bill "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

pride nekolikO V leta, gibcnost in iznailiiyost
pojema, 'sluzba" Sc ne opravlja wee doyoli pre.
meteno, pa je amen. Ali pa Sc organizacija tako
%ucvrsti, da spozna kapitalist sam memo moe in il
mora ugoditi; tedaj ne potrebuje wee zgagar.
Jaw, ki so mu lie ma SkOdo, in Jim da brco. Kajti
spostoval Jh nj nikdar; izdajniSko sluzbo lie spre.
Jemal, ker mu je koristila, izdaialce je pa pref.
raj.
Tedaj Obvisi Judez med nebom i'm emilio. IL
kapitalsticnega kraljestva je dobil brco, vrata X
deiavsklm tovarisem mu pa ostanejo zaprta. Kdor
Sc potrudi, Ola Opaque ~zivljenje takih postenja-
kov, lahko opazi da jh vecina popolnoma propa-
de. Cas- brezuspesnosti pride, IL tega Sc porodi
obup, clovek Sc zapije, pa konGa popolnoma DO
barabsko. In ce mu ostane Sc toliko moci V MOI.
ganih, ola more ~premisliti svoj polozaj, spozna. da
Je "a par let ugodnosti prodal svoje zivljenie.
Druga zmota je pa V tenn: Kdor ovira splosno
zDolJsanJe delavskega ~polozaja, ovira tudi svoje
zbolJsanJe. Ako he bi bilo Judezev, hi delavstvo
hitreJe napredovalo, priSlo hi do svoiega ella v
razmeroma kratki dObi, in kadar hi bill delavci
gospodarji ~svojega della, hi Sc vsem bolje godilo
kakor tistim, Xxi Sc morejo V kapitalistiGni druzbi
najbolj pohvaliti.
Judezl so pomilovanja vredni ljudje. Nepo-
stenega cloveka nj mogoce blagrovati, tudi ce Sc
mu dobro godi. &c ga pa povrh Sc caka neizogib-
no razoGaranje, mu ne more nihce zaviditi par
Jndezevih grosev, Xxi itak poidejo, kakor so prisli.
Ce pridejO izdajalci delavstva do zavesti. da
ravnaJo podlo, ne BIO to mic pomagalo. Nemara hi
kaJ zaleglo, te bi spoznali, kako krvavo Sc bodo
nrezali prejalislej!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

sci domov. V sobici je bilo silno vroce. Odprl ie
okho' a zrak Sc nj hote lOhladiti. Kako, ko je V
MEM vse tIorelo!
To je bill preEldii velike simfoniie nieeoveea
srca.
Prlhodnji veter je bill re zopet ma Ringu.
Sreca mu je bila milejsa nocoj Sc ie prikazala.
NJegovo srce je zavriskalo. A dolgo nj mogel ma.
oratl tollko poguma, da bi jo bill nagovoril. Blizal
sc Je cas-, ko je navadnO odhaiala. V prsih mu je
p~ostajalo tesno.
An, ce sedaj odide, pa morda ne pride wee?
Sedaj sc mora OdloGiti, pa mai SO zgodi
karkOli.
Spioh - kaj Sc mu more zgoditi? Sal nj
greh, nagovoriti jo. In &c Sc je zmotil. &c ie kri.
Vo toimacil vse nJene prijazne poglede =? TIE.
daJ mu lahko poreee: Gospod, motite So - in vse.
ga 30 konec. Tedaj bi vsaj vedel, pri Gem da ie.
prav tega sc je bal.
Ce sc ne motim, tedaj je zmota tako priietna,
ia oi nila veena skoda, spoznati resnico. A ven.
uar mora KAY ukreniti. Tako VOICE ne more IL
Veti' 'edeti mora, cesa sc SINE nadeiati. In zmoti.
Il Sc nj mogel. Nieni pogledi so bill tako razIocni,
ia hiso mogli pomeniti mic druzega, nego to, ce.
Sar Je iskal v njih. Cemu torei strah? Sal il
mora biti naposled re smesen $ svoiim THIN oh.
cudovanjem.
In vendar Sc nj mOgel odloGiti.
III Zenskim svetOm nj Obceval nikdar, torej nj
cudo, ola Je bill eneokreten. Sal bi 10 nagovoril.
'"na' kan mai ii rece? In &c hi ona vendar misli-
40 ~ - Pfederzen eel (Dalje prihodnji6.)