davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

organizacija v dezcli, A. +. of H., roper zaltevo
zakonite minimalne place, torej v eni vrsti 5 ka-
pitalisti.
Vsakd3 ski2a xagovafjati svojc s~taisce. In &c
niina dobrih argumentov, Sc p~osluzuje slabih, pa
jill po moznosti ocpsava. Tiidi nasprotniki tega
zakonndaJstva so iskali razlogc "a svojo opoziei-
10 in mislijo, da so Jill naSli v sledecih trditvah.
&c bodo podjetniki prisiljeili, ola platajo de
lavkam viSje mczdc, tcdaj bodo zaccli brezobzir-
no odpuscati mani spoSobnc delavkc; v velikem
slOgu Jh bodO nadomescali 4 delavci; ker so dc.
lavci drazji, Sc podrazi tudi doticno blago i'm po-
VEGA sploSna %draginja.
Ne bono 81 soda. podrobnejo bavili $ TEN, da
bi Ii argument, ce hi veljali, le Sc boil ~utrjevali
socialisticni maui, da ie kapitaliSticni sistem po.
polnoma nespOSob"n IA %reSitev katerihkoli social.
Nth v%praSanj. Brez obzira ma to ~njegovo nedvo.
mno nesposCbnost kaze praksa, da nimaio nave
dcni argument nobene vel iavc.
StatiSticni iEkazi delovnih oddelkov V tiStih
drzavah, V katcrih ie zenska minimalna plaza IA
konito uvedena, kazejo. da Sc nj Stevilo industrii.
skin deiavk mixer zmanjSalo, temveG je povsod
&. naraslo.
To ina diva glavna razloga. Prvi je Ia, ia
zenske place tudi Z zakonito dolocitvijo &c ne do
segaJo moSklh. Kapitalistom so delavke sc vedno
ceneJse in cato Jh nastavljajO. Drugic pa kazc
praksa, ola so Sc tisti zelo motili, XII so tr1ili. ia
Je zenskO delO Y vsakem ~Slucaju slabSe cd mo-
Skega. Tudi ~izkuSnie V Evropi, kjer opravijaio
zenske V ogromnih mnozicah della, cd katerih so
bile pref popolnoma izkljucene, kazejo, da je to
mnenje o malovreCnosti zcnskega della popolno.
ma napaGno.
Zakoni, "a katere gre. tudi MISC povzrocili,
da bi bile bale ~slabejSe delavke odpadle. Godi SO
pac neprenehoma, in STEER med zenskim in med
noskim -delavstvom, da Sc mani sposobni odpu-
Scajo. Ampak To Sc god brez zakonov. ker skrbf
"a To priganjaSki sistcm kapitalizma sam.
Nsled tega tudi nimajo zakoni o minimalnih
placah sami na scbi nobcnega resnega vpliva ma
podrazevanje blaga. Mogoce je re, da Sc kapita-
lsti izgovarjajo mani ;toda vsake draginje ie de-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20
ZeleZnicarske pravice.

vscm maj hi sc to doseglo 5 pomoGio sodiSc in kaz-
nj.
Stavka al prepOvedana. Ampak oviranje
mcddrzavne trgovinc in oviranjc poStnega pro-
meta je prepovedano in podvrzeno kazni. &c to-
rel Zeleznicar stavka, Sc mu ne DO zaradi tcga mic
zgodilo; kajti pravica Straika ic priznana. Ampak
&c zaostane zaradi stavke wagon KAYE ali smodn;-
ka, XII je namcnien V Kansas, V kakSni postal il v
New Jersey ali Pennsylvania, bodo vsi zelczni-
carji, XII so tega krivi. kaznovani pray tako kakor
ce zaostanc par sveznjev pisem. Xaradi tega dobi
vsak %posamczn lahko do Scst mesecev zapera ali
pa 100 dolarjev globe. Toda zaradi Strajka Sc mI
ne ZgOdi mic!
V slttcaJu stavkc postane poloIai MA zelczni-
cah lahko resen i'll nevaren, Sal Sc zgodi to dosti-
KRAFT tudi pri drugih stavkah. In &c vlada ne We.
kako Sc napravi tax nevaren polnzai, nj trcba mic
druzega, kakor ~vpraSati kapitalis;c in njili priga-
mace. Oni jo re naute.
Ia tax slucaj mora pa visoka vlada vendar
poskrbeti. Treba je lie pomisliti, kaj hi hudob-
nezi lahko vse napravili ma zcleznicah. ce je ne.
red. Relsc sc lahko p~otrgajo, ogibala So lahko
napacno postavijo, mostovi Sc lahko ~porusijo, 30.
vzrocajo Sc lahkO karamboli, uhajanje vlakov :
tira in toliko groznih reel, da sc cloveku iezc las
je ia CLAW.
TO sc pa vendar ne more in ne SINE trpeti. Cc
nastanejo izgredi pri drugih privatnih podjetni-
XIII, pomaga dobrim kapitaliStom milica zoper hu-
dObne delavce. Tako j. bio II. pr. lani Y East
Youngstown, kjer je Steer neki sodnik in neki dr.
zavni ~pravdnik trdil, da je povzrocil izgrede jc-
klarski trust ampak Gary pravi, da je TO smeSna
trditev, in to paC zadostujc, ola So nj Garyju mic
zgodilo. .
Ma zeleznicah je stvar nckoliko drugacna.
Tam ina vlada svoje intercsc i'm IA to il dale A.
damsonov nacrt pravico, da rabi zvezno ~voiaStvo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

IA "vzdrzavanJc reda, scvcda, &c ic p0trebno. o
vpraSanlu, &c jc potrcbno, lahko odlocujc vlada.
Da ne hi kdo mislil, da jc to brutalno sred-
stvo roper Strajk. Bogncdaj! Strajk je dovolien:
v~ojascina DO lie "vzdrzavala red" i'm ona nj kri-
va, &c DO zaradi tega vzdrzavania reda stavka
skruSena.
kcr pa igrajo zeleznice vazno ylogo y slu-
caiu vojne, kaji bombe, granate in podoben kon-
Text Sc ne more p~revazatl ; predpOtopnimi kario-
lalni, JIG mislil Adamson tudi ma to, da ne nastanc
v TAKEN ~slutaju nevarnost Ia dom0vino. Zatega-
deli Sc V slucaiu vojne lahko postavijo zeleznicc,
kakor tudi brzojav in telefon, pod vojasko upra-
70. ZelczniGarii so tedaj podvrzeni vojaSki disci-
phn In voaSkim sodiScem. Pravica Strajka ostane
nedotaknjena ampak ce zeleZnicar ne izpolni IL
kazov svolih predpostayijenih ga postaviio pred
voJno sodiSce i'll obsOdijo po vojnih clankih. Ne
cato, kcr Strajka, Nikakor ne! Ampak cato, ker
ne opravlja ukazanega de!a.
Strajk je toreJ le prakticno zabranjen; y teo-
rUi Je %dovolJen, zakaj postava ga mixer ne pre-.
povedujc.
To ic tako kakor Z d~raginjo. Delavcem nj nj
kJcr ukazano, da morajo stradati; lie cena ziveza
je tako visoka, da 81 "a ne morejo kupovati. Am
pax pravica do prchrane jo ncdotaknjena.
Razun V sucaju vojnc so omenjeni ukrepi
d6voljeni tudi tedaj, ce Jill smatra predsednik liz
voJaskih ozirov "a p%otrebne.
To je naravnost sijajna dolo6ba Ona dale "a
konu elasticnost, kakor Ola ie il gumiia. Kdai je
VoJna, to sc We. kdaj Zahtevajo ''vojaSki oziri''
militarizacijo zeleznic, to odloci predsednik. I'm &c
j. predsednik prjatelj kapitalistov, napravi we'd
no lahko take vOjaSke ozire, kakrSne 81 zeli.
Nchka ncvarnOSt, da DO ia zakon, s katerim
So zeieznlcarJem lahk0 pOpolnoma zvezejo rokc,
tudl spreJet, Sc ne da u%taiiti. V TEN ie pa So
drnga nevarnost. Ako Sc zakonito p~oteptajo dr.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20
MeZdnO Z~akOn0dajstvo.

IA vcndar zclo omcjcna. To ST. pravi, da nina
~svObode, da sprejme ali zavrnc delo po svoji vo-
iii. Kajti delo pomeni zanj z~ivljenjc. Brcz della
nina dohodkov. Potreba dohodkov ga sill, da
spreime tako delo, kakrsno Sc ponuja in pod po-
goji, kakrSne doloca deloda ialec.
Kapitalist stremi Ia p%rofitom. &c ina sio mi
ljonov, Jill hoce napraviti sc dvajset, tridcsct, Sc
sto. Ia to potrcbuje dclavccv. Toda ce mastane-
jo "a nekai casa take razmere, Ola zahtevajo de-
lavci lahko vecje mezde, nego Jill jc on %priprav-
lien placati, mn Zaradi tcga nj trcba ~poginiti. Ka-
pital mu re omogoGi 'dostojno' z~ivljenjc do IT,
stega casa, ko bodo morali delavci zopct ponizno
potrkati ma vrata njegove tovarne.
POgoji obeh MISC enaki. Popolna svoboda ka-
pitalista pomeni popolno odvisnost delavca.
Tupatam je drzava nekoliko posegla V raz-
merle med deloda jalccm in deiavccm. Vecinoma
Sc zgOdi TO tam. kjer je mocno socialisticno giba-
ME, pa hocejo vladajoc; odvrniti socialisticno ne
varnOst z manjSini koncesiiami. ''Pokaaimo de
layccm, ia znamo SAM kai storiti zanie, pa Sc bo
zadovoljilC ; tenn, kar mu damo mann pa ne bo
treba dajatl toliko, kolikor bi morali, &c Sc poda
delavstvO V socialiZem!' Tako 81 mislijo, i'm vGasi
Sc Ia spekulacija vsaj IA nekaj casa obnese.
V Ameriki ie deset drzav, V katerih imajo il
takih razlOgOv nekaj mezdnega zakonodajstva.
Toda lie V treh v~eljajo dotiGni zakoni die kakor
tri leta. TIE drzave so Utah, Washington in Ore
gon. Minimalne place. Xxi so zakOnito 6~olocene,
Sc tlceJo V vseh slutajih dclavk. Ia moSko de-
lavstvO nj V !Ameriki nikakrSnega mezdnega "a
konodajstva.
v DRAW Oregon so kapitalisti |nastUpili proti
zakonu in zahtcvajo cd zveznega vrhovncga sodi-
sea, maj izrece, da je neustaven. Ma kakSno sta
hScc Sc postavi sOdiScc. Sc ne more vedeti. Bill hi
pa hud udarcc, ce hi ugodilo kapiialiStom. kajti
vse mezdno zakonoda jStvo hi bilo ; tenn ustavlje-
no in vsi d~osedanji zakoni q minimalnih placah hi
takoj izgubili veljavo.
Abnormalna ~prikazen jc Y tenn. da vidmlo
dlzavo, Xxi nj, &c jo presojanIo po nieni vladi. de-
lavska, Sc mani pa socialisticna, V boiu IN delav-
ske interese, medtem ko stoji najvecja delavska
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

Zvezno vrhovno sodisGe Sc zopet bavi z ga
dcvo, XII Sc zclo tice delavskih interesov. Razpra-
va Sc ie izvrSila zadnji teden, in sedaj sc taka ma
razsOdbo.
Stvar St suee zopet okrog vprasanja, ali Je
neki zakon ustaven ali ne. Nasprotniki so ma eni
strani drzava Oregon, ma drugi pa razni kapitali-
si liz tc drzave.
Kapitalizem ie lahkO ~politicno reakcionaren,
da zahteva policijo ma vseh koncih in krajih, da
nastopa roper svobodo govora in tiska, da zago-
varja ve persekucije delavstva; gospodarsko j.
vendar vedno tako liberalen, da zahteva popolno,
neovirano in neomejeno svobodo V razmerju med
delodaialcem in delavcem. V TO razmerie sc ne
SINE nih6e vtikati, tudi drzava ne; kajti to je me
jevanje svobode.
"Pustite mas pri miru! Jazz in moi delavec
Sc zc zmeniva. On maj ina prostOst, JAZZ pa tudi.
Ma Ia nacin sva 81 enaka. JAZZ zahtevam della, on
mi ga ponuja ION zahteva place, ponujam mu jo
az. To sc tite meme in NIGGA in nikogar drugega
ne cato Sc nina nihce vtikati V to rec"
Take argumente ina kapitalizem. To ime-
nuje ''svobodo' in cato pravi o svojem sistemu,
ia je liberalen.
Marsikatera dobra dusa 5 povrsno o~pazujo-
Gimi ocmi je re prikimala in verjela, Ola je V TEN
svcboda. 'kaJpada, O. Rjemu mole delo nj vsec,
mu ga hi treba sprejeti zee JAZZ nisem zadOvoljen
: place. XII jo ponuja, mi nj treba delati zanjo. To-
rel imava enake pogoje in vsak svoio svobodo.
TIA liberalni sistem je velikanska laz, ker nj
tam, kjer naglasa i'll razkazuje svobodo, nit sledu
tega lepega blaga. In pogoji, Xxi Sc Z majhno po-
moGjO sofistike pOkazejo, kakor da hi bill enaki,
so V reSnici popolnoma neenaki.
Delavec nina svobode, da sprejme ali ne
Sprejme delo, ce mu ponujana plaza ne ugaja.
SluGaji, ko je to resnicno, so lie izjemni, kadar je
V njegovi stroki ali pa nasploh pomanjkanje de-
layccv. To Sc vcasi zgodi, nj pa pravilo. Kapita-
liStiGni sistem skrbi "a to, ola ina pc moznosti elm
vecjo rezcrvno armada nezaposlcnih delavcev.
PRAY takO gleda, da mu tehnika cimbolj nadome-
sea live roke z mehaniGnimi sredstvi. &c ina de-
lavec tudi kaj izber~pri s~prejetju della, je ia izbe-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

ne. OdpeljaIi so sc IL New Yorka z ladjo Skandi-
navsko-AmeriSke druzbe "Frcdcrick VIII" V
HALIFAX. ,.
Predcn je prisel v New York, kjer mi hotel
podati nobene izjavc, jc V razgov0ru Y nekim cas-
nrkar1em grof Bcrnstorff izrazil urianjc. da Sc
ohrani med Ameriko in Zedinjenimi drzavaani mir.
On misli, da 'bodo trgovske ladje varnc pred ma
padi, &c Jill bodo ~spremljale boinc ladie, dasi sc
mu zdi ideja ameriSke nevtralnosti nekoliko cub
ma. Branil je Nemcijo ocitanja ncGlovccnosti, ma.
%glasuJoe anglcsko politiko, XII gre "a izstradanicm
NelnciJc. Oscbno JIG mcnil, ola nj VEG popolnoma
MAD; mogoce, da Sc Made Sc kakSno 0pravilo
Z-nj, niorda je pa tudi ~njegova uradna karijera
re koncana. ko je bill vprasan, kdaj misli.. ola Sc
vine V Zedmjene drzave, ic odgovoril. da pride
morda ma mirovno konferenco. Kar Sc tice vojne
med Ameriko in Nemcijo, misli, ola Sc lahko &c
preprecl. SinpatiJe naroda doloGajo pc ~grofovern
mnenJu njegove kupcije; V tenn oziru Sc ne more
taJlti, ola je Amerika vsled izvoza municije stala
IN da Sc stoji pod gotovim komercialnim vplivom.
Da Sc Amerika ne zaplete v vojno, je DO njegovem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

Delavska svOboda V Ameriki naprcdujc 20
rakovi poti, da hi Sc najreakcionarnejSe Wade V
start Evr0pi lahkO veselile, ZEE hi Jim pustila vojna
casa "a to. krasen napredek delavskih pravic Sc
kaze " novem zelezniearskem zakonu, XII ga ina
kongres sedaj v delu. Dee nacrta je Adamson. Ell
gar slava Sc jc lani raznesla pc Zedinjenih drza-
yah, ko je sprejel Wilsonov predlog O osemurni
sluzbi ma zeleznicah Ia svojega in ga predlozil V
k%ongresu, 5 elmer je bila prepreGena "a Labor
Day naznanjena stavka.
SedaJ zastOpa Adamson zOpet WilsOnove ma
zore. kakor Je znanO, Sc predsednik lani nj zad0-
volpl Z osemurnim delom, ampak je zahteval tudi
ukrepc, 5 katerimi mai hi Sc zabranile stavke ma
zeleznicah. Tel zelji so hoteli %najprej ustreci z
zakonom o prisilnih razsOdiScih. Proti temu Sc je
pojavila takO ostra OpOzicija, da so predlagana
prisilna razsodiSca "a enkrat zaspala. Da je ideja
popolnoma umrla, Sc zaradi tega vendar ne more
trditi. Reakcija je V takih receh zelo trdovratna,
kar Sc JIG pokazalo pri naseljeniskem zakonu. Ma.
zadnjaske zahteve, XII i~zgledajo, kakor da So mrt-
We, ~vstaJajo zopet in zcpet il groba kakor neste-
tokrat ubiti Villa.
Namcsto priSilnih razsodiSc zahtevaio scdai
nekakSnc spravne komisije, V katerih mai hi bill
z%astopani delodajalci i'll delavci in XII mai bi glcda-
lie, da Sc resi- spOr mirnim potion.
Ampak TAXI Sprawl pOizkusi he zadostujejo
vladi. Oni seveda ne dajejo nobene garancijc, da
ne DO vendar strajka. POgajanja so Sc tudi doslej
pogostoma vrsila, preden je priSlO do stavke; a &c
Sc p~ogaJanJe razbiJe, tedaj ne Ostane navadno mic
druzega kakor BOZ. In pOga jamie Sc zelo lahko raz-
biJe, ker ne dajejo kapitalisti radi, cesar ne mora
.jo DAFT.
Vladl Je zeleznicarski strajk zoprn kakor vo-
da piJancu. In cato je Adamson izumetniGil nacrt,
po katerem maj hi bio mogoce prepreGiti zelezni.
.carske stavke, ne da hi bile prepovedane. Pred
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20
Vesti O pOlOZaju.

drzavale. Po dolgem pogajanju jc turA<a vlada
izjavila, ola hi nobene zaprckc, &c hoGejo ancri-
ski drzavljani odpotovati. Odkar so prekinjeni
~diplomatiGni stiki Z Nemfiio, pa nina vlada Zcdi-
njenih drzav niti naimanisih vesti ne il Carigrada
he IL Sofije. DRAWN tajnik je ponovno vprasal
ameriskega poslanika V TurGiji Elkusa, kaj ic y
Americana V Mali Aziji. V Washingtonu so zclo
preseneceni, da so vse zveze S Turcijo in Y Bolgar-
skO kakor pretrgane: Iedinjene drzavc nimaio
tam lie svojih lastnih intcresov. ampak zastcplj,
tudi nckatcre vGjskujc6c So drzavc.
Pre1nogovna ladja Caesar" in krizarka
"Des Moincs', Xxi pelicta zivez in zdraviia V Bel
rut. sta dobila zaradi nejasnega p~olozaia od NOR
nar'skega urada nalog, da maj do NADIA NIGGA POI
velJa ostaneta V Egiptu.
BivSi nemSki veleposlanik grof Bernstorff je
4 diplomaticnimi in konzularnimi uradniki V src-
do zapustil Ameriko. Use prejsnje vesti, Xxi so Jill
prinasali casopisi o n~jegovem odhodu, ces ola Sc
zberO vsi nemski uradniki ma Kubi in ola Sc odtOd
odpeljejo S spansko ladjo If t. d., so bile neresnic-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

zaviJanske pravice zeleznicarjcv, pridejo lahko
drugc delavske skupine ia vrsto, in "energicen''
predsednik, XII cuti svoj "pravi' poklic V kapita-
llstlcni dezcli, DO nenadoma sredi miru lahko mi
litariziral vso industrijo, kakor je militarizirana
V evrOpskih vOjskujoGih sc dczelah, in STEER V maj
boil reakcionarnih, kjer nj dovoljen dclavskim
organizacijam nit tisti skromni vpliv kakor n. pr.
Ma AngleSkem.
To so temni obiaki ma obzorju delavskih pra-
vie. Ma zalost Sc ne more reel, da Sc godi vse to
brez krivde ameriSkega delavstva. Kajti Same jc
izrocilo %politicno moe tistim. XII mu scdaj spletajo
bice. Same jc izvolilo tiste demokrate in republi-
cane, Xxi ~sklepajo sedai take protidelavskr zGko-
lie. Same Je pod pOkroviteljstvom A. =. of L. OH
roma nJenega vodstva neprenehoma rs riaSalo ma
cello, da nj treba proletariatu V politiki staff ma
SveJ!m nogah, appak Sc je obeSalo mcScanskim
strankam "a skrice.
SedaJ zanJe Sadove te ZmOte in malomarno-
sti. In bic DO p~ostajal vse hujSi in hujSi, dokicr
Sc ne otrese dosedanje p~olitiGne brczbriznosti, s
katero sc Same podaja V oblast svoiih kapitalistic-
nih sovraznikOv.
Brez SANDSTONE delavske politikc so veliki IL
spehi delavstva n%emogoci. Kakor nam kazejo ii
zgledi, JIG cello obramba dosedanjih pravic memo
COCA.
Delavstvo je spoznalO, da mora biti V indu-
>trijalnem boju loceno od kapitalistov. Ampak to
resnicO je spoznalO lie do polovice. Locilo Sc jc cd
n]lh V svoJi strOkovni organizaciji. Prezrlo ie pa,
da so tudi boji V k%ongresi, V lcgislaturah. sploh
ia policemen polju socialni, in pogostoma narav-
most industrijalni, vrdpo pa razrcdni boii.
Drugo polUvico rcsnico je torej trcba spozna-
ii i'll IL tcga lzvajati neizogibne poslcdice: Osvo-
Jiti 81 %polititnO moe in Y ia namen 81 ustvariti po-
litiGno organizaciio. XII Sc imenuje socialisticla
stranka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

lavstvo krivo u TO j. &c stara pesem. kjer nj "a
konov o minimalnih placah, pa vendar raste dra-
ginja pray tako kakor TAM, kjer so.
Razun naveIenih argumentov Sc pa vcasi tu-
di med delavstvom sisi sc eden, Xxi hi bill gotOvo
resen, ce hi bill utemeljen. TIA Sc glasi, da Sc IL
premene miniinalne place pray nitro V maksimal-
nc.
Tezko JIG razumeti, zakaj hi morale biti tako.
Vemo, da sc bojujejo tudi unije IA %minimalnc pla-
&C. kjer so dosezene $ pogodbo, Sc vendar starci-
81 delavci ne zadovol jujejo 2 mimi, anrpdk zahte-
vajo in dobivajo visje postavke. zakaj maj hi
bilo drugace, kjcr je minimalna plaza zakonito
dolOcena?
Toda pustimo ~ugibanje, pa vprasaimo raj
81 dcjstva.
Statistika nam zCpet pove, da je zakonito
doloecna minimalna media V DRAW Washington
"a tovarniske dciavke $50 dolariev, "a perice 9
dolarjev, "a usluzbenke V trgovinah in pisarnah
10 ~dolarjev. Zakon jG sedaj V veljavi tri leta in
pol. V TEN casu Sc je plaza industrijalnih delavk
zvisala "a II took Gez predpisano minimalno me
Edo; dvajset odstotkov teh dclavk dobiva sedai
znatno wee kakor minimalno mezdo, medtem ko
MISC pref niti te dosegle.
IL drzave Utah poroca guverner IIaines:
"Tukaj ne more biti govora, da hi Sc bila mini
nalna plaza izpremenila V maksimalno. Nasprot-
no Je res. Velik del nash delavk dpbiva znatno
wee, nego doloca zakon "a minimum. To sploh ne
more biti drugace. Kakc maj hi sc podala delavka,
Xxi je spretna in ina ~izkuSnjo, V to, da hi dclala "a
zacetnisko ~placo?'
PoroGiio indus,rijskega komisaria il drzave
Oregon pravi, da so delavke, Xxi so bile pref bed
no platanc, Z zakonOm pray znatno ~pridObiIc, ne
da bi bile kaj ~izgubile one, XII SO imele re pref
boljso place.
YES strah pred delavskim zakonodajstvom ie
%razumljiv, de prihaja od kapitalistov. &c pa ma
stopajo proti takim zakonom takozvani delavski
~voditclji, tcdaj lie dokazujejo, da Jim ne gre to-
like Ia resnicno zboljsanje delavskega ~polozaja,
kolikor "a Nth vpliv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

Skandinavske dezele 80 poslale Nelnciji So
glasen protest prot novemu natinu morskega
vojskovanja. NOta Svedske, NorveSke i'm Danske
pravi, ola so bile Wade tekom vOjne veGkrat pri.
siljene, da so morala protestirati proti resnim
krsitvam nevtralnih pravic cd strani raznih Vol
~skujocih sc dezel sedaj pa, da je to tembolj po-
trebno, ker poveGavajo novi ukrepi centralnih sill
Sc boil ovire nevtralni pdovbi. Nota naglasa, ola
NINA nobena vosjkujoca Sc dezela pravice ovirati
Ihirno plOvbo drugacc kakor z blockade obrezij:
operaciJc submarine pomenijo veliko nevarnost IA
~IvlJenJe nevtralnih: kar sc je re veckrat pOkazalo.
Wade 81 pridrzujejo vse pravice glede ma even
tualne lzgube ~zivljenja in materijalnih vrednosti,
Xxi bi Jh povzrocilo vojskovanje : submarinkaari.
SkandinAvske dezele torej MISC sledile wilso-
novemu primeru. Protest, Xxi GA izraza njihova
nota, je kljub telnu zelo odlocen.
Sc ma eneH Roncu sveta imaio Zedinjene dr.
zave sitnosti. V Mali Aziii ie veliko stevilo Anne
rlcanov. Xxi Dbl bill radi zapustili dezelo. v kateri
viada nepopisna beda, pa so Jill turske oblasti "a.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

Tudi ma Angleskem bodo V iavnih parkil So
Jail Mto, kakor porocajo IL Londona, je krali
George dovolil, ola sc spravijo veliki park zaradi
blockade, XII jo vrsi Ncmcija 5 Svoiimi submarine
kalni, V sluzbo "narodnc prchranc". Sir Alfred
Maud, prvi komisar IA iavna della, jc vslcd irga
odrcdil, tia Sc prircdi nckoliko akrdv V Richmond
IN Bnshey Parku IA pole in plugi so 70 zaccli re-
%ati zemljo V teh historicnih, krasnih parkih.
To tudi nj ~angleskG izpaidba. Zc dayno smo
citali, da SO ma poveljc Franco Jozcfa v'Schnen-
brunnu III potcm po raznih dunajskih parkih sa-
dill krompir. V casu sile mora paG vsaka rec
pomagati. Anpak kar Sc pridela ma par akrih,
pac ne more resiti velikih problemov prehranje-
vanJa. kakrsni trkajo sedaj ma duri vsch evrop-
skin draw.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-02-20

lnieiiJu3 odvisno cd tcga, &c Sc pDsrcci NcInciji
Sprawl zaveznike na kolena, prcden Sc zgodi slu-
caj, Xxi hi pognal tudi Zedinjene drzave V vojno.
GotOvo 'je, pravi, ola dobi submarinika kanpanja
sc vecii obseg, kadar nastopi toplejse vreme.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1917-12-22

NOTICE is hereby given that the
Following accounts have been filed in
the Court of Common Pleas of Dau-
phln County, Pa, and will be con-
hrmed by said Court on the 18th day
OF January 1918, unless cause be
shown to the contrary:
The first and final account of H A
Loser guardian of Sarah A. ]. Rudy,
Weak-minded person, late of Pro-
Sress, Susquehanna township, Dau-
phln county, Pa, deceased.
=. The first and final account Of Will
nam Blaming, committee of the per-
son and estate of Jane Haskins, late
or the Borough of Williamstown, Dau-
phln county, Pa, deceased
flrst account of Harrisburg Trust
company, committee of the person and
estate of Ida B. Goodyear.
First account of Harrisburg Trust
Co, guardian of the estate of Daniel
Z. tralfck. weak minded person
First and final account of Commop-
wealth Trust Company, COMMITTEES of
victoria X. Elder, a lunatic.
Account of M. b. Stewart, formerly
treasurer of The Harrisburg River
Coal, Sand and Stone Company and
trustee of the assets and property of
the said Harrisburg River Coal, Sand
and Stone Company.
j. d. O'Neil, Insurance Commission
ers second report OF York County
Mutual Live Stock Insurance Conf
pany.
The first and final account OF T. X.
NanDyke. receiver of Trust Mutual
Relief Association.
Annual account Of the Principal and
trustees of the Emaus Orphan House.
! HENRY F.-H0LLER,-tzF,>s
Prothonotary,
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1917-12-22
Cleaners and Dyers

GOODMAN'S does cleaning. repair
ing, dyeing, pressing the better way.
trial will convince you. Call and
deliver. Both phones. 1306h n. Sixth.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1917-12-22

NOTICE is HEREBY GIVEN that
an application will be made to the
Governor of the State of Pennsylva-
MIA, on January Z. 1918, by william T.
Shields. John w. Starns. Mahlon A.
GoVens, Walter S. Williams, Lucius
Turner and Jacob Edwards, under the
Act of Assembly of the Common
wealth of Pennsylvania, entitled, "An
Act to provide for the Incorporation
and Regulation of certain Corpora
tions," approved April 20, 1874, and
the supplements thereto, for the
charter of an intended corporation
to. be called THE WAGE FARMERS
BUILDING AND LOAN ASSOCIATION.
the character and object of which is
the accumulating a fund by the peri
odical contribution of the members
thereof, so as to purchase homes or
other real estate or investing same in
lawful way, and for these purposes
rights, benefits and privileges of the
said Act of Assembly and its suppIe-
mentS.
]. RoBBIN BENNETT,
Solicitor
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1917-12-22
AUDITOR,S NOTTc,m

NOTICE is hereby given that tba
undersigned duly appointed Auditor
to make distribution of the hal
ance as shown by the account
of Charles II. Wagner and Mcclellan
]. Koomes. Administrators of the es-
tate of Mary williams, late of the
Borough of Penbrook. Pa, deceased
will sit for the purpose OF his an
pointment at his office, 1 North Third
Street, Harrisburg, Pa, on Monday.
January 20. 1918, at o'clock p. NJ
when and whore all persons interest
ed may attend.
Audito=,