davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25

Iino ouSgejcidnctc l)luIifer, Son.
gleure inO Sluiiouiiteu. Sbre Bib
neu.Geforotiou lit cine iireug orien.
toliibc mo eleQont. Seruer peilt
ser reicb6olti9e Spielplon 9eiiie ga
Count, nit o6iohlt nelen &ieoern
ole 2uftfiinltler G00DS, 0olmeS unO
ga &ere in oem Srbpouf n@in 2liit-
Sug bonn 8ronomap1 DlDro Geane
imO GOmaro San Slooe III Oeni to.
mii6cn slft oE6c 6arnIeS 9iid, q
9roiuu imO 9eQe Sudion in Ser
Glu6monu rro Oie Suiirogehe4 auJ
9(ior, cine 0tcu6eit ~ 9aHeIorS 81.
nii6," Iorpie sen gonoelbilOertbeil
nit Gorot6D @ii6, in oStaoc irud"
mO Oas SippoOrome SSodeu-Bro.
gronm ouf.
@aDetD.
9nte 9efannte 5ie6el in ser ndd.
item gSode i'm @oDetD E6eoter me
ser Elm, lmo 1T Oies g@at @6ite"mit
Ieiuen o@aietv Girls bic cine pon-
ItGnoig ncue uno por5iiglidc Bur
lesfe bringet 8ot, Der pom Sumor
tricicuoc mlGnoiibc Gomifer, ibieBt
pie gelu06nIic6 oeu Gogel o6, mN
miro in groBartiger g8eiiel bon Pin.
ma @ront, 9nroig mo @. elliott IT,
gseIt ToiiD @}oOfoir, @ene Srue II.
anoeren Giutiilcrn imteritiibt. Sin
id6uer G6or felbcr @}doden uerpo0.
itdn0i0t sen GenuB OeS 9lbeuoS.
NtnrDlanO.
9tn ser Spite Oes oor5iiglitben
GroaronmeS OcS @}orpIono E6co.
tcrs, ooS in ser n16lten @ode sur
Gur1iii6rimg fonnt, ite6t ooso Sir
lieS @on6oI", peI6eS sic groBte iuO
id0nite mulifoliibe Gon0oie iit sic
ie oui ser &ouOcoile 9ii6nc alf-
trQt. Ger yStor, ser aus 90 &eri
uch 6eite6cnOen @cicaitoit lit ser
befonnte Sumoriit 6eIir 2lOler 9;c
@itif wur0e BON @erIouen eeihrie
ben bic iidb OoS operettenboite She
ma 5uu &ormrrf gnonmcu bobct
gSeiter nodt iicb OoS &ubIifum mi
So5u 9 Spmcr un0 @eicl6doit n
einem einaftigcn S6manf befouut
ser le66oft opplouOirt miro. Sol
Solb, ais DSatber SoD's boD" &c
fouut, bdlt oie 3ucboncr in ItGuoi
gem 2odjen Beaumont unO 9lrnol,
crireucu in Oem @inoftcr oE6e Doc
trine" Scdnlou 56olp m0 Gonp
6ea miO n@lomcnt NluIicol0, &c SO
reit uno Gearns iiberroic6en in Sc
Sti55c ngDoii cont 6eliebe t6enl"mdb
reno &napp lnO Gornol(a in %ouoC
bile &iiniicn reicben @eifoQ erriu
gen. Gas gSonocl6iloer @roaronlr
6ei6IieBt sic por5iigIibe @orltelluuc
Gon5ertim &eo6o0D.
Pm nGditeu @ieniiag miro oo
Baltimore Sfreidquorteit in sc
&rnIt @olerie iein OritteS Gon8ei
i'm @eoboov Snititut ob6oltcu. 80
bciouocrem Sutereiie miro oaS ern
9(uitreteu pon Olooome W}orguerii
NieI0iae 2iBrpiensfa iein sic in
eioeuc Gompoiionen oni Dem &l,
bier 5im &ortro9 0riugen miro. 81
Game 9e6t Elm beionOers gutter 81
: aus Oen Sunlt Gentren europa
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25
0J9CKSOIQ
airdJlidJc geadJridtcu.
axIDPODRo~G

@emeiniome Communion ser ct.
&iuceut Sc Saul + @eieai6oTt in
Der Gat6eoraIe. Srau s. q.
@ilmon bon Seem gorf Tpricbt
6ellte 8Hdof S6o6on be.
iiirportet militdriic6e 9nSbiI.
0lmg.
Syn scr Oeuti6en Greieinigfcits.
&r9e an ser Srinitps no6e Sio6iiry
miro @oitor g(. 3. Sterger beitc bel
Dem Morgell @oiteSoienit iiber nSSc.
iuS im0 sic @eIt~ preOigen Sein
Sbema fiir sen Sl6euO @ottesoienit
Goutet: 0Sotm lmO ieinc Gicner. ~"
9In Niithuoh 9l6enO iinoet eiue9lil.
iionS.9luOadbt itott.
5.ref. ct. @auIS .&irde.
&oitor SAUL S. Sdnab peronitol.
let beute IN ser 5. rel. ct. @aulS,
Stride, ode @roaomag umo @rattiir.,
cinen oeitIdbcn 9}orgen. lmo eiueu
cngliiGeu gl6eno.G .GjoiteSoienit.
5rau @iGmohin ser Muiif.
9lfoOemie.
@ci ser Open Sorim @erIanrm.
hma in ser @}uIif 9lfooemie miro
6elte 9labuIittag 8rou Charlotte g..
@iImon bon 9iem 2)orf Oie Saupt.
rcouerin ien. 9aiior gS. Sogue miro
Ole GeriannIlng leiteu. @efountc
Suiiraoeiten ans peri6eoenen G6ei.
len oeS 2anoeS peroen ompeIeno
iein.
SIR militdrii9e 9lu$biI-
0ltng.
9iiAoi Sbomas S. S6a6au 9ief.
tor ser Got6olii1en llniberlitdt IN
@oi6ineton 6eiiirioortet Oie militia.
ride 9luSbilonng Der fat6olilden
iimgcn Widnuer in ltnibcriitGten uno
anocren S6ulen in Sen Ser. Staa.
ten.
ct. Gincent Sc Saul Sc.
iellicbaft-
Tie MIitgIieoer ser ct. @inceut Sc
Saul @elellidaft merOeu 6eute@or.
mittag qeneiniom in Ser Gntbeorolc
oic 81, Gimmmiou einnebmeu. Gic
@eIeaidait bGlt Wlorgen glbenO IN
aot6oliidcn Gmb ibre bierteliG6rli.
die General &eriommhng. SugeuO-
ri6ter s. Z. 6. g9iuiomS miro einea
&ortrog bolten
0reitd9ige 9uBperriC d.
tung.
Gic gllumnoe &ereinigung scr
Baltimore 9lcoOemg oi tie @iiiiotion
miro beute 9}abnlittaa A llbr cine
OreitGgige 9}uBperri6tmg beoinhelt
@ater s. @t. @renOcreoit bonn 50.
1oIa College miro Oie Geremonieu
lciten.
@reOigt in Ser 6Iotteu
g(fo0emie.
&aitor 8ronciS 9. 0ofpnS bon Oel
GolparD &rcs6pterioner Stride, SCI,
| 2inpooo 9(penue mi0 WlcGlOerrO
StroBc, miro 6eute @oruittog 11llbr
in ser &opeIle ser 6lotten.9lfaoemi
in annapolis preOi9en.
GoangeIiit 9ootb.
&m gSol6roof Sbenter miro 6ell
te Gpon9cIiit Booth einen illuitrirte,
Gortrog ii6er Sen &rie9 baIteu.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25

Der oieSidbrigc WloSfenboa oes
nGonnitotter &oIfsfeit@crein" lpirO
ont Dienitoe 9(beno in oer SoIle oeS
gereius on Der 6reOerid 9lpenuc &C.
boIten. g8ie miteetbciIt miro, erruor.
tet man einen iebr ltarfen 9eiud uno
trifft oementiprebenoe 8orbereitin-
gen.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25

aoctbcr, Goriieerm 6ran Ir 6. 8.
Slider nno 6rmt aatbarine StrailIl.
Gelegoten 3um Stu gSrOe.GpngreB;
s. @eorge Wioblberricby Gr. @bdrIeS
@loicr, &obouneS Nlotteru, @iiItau
Sicgmuo mo u. 8. 5outbdneI.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25
..Gim.@Inbn.

Dor Dem uGitp.Gmb" belt geItern
giittog Sr. Geo. $. Sinnidion Der
SUPERINTENDENT Der n@enulplOonia
gllenbobr" eincn @ortrag iiber oie
Elone iencr 9obn in ser StoOt @ol-
tinore.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25

Nb0nuCntcn, bic ben ..SeuiIdbcn GOrrc-
W9noenten" nidlt piiuttlidj OOcr uurcael
maRlg crbnltcu, linO eebeteu, Der Office
Dao9n per TclcpbOu OOcr idIriiilidB Ylits
iDelluua 81 madJen.
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25

@nbneraiiQe nit ooer 3 Iropleu .0iel8sSt'
lplott SNmer6cn mo @nilinoun0 lper0en
perlDminoet oae piipneranae idnat hon hlc
ISM eluQenbhd an cln5uibrumpen nnnU
loli cs ltb los mo idnt 40.
" elebt ieln 9hDnerauaenNi IN Der
gSelt ods in mint iuie s0ciSSSt sseiie
nene 0niocding iit IN pubnctauQcnftf ne
lnutbt luorbch leu uNeiSFSt. 8eboren iulrne
&erReilen Gie oele Nbatiabe iiidlt ne5el8.St"
heelti9i lilr ale 3cien Die EenuBrno Don
@llbcn Ole trriiire Nan0lpen Die ein Qiiias
Del aus NDreH 3cbeil mndeii Yilnfierd Sic
lnir Dnlbc Arbeii ibun, Nleliern Ruo Ecbec.
rem. ole @lui 6eben Nenuben &ie stSeiss
~" tein Nubrcn unn Gchneiheu nebr
rC5eiSsSt" miro bernlL fir 25c Sic sSlnfhe
periait oocr peaen Nmpidun beS 4sfeiicS son
y. Nuurcnce a 80. Nbic0no. Nu., DeriQuoi
(Sani4, 4,6ebr25, slptnS Wiai20)
Der Deutsche correspondent. [volume] (Baltimore, Md.) 1841-1918, 1917-02-25
S>ipp 0 s o m c.

Gas @ro9rontm oes Som Sippo-
orom 1T IN nGbIter Ssode elm ie6r
rei66oltieeS mo auSge5eidnetes ifnO
Ite6eu oie 3willinge G6orleS lmOSen-
IN 9ligoletto init ibreu hiueiiiden
aiiniieu an scr Spite Sic Siiniiler
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

raj elovek ma trait. Trdo hi bill prijel ponocnega
costa, XII pride morda po krivicen denar, da nj Sill
Sal IL temne mase, vijoce sc pred MIN, tako Ia
lobnega stokanja.
Gee 81 kristjan, powell KIDD 81 in kaj isces
tod" je vprasal Tone skoraj grmece, in oni ma
tleh je $ pojemajocim glasom odgovoril: "Bog
in vsi svetniki mi pomagajte! - JAZZ sem, Tone
Neprijeten cut je izpreletel mladeniea po
vsem %zivotu, ker pc glasu je spoznal svojega stri-
ca Andreja. Postalo mu je jasno, da sc je tn "a
radi pogubnega mamona ponesrecil stric. Da lezi
pred MIN kakSen tujec, ne hi bill mislil morda ma
nitro pomo6, zahteval hi bill brez posebnega So
cutja cd ~trpeGega cloveka tocnega odgovoral ma
svoje vprasanje. Tako ga je osvojilo ono nelepo
in mra6no cuvstvo, XII OBJ poiavu mike pohlepno-
sti hipoma padc V idealno mladenisko duso. No,
stricu Andreju je trebalo brze pomoGi. "Oce,
pomagajte!" je zaklical prot Hist, kjer so liza
ogla gledali Cijazovcevi mani, ma srcnega kore-
njaka. Gospodarja sc je ~polastila hrabrost in po-
lahkoma je tekel sinu ma pomoe.
Kako sc jc zacudil Cijazovcc, ko ic spoznal
svojcga 6rata, l~ezeccga ma tlel. Sklonil So ir
k MENU in lahno mu JIG polozil roko ma glavo in
venomer JIG milocutno ponavljal: 90 Andreia.
Andreja! Ii siromak, ii! Ali 81 sc kaj pobn. ali
te kje boil, ali cults kaj bolecin?"
ooh, catim, cutim. Mega mi JIG odpovedals,
Evil sem jo ali pa zlomil. Vstati ne morem
on! oh!' Tako JIG toll stric Andrea.
"Ce je noga zlomljena, posliemo DO padaria
Boltesa, on jo dene v dilice in vse bo Sc dobro Pa
kaj te je pripelialo k nam V tel strasni noGie Po-
vel mi, brate, povei I'll bore siromak til'' ie 70.
voril kolikor mogoGe rahlo Ciiazovcc. popraylia.
je bratu razpeto suknjo.
"Oh, joe, res sem bore siromak. Oh vse sem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

Ne BON Sc podrobneje pecal ; ~poizkusi Foul
l6cja in njegovih pristaSev, da postavijo tk poi
ma nature poim pogodbene druzbe, ocividno ie
TO naziranje Gekai opraviceno i'll ga pri utemelic-
vanju izs 'ljevalne pravice nj pogreSati. Oblika
pogodbe, Xxi OBJ ~rojstvu poedinca, t. j. oh naiod-
locilnejsem dogodku njegovega zivljenja, V nobe-
nj druzbi ne prihaja V postev. je brezpomemb-
ma, tudi ako ostanc poedinec V okolici svojega
rojstva in ako ~razvija svoja nagonjenja in spo-
sobnosti uveljavljajoc svojo individualnost lie kot
atom napram druzabnemu in politijnemu redu.
Najboljsc, kar ina %poedinec V sebi, z~ahvalju-
jc druzabncnm zivlienju, tudi Ge je slednic boz
lehavo in %nagnito, kar je lie prehodnega pomona
in oznanja lie prihod move .razvojne fazc.
&c hi poedinec kot tax mogel ziveti. hi zivcl
zadoscanju lie enega sbeh osnovnih i~nstiktov,
skrbi "a zivez, one prvotne i'm preproste funkciie.
katero imenuje Aristotel ktesis, dobivanje ziveza.
Toda druza fundamentals zivljenska potrcba
pc reprodukciji istovrstnih bitij zahteva druzab-
no Mvljenje, in prav liz te funkcije razmerja in
rcprodukcije Sc poraja naravni i'm druzabni cut.
Xxi navajo poedinca, da ne zivi Ease, ampak V
skupnem zivljenju. Lahko recemo, da imata la
kota in ljubezen, oba osnovna zivljenska nagona.
"a druzbo pomen regulatOrja, XII ustvarja ravno-
verje. Ljubezen pomehJa "a vecino ljudi CLAW
no formo "a porabo nabrane fizioloSke in duSev-
ne sile, prihranjene cd vsakdanjega kruha, Cd
vzete vsakdanjemu delu ali pa v.brezdelju mako
picene. Ljubavna razkoSia 50 edna, XII imajo
znaca jsplosnosti in enakosti, vsled cesar imenu-
Je l]udstvo l~jubezen pc pravici parade ubogih.
Religlozni nauk: "Bodite rodovirni in mmozitc
Se!', varuje hkrati interese vladajocih razredov,
zakaJ erotlka upeha organizem, zlasti moSki V
lJubavnem r~azkoSju Sc pozabi gorjt pomanjkanja
IN mezdne suznosti, i'll hkrati izgubi organizem.
XII sc erctike nikOli pray ne unliri, svojo PROF.
most.
Dale prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

I. j. atOmskif agregatov. Atom sam je individu-
UNI, Il nj ~ozivljcn. Use, kar zivi, je asociacija,
je skupina. &c Sc pomikamo V Iivalski vrsti cd
protistOv do c~loveka, jc agregat, je konfederacija
delov zmcrom spletenejSa. kakor odgovarja me
tafiziki individualizma cnoliGno in uniformno ia
kobinstvo, pray tako ustreza socialisticnemu po-
zitiviZmu narodni in mednarodni federalizem.
kakor jc Organizem drzave lie ZveZa obcin, okra-
jev i'll dezcl, jc organizem clovestva lie fcderacija
narodov.
kakor jc bilo ncsmiselno, predstavljati 81
sesalca, XII hi mu imela glava in udic vSi ena-
ko obliko, pray tako nesmiselna hi bila ~politicna
upravna organizacija, pc kateri hi imela severna
ali planinska pokrajina drzave enak sistem hi
rokraticnih oddelkov,. enako pletenino zakonov.
kakor pokraj ina ma dalinem iugu ali V ravnini.
samo zaradi enolicnosti, XII nj ME drugcga kot
karikatura enote.
Ne nameravam Sc ~spuscati globljc V ia poll
ticna premisljevanja, XII hi izkazala "a Italijo ia
ko kakOr "a druge drzave zahtevo politiGni emo
ii oh federalisticni upravi. Jasno je, ola jc po-
edinec izgubil blesk samovlastnosti in da sta ga
bologna in SOCIOLOGICAL pahnila : prcstola.
Poedines obstoja lie. V kolikor tvori del viSje
druzabne enote. Zgoda RObinsona Crusoeja, ma
ivni izraz individualizma, je lie Uganda ali pa
opis bolezni. Vista, t. j druzabni agregat. jc
prava. ziva in trajna realiteta zivlienja, kakor
je dokazal darvinizem in kar potrjujejo vse pozi-
tivne vede cd astronomije do sociologije.
koncem Is. veka je iziavil Rosseau, Ola eksi-
stira lie poedinec i'll da je Ir.lzba umetcn produkt
druzabne pogodbe. Pripisujoc nestalnim poja-
vOm takratnega zgodovinskega ~polozaja, gnilobi
ancien regina, XII ie V MEM zivel, trajen obstoj,
je p~roglasil druzbo "a izvir vsega fla, poedince
pa "a dobre pc naturi koncem ~. veka sogla-
Sajo vse vede V TEN, da JIG druzba naturno dejst-
vo, napram kdteremu je poedino zivlienje brez
moci - cd prvih druzb zivalskih rastlin pa do
ced viSjih sesalccv in cloveSkih skupin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
POTRESNA POVEST.
Spisal P~odlimbarski.

"Torej mems, da je denar dober'" je tho
vpraSal Cijazovec.
"Denar jc dober, lie ukraden je pc moth mi
shh. Ma vozu je gotovo Sc wee to~larjev, xxi so pa
dli $ kozolca. Steer Sc bO pa o ten danes Sc wee
govorilo pc vasi, nego Sc je vceraj."
"kaj pa maj pocnemo z denarjem?" je vpra-
sal Cijazovoc Sc bolj tho.
"Razglasimo, da sc je naslo toliko in toliko.
Tat Sc ne oglasi, tisti pa, komur JIG bill ukraden.'
"ko hi sc pa tudi ukradenec ne oglasilY Nor
da je re umrl, " je dcjal skrbni ~gospodar. In dvi-
gnil Je pogled k o%blakOm, ker sveti raj je zaze-
LEILA njcgova duSa onemu nepoznancmu bitju.
"Onda je menda denar mas, XII smo ga nasli.
Gee, JAZZ moran zdaj kmalu zapreci. SmoletovO
kobilco in Sc peljati v Ljubljano po profesoria.
Ko Sc vrnem, pride vse ma dan Sc danes"
"Smole te je re iskal pri mas" je dejal CHA
joyce in oba sta sla ma zelnik za hiso. Spotoma sc
je CijazOvec S prsti pocesal po tilniku ,ker mu je
postalo zal, da je malo poprej YES oni denar OBJ
ljubil "a mase in IA cerkvene potrebc, kajti mas
mozanec JIG zelo tesnosrcen glede omega blaga, "a
katerim sc peha kristjan in nckristjan. In skle-
nil je, da pride kmalu preiskat ~posteljo ma vozu,
da ga kdo drug ne prehiti. Ukrepil je tudi, da Sc
0na bogoljubna obljuba nj nanaSala ma ve tolar-
je, ampak samo ma tista diva, XII ju JIG otipal ma
vozu, in ma ona diva V omarici, ker tolarjev, XII "a
ME Sc vcdel nj, nj mogel obljubiti. In sploh - ka-
ko jc mogcl obctati one Stiri, ko niti vcdcl nj, ali
so njegovi ali ne! &c ostane denar MENU, re da,
kar je prav, tako je bila pa obljuba prenagljena,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

torej neveljavna. - Stvar sc jc zasukala precej
tako ,da Ogretenu Cijazovcu nj bio treba ukre,
patti, kan obrne ono blagoda.
Nista Sc Gee in sin Sc dobro ogreIa kraj ognja
ma zelniku, ko je ~prihitcla liza hise Lenka VISA "a
sopla. "Oce," je klicala, ooh, poglejte h kozol.
Gu ~pripeljal Sc je ~nazaj!"
.''KdoT'
"Antekrist Vozicek ina zopet pod kozol.
GEN.
Bel, baba neumna!' Sc je razjezil Tone.
''Vozicek sem JAZZ pripelial. Antikrista nikoli nj
bilo in ga tudi sedaj MI"
"l KIDD pa leze v mas kozolcc.."
"V kOzOlcc lcze kdo?' sta ~vprasala obcnem
occ III sin ter Sc spogledala.
"VH ga, satana, Sc kozolec nam bo odnesel v
pekel," sc je r~azjezil gospodar. Pa preeej je IL
molknil.
"Tega antikrsta hi JAZZ rad poznal!" je kliknil
Tone in v razmahu sc jc zagnal Okoli hse prot
koZOlcu.
Cijazovec je stall poleg ognja YES bled in pre-.
padel. Iopet sc mu je vtesala v duso tezka misel,
da tisti dcnar lie nj poster in da mu je menda Bog
postal peklensko posast zopet ma vrat, da ga kaz-
nuje, ker je tako nitro snedel bogoljubno obljubo.
ko je pritekel Tone ma sprednjo stran hise,
je zapazil, da Sc pomika neka temna postava DO
kozolcevih precnicah navzdol. PospeSil je korake,
ola hi mu ne usel ponOcni COST. Skokoma 10 je
ubral pO trait in has JIG biz pri znamenju, ko to-
lebne ona prikazen s kozolca ma tia. SliSal je te-
zak rohnec in ~grgrajoc glas, kakor bi tezko uni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
Dale p~rihodnjic.)

prlsel to noe, vc je izgublicno," ic javkal STRIFE
ter Sc solzil. "Tistih pesto goldinarjev, XII mi iib
Je lansko iesen V srebru vrnil Marian, ko SO Ko-
ritniku prodali grunt, tebi tvoiemu sim To-
netu sem Jim hotel zapustiti, kadar umriem
pa glej vse JIG proc! Tujennu cloveku posoditi
Jrh nisem hOtel, sal YES, da posodi i'm vrni ne oslo-
meta dolgo prijatelia. Skril sem jh lansko iesen.
potem ko so koritniku ukradli, kar nl ie Sc osta-
10, v tvoj kozolec, ker Jill zavolio bolezni niscm
mogel nesti v ljubljansko hranilnico. Dejal sem; :
pomladjo pride zdravje in potlei .jih poneses Y
LJublJano. No, poglej mole gorie. tat mi iih ie
ooheSei III ukradcl. Maj mu lee Sc pc smrti ma
nJegovi tatinski dust! Zdai sem pa siromak. ola nj
VecJega ma svetu." Debelc solze so polilc strica.
"Potolazite Sc, ljubi mas stric - Sc je oglasil
rome vas denar nj ukraden, ampak spravljen jc
dobro. Potres ga je strescl $ kozolca i'm jaz sem "a
hasei poln macJi meh in ga skril. Bog, XII jc ma
pelJal vase dobro srce ma to blago mfel. Ola ste
mamenli tolarJe mem, naredil je tako, da sem
jim JAZZ nasel. Maj sc zgodi vasa in niegova VOLTA -
Donro 1e poznal strica in vedel je, kakSen ucinck
napravi mani Ia namek.
Ali 81 Jh res nasel, ljubi moi Tone" Sc ic
razvcsehl starec. "Ali 81 Jill dobro shraniIY OIL
princsi mi Jill, ola Jill preStejeva, ce So vsi. da y,c.
va Iskat, &c sc je kateri izgubil. Prinesi mi iib. nh
say VidT, kako zelO sem nesreGen. Ne bo ii zal 90
me posinhnes. Vseh petsto dobis pc moi smrti"
Bog VAN daj sc dolgo ziveti, STREE Ampak
TO vas prosim, posodite mi jim Stiristo. zelo iib no.
'reDuJem, ola zalozim pri post. Posteno VAN iib
povrnem IN obresti VAN bonn dajal DO Sest od sto"
10 sedem hos dial, Tone. Zavoljo potresa Sc
aenar podrazi. In pa tisti goldman. Xxi 81 on sinosi
iahKomiselno zapil, mi tudi povrneS."
(Dalje prihodnjiS.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

Poedinec in vista.

Sc ma drugi tocki sc razodeva geneticno raz-
merle socializma i'll darvinizma, V opredelitvi raz-
merJa poedinca do vrste. Osemnajsti vek Sc je
koncal Z izkljucnim proslavljanjem poedinca,
cloveka kot enOte Ease, in to miSljenje, XII bile
zlasti pri Rousscauju V oci, je bila naravna. to-
ola pretirana reakcija prOti plemski in duhov-
ski vladi fevdalne dobe. Individualizem je rodil
~polititno konstitucijo, Xxi Sc Z MO pobavim poz-
ncJe in XII Sc V Mi srecavajo voditelji mescan-
skega rezinla Z anarhisticnim ndividualizmom.
ker v%eruJcta ODE smcri, da Sc dajo socialne raz-
mere mahoma izpremeniti, 5 carovnim znamenjem
paragrafa ali Z eksplozijo bomb.
Moderna bologna je popolnoma predruga-
ella pojm individual in je pokazala ma eni strani,
da j. bioloSko in socialno lie ogregat priprostej-
sih clementarnih individov. ma drugi strani. da
individual samega oh sebi mixer nj in da eksistira
individuum lie kot del skupine. Use kar je live
ga, je asociacija, je skupina. Cello stanica, XII
obstoja kot pOpoln organizem, ia izraz bioloske
nidividualnosti, XII Sc he da wee zmanjSati, je 20
pet agregat razlicnih delov (jedro, nucleus. pro-
toplazma), kateri so zopet aggregate molekulov,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20

meScanski in konservativni, kakor conservative
strankc in njih inteligentni p%ristaSi; V italian
skem parlamentu je Imbriani V verskih in social
nth vpraSaniih konservativnejsi cd Rudinija YES
svet napada, dostikrat opraviceno, 6etudi ne ma
pravi nacin in brez koristi, duhovnika nj Sc nobe-
mega napadel in je edini poslanec, XII je glasoval
proti temu ,da Sc vzame V pretres zakonski na6rt
o ~zvisanju davka ma dedS6ine "a stranske sorod-
nike.
Socialism nj interesiran ma republikanski
propaganda. Maj resi- vsak pc nacelu deljenega
della svojo nalogo, veda maj propagira svobodo.
miselstvo, veealimanj radikalna burzvazija repu.
bike. Use to odpira k socialistiGni zmagi vodeco
pot zgodovinskega r~azvoja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
Moznost ruske republikc torej raste.


kratka hi bilu Ia cudovita rcvolucija, n kdor
bo pisal ME zgodovino, najde vendar toliko veil.
kin in malih, a vseskozi z~nacilnih podrobnosti
V njej. da mu he zmanjka sn0vi.
Pc Petrogradu so drdralf automobile pre-
micni govorniski odri, ustvarjaioci potrebno I've
70 med posameznimi deli revolucije. C~asopisov nj
bilo; provizoricna vlada je dala tiskati ma tisoce
letakov. objavljajocih vsak dogOdek, in avtOmo-
bill so skrbeli, da je bio ljudstvO takoj o vscm
obvesGeno. Delavci so imeli malo orozja; vojaki
so jim dajali. kar so mogli, cd ~svojega. Nezanes-
ljivi o~ficirii so bill razorozeni In aretirani; ma
njih lnesto so prisli drugi, kakOr je nanesel slucaj,
brez obzira ma stopnjo in vrsto orozja. kavalerij-
ski general je koniandiral oddelek %strojnih pusk,
XII ie pomagal ocistiti Nevskij Prospekt cd poll
cjc.
Slike Nikolaja in ~njegove zene so odstranje-
ne IL vseh uradov. Hladnokrvno so jh posneli
uradniki in sluge = stem Zi sc, da nj nikogar bO-
lelo srce pri TEN opravilu. 5 carskih poslopij' 50
odpravii Nikolajeve make. S ponosne zimske pa
lace so smell carsko Standard in ma vrhu tcga
krasnega. simboliGnega poslopja vihra rdeca Ia
stava!
Nova Russia Nova Russia!
Kos >tarega sveta SO je z NikOlajevim rczi-
NOM sesul V prah. V svitu ruske revolucijc pa SO
kaze, cet,Idi Sc V daliavi, nov svet, svoboden Svct
Prerojena Russia ie zacetek svetovnega preporo-
da.
Slava junakom ruske revOlucije!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-20
Enrico Ferri:
Socialism i'm mOderna ZnanOSt.

Socialism gleda ma katoliSki socialism brez
antipatije in brez strahu Slednji ~olajSuje socia-
listicno propaganda, zlasti ma dezei, kjer so YER
ske tradicije Sc Five, toda zmagovalne paine ad
maiorem del gloriam pac ne odnese, ne lie zaradi
gotovega uasprotja med verstvOm in vedo, XII ga
tudi katoliska cerkev ne more odpraviti, temvec
zaradi vse veGje privlacne sile posvetnega socia-
LIMA. &c ie kmetko prebivalstvo postalo enkrat
krsGansko-socialno ga radikalni socializem brez
tezave pridobi pod svoj prapor: izpreobrne Sc ce-
10 samo cd sebe.
y S. Sergi, "L'Origine del fenomeni Psichi-
CT. MILAN 1880, p.'334.
y Pr. Durekheim, de la division du travail
social" paris 1899. - Kar Sc tice vpliva reli.
giJe IA nravnost, sem neosnovanost te misli doka-
zal v svojih kriminalno- psiholoskih delhi, zlasti V
svoji knjigi o umoru ~C'L'Omicido nell" Antro-
pologia Crimfnale" Turin 1850, H., pogl. IVY.
V podObnem raZmerju stoji socializem ma
pram republikanizmu. kakOr je ateizem privat-
ma zadeva p~oedinca, tako je r~epublika zasebna "a
deva meScanskih strank. Ko dozori socializem,
bo tudi ateizem re napredoval in r%epublika vlad-
ma forma marsikaterc danasnje monarhije. Kakor
ST ateizma MISC izmislili socialist, prav :ako tudi
r%epublike lie bodo ustanOvili. DanaSnji ateizem
Sc JIG rodil IL vpliva razvojnega nauka ma danas-
MO burzvazijo; prav tako ozivotvori r%epubliko
stranka kspitalisticnega mescanstva, &c "mo-,
narhija ne DO vec cuvala drzavnih interesov,"
pod katerimi je umeti interee vladaiocih razre-
dov.
Naravni zgodovinski razvoj vodi cd absolut-
ne preko ustavne monarhije do republike, XII Sc
loci cd konstitucionalne monarhiie skoro edino
pc volitvi drzavnega poglavarja. Mescanstvo sa-
me izpelje ia prehod cd monarhije do republike,
re v upanju, da S tenn zadrzi prodiranje socializ-
ma. Cesto nahajamo v Italiji kakor ma Span
skem, ma Angleskem kakor v Franciji republican,
ce in tako imenovane radikalce, Xxi so mnogo bolj