davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

uplaSena mise vprasuje, ce nj bozc mrteN
in lazen Ne vraGa Ii svet kaoS. IL katerega
Sc vStal po slept igri sepih sill? Nj avljenie
toveka i'm Glovestva in ssvetov lie brezmisena
kombnacija slucajev, kateri so 81 smesne oziv-
liene igraGe po krvem in po neumnem domslia-
le. da noSij jo sebi bozansko iSkro in Sodeluieio
pri dolocanju u>ode? Ne dokazuje Ii groza Xxi
preplavja YES svet, puhloSt vSe coveSke domis-
liiie in vSeh Stremljenj!
ognju preizkuSa zlato; Svoiih kata-
strofah prezkuSa GoveStvo. BoziG je prank
roiStva; vc6na priroda pa je spojila rojstvo bo-
etinam Stare SOlnce pie vGaS umiralo bozGu
in nCvo Sc je porajalo. In zveicanje GOveStva
sc je porodilO tesnobnem zmskem caSu, ko je
najtemneiS obup zatiral made.
Gro2a Sviga od Severa proti iugu, cd vzhoda
III Svet. i je ma poti novemu, syet zatiranja XII
50 mora umaknit Svetu svobode.
AIraGna sa transtva Sc ie ustraSia zna-
menJ prihajocega sOlnca krvi ie hotea utopiti
poraiajoGo prostoSt. Svignil ie NEE suzenjske-
ga gCSpodarja in grozec bliSk so zazareli. pa so
vneli SvetOven pozar.
NovO poglavie pripravlja zgodovni
cIovestva vseh tsocetjih. kar sc flovek trl-
di. odkar koprni in stremi, so pisali boji njegove
move strani \ikdar MISC stare. preperee i'm
prezivele sie hotele umaknti novi leps moci
legije in sluSale pokoncat nOvo Mvjenje He
rod sc je zbal izvelicarja in ie dial pokati vsc
otrokc, dH ne bi OSta xiv eden. IL katerega bi do
raStel novi moz. Temne sile naSega casa sc boie
move moti, novega izvecanja, in poklale bi YES
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
B o Y i &

la in pretehtala ga je, doloGila je njegovo pot
preracunala nJegovo gibanjc, koledarji nam po-
vedo ne sekundo natanGno dolzro vsakega dneva
i'll znanost nam razlaga vSe prirodne razlCge
stare solnce ne umira in novO Sc ne poraja vSako
leto
Toda ioveski duh Sc ne zadovoiuie samo
proZo. Sal hi sc tudi telo prehranilo Sanm krli-
nom, ali mika ga vendar SoGna ceSnja in diSe6a
Jagoda. Razvil je tud duh in ne mara wee
spreJemati bajk nameSo resnice: toda poleg njih
81 zeli tudi pravljc, po reSnih. tezkih miSiih
dneva SpreJema po noci rad prijetne Sapje. I'm
kJer je mogoGe brez Skode, ovije resnicnost ali
pa 10 preplete rad poezijo
Ubogi so tisti duhovi, ki Saniariio o svetu sa-
me, absolutne trezno>ti in COLE realnost Krat-
kovidni so, Xxi obsoiajo praznike in fantazijo kot
prazno potrato casa. veGnem napredku zeli
cloveska duSa resiti pusth opajaioGih in dipiih
zabav preteklost in sc tudi TEN oziru dvigni-
II; ali Z vSo silo upira poizkusom da hi Sc IL
premeniia V masino, XII Sc razlikuje cd one V to-
varni lie V tem da ina glay aparat IN mis- ie-
nJe IN prSih instrument poganjanje krvi po
nIah. Svojo poezije zahteva. boljSo in plemeni-
teJso, ne "a lastno prevaro. ampak "a Zlahtnej-
Sc zivljenje
Ia tloveka, XII je pill IL studencev mania ne
more boziG veG imeti betlehemSkega pomena All
svoj boziG ina vSaka duia lii Sc nj odreveneIa in
okamenela. Bozic. prank upanja. prank veil
Ike objube
Toda - kakSni so Gasi, ki smo jih doziveli!
Nj Ii upanje ubito: Nj obljuba postavljena ma
laze
Cetrtit Sc ponavlja boziG krvi in grozi, in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

mladl svet da ostane njih Stara tiranska silo ne
dotaknjena veljavi
Toda svet Sc pomlaiuje. IIoce Sc pomladti
III he mara wee tiranStva. CloveStvo ne Gaka ma
preporod Soinca, temvec Sc h0Ge samo prerodti
10 naJveGJem boziGu koprni. kar "a ie bilo Edai
KoedarJlh njegove zgodOvine Ne "a krone
Diisc' lie "a zezla Sijaj - Ease, IA svoio svobodo
za Svojo bodoGnoSt Sc bori
Stra$ne so bolecine, katerih Sc krci syet
All TO nl'o bolecine obupa, MISC boeGine popina
boecine porajanja in veliko bo rojstvo DO teh
grozovitih krcih
Se so lierodcM ogrnjeni skrlatom i'm niih
ponoS Se zdi neporazen. Toda pod imperatorssko
togo Sc si5e koena, pod zlato krono sviga dvom
III Strah SkoA mozgane. Pozara, XII ga je zanetla
ce>alSka deSnica, ne more pogaSti cesarska vo-
Ia; poplavi krvi, kateri je odprl iezove voine
ga Iorda ukaz, Sc potaplja sam mogoGni gospo-
dar, morda morda napoSled sluteG da ie le smr
ten clovek cigar Sia Sc razbline elm spoznaio ma
rod njegovo nitnoSt.
krvav je bozit; obupen nj Boj ie prisel. ka-
kor Je moral priti toda ma koncu boja nj pogin.
hJegoV zakiJucek le zmaga zvega "a zivljenjc
SpoSobnega. Trepetai so narodi zdai trepeGe
bogoIcni goSpOdar; bledeli so tlaGani ze blcdi
despocJa kadar napravi sonce najdaliso noe
Sc zatno daljSati dnevi po najhuisem zatiraniu
prlhaJa svetla svOboda. IL opustosenia in raz
valn vStaJa novo ziyljenje. lepSe in cstejse V
jasneisi luti
Bozic narodov Sc praznuje Potresi in vihar-
j ga oznatujejo. Ali boziG je, prank rojstya.
prank obljube. Nezogbno mu sledi Velika no.
- vStaJenJe narodov, zmaga svobode
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

postm nster mt
Dee p. 1917. required by the $. 1917
Bozit je po krSGanskih naukih prank boz
jega rojstva Vera Xxi to uei in stoji dandanes
svoJiml stevinmi sektami prvi vrsti transcen-
dentainih ideologij, je kakor vse, kar eksistira.
plOd razvoja. Pred MO so bile druge we're il ka-
terih Sc je krstanstvo izlus6ilo kot popolnejsi,
viSJi. "a tedanje case naprednejsi MAJOR; svoiih
roditejev pa nj moglo zatajiti in Sc danes so V
MEM zivi sledovi elementov. il kaerih Sc je raz-
vilo.
Vse we're koliGkaj cvziranih narodov so
imele nekaj krS6anskemu boziGu podobnega Ko
le minil najkrajSi dan letu in sc je solnce "a
cello zopet dalje in daje kazati hrepenecemu Glo-
veku, 80 srcih budili tain cuti in dusah ki
so bile vse tesneje spojene Z nature kakor
mi tovarniski in pisarniSki avtomati Sc je nase-
ljevalo novo upanje Solnce, vir zivljenja ma
ma zemlji, svetlobo in toploto podarjajoce solnc
sc je ma novo rodilo ali prerodilo Ma nebu je BIZ
la oblpba. da mine kruta zima more6im mra-
zom, zatirajo6a zvljenje. in da zmaga sila svet-
lega boga frmanentu.
Tudi start Slovani so imeli svoi boziG in
mnogotere sege IL njihovih poganskih Gasov so
Sc ohrainle da naSih dni, dasi so ljtdje pozabi
ma njih prvotni pOmen. Tudi oni. pOglavtno po-
ijedelci i'll lovci, bill Svojem zivljenju I'VE
zani nature in upanje ma pomlad, XII prezene
zimsko mrtvilo, jim jc ogrevalo srca Tudi MIN
sc je o bOzi6nem Gasu rodio nekaj velkega
Namesto primitivne poezije Xxi ie prepredala
vSe verstvo prmitivnih Judi in narodov stopa
DolJinbolj proza znanoSti. A>tronomija je IL
solntnega boga naredila svetovno telo; premeri
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25


kov Sc podjetniki vcasih eden drugega opehariio.
AkO Sc kateremu zazd da doseze Ease danem
trenotku vetji dobicek, ce prekrs dogovor in mi
"a ceno izdelku tedaj dotiCni podietnS ne bri-
ga ia dogovor tker tudi nj nobene oblaSti da hi
ga 10 priSila) in Stori, kar zdi MENU pray.
Da Sc tako 'kapiaistcno krumirStvo" prepre-
ci. Sc kapta'iSt Sc tesneje zdruzijo med seboj TIE
zdruzive kartel
I'm Harteiii re lie razpOlaga poSamczni pod
Jetnik presto niti prodajo niti proiZvaianiem
l2delkov. To delo opravlja skupna podjetniSka
pisarna, kateri Sedi izvolieni podjetniSki odbor
Tia pisarna sama prodaia IA vse 2druzene podjet
nike, Sama doloGa Gene izdelkom, njei in ne veG
posameznim pGdietnikom morajo odiemalci ma
SiavlJatl SvoJa narocila. Ia podjetniSka pisarna
tudi dolota. koliko in katere izdclke mora in smc
NSak pOdjetnk proiZva jati. .tko Sc pokaze ''po-
trcba zvisanja cen ali H. pr. "a prepreGenie mad
pro'ukcije, tedaj Sc zniza tudi produkciia razmer
no pri vsakem pcdjetniku. Tako sta n. pr. V letih
1905 in 1890. kartea bombaz in juo 2nizala
pri Svojlh podjetjih produkcijo "a 1870 ma la ma
en-, da so tn podjetja po dan vsakega tedna
delom mirovala. Stekarski kartel je re veckrat
"voje tovame Ia eel mesec zaprl.
Politicna pomoc.
Kier zasebni podietnk ne morejo sami pre-
preciti nadprodukcije in znizania cen, tn Jim pri
skoci kapitalisticna drzava pomoc Do kaksnh
ah'urdnost Sc tn pride nam kaze suGaj XII Sc
Jc pripeti pred par lett brazili anski drzav Sac
Paoo. Ia drzava oskrbuie sploh 80 do 500 vsc
kaVlne prod'ikcije ma svetu ker bile zadnji cas-
uecdne leine "a kavo in Sc je je veG prdelalo
ko Je Je bilo mogote prodati, ie cena kave moe
no padla TEN priS Skodo posestniki ka
vinih plantaz, kier Sc, kakor ie splosno znano,
ravna delavci kakor sunni. In TEN krvnikom
Je pr'skocila drzava ma pOmoc. Izposodila 81 je pr
amcrlkanskih, angeSkih francoskih i'm nemSkh
bankah denarja, in je pokupila od posesnkov
mlonov vret kave 400 jonov kron. To ka-
go Je drzala tedaj vlada skladiSGih tolko ca
Sa, doklcr sc cena kave zopet mi povisala Ce hi
sc pa 10 ne zgodilo kratkem Gasu, tedaj bi bla
drzava prsiljena to kavo sezgati, ako b hotela
imeti svojo operacijo uspeha Tel lumpariji
pravi utenem kaptalistfncm svetu vaorizaciia
kavc.
hartelirana pod ietja ne obotavliajo tudi
zadrzati tehnicni napredek, ako je to MIN ko-
ris Tako je N. pr. pred nekaj lett mednarodni i>a:
tel za izdcovanje steklenic preprecil ehnicni pre-
obrat tc obrti. iznaidbo Owenovega stroja hi Sc
Steklenice lahko izdelovae veiko lazie in hitrc-
Je, t. j cisto mehancnim potom. S tenn bi pa do
'edanJa podietja trpela velikansko Skodo Da Sc
to prepreti, ie kartel rajsi sam lup patent ma Ii
st, StroJ IA II miljonov mark in zadrza zkorisca-
ME move iznajdbe
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

onisti enega podjetia so oh enem akcionisti dru.
gega ekzstira pravzaprav lie emo samo yelikon-
skO velepodietie
Cm bol je kakSna drzava industriialna.
TEN la2e Sc razvija opisana kapitalstiEna organi-
ZaclJa hapitalist sc pa ne zadovoiuiejo samo s
sVoJo organzarijo; to hi jim bo premao Njih
vpliv M zakon, dajo je tako moGan da Sc potom
viSoke carine preprcGi uvoz tuiih izdekov dr.
zavo In Sedaj so kapitalisi gospodarj situaciie.
Oni so proizvaiatclii (monopolisti) izdeka in dix
uraJo odiemalcem lahko poljubne Gene lie en- pri-
mtr mai slu&i poiasnilo:
Pred par let 1908 ie dunaiska obcina ra
bila zeezne ceVi napravo novega vodovoda
Doblla Je dive ponudbi, emo od avStrjskega drugo
od trancoSkega zelezarskega kartela. Ia franco
sko hago bi Sc morale plaGati ma drzavni mel
carne l,950,000 kron, voznina hi pa bila stala
10000 kronVkljub temu je bila francoska ponud-
ba lie "a 100000 vista cd avstrijske Ako bi to-
rel ne bilo carine, hi dma jska obcina prihrania
l,23OOO0 kron Tako pa je Sla ia Svota blagaj jno
aN Nstrjskeea zelczarskega kartea kot csti ekstra-
profit njcgOv' djetniSke organizaciie in kapi-
taliSttne carinske potike
Podobno vlogo kakor industriji kapitaisti
igrajo poljedestvu veeposestniki ali veleagrar-
ci. .pomofjo svojh organizacii in carinske poll
tike ki brani prihod ccnenh zivil IL tujih drzav,
lie Sc poostrujcjo mternacionanc vzroke obsto-
Jete draginjc Beda in pomanjk jkanie delavnega
ljudstva jc njihov dobicek Ia to so liudsvu raw
no TAXI sovrazniki ko kapitaliStGni tovanarj
Banke.
Rek Smo da so banke nekaksne posredoval-
nice "a delo kaptali2ma In res bankc so tiste
zakladnce, IL katerih Grpa kapastiGnO podjet-
niStvo svOje moci. ia to pa dobe banke odloGilni
vpv ma kapitalisicno gospodarsko gibanje.
Kako Sc kapia konccntrira, vidimo dalie pri
naslcdnjih zgedih
Po staistiGnih podatkih IL l. 1902 je lie 451
podjetnikov Avstriji imelo vposlenih $4,000 in
dustrisSih delavcev t. j. Getrt vseh avstriskih.
Cd teh 45l podjetnikov je / l3 obenem posedova-
10 2la mill jona ha. zcmlje t. j. 1/12 del vsega av-
s,rijskega ozemlja.
Ma NemSkem je imelo pred kratkim lie 2l4
bank 81 mjonov mark cistega dobiGka. ber-
inskih bank raZpolaga $ premozenjem 10.605 mi
jonov mark.
V Ameriki, V tel kapitalistGni draw prve
ste. jc koncentracija kaptala najbolj razvidna. V
Idruzenih drzavah znaSa vrodnost vseh zeleznc
Is mill jard dolarjcv S29d teh zeleznc ie lastnina
90 kapitalistov Amerikanski kapitali'i, Xxi tvori-
io po Stevilu le lf6 vsega prebivalstva, pose
1890 pa ze $3.50 in l. 1900. pa ze 80 odstotkov
vSega narodnega imctja. SamO Rockefeller raZpo-
aga l/i0 vsega amerikanskega premozenja.
Ma tch zgledih vidimo jaSnO, kako rokah
cimdaljc maniSega Stevia ljudi koncentrira ka-
pital, kako ovladuje nekaj bancnih kapaistov
i'm banGnih ravnaeliev gospodarsko zvljenje ce-
ih narodov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
Zensko in otrosko delo.

Prva beseda, XII jo je stroj izgovoril, je bila
ta da je vprege tvornsko deo zehske in otro-
Ike. : tehniGnim napredkom, povzrocenim po no.
voizumljenih strojh, ie postal kapiastu vek
odsotek iZucenega deavstva nepotreben To delo
jc mehani6no za6el opravljati stroj, pomozne de-
avsle moti ie kapitalizem dobil zenskih in
troSkih delavcih, Xxi so mu seveda delali veko
neje cd izvezbanih moskh delavcev. Nuna po-
sledca III izostaa: ma eni strani breZposelnost in
IL ME izvirajoca socialna beda, ma drugi stran
splOsna degeneracja prebivalstva vsed zlorab
lianja zenskih in otroSkih moti (od l0-1S ur
ma dan dela). Ma Nemskem je II. pr. od 1895 do
1907. poskocilo zensko in otroSko delo tvOrn-
cah 500 medtem ko je mosko naraslo lie
20fo. Tudi ma dezeli je seveda kapiazem povzro
ell veliko revolucijo En- primer IL Nemcije, XII
je TAXI hitro industri jalizirala: letih 1882 do
1907. je pablo kme6ko prebivastvo relativnO cd
1870 ma 2S in dive tretjini odstOtkOv in tudi alb
,outno od 1872 mil jonov ma i7.6 mjOnOv. Tia pr-
kazen ne pomenja mic druzega, nego da sc je
kmeGkm prebivalstvom pomnozilo Stevilo indu
strijalnih delavcev
Srednji stanovi
Sedanie kapitalisticno proizvajanie je unic
10 bivsi srednj stan rokodelstva: velika Obrt je
malo pozra. Poskusi reSitev tega srednjega
stanu MISC obnesli mixer. Rokodelec izginja ali
postaja odvisen od kaptaa. RokOdelec ne della
danes wee Ease, marvec odjenika kjer Sc de-
la samOstojno, prOiZvaja vec nOvih iZdelkOv,
ampak jih lie popravlja, ali pa della posamez-
ne kose. IL bivsega samOstojnega rokodelca je
postal torej delavec in sicer della on donna, ma
raGun ali pa vsaj gospodarski odvisnosi cd ka
ptalista, oZiroma naravnost podletnikOvem
obrtovaliSGu direktni njegovi sluzbi.
Namesto starega srednj jega stanu rokodelcev
je ustvaril kapitazem nov Srednji stan. kapita-
listcni pod jetnik potrebuje namrec pri tehniGnem
ali administrativnem vodstvu svojega pOdjetja in
pri dovajanju svojih izdekov k odjemalcem or.
konsumentom vse pono izvezbanih in intelligent
nih pomagacev. Kakor je cd prprOstejsega de-
lavca kupil njegovo roko ali fizicno moe, tako
kupuje cd inteligentnega delavca njegOvo glavo,
dusevno moe in ga IA razliko Od rocnega delavca
imenuje uradnika bistvu pa nj nobene razli-
Ike med tema dvema, Oba sta enakO podlozna ka-
pitalizmu, oba sta delavca
Tudi kmeGkemu ljudstvu Sc ne godi mnogo
bolje kot rokodelcu. SploSne posledicc kapita-
lizma ie cutti tudi pri kmeckem stanu. Tudi
kmet re hlapcuje kapitau, ker ne more zhajati
ped bremeni, Xxi ga teze. Dogovi, davscine in dra-
ginja povzrocujejo izseljevanje in prolearizacijo
kmea.
Narascanje prometa.
Razvoj modemega kapitalizma je sploh pre-
obraz yes svet Liudje 81 postal mnOgo biz
ji nego so bill nekdaj. Sedaj je re YES svet pre-
prezen najrazGnejsimi komunikaciiskmi sred-
stvi - zeeznca, telefon, teegraf in brzoparnik
kraisajo razdalje med liudmi Smell cloveski dun
ne miruje nikdar in re danes pomislja ma ko-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
Trusti.

Nrhunec kapitalisticne organzacje pa tru-
S'l rr trIstlh re nimamo veG nti posameznih pod
jetij, ia ze skupna lastnna kapitalistov, akci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
Koncentracija.

kapit alizem skuSa ma vse mogoce naGine uiti
nevarnim posledcam nadprodukcije in svobodnc
konkurence Predvsem skuSa kapitaI in pod jetia
zdruzit ma emo tocko, iih kOncentrirati: IN to
ustvarja velepodjetja obliki akcijskh druzb Sc
drugi Ginitelj ki pride kapitalizmu ma pomoC, so
posojilnice in banke. TIE so pravzaprav posredo-
valnicc "a deovanie kapiaa.
Koncentracija kapitaa pa Sc nj dovoi IA pre-
preGenje konkurencc. Kajti Sc vedno 81 soic pod
jetniki vsak svojm pC,ebnim profitom sovrazno
nasprot Ali kmalu Spoznajo trdi podjetnki
je skupne korisi Ia to Sc tudi oni organziraio
Prva stopnia te organizacije so dogovor ali spo-
razumljenia "a ccno izdcllov druga karteli, trct-
ia trust
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

munikacijO po zraku Pred 30 lett ie francosk
pisatej Jules Verne (izg. I'll Vern) napsal fan
tastiten potopis, kier je njegov junak priSel so
dneh okoi zemlje Ljudje SO pisateliu sme ia
danes le oni smell sen iev reSnica ze preko-
sia, kajti mi rabmo danes pot okoli zemie lc
62 dni. ki Sc pa V nomanh casih in oh ugodnih
prilikah ahko ie skraisajo Sveovni trgovski pro-
met znaSa sedaj na eto priblizno 100000 Milo
nov kron, cd tega odpade prekomorsko trgo-
vino 45 i'll lie ma angleSko lSfc l.. 1864. Sc jc
ustanovila svetovna poStna zveza in ie emo leto
pOtem razposala 99i milionov pisem l. 1907 ih
je odposlala re go miljonov.
Ia velikanski razmah kapitaizma je delav-
stvu prinese dvoje: pomnozi je njegovo S,cvi-
10 in poslabsal njegov gospodarski poozaj.
U6inki ma kapitalste
Ucinki kapitaiizma nuino pojav tudi
pri kapitalistih samih. kakor je kapast-tovar-
mar uniGil male9a obrtnika- -rokodelca, tako uni
cuje veliEi kapitalis malega, veliki podjetnill
maega podjenika; obrtna svoboda mu pac dovo-
ljuje popolnOma svobodno konllurcnco.
Namen kapitalistcnega podjetnika nj ta da
bi prozvajal toliko, kolikor je danem trenotku
potrebno marvec n iega vodi edini namen: da do
seze IL podjetja kolikor mogote naiveG dobiGka.
Pri danasnjem kapitalistiGnem proizva alnem re-
du namrec nj nobene moci nobene instance ki hi
urejevala on dolocala mejo janja. Nsai-
do lahko proizvaja kakrSenkoli izdelek in kolikor
mu Je QraRO, Ill taKO sc Ia Stfuna napenJa, dOkler
ne poc (. j. dokler nj wee mogoce dobit kupca
"a nagrmadeno bago. Ia nadprodukciia povzroGi
Yselej gospodarsko krizo. Cd l. 1926 Sc te kri-
Evrop vedno ponavliajo TIA kriza pomenja
brezposelnCit in sOciano bedo delavstva in vcG-
krat gospOdarski poom podetnikov samih
Da zognejo tistim krzam. SlluSajo pod
jetniki oddati svoie blago tujim nekuItuInim de
zelam, kolonijam Toda koloniic ne dobe cd mas
lc blaga porabo, ampak tudi kapital IN lasno
produkcijo. Ma ia naGin postancjo koonije naSc-
mu kapitalizmu konkurentinje in on 81 mora isIa-
ii zopet novh torisc. Ali do neSkonCnosti Sc kap-
talizem more raztegnit; pride cas- ko Sc svc-
town. trg ne bo mogel vec razsriti in tedaj je
bankrot kapitslistGnega gospodarskega roda neiz
ogiben, ako ne bo poginil zc pref, nego doSeze
zadnjo postajo.
Koncentracija
KANT a aznm SlkuSa IN naEinn niti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
cLAsILo JUGosLov. socIALIsTIcNE zvEzE.i

True translation filed postmaster t Cbieayo
Dee 2' 1917. required by act Of =.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25

This paper is devoted to
the interests of the work.
ing class. Workers are
entitled to all what they
produce.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
Camp Lewis Team
Reaches Pasadena

PASADENA, Cal, Dec. "a. -
Pasadena capitulated today to
land and sea forces Of the United
States.
With II members OF the U. s.
marine football squad already in
possession of quarters at the Ho-
tel Maryland, more than 20 menu
ber3 of the 91st division aggrega-
ton of Camp Lewis charged into
the hosiery to help consolidate
the positions.
While SAVIOR faire is maintained
temporarily. that's really camou-
flage. for on Thursday a state OF
war will be declared to~exist.
On that day the 91st gridiron
hounds will decamp to other
quarters to prepare for the an
nual New Years Tournament of
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
NICHOLS AGAINST
FINISHING TEMPLE

State Senator Ralph d. Nichols
has written a letter to Gov. Lister,
protesting against the capitol
commission putting a new facing
on the Temple of Justice, on the
ground that such expenditure
would not be observing the ma
tional campaign for strict econ
omy.
Nichols holds that money
should not be spent for orna-
mental purposes during the pres
Lent world crisis. He says the
building is in good condition as II
Is.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24

to rub: It pene-
trates quickly and
bringsre Have
a bottle handy for
rheumatic pains.
neuralgia. back
ache and all mus
Gle soreness.
Generous sized
bottles. at your
druggist. Z5c..
50c.. $l.00.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
BoIsheviki's Efforts
Ruin Socialist Plans

German proposals without a sur
render-and the German govern
ment cannot accept the Leninite
conceptions without revolutioniz-
ing itself.
Increase Ambitions.
Prospects of a separate peace
lave increased ambitions OF the
central powers. Teuton annexa-
tionists understand perfectly that
the Lenine negotiations will sure
ly disorganize all possible Rus
sian resistance-and then linden
burg will be able to send not only
the heaviest reinforcements to
France, but easily to conquer Rus
STA.
Hungarian socialists under
stood the situation when they vot-
ed against separate peace.
Nobody should attach the
least importance to the German
agreement not to transfer troops
during the period of the armistice
Germany's best troops on the Rus
sian side are already marching to-
ward France.
A New Czarism.
Russia is now under a new
czarist regime which foreign So
cialists have been invited to ad-
mire-and which they find i'm
possible even to consider
Huysmans is secretary of the in
ternational socialist bureau and
one OF the world leaders in lib
eral politics.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24

Roses football classic when they
clash with the marines, undefeat-
ed on the Pacific coast.
The 91st is bringing down d re-
juvenated aggregation, all &C.
counts agree. Stars are with the
huskies who did not engage In the
brawl last October in which the
marines pushed on" to q 1910
victory over them.
And the marines are sort Of
"rejued" themselves, they allow.
Hugo Bezdek, famous Oregon u
coach and manager of the Pitts
burgh Pirates, is here to egg 'em
on.
The imbroglio promises really
to be the pigskin wrangle Of
1917, altho 1t comes off the next
year.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
GUARANTEED BOYS
NEED CHEERING UP

Hundreds of soldiers in quar-
antine at Camp Lewis are in need
of some friends to help make
Tuesday something like a real
Christmas.
Sergt. Harold Broomell, in
charge of ward 20 at the base
hospital, says he has $50 in his
ward down with the measles, with
no chance to get out and buy
Christmas presents or have a good
time. Christmas gifts can be left
at his office. Some of the quar-
antined boys are from Tacoma.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24

STOCKHOLM, Dec. 24.-Ca-
mile Huysmans, Belgian social
list leader, who has been prime
mover In efforts to hold an inter-
national socialist peace gathering,
told the United Press today the
bolsheviki peace endeavors seem
ed likely to postpone indefinitely J
all hope of a peoples movement
for real peace.
81 do not believe the Lenine re-
CINE in Russia is favorable to a
democratic, just peace" he de-
clared.
"The Leninites cannot accept
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
OFFICERS SAY HE
RUNS BLIND PIG

Charged with running blind
pig, Andy vicovich, ZIG South Il
street. was arrested Sunday night
by Officers Mondeau, Mathis and
Jeffrey. The officers found $4e3
in cash and a check for $113 on
him, in addition to three pints
Of whisky in panel at his home.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
LOGGERS TO GET
SHORT VACATION

PORTLAND, Or, Dec. "a. -
Logging camps turnout Oregon are
closing today for the shortest
Christmas period in their history.
Owing to the crying demand for
lumber, the men will resume WORK
Wednesday instead of vacationing
until after New Years.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1917-12-24
ELEVATOR BURNS;
SUSPECT ENEMIES

CARLTON, Or, Dec. 24.-Au-
thorities today are carefully
checking up all strangers here
within the past few days as a re-
suit OF belief that fire destroying
the Johnson elevator company's
grain elevator and $4,000 worth
Of grain yesterday was due to pro-
German or l. w. w. agents. Two
explosions were heard few MN
utes before the flames broke out.