davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Monte Vista journal., 1917-04-14

April l2th, l9lf, the folloWinS CITY
offices were filed:
City Engineer and Supt of Sewers .
.....-.......-............ w. Reilly
Water Sup't. ...--........--.J. p. Mitchell
City Attorney ............R. r. Mitchell
Police Magistrate Nv. II. Hender
Day Marshal .....-...-.--.-----.-...L. Baird
Night Police ..-..---...-.... Earl Stout
Extra Night Police III. C. Munsell
Fire Engineer ....--.----...F. b. GulZow
Health Officers
..........Drs. Trueblood & Pollock
1t was deemed advisable, at this
time to have the city of Monte Vista
properly policed, SO l.. Baird, Earl
Stout, II. C. Munsell, Frank Short
and j. p. Mitchell are authorized as
such. The street sprinkling contract
was awarded to Frank Short.
Upon resolution duly adopted it
was ordered to request the business
men and citizens of the City of
Monte Vista to display the American
flag from their several places of bust
ness and their homes.
Mayor L. b. SYLVESTER,
Councilman j. T. TYNER,
Councilman ID. C. VALE.
Councilman A. d. WRIGHT,
Councilman l.. B. WALLACE,
Councilman j. C. HAGGARD,
Councilman w. Fl. GOFF.
Attest: E. l.. CARTER,
City Clerk
The Monte Vista journal., 1917-04-14

FOR SALE-Big Seed Oats. o.
A. Cra mer.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1917-07-10
REAL ESTATE TO EXCHANGE AZ
COMMISSIONERS ALLOWANCE
JUNE TERM, 1917

Migcellaneous-Nic Pig. &
Mfg. Co. supplies, S276, 90; Richmond
Typewriter Exchange, Auditors office
expense, S6.35; Barrett Adding Ma
chine Co., Auditors office expense,
S110; Ed. J. Weidner, treasurer office
expense, S99.75; Glenn V. Carr, Sheriff's
mileage, etc. taking prisoners to Inst,
1922 20; Home for Friendless, board
prisoners, II. for F., 5000. Glenn v.
Carr, boarding and care Of prisoners.
s43S42: Elizabeth ". Gambler. trus-
tee. per diem lazy husbands, $4,000;
Howard H. Horton. surveyors office
expense, S1.00; Jones Hardware Co,
surveyors office expense and p. F.
supplies. S11.94: Charles O. Williams,
salary county supt. schools, S11737:
Florence E. Williams. salary deputy
county supt. schools, $4,000; DR.. r. D.
Morrow. coroner's per diem and office
expense. S6628: Lillian Mahin. truant
officer, $1,000; Aldo E. Cain, per diem
truant officer, $780, Mamie Bell, care
orphan, s1033: Whites Manual Train
ing Institute, expense orphans, 1896;
Doan G. Klute, soldiers burial. $500:
Doan & Klute soldiers burial, $500,
Wilson, Pohlmeyer & Downing, sol
dier's burial, $4,000; Wilson, Pohl-
meyer G. Downing, soldiers burial,
$4,000: Old Trails Echo, legal publica-
lions, s1194; Engineering & Contract
ing, legal publications. 1876; Item
Newspaper Co. legal publications,
5000: Richmond Palladium, lega.
publications, sf770; McGraw Hill Pub.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1917-07-10
NOTICE TO CONTRACTORS

State OF Indiana, Wayne County, ss:
Notice is hereby given that the
Board of County Commissioners of
Wayne County will receive sealed pro-
posals for the construction of the
Clements Bridge in Green Township.
90 #. span, reinforced concrete girder
bridge. roadway IS feet: and the
Mitchell Bridge over hollands Fork On
the line between Webster and New
Garden Townships. three 35 # spans,
reinforced concrete girder bridge, road
way II feet
Said bids will be received until IL
o'clock a. m. on Saturday. July eSth,
1917, at the County Auditors office.
in the Court House in the City OF
Richmond.
Bids must be submitted on blanks
designated by the State. which may be
procured of the Auditor of Wayne
County.
Each bid shall be accompanied by
personal or surety bond in a sum OF
rot less than the amount Of the bid,
and in all respects conform with the
law governing such matters.
The Board reserves the right to re-
jet any or all bids.
BY order of the Board of Commits.
sioners Of Wayne County
LEWIS S. BOWMAN,
Auditor Wayne County
july 1917.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1917-07-10

Benning, Juror, $500; Mark Penneil,
juror, $500; George L. Scott, bailiff,
$500; John F. Holiday, official re-
porter, $4,000; Edward Thompson Co,
law books, s41.0O; Elizabeth w. Can
der, exp. Board children's guardians,
$3.50; Elizabeth W. Gambler. investi-
eating cases, $1,000; W. o. Crawford,
juror, $500; Ferd Grothaus, Juror,
$500: Abe Anderson, juror, $500:
John r. Carroll, juror. $500; Willard
b. Dye. juror, $500; Chas. Joliff, jur-
or, Se.c0; Uriah Bertsch, juror. $3.50:
clyde Lundy, juror. s14.30; Abraham
Smith, $3.50; Howard H. Horton. max
ing report on steel bridges, $4,000:
John F. Holiday. official reporter,
$1,000: DR.. S. Edgar Bond, examine
ton of child, $500: Elizabeth W. Can
der. mileage, s13.16. NJ w. Kelly. &C
Chas. +. C1awson epilepsy, $500: VI.
w Kelly, a-c Orvillc D. Harris. epilep-
sy, $500; NJ. W. Kelly, &C Katherine
N1ntersteen, epilepsy, $500: ". N.
Kelly, &C John Hall epilepsy, $500;
NJ. w. Kelly, a-c Mary Westerkamp,
epilepsy, $500. In the matter of the
insanity of Eva Addlngton-M. w. KEEL
ly, $3.50: Walter L. Misener. s3.Oe. In
the matter of the insanity of Maggie
Haas-M w. Kelly, $500; Henry c.
Chessman, $500: s. C. Markley, 50. 90:
F. l.. Harold $500; s. Edgar Bond.
$500: Ben n. Crump. $3.50. In the
matter of the insanity Of Forest Rich
M. w. Kelly. $500: Henry C. Chess
man, $500; NJ F. Johnson, $500: J.
NJ. Bulla, $500; Chas. S. Bond. $500;
Ben n. Crump. s27o In the matter
of the epilepsy of John B. Hopkins
NJ. ". Kelly, $500: NJ. F. Johnson.
$500; T. Henry Davis, $500: Robert
X. Hopkins, $500. july 19-1t
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1917-07-10
Phone 1884
PERSONALS

CARD OF THANKS.
We wish in this manner to thank our
friends for the many acts OF kindness
during the sickness and death OF our
darling daughter Frances. assuring
them that they will ever have warm
spot in our hearts. Also we wish to
thank Mr.. McManus, OF Jordan, Nc
Manus, Hunt & Waterman for his
courteous and attentive treatment.
MIR. AND MRS. THOMAS MOON
AND FAMILY.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1917-07-10
FARMS FOR SALE

r "a
60 ACRE FARM-If sold in the next 80
days, good price and good terms to
be given. Ii prospective buyers are
looking for a bargain see me at once.
Call or address PA Charles ST.
100 acres to be sold at the Court
House, Eaton, O., July IA, 1917, at
o'clock p. NJ, this farm has first-class
buildings, is located AZ miles west of
Eaton on the West Road and is
known as the Flora farm.
OHIO-11s acres in Preble county, o.,
6 miles from Eaton, on good pike. Z
room house, barn, garage, wood
house, summer house, fruit, good wa
ter, good bass fishing. Cheap for
cash. Address w. S. % Palladium.
The Richmond palladium and sun-telegram. [volume] (Richmond, Ind.) 1907-1939, 1917-07-10
Youth Lies Down to
Rest; Is Found Dead

OXFORD, O., July 10.-"I'm going
to rest while" Francis Parrish, II
years old son of d. r. Parrish, water
works engineer, told his mother at
last evening; then he threw himself
on couch.
Half an hour later, when his mother
called him to supper, he was dead.
Heart disease is supposed to have
caused death.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
= p G S G m $ e DOnavlia.

"Koelnische Zeitung" je imela pred kratkim
cianek, V katerem je MEGA avtOr 2 vso svoio Ego
Vornostjo priporocal nemSko- ruSkO ,japonsko I'VE
20. Idi Sc, da so V WashingtOnu temu clanku po-
Svetili prccej paznosti, kcr je bill NIGGA pisec tako
i%Jubezniv, da je tudi oznaGil "dObrOte", Xxi hi Jill
prlneSla TAXA zveza. MANFRED Anglia hi bila
'edaJ nadvladana, Amerika osam jena, trojna
"'eza bi pa imela svetovno gospodstvo.
kclnorajnski clanek ne izraza nobene move
'dele. Ivcza Z Rusijo je bila stara celia nemskih
reakrionarjev, in najmoGnejsa je bila pred revo-
'ucJo. SploSno jc znano. da je Bismarck kuhal
'aJho zvezo z Avstriio, kljub temu, da je vedel o
naSprotnih interesih in ciljih Rustic ma eni in
AvStrije ma drugi strani.
NO Je Stvar priSla ma dan, je bio V nckaterih
nemskih krogih mnogo razburjenosti zaradi tega.
Ntkateri ljudje, Xxi so v%erieli V poStene V poftiki,
all pa ki so bill IL drugih vzrokov Bismarckovi
"dSprotnlki, so mu ocitali, da ie bill pripravljen
@aat zaveznico Avstrijo V prid Rusiji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
NEMSKI SOCIALIST L. 1870.

' parlamentu tedanje SeveronemSke zveZe je
bilo dine u. julia 1870 ma dnevnem redu glaso-
vanje o vojnem kreditu, Xxi je znaSal 100 ~miljonov
t~olarjev. Patriotitno navduSenje je bilo velikan-
sko, edino dvojica socialnih demokratov ga je
kalila. To sta bila Bebel in Liebknecht. Oba sta
sc vzdrzala glaSovanja, in da nj moglo biti o njiju
taktiki nobenega dvoma, sta podala izjavo, Ola
"se kot Socialna republikanca in tlana medina
rodne asoriaciie lnternacionale ne moreta ne
direktno ne indirektno izreGi IA sedanio vojno."
To je bill naStop, IA katerega je bilo treba po-
guma. Sovinistitna tolpa je napGdala oba V parla-
mentu $ p%Sovkami i'm jima grozila $ pestmi pred
sednik Simson Sc je tako spozabil, ia ie $ svojega
meSta zmerjal Bella. PoceStne tolpe so ~naSGuvali
proti NINA, tako ia nista mixer bila varna. Ma
stopila je pa tudi drzavna oblast proti NINA in
II. decembra je bila proti obema vlozena tozba
zaradi "velei2dajStva'. Process sc je STEER zavla-
ell, tako da je priSel Sele V Gasu cd IL. do %.
marca 1872 pred sodiSce. A dasi je bila vojna
takrat re konGana in hi Sc lahko mislilo, ola SO Sc
strasti polegle, sta bila vendar obsojena, in steer
vSak ma dive lett trdnjave.
kako je tn "stopilo tekmovanje med franco
SKIM in nemSkimi socialist V svoj zadnji Sta
dij?' Oh taken nesebicnem in energiGnem IRA
IA solidarnosti Sc govoriti q "tekmovanju" in
naSprotstvu, Sc paG pravi metati resnici vreGo cez
glavo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

Marx je pa tudi marsikaj napisal, "a kar bi
mu bill Slovani, in specialize Jugoslovani lahko
hvalezni. DIR. Goricar sc gotovo steje med tiste,
XII vedo kaj o jugoslovanskem vprasanju. Ali We,
kakO ga je presOjal Marxf
Njegovo V newyorski Tribuni objavljeno pi-
smO o balkanskem vpraSanju je vazen document.
V MEM imenuje Balkan naravno naseljevaisGe
Jugosovanov, upozarja, da Sc sc MISC konstitui-
rail- kot narod, da pa imajo V Srbiji jedro "a to.
Marx je zahteval resitev balkanskega vprasanja
V jugoslovanskem zmislu in Jim je priznaval cello
pravico do Carigrada.
StrasnO je Marx sovrazil Slovane, zlasti Jul
goslovane kaj, dr.. GOriGar?
Marx je bill zelo izobrazen Glovek, XII Sc je "a
nimal tudi "a nekatere reti izven svoje stroke.
DIR. Goricar mu BIO najbrze tezko odpustil, da je
bill kulturen Glovek ampak ne da Sc pomagati.
Nj Ii ma primer zelo neprijetno, da je ia strasni
"pangerman" visoko cenil srbsko narOdno poe
zijo, ko je V njegovem casu popreGna intelligence
komaj ~verjela, da hi mogli TAXI barbara imeti kaj
umetnosti in kulture?
&c ne hi bilo vsega tega, hi 81 Marxovo delo
vendar ohranilo Svojo veliko vrednOSt., in ce hi
bill incl observation-disclosures napak, ne hi vse sku-
PAL "a zgodovino odtehtale zasluge, Xxi 81 10 jc
pridobil $ TEN, da je podal socializmu znanstven
temelj.
Seveda prav Ia zasluga je V oGeh ljudi,
kakrSen Je DIR. Goricar, najvecji greh. Ker ne ma
raJo tega naravnoSt povedati, pa brskajo DO SINE
ti+;ih historic, da hi tam nabrali drugih devet-
mdevetdeSet grehOv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

da Sc napravi IL Rustic gospodarsko nemska DO
druznica.
Ce Sc Jc rcklo, da hi ncmSkoruska alianca
V ka'cro so politifni kovaci pc Bismarcku vSte-
vail tudi A~vstrijo, obvladala Evropo, Sc ie mislilo.
Ga 10 bo obvIadaIa NcmGiia. In Ge pravi 'Koel-
hiSrhe Ieitung Scdaj. da hi ncmSko rusko-japon
SKA zvcza Seveda vStevSi Avstrijo, Bolgarsko i'm
~llrciJo, dczclc, o katcrih Sc NemGiii niti nc IL
plaza govoriti obvladala svet, Sc zopct misli.
eta bi ga obvladavala NemGija.
ideJa take zvcze sc ie cd zaGetka sedanie
VoJhc ponovno izrazala. Memo jedro je bilo TO,
Ga Sc hlISlJa deloma z orozjem, deloma 2 denar-
Jcm, kakor Sc ic res poiskuSalo - nitro premago.
IN Ia nacln izsili separation mir, odlod pa ola hi bill
korak do alliance. Japonska bi bila preplSGena
d'p'omaciji pc %naGrtih, XII Jill je deloma razkrila
znana Iimmermannova nota.
la Sc tlSka Sedaj 2opet TAX Glanek, nj pray
zaprav mic cudnega. Zagonetno bi Sc zdelo lie TO-,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
kakO Sc ubija SOcialiZem.


svobodo. Vemo, da live bratje oh obeh straneh
Rene"
Dne 4. septembra ,ko je bill Pariz oblegan in
sc ie ljudstvo polastilo meStne hiSe, je pariSka
lnternacionala skupno $ sindikalnimi zbornica-
mi zopet poslalo adreSo nemSkim delavcem. Po-
tenn Sc je parish proletariat p|ripravil ma obrambo.
Francoski socialist MISC bill TAXI Ignorant,
da he hi bill vodeli, kaj sc godi ma NcmSkcm. Bill
so pray dobro p%ouGeni. In dc so |poSiljali nemSkim
delavcem svoje adrcSe, so vedcli, komu Jill po-
Siljajo in zakaj.
koj ina torej tukaj opraviti modrovanic o
"tekmovanju med francoSkimi in ncmSkimi Socia-
lSti?' a DIR. Goricar Sc $ tenn "tekmovanjem" hi
zadovoljen, ampak prayi:
"Nihce Sc nj boil veSelil izbruha francoSko-
pruske vojne kot so Sc "a vcSclili SorialiSticni
voditelji V Nemtiji, XII so mudili Eismarrku, Vile
mu in Moltkeju veliko pomoc Y bojih proti fran
coskim armadam.'
TO MISC wee 2mote. To je proSta falSifikacija
zgodovine, falSifikacija Z nepoStcnimi namcni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
Nadaljevanje.)
FRANCosKo-PRUsKA voJNA.

no 81 je tako ~pripravil tia, prihaja DIR. Gori-
car z novim cvetoGim nezmislom:
"I napovedjo francosko- pruske vojne pra-
vi - Je Stopilo to tekmovanje med francoskimi i'm
nemSkimi socialist V svoj zadnji stadij."
DrJu. G~oritarju res nj nobena predebela. Am
pax ia neumnost spada re med najdebelejSe.
&c sc govori o nemSki socialni demokraciii V
casu pruSko-francoske vojne, Sc nj treba posluze-
vati takih SploSnih in nedokazanih fraz, kakrsne
rabi DIR. Goritar, kajti ma razpolago imamo trdna
dejStva, Xxi govore popolnoma r~azloGno i'm osvet-
ljujejo vSo situacijo.
kar sc tiGe vzrokov te vojne, Sc tukaj nj
mOgote obSirno baviti z mimi; ali ker skuSa DIR.
Goritar napraviti vtisk, da ie bila VISA krivica lie
IA nemSki Strani, je treba zgodovinski resnici ma
ljubo vendar povedati, da pada velika butara
greha tudi ma Napoleona ILL.,, XII je skuSal z zu-
nanjo volno prebreSti notranjo krizo. Bismarcko-
va krivda Sc zaradi tega mic ne zmanjSuje; V ME
govih ratunih je bill konflikt s Francijo re davno.
Ali ce Sc pc pravici obSoja BiSmarckova politika,
Sc ne SINE enaka praviGna obsCdba odreGi Napo-
leonovi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
VLADNI HLAIPCI.

ubiti Marxa je Seveda GoriGarju premalo.
Preplcan Je, ola je to temel tito storil. Mega mic
ne ovira dej,t,o, du stoji skoraj YES socialism 30
vSeh dezelah ma marksisticni podlagi, da mora BIZ
II Ia vrazji marksizem torej zelo xiv. On zatrdi
sam sebi, da ga je ''fental'', pa basta.
Potem gre pa dale $ svojim triumfalnim u
bijanjem.
Vsi socialni demokratie so sploh cd nekdai
zveSto sluzili svojim vladam, podpirali Bismar-
cka IN Caprivija in Bethmann Hollwega i'm Bacha
IN laaffeJa In Stuergkha, in vrag mai me wa
me nazadnJe mas Sc preprica, da SO socialist
n%apravili sedanjo vojno.
Obtudovanja vreden je n. pr. sledeGi odsta-
vek njegovega spisa:
NemSka IN avstrijska vlada sta dobro po-
znall to %vroJeno sovraStvO in ljubosumje nemSkih
IN tudi ogrskih socijalnih demokratov ter upo-
rabbi socijaliste kot svoje orodje pri izvrSevaniu
natrtov glede Rustic in juznih Slovanov.
v teku casa sta postal ODE ii stranki zayed-
ma In dragocena pomocnika njiju vlad pri napo-
rn' da Sc razsirl med masami nemSkega i'm ma
u~arSKega naroda najostrejSe SovraStvo glede
Rusije in Slovanov V S~ploSnem.
oiiclelnl tiskovni uradi centralnih sill hi ne
mogli najti sposobnejSih pomoGnikov " syoiib
kampanjah proti Slovvanom kot so bill ii nrikriti
IN saiiozadovolJivi socialist. Med nemskim ma
rodom so razSirili toliko ~napatnih povesti in ma
tolcevanj glede vsega ruskega in slovanskeoo do
'N''' aiHiH dILdN, NSteNSl cello nekatPrp
prevarene Slovane V AvStriji zelino pricakoval
vojne - proti Rusiji."
Mimogrede dr.. Goritar je tako navdusen
"a RUSTIC, da hi Jill kaj lahko dobil grdo DO orbi
re bi danes priSel $ tenn navdu&enjem V Rustic. O
TEN sc bono pozneje pomenili.
Ampak "a zdaj imamo GoriGarjev nauk O
vdanosti nemskih - in tudi ogrskih social.
stow do nemske in avstrijske Wade.
Stvar postaja p%Olagoma SmeSna. Cetudi nj
nlogoce Smatrati G%oritaria "a humorista. Sc zdi.
Ola ga bono kmalu spoznali "a komedijanta.
fasla dlaka! Ma NemSkem nj bilo nikdar nj
Kdar SoclaliStOvSkega zakOna, XII je bill V resnici
protiSocialstovsk zakon. In V Avstrii; nj biIo
zloglasnih izjemnih zakonov, XII so bill pray tako
naperjeni proti socialistom!
DR.. Goritar ne We o njih torei jh nj bilo
Ali pa, ce so bill, so bill lie "a Salo; burka. da So
rreslepi svet: Bismarck nj niti svojega glasovite.
ga psa takO ljubil, kakor socialistov,
(Dalje prihodnjic)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

Bismarck MISC ia o6itanja pray mic spravila V
zadrego. IIladnokrvno .ic odgovoril, da mora pre-
WIDEN politik imeti dvoic zclczo V zerjavici; ON je
incl avstrijsko in rusko. J%aponska V listen casu
Sc nj stella kot svctovna Sila.
Bismarck pa nj bill cdini nemSki drzavnik $
tako idejo. Doklcr JIG bila Russia cariStiGna, so
sc oGi nemskih rcakcionarjcv vcdno upiraIc vanio.
Tam je bila avtokracija donna manic Sc ic lahko
opirala pruSka avtokracija. Razm tcga pa jc
Russia ogromen rczcrvar ClovcSkih sill in dczcla
prebogatih, Sc ne odprtih goSpodarskih virov.
NemSki kapitalizcm ic naScl nckaterc stczc V
V RUSTIC; kakSne Stroke ccStc hi Sc mu odprlc. dc
hi bila Russia "zaveznica!
To hi bia Sevcda lie pc menu. PovSod V kapi-
talisticni druzbi je tisti gospodar, kdor prinaSa
kapital. Yeast mu ga nit prineSti nj treba dovoIi
'e, ola ga organizra. En- struicn nemSki million
dobi lahko deset pc malem zncsenih ruskih Milo
nov pod svoio kontrolo.
Diplomaticna rusko-nemSka zveza hi ~olaisala,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16

da ~vztrajajo nemSki Sovinisti ma taken noSrtr
klJub temu, da je padel carizem.
! "gahKa le pa kmalu reSena. Junkerji
cnos'avho ne ~verujejo V trainost ruske revoluciie
!NJihovi konServativni veri Sc zdi ysaka revoluo;io
Re no'ezen, Xxi jo avtokraciia prejalislej ozdravi.
y" huSiJi so pa sc posebno prepricani. da dozivi
Nma'" povratek V monarhiio, ker sodijo o nienih
notranJih zmedah tako kakor nekateri amerisk;
kap''alsti, XII tudi pricakujejo vsak trenotek tele.
gram Ola Je ma Ruskem vse hudic vel.
JnnkerJi ~obsojajo Macedonia vsako revoluciio
roper nacelo "boaie milosti". Ali 2 rusko revolu.
ego so zadovoIjni; i'll to nj protislovje. Kaiti TO
reVo'uciJo smatraJo "a neuspesno; pc njihovem
'n"e"J" more lie osIabiti dezeIo, to hi bila pa IL
vrS'na prilika, ola hi NemGiia napravila cred" 8
tenn 'resila" RUSTIC, V resnici 10 pa pod nretvezo
zveze spravila pod svojo oblast.
(konec ma 8. strani.) 4
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
MARX IN SLOVANI.

fodonna Je baJka o Narrower kanibalizmu
napram SIovanom. RazSirjali so jo paG zelo. toda
&c Sc kakSna laz tiSoGkrat ponovi. So zaradi teoa
ne %izpremeni V resnice.
Res jG, da Sc ic Marx enkrat zelo raziezil ma
SI"vane. To je bilo lcta 1S4S-49. ko so podpirali
reakclJo roper revolucijo. Toda Gudno hi Sc nam
morale zdeti. &c hi Sc Dir. GoriGar navduSeval IN
Jriarlra, ker jc Sci rcScvat habsburSko dinastiio
IN pobijat dunajsko demokraciio.
&c sc sod o cloveku, je treba pravicnosti
Marx Je incl gotovo pray, da je obsojal habsbur-
SEe pomagacc; sal nj lie Slovanskih, ampak nem-
&ke tudi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
Nsi narodi so brat.je nam,
in mas sovraznik je tiranstvO.

Cd Chhteau-d' Eau do Boulevard Saint Denis
so sliSali odobravanje, ali ma Boulevard Bonnie
Nouvelle i'll Mortmartre so jim zvizgali in priSlo
Je do pretepa z voine zelinimi tolpami. Drugega
dine so Sc zopet zbrali pri bastili in korakali;
Ranvier, V Bellevillu dobro znan porcelanski
Silkar, je nosil spredaj zastavo. Pri Faubourg
Montmatre so Jill pa mestni serzanti naskocili 2
golimi sabljani. Ker MISC mogli nicesar opraviti
pi burzvaziji, so Sc obrnili do dclavccv V NemGiji,
kakor so bill Storili re leta 1869 "Bratic, mi pro-
teStiramo prot voini. Mi zahtevamo mir, della in
svobodol H%ratjc, ne posluSajte najetih glasov, Xxi
vas hotejo prevariii o pravem duhu Francije. -
In njih velikoduSni klic je naSel plaGilo. Medtem
ko so bcrlinski dijaki leta 1869. ma mirovno adre-
so pariSkih Studentov odgovorili z zalitviio, so
herlinski delayci lcta 1870 Cdgovorili svojim bra
tom V tranriii "Tudi mi zahtevamo mir, della in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
Etbin Kristan.

loiil, da je bio sredisGe delavskega gibanja do
padca francoskega cesarstva V Parizu. Organiza-
eliza lnternacionale je imela svoj generalni svet,
t0rej centralo, V Londonu. Sele leta 1872. ie bila
sklenjena premestitev sedeza V New York. Kon-
greSi lntemacionale pred vojno so bill V Zenevi,
V Lausanne, V Bruselju in V Bazlu; pc vojni V
llagu in V Zenevi. Ne pred voino ne po vojni nj
bno SrediSte lnternacionale ne ma Francoskem
ne V \emGiji pray tako nj bilo V tistih Gasih
nohencga %kongresa ne V eni ne V drugi teh dczel.
q kaksnem SrediSGu torej prayzaprav govOri
mas zgodovinar! Zanimivo hi bilo, &c hi TO povedal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-16
STRASNI MARX.

kajpada, mrtvega MarXa mora dr.. Goricar
Sc poSebej ubiti. Mega nam predhtavlja kot sill
mega pangcrmana in moza, Xxi ie hotel imeti vsak
dan pc enega Francoza "a xajtrk in vSaj Pc enc
"a Slovana IA vcGerjo.
Okrog Judi, XII so kai veljali V razvoju clo-
NcStva, Sc plctejo vsakovrStne lcgende. lie da ne
hi smell Glovek, XII hoGe piSati reSne Studije, gradi.
ii Nvoje Stavbe ma mitah in bajkah. &c ne We DIR.
Gor.rar mic o MarXu, maj ne piSe o MEM; sc pa
hoce plSati, MAJ Sc pouci. Ampak lie IL pravljic,
kajti IL tch ne more nikdar izvedeti resnice.
Ako ~vpraSujc o MarXu Y nemskih Macdonald
StiGnih krogih, lahko 1--we SlcdeGe: Marx ie bill
Strupcn S"yraznik Ncmtije; blatil je vse, kar ie
bio ncnemSkega bill je frankoman, anglomam,
izdaJalec n~cmSkega naroda. NemS6ino je tako "a
niteval, da je vetino Svojih del piSal V angleSGini.
Med SlovamSkimi &oviniSti pa lahko spozna
MarXa kot najstraSnejiega slavofoba.
Use tc litanije so pa ma eni in ma drugi stra-
nj %zlaganc. Marx ie bill Nemec, ali ne nem4ki ia
aatik; nemStya nj po>tavljal mad druge narode.
P"hilke pa nj Sodil : S~taliSca narodnoSti, temvec
: NtaliSra SploSuega, Observation-Disclosures napredka.
&c So SpravlJa Dir. Gioricar ma to, da pise O
takIh rcrch IN tiNk, hi moral vedeti, kakSno vlogo
jc Marx igral Y nemSki reyoluciji Vsaka enciklo-
pedija hi ma p~ovedala, da ie bill Skoraj vse svoje
~AvIjcnic ilgmanec IL Nemjiie, kjer so bill monar-
hi"ni rabbi pripraylieni, da "a pograbijo tisti hip,
10 bi pre>topil mejo. Ncmlko oficielno so~vraStvo
IL j. Pi'EaHJai" e cc| ineJo, tako Ola III incl MI
ru niil y Parizu niti ' BruSliu.
Prvlr, ko je moral zapuStiti NemGijo, je cd
sci naJprej ' Pariz. Drugic, po zatrti revoluciji,
Jc zoret od~el V Pariz. To dokazuje njegovo stra-
Nno S%ovraStv0 do vsega. kar je bilo francosko,
kajneda, dr.. GoriGar?
' taSu francoSko- pruSke voine je nasproto.
val blSlnarcku, Stal j. pa akademicno ma strani
NenicIJe; toda IL tega ne more DIR. Goricar kova-
II kapitala, zakaj njegovcga >taliSca nj dolocal
haclonallzem, temvec p%oIitiGni razlOgi. Cd voia-
SNega poraza Napoleona je pricakoval repuhliko
ma francoSkem. In ko je bila po Sedanu res pro-
kIahlrana r%epublika V Parizu, je Marx pozival
irancoSke Nociaii>tc, mai jo hranijo.
"Pangerman" Marx je najodloGneie prote.
SStiral protl nemIki anek>iji Alzacijc in Lorene.
|r takrat je naprtil \emciii odgovornost "a vol
no. III 10 utcgne povzro6iti TO vpraSamje. Njego-
va polititna Sodba ie bila tako bistra. da je re ia
krat nagIaSal, da bo Francija pognana V naroGie
knNlJc, Xxi je bila takrat paG ~najveGja trdnjava re-
akciic.
Marx jc incl osebne priiatelje med odliSni-
mi francoSkimi socialist. Njegova della so Sc pre-
vaJaIa V francoSGino in Sirila kakor poplava. To-
ola kaJ Je vSe To drju. Goricarjm mar? On potre-
p'Je IA SvoJe namenc pangermana, pa 81 ga ma
praNl ReSIIca Sc pa vrze preSicem V korito.