Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-04-17

81. One imaj0 neStete "dObre lJu-
di,' XII bodo storili Gudeze "a ljud-
stvo. lee socialist nimajo takih
dobrotnikuv med Sabo. AkO kan
didira socialist IA kakSn0 zastop-
stvo ali javcn urad, he Una oblju-
biti mic %druzega, kakOr da DO raw
nal pc nacelih in prOgramu svoje
Stranke.
Pri ljudeh, XII malo in kratko
misliio, je To slabo p%riporoGilo.
kdor Jim veliko obeta, Sc Jim boil
prikupi.
Ali de hi sc taxi ljudje malo
potrudili in So vpraSali, kako bo
posamezmik i2polnil svoje velike
obljube, hi moral ~spoznati, da j.
grajO V loteriji, V kateri Sc ne mo-
re Zadeti.
Tcmelini nauk Socializma je Ia,
da ne more biti delaysko ljudstvO
reSen0 do konca dni, ce Sc ne resi-
Samo. In odtod prihaja ~najveGja
razlika med SocialiStiGnO i'm vsemi
drugimi strankami.
D%emokrat, republikanec, pro-
hibicioniSt, progresiSt, naciona-
list, klerikalec prihaja in pravi:
".Iaz ljubim ljudstvo. Pomagal
Yam bonn. Storil Yam bonn vSako-
vrStne dobrote. Resi- Vas bom."
Socialist pravi:
"Jaz sem poSameznik kakor
vSak izmed Vas. .Jaz nimam veG
moGi kakor clovek. JAZZ Vas ne
morem reSiti. Iahko Yam povem,
cesar sem Sc nauGil in kar sem
SpOZnal. ReSiti Sc morate sami.
OrganiZirati Sc mOratc, ola boste
mOcni. Spoznati mOrate, odkod
prihaia VaSa beda, Vase triple
ME, Vase stradanje, negotovost
NaSega polozaja. Povem Yam. kaj
je kapitalizem. kaj delo, kaj ike
riscanje in odkOd prihaja. Ampak
JAZZ nisem far, XII zahteva, da hi
ma Slepo verjeli. PrepriGaite Sc
sami. To nj nemogoce. Citajte
casopiSjel Ianimajte Sc IN 10, kar
Sc godi po svetu in kar So godi V
VAST delavnici. V VaSi ok0lici.
Primeriajte >voie zivljenje 2 xiv
ljenjem drugih delavcev. Primer
iajte ga z |zivljenjem kapitalistov.
VpraSajte Sc, koliko je vredno
Vase delo in koliko kapitalistovo,
a koliko dobite vi in koliko o.
stane MENU. Potem Sc pa Sc vpra-
Sajte, zakaj je tako in zakaj ne
more biti V sedanji druzbi druga-
Gc.'
Niti toliko kolikor je crnega "a
nOhtom, ne obljubuje socialist.
Ali ce hi obljuboval, ne hi bill
delavski priiatelj, kajti Z oblju-
bami hi Jill slepil.
Rockefeller ie bogat MOI in We
Xix gospod. Predsednik Zedinje-
nih draw je maihna rec V prime
ri Z MIN. Rockefeller .je prepri-
can O svoji velicini. Ali ce kdo mi
sli, da hi mogel bogati, mOgOcni
Rockefeller reSiti delavstvo, Sc re-
10 mott. = svujim denarjem hi
pac temu i'll onemu lahko poma-
gal, da hi 81 kupil hiSO, farmo, no
vo obleko, avtomobil, klavir. Am
pax d~elavstvO je wee kakor Sto,
wee kakor tisoc in wee kakor mi
lion poSameznikov. In reSitev je
nekaJ druzega kakOr ponce "a
par tednov ali bodisi "a nekoliko
let.
Danes imam lahko farmo in
drugo leto sem lahko berac. Pred
kratkim je V New YOrku umrl
MOI, XII incl pred par lett milo
ne; umrl .ie takorekoc brez centa.
Drugega 80 zaprli V pristine de
lavnicO.
Beda delavskega razreda ina
glObokejSe vzroke. In lie Ge Sc cd
pravijo njeni vzroki, mine beda.
&c imam V Hist PISA, XII grize, bo
malo poma gano, ako peljem ogri-
zene l.judi k zdravniku. Pes DO
grizel druge. Torej moran cd
praviti PISA.
Vzrok delavske bcde .je kapita-
liSticni sistem. Ako Sc star della
wee, Xxi je pustil vsc svo.ie moci V
t%ovarnah, pa 81 ne obeta kapita-
list wee doSti dobicka od niepoye-