davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

priJatelj em je rekel sedaj: "Zdaj premorem vsei"
Pritela Sc je nova doba Rasputnovega NV
lJenJa. Storil je zaobljubo in ie naznanil svojim
prijatel jem in G%astilcem, da sporoGe njegove ma
meme elm glasneje javnosti. "SebiGnost i'm greh
gospodarita V nasih samostanih. Vzrok imamo,
klA delamo pokOro, pred nasintf svetimi fEdti.
Oblskati hocem te kraje." Rasputin je potOval
hos pc svetih krajih. Toda kakor V prvic, so ga po-
dill povsOd tudi sedaj. V TEN 6asu Sc je seznanil
4 duhovnikom lvanom Kronstanskim, XII je Raspu-
tina pregedal in mu rekel: "Rasputin t: ie ime
IN "Rasputnik' (Zanikernez) ostaneS vedno."
kmalu nato je priSel 'Rasputin V Moskvo.
Tam Je bival V samostanu in napravil nitro kari
zero. Nplival ie zlasti ma nekatere dostojanstve-
nike, Xxi so ObiSkavali samostan, 5 svojimi pridiga-
mi o grehu zaradi kesa, in $ svOjim primitivnim
verskim svetovnim naziranjem; odlitne osebnosti
so Sc seznanjale Z MIN, zlasti dame.
he zopet Sc je dogodil velik Skandal.
Rasputim je pridigal takrat % %skupnem kopanju
moSl;ih in zcnsk V kopaliSGu, 6eS da lie to posrcbno
"zaradi zatiranja pozeljenja mesa. Nekatere
svetorne dame so Sc vdale vplivu RaSputinovemu
IN so obiskavale z MIN kOpalisca. To ''noIno Gu
vanJe' " kopaliSGu je imelo pri neki imenitni ca
Stllkl Rasputinovi "neprijetne" posledice: o njej
porocamo Sc potem. Skandal Sc lie zaraditega nj
razvedel, ker 50 RaSpwtinovi pokrovtelji zatrli
vesti o MEM. Rasputinov vpliv nj zaradi dogod-
ka trpel pray me. Sc SamOzavestnejSi je bill kakOr
pref III poSiuZeNal Sc Je Sc DolJ popuStl Jivega IA
mhlJarnega tona, XII jc taEo i%mponiral njegovim
pokroviteljem. Namenoma ie malomarno jedel
~ r0kami" oh mizi ariStokratov in dopuSGal, da
50 nJegove maStne roke poljubovale visokorodne
caStilke in tastilci. Bod ponizna, bod ponizna,
hala grofmJa, $ ponlznoStJo prema gas satana.
oi tvoJe marmelade so mastne mole roke, daj,
obllzi Jlh.' In %grofinja je lizala vpriGo Stevilne-
"a strezniStva menihove roke.
Neka prejSna Rasputinova Gastilka, XII Sc ga
sedaj Spominja lie Z jezo in studom, mi %pripove-
dlJe: Ne V njegOvem nauku, marvel V MEM sa-
mem jc nekaj, $ elmer vpliva ma Judi slabih xiv
cev. Morda je TO njegov ostri, neprijetni in pro-
dlraIoci pogled. On hipnotizira in premaga."
Toda kliub svojemu hipnoticnemu in prodirajo-
cemu pogledu nj incl RaSputin nikdar velikega
vpliva med preprostim ljudstvom, dasi ie skusal
vpllvati mani. V Prokovskojevu in Tiuanenju so
ST. zblraI okolo mega samO navihanci in poredne-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Nesti IL Rustic pravilO, da je menih Rasputm
mitev. Bill je zvabljen V hiso nekege ruskega Pile
mica I'M tam ubit. Druge vesti so zanikale njego-
vo smr'. Tako Je torej stvar Sc skrivnostna, kakor
Je bio v ~zvljenJn tega moza mnogo skrivnost-
mega. Bill Je cas-, kO nj incl nihGe V Rusiji toliko
vpliva ma dvOru, kolikor Rasputin. Car NikOlaj,
Xxi je praznoveren kakor muzik, XII se nikdar nj
videl zeleznice, mu je brezmejno zaupal in ee mu
je Rasputin kaj s~vetoval, ga nj mogel noben mini
ster in noben drzavni svetnik odvrniti cd sklenje-
ne neumnosti, A Rasputinovi sveti, katere so mu
vdihavali angeliji ali pa kar sam Bog, so bill we'd
no hudodelsko nazadnjaski in neSteti reakcionar-
III 6ini so izvirali IL njegove hudobnosti.
Bill je cas-, ko je Rasputin padel V nemilost. A
zopet 81 je znal p~ridobiti vpliv in 9akor Sc zdi, je
prisel njegov zloduh tudi vojni do veljave.
Njegova nasilna odstranitev torei ne hi bila
nlkakor neverjetna. Nekatere vesti so pravile, da
je vlada dOvolila pisati vse, kar Sc tiGe niegove
smrti. IL porocil pa vendar nj dobiti takih podro-
bnostl, Ola bi bill neposredni vzrok njegove smrti
razumlJlv. Toda ce sc pozna preteklost tega mOza,
81 Je vsaJ pribhzno mogoee razloziti, kaj ga je
spravilo $ sveta.
V casu, ko je bill njegov vpliv toliko skrten,
da nj velJalo Ia zalitev velicanstva, &c Sc je o MEM
povedalo nekolikO resnice, so pisale "Birzevija
Vjedomosti' sledeGe o MEM:
"Cim bOlj Sc je ve6alo materijalno blagosta-
ME Rasputinovo, hvala zbirki Ia stavbo hise boz
je' med bogabojeGimi in dObrimi vernimi ljudmi,
TEN vecji je bill vpliv in oblast, XII 10 je Rasputin
pridobival najprej V m~ajhnem krogu prebivalcev
domace vasi, med katerimi je bill najbolj vnet zanj
skrinjar Strjapcov pozneje je izvoll Rasputim "a
svoj delOkrog Tjumen. Ohdajali so ga njegovi
p~rijateljl, XII so uzivali dobrote IL njegovih nedolz-
nth prejemkov in razSirjali ~njegove .'nauke''.
Rasputin je vedno pravil: "Prepoznam vsakega
cloveka." In res je prepoznal naklonjenos' kme-
tov i'll siromaSnejsih slojev do sektirarstva IN lju-
bezni bozje resnice. "IScete pot k Bogu,'' je re-
kel svojim prijateljem, "in JAZZ poznam pot, XII vo-
di k MENU in pokazem VAN jo."
Propaganda Ia Rasputinizem Sc je pricela z
velikanskim fet;Sizmom.
Ma dvoris6u svoje hise pri fari Pokrovskoje
so Rasputin in njegovi c~astilci izkopali globoko
jamo in postavili vanio navaden zelezen trinoznik
namesto darovalne mize (altarja). ''Pri6ela Sc je
molitev," pripovedujejo prebivalci il Prokovsko-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Chas. Schwab je nemSki patriot O TEN ne mo-
re btu dvoma. V svojh oglasih pc 6asnikih je
rad dial debelo tiskati besede 'Deutscher Fleiss"
i'll "Deutseher Geist". MISC Ii to znamenia nem-
skega patriotnma7
Nemska banka V Berlinu je tudi patrioti6na.
To Je Jasno kakor bell dan.
Ampak v Schwabovih tovarnah Sc izdeluieio
meme stvarce, Xxi so zelo sposobne "a ljubeznive
umore. TIE stvarce ~kupujejo evropski zavezniki
IN nlhce he more s%eSteti, koliko Nemcev so tie
meme stvarce re spravile ma drugi svet, koliko so
Jlh ~olaJsale "a kaksno rCko ali nogo, koliko jh je,
Xxi SO Jim prihranile gledanje. A Chas. Schwab
JIG nemSki patriot.
kar izdelujejo Lehigh Coles Work, potre-
buJeJo v Schwabovi tovarni pri izdelovaniu
sredstev "a p%rakticno ~ubijanje. A "Deutsche
Bank v Berlinu je lastnica podjetja. &c hi OBJ
lzbrriu voJne dejala gospodu Schwabu: "Rajsi
uniclm vso tovarno, kakOr Ola bi ii z mojim kok-
som pekel jeklene police "a ubijanje ,Nemcev".
bi spravila gospoda Sehwaba precej v zadrego.
Toda mr.. Schwab je nemSki patriot in cato ga
nemska banka noce spravljati V zadrego. Pa mu
pravr: IVES kaj, ljubi Schwab? JAZZ sem ven
darle nemska banka, kupeujem V Berlinu in imam
urade blizn VllJemovega gradu. Ljudje bi lahkO
grdo govorili, &c hi ii JAZZ dajala koks za tvoje
zavezniske liferacije. Narediva drugace. JAZZ ii
prodam koksarno, dokler DO vojna, tedaj ne DO
koks, XII pomaga ubijati Nemce, moi. Pc vojni
on Plo'i hoHcu NoJhe pa Kupm k0kSarnO ZOpet
cd tebe. All right?"- Mr.. Sehwab odgoyaria:
All right. In vse je all right.
Nemska vlada, najviSja varuhinja nemskega
patriotizma, We, kaj prodaja Chas. Schwab in kan
prodaJa in kaj Sc godi s TEN, kar prodaja. We,
pa ~izJavlja, da sc nj mr.. Schwab mic pregresil
proti nevtralnosti, zakaj bombe je dovoljeno pro-
dajati in business JIG bushes. In ker Sc mr..
Chas. Schwab nj ~pregreSil proti nevtralnosti, je
ostal tudi dober nemSki patriot.
Nemski ~tevljar, XII ne hiti pod zastavo'',
kadar ga khce "~njegovo velicanstvo", a tudi
Nemcev ne ubija, nj patriot. Uboga vdova, XII he
da zadnJega "a stare dni namenjenega prihranka
"a voJno posojilo. nj patriotka. IzGrpan rudar.
XII sc p%ritozuie, ker mora stradati, nj patriot.
Liebknecht, Xxi je agitiral "a mir, nj patriot. Chas.
Schwab je patriot. In "Deutsche Bank" je ma
trioticna.
kOmu zdaj Sc nj jasno, kaj je patriotizem
v dobi slavnega kapitalizmaY
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
Patriotizem in kapitalizem.

Patriotizem le zelo stara rec. Steer nj. kakor
trdiJo nekateri, tako star kakor Glovestvo. Maj
vecJi del ve nase preteklosti odpada ma dobo, ko
je clovek zivel V divjaskem stanju in bill nomad.
Takrat nj mOgel biti patriot, ker mu je bila pa
trla - domovina popOlnoma neznan pojm. Do
movina Je nastala p~riblizno takrat kakor privat-
ma lastnina, ko je clovek pridobil sredstya "a
uspesno obdelavanje zemlje in postal poljedelec.
Ampak cetudi je patriotizem par ~tisocletij
star, vendar nj mogoGe popolnoma "natancno po-
vedati, kaj da je. Podvrzen je namrec, kakor
vse ma svctu, ~izpremembi. Niti ocenjevanje pa-
trlotfZma nj vedno enakO. V dobi malih nemSkih
drzavic Je bill II. pr. oficielno zanicevan in patri-
ote so preganjall, kakor sedaj socialiste ali anar-
histe. Sedaj je narobe. Cd Gloveka zahtevaio,
ola maj DO patriot in patriotizem velja "a nekaj
plemenitega, nekateri pravijo cello IA najpleme-
niteSi cut. kdor nina dovolj patriotizma V sebi,
mora biti Sc vessel, ce ga postavljaio ma enako
stopnjO S tatOm in roparjem.
Toda kaj je patriotizem? Kaj je njcgovo
jcdro? To je Sc vedno nercsena uganka. Teo-
reticno so nam Steer dajali razlago in znali smo
10 re ma pamet. Ampak elm pOglcdamo ma prak-
tlcnO stran, odplhne vctcr vse in vse je Zmedeno.
Tu Je ma primer vest IL Betlehcma, nc IL pa
lestmskega, kjer JIG bila rojena luc svcta. ampak
IL pennsylvanskega, kjcr Sc porajajo ognji bo-
use v podobi bomb in granat in kjer je Chas.
Schwab gOspOdar. POrOcilce nam pravi: Kmalu
Po iLDr'hu NoJhe Je thaS. SchWab prevZel tu-
kajsnje Lehigh Cokcs Works cd Nemske banke
v Berlinu. Sedaj Jill je banka zopet prevzcla cd
MEGA. V podjetju je investiranih Is miljonov
dolarjev; ustanovila Jill jc %skupina nemskih IT.
tenjakOv in trgOvcev V zvczi 4 NemSko banko IA
prOduciranje kOksa "a Schawbove Bethlehem Steel
Works in "a pridobivanje stranskih produktov,
potrebnih "a fabrikacijo barvil, medicin in dru-
9Th kemikalij. Kakor omenjeno, Jill je Schwab
zacetkOm vojne popolnOma prevzel.
Upozarja sc, da je nemSka vlada veGkrat v
nemskih ~casOpisih dala naglasati, da Sc nj Schwab
nikdar ~pregresl roper nacela nevtralnosti, ker je
po mednarodnem pravu dodajanje vojnega mate
rlJala voJskuJocim Sc slam dovoljeno. Da je
Nemska banka zopet vzela podjetje pod svojo
kontrolo, %smatrajo tuFkaj "a %znamenje, da Sc bliza
mir.
TakO pravi p%OrOcilo. Mi Sc pa zaman pra-
skamo "a usesi, da hi natancneje spoznali, kaj je
patriotizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Likurg jc tidal cello p~ostavo, $ katero
so jih IL Lakedemonije izgnali, ker so
Sc pe6ali 2 nmazanimi posli. Epikur
je oeital Aristotelu, da Sc peea $ sra
motnimi lekarniskimi posli. Sc huje
so lekarnarie zani6evaf V Rimu, kjer
so Jill vsporeiali z akrobati in propali-
cami. Lekarnisko cast so dvignili A.
rabci, XII so to umctnost boil cenili.
Ko so prisli v Evropo, so ma Span
skcm ustanovili tudi lekarne; kasncie
so lekarne nastale tudi v Italiji. Tu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
VOina, kuge, pOtresa

VoJna len ma vsem svetu kakor tezka mora.
Neznansko bedO in stisko, zalost in skrb Gutijo ne
lie zavoJevane. nego tudi nevtralne drzave.
' dunajski "Arbeiter Zeitung'' je napisal O
skodah pc dolgotrajni vojni pisatelj Fister Ella
mex, ki mu posnemamo:
Use nenadOmestljive izgube ma cloveskih xiv
lJenJlh,na lJudskem zdravju, razdejanju zasebnega
lrletJa Ill zmanJsanJu narodnega premozenja Sc
nlso vse In najvecje zlO. V vojnem obmocju in
etapnem prostoru je opazal avtor velike izpremens..
be V popreJ trdnih moralnih naziranjih. V "a
ledJu volske Je vzrasla vednO vecja lakomnost DO
dobitku in Sc pojavila neizbirGnost sredstey V IA
namen. Ljudje izgubljajo tuintam cut "a pravi.
cnOst in dostojnost ter Sc vgrezajO V s~ebicnost.
va TOD n~avlJanJe cen, prodaja nerabnega bla-
ga IN razne goljufije liferantov. Nestete obsodbe
govore o TEN dovolj. Vlada in pravosodie. ter
tudi vojna uprava preganjajo vsakrsno zlorab-
LAME in izkoriscanje drzavljanov Z uspehom.
Tudi razmerje med spoil sc zaradi vojne DO
slabsa. PisatelJ |. Fister ne verjame raznih istorii
o naSllstvIh zivel je skoro yes Gas V operacijskem
obmoeJu m sc p%reprical, da so TAXA p~orocila We
cinoma izmisljotine in lazi. Res pa je. da ie zen
ska zvestoba v nevarnosti zaradi pOhlepa DO de-
narJu, veckrat je kriv prestopkov tudi dolgcas.
lehkomiselnost in cello beda. Vojna zahteva zrtev
tudi V moral.
NadalJna skOda vojne je oskodovanie ljud-
skega ~zdravja ne lie da Sc vrne DO vojni domoy
toiko in toiko pohabljencev in neozdravljenih
bolnikov, nego Sc zaradi vome mnoze in hujsaio
Sc razne kuzne bolezni. Zaradi vojne umre ysai
Sc enkrat toliko ljudi, kakor bi jh v miru. TIC
skodo DO tustil bodoci narod. Razmerje med spoli
Sc DO sploh predrugacilo tako, da DO pc vojni ma
svetu zdatno wee zensk kot moSkih, kar BIO Will
valo ma ~sklepanje zakonov. BaS "a zenitev godni
moski so vsi ma ~bojiScih. Doslej je vsaka zenska
starost nasla odgovarjajoco mosko vrsto, pc vojni
pa sc bodo pokazale med novimi zakonci ve6krat
razllke V starosti. Razlike do 20 let ne bodo red
Ike, kar ne DO brez vpliva ma potomstvo.
VoJna ,mituje ma miljarde l~judskega in dr.
Zavhega metka. Skoda, XII jo trpita obrt in trgo-
vna, Je' ogromna in n~enadomestna. Koliko polia.
vrtov, gozdov, vinogradov bo unicenih ma dolgol
Nikdar sc ne pOpravi skoda ma arhitektonskih. XII
parskih in slikarskih umotvorih. Koliko kulture
zatare vojna, XII pusca "a seboj lie puSSavo in smrt,
A kako DO vplivalo dolgotrajno vojevanje ma
nekatere dejanske udelezence vojne, Sc pokaze
sele pc vojni V ohliki brezbriznosti "a red in mirno
delo. Trpeli bodo cato zlas:i otroci in zene. Z
mimi obcine in drzava.
VoJna je torej ve!ika nesreca, in ne molimo
brez vzroka: "vojne, kuge, potrcsa, resi- mas. O
GospOd!'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30
LEKARNE.

Domovina lekarn je Bagdad, kier
je kalif Almanzog leta 754 pred Kri-
stusc'n ustanovil prvo lekarno. Ia tenn
Je nnstala doba, ko so Sc cello kralii
po;ali 2 lekarniski nauki. Tako ie
an primer Kambiz lastnorocno kuhal
zdravila. Atal Pergamski je pa delal
obfzc IL svin&ene. beline. Okoli Kri-
stusovega %roistva so bila re zaama no.
meopatijna srsdstva. Ma Grskem le-
karnaji MISC bill ma dobrem glasu;
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

Avstritko G~asopisje objavlja sledece uradno
poroGilo:
"V dnevnem 6asopisju sovraznega inozemstva
sc vedno znova pOjavljajo tendenciozue trditve
gotovlh clankarJev, da postopa avStroogrska vol
ma uprava V zasedenih ozemljih s srbskim prebi-
valstvom ma naitSi naGin ter da ie ondotno pre-
bivalstvo izpostavljeno brezobzirnemu zatiraniu.
TIE trditve pa najodlo1neje izpodbija dejstvo, da
Sc vojna uprava najtopleje zavzema cello "a dora
ScaJoco srbsko mladinO, Xxi so jO lani (razumi
Josem 1879 oh pohodu V Srbijo zasaeili deloma
kOt franktirerje, delOma pa pobrali kot zapuseene
sirote in 10 nato skupaj internirali. Tako Sc je V
taboru v Brunovu ma Ceskem "a mad 500 mladih
srbsklh sinOv V starOSti 9 do 10 let mstanovila 5
razredna deska Soda, v kateri pouGujejo deloma
srbski vojni ujetniki, deloma avstro-oglske ucne
moci. Sofa, XII DELUXE re nekaj casa, doseza najdol-
Sc uspehe, decki slede pouku z najve6jim zani-
IhanJem in veselO ukazeljnostjo ter so zanj IRE
dino hvalezni. 10 analfabetov V starosti 1O--l4
let sc Je naucilo V tel Soil pod vodstvom tabor
skega povelnika " 4 mesecih brati in pisati. Soil
Sc prlklJucl sedaJ Sc obrtni razred, V katerem
bodo imeli ucenci tudi pouk V poljedelstvu. Tega
kulturnega della sovrazno casopisje seveda najbr-
re ne bo pripoznalo, kakor bi bio sklepati Do ne
prestanih grdih napadih radi namisljenega neza-
Siisno krutega poStOpanja S srbSkim %prebival-
stvom. klJub teinu BIO pa vojaska uprava nadal-
Jevala svoje prizadevanje, da $ smotrno vzgoio
pOuhoih UuidGlnO v
koristne drzavliane."
MI Smo prl nauri tako uSsvarjeni da sploh
radi verJamemo, kar Sc nam pripoveduje; &c je
pa prlpovedovalec Sc cesaskO kraljevi drzavni
pravdnik ali pohcijki koncipijst, Sc pa razume
kar samo OBJ sebi, da mora biti vsak dvom izklju.
cen. Avstrijski listi p~orocajo, kako dobrosrcna.
materinsko ljubezniva je cesarsko kraljevska Av-
strJi napram SrbOm tOrej mora Re biti res. Bog
medal, da bi sc kaksen avstrijski list drznil odklo-
niti tax uraden pispevek v stiriindvaisetih urah
bi lahko incl dekret, da mai neha izhajati. Torej
Je jasno, da mora nekdaj Franc Jozefova in sedaj
Karlova Avstrija res angelsko ravnati s prema-
ganimi.
No, brez Sale: To, kar pripovedujejo o pou-
cevanju pescice srbskih OtrOk, res v%erjamemo. lie
tisega dokaza ne najdemo v pocesti, XII bi ga Av-
strija rada vsilila svetu.
Nekdo je obdOlzen umOra. Pa sc pOstavi ma
noge in zabrusi: Kako mOrate trditi kaj takegaY
Zadnjic sem dial beracu diva centa. - PRAY tax
je dokaz avstriiske Wade. Crnorumena mamica i
ma morda o trdem in blagem postopanju druga-
enc nazore, kakor mi in drugi ljudje Ampak ME-
nj pOlicisti so najbrze pozabili, da je svet cital
razne ukaze, XII Jill je avstritska vojna oblast IL
dala v Srbiji in Xxi sc ne morejO imenovati drIga-
ce kakOr nesramni; pozabili so, da je Avstrija sa-
ma oficieno objavila nekatere smrtne obsodbe
njenih voinih sOdsc, o katerih sc he more reel mic
druzega, kakor da so be~stijalni. Avstriia hi sc
naposled tudi lahko Odnavadila, da je YES svet
neumen in da il DO vrjel, cesar sauna ne verjame.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

V smislu zahtev entente, katerim Sc je poko-
ria Grska, je grska vlada v ce:rtek dostavila no.
slanikom zaveznSkih draw noto, v kateri izreka
iormalno obzalovanje glede dogodkov v Atenah
dne l. decembra m. l.. ko so grske Gete ~streljale
ma zavezniske pomorscake.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

V dobi tlaGanstva .ie bill vsak
baron "prepriGan", da je brez
flake svet nemogoc. Scdaj so vsi
kapitalisti "prepricani", da Sc ne
more brez njihovega sistema suka
ii Eemlja OkrOg solnca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-30

je potem nastala naisijajnejsa doba IN
~lekarnarie; osnovali so 81 Sc tudi svoio
organizacijo, XII je imela svojo zastavo
in grb.
The Republican journal., 1917-02-22
57ie6k;sanzorpeH6N
:zzzzkz zZzzz3

The Saturday afternoon food sales at the
Woman's Club room will be discontinued until
further notice.
A. H. Reeves of Cambridge Mass, has been
in Belfast the past week to install new ma
chinery and appliances in the Norton garage
The fifth cotillion in the series will be given
in Memorial hall Friday evening March 9th
The last one will take place later in the month
when supper will be served.
H E. Mcdonald, who had been confined to
his home on Church street for about two weeks
by severe cold, was at his store for short
time list Saturday and Monday
There will be a meeting of the general com.
mittee Of the soldiers monument fund We'd
nesday evening. Feb. %, in Memorial hall to
make plans for an entertainment.
Wakefield, Mass. subscriber writes: 81 can.
not get along without The Journal, as it seems
like earring from home. although lots of times
there is no Brooks news in it; but read every-
thing in it. 1t is 26 years and over since
left Brooks. my old home. and there has not
been many of those years that have not had
the old Journal
Rev. ]. Wilbor Richardson, who was called to
Clifton Springs, N. Y last Saturday by the
critical illness of his wife,wh recently UNDER
went a severe operation of the throat, is ex-
pected home tomorrow. Friday The kilograms
received from him during his absence have
been most encouraging and Tuesday Mrs Rich
ardson was gaining and considered out of
danger.
leak in the water pipe on lower Miller
street about IL p, m. last Saturday, drained
the standpipe, and the greater part of the
city was without water until about a. m,
Sunday. Work of repairing was begun as
soon as possible and was completed Monday
afternoon. Chief Shute of the fire depart
ment was notified about a. NJ Sunday and
called engineer Alfred d. Shute and other fire.
morning, with the horses and new engine ready
for service in case of an ALARM
The program for the Children's Hour at the
Pelrce school last Saturday afternoon was of
unusual interest. Ats D. m. one of the small
boys read aloud Peter Newelps 1.-The Hole
Book" to the other boys, who greatly enjoyed
It, Mrs. Charles M. Craig read the "Storv of
The Twelve Months" and told anecdotes of
Washington and Lincoln. Miss Alice E. Sim.
| mons read several selections from James
| "hitcomb Riley and received an invitation to
| come some other afternoon. The story tellers
| for next Saturday will be Mrs. Howard l.
Written and Mrs. S. A. Parker.
The Republican journal., 1917-02-22

ihomas d. Marshall Circle had the following
program in observance of Lincoln's birthday A.
their meeting last Tuesday afternoon. pr.vs,
chaplain; reading, Lincoln's Anecdote to the
Blues, Thomas Cannon; Lincolns favorite
poem. "why Should the Spirit of Mortal be
Proud" Ethel Collins; "When President Lin
coin was ''f'rmed the enemy was planning to
take his lfe,' Dora Bridges; reading, "Did hs
Know Lincoln" Nettie Merrithew. reading
Mary Collins; story, Julia McKeen; reading.
Mauny Flood; reading, Lincoln's Life. Mr.,
Mary Hoilis;resding, Kipling's Tribute to Wash.
ington. Alice Cannon. The 10 cent lunch was
to next Tuesday, when all membars
of the Post and Circle are invited. The pro.
ceeds will be used for relief work.
The Republican journal., 1917-02-22

AT special meeting Of the school commit.
tee FEB. 18th. Walter J. Clifford was elected
'roant officer to gil the vacancy caused BY the
resignation Of Fred E. Ellis, who could not al.
tend to the duties.
Inc hrst in series Of CHI in parties under
tee auspices of the ladies' of the Methodist
society was given Friday evening, Feb 18th.
at the home Of Mrs. Mary S. Whitmore. II
was Japanese party and the guests were in
japanese costumes. The social hour was spent
IN making beads. The dining room was deco
rated with chrysanthemums and wisteria bios
A'nhS ana tea. cookies and cherry blossom
cakes were served from Japanese ware, the
guests setting on the floor.
The Republican journal., 1917-02-22

'"Pn d Darby is confined to his home.
'" " -aian street, by serious illness.
w. II. 4, Webster of Castine was recently
<7' consultation in the case of Mrs. Aus
r' A7atlog, who is ill at her home, No 81
'tuca street.
aN' Louise H. Ferguson will leave early
week Tor Boston and New York to buy
'e''"g millinery, and will be accompanied
'''A oy her assistant, Miss Mabel Town.
s., '0lison 5. Thayer of Portland was in
''' last Monday in consultation with DR..
''17 Iapley in the case of Mrs. Oscar
y. .'7. mo is seriously ill at her home,
49, .. Miller street.
4. e'y National Bank has added to its
obi. x devices Burroughs Posting Ma
+a the next statements to be issued
-''5 On it. A very neat filing cabinet
III ,oanectlon with it,
H. simmons of the Belfast Fuel & Hav
a '' was Injured last week by the falling
hi 81 lay, which fractured bone lust
a.s 's ieIt knee joint, was at the office last
'''' 04' Is obliged to use crutch
e, william K. MacNeiI, matron of the
A, 'i''ae' left Wednesday morning to &C.
n, '''' The two babies who had been at the
ia. several months to permanent homes
IL ''s'on' One is year old and the other
Ia. 'l'nS' All connected with the Girls
,, mad learned to love them and are
d. W d The parting. Mrs. George E. Brack-
h,. S'ed Secretary, accompanied them to
The Republican journal., 1917-02-22
{ News of Belfast.

EagBllAN CAUCUS! The Republican voters
@4s e+g # Belfast are hereby notified to
ae. 10 CAUCUS at the Court House in Belfast,
aasu,.s february z4th, A. D. 1917 at 8 800
ttrs b. d. to nominate a candidate for
4al p- Imported at the annual city cleo
@ he held on the 18th day of March, A.
9is-
Nam yaleuaes to nominate candidates for
y ~ Ji,ers, VIZ: One Alderman, two Coun-
a1sl aae member of the School Committee,
Oh, .yst4gi-, Warden, and Ward Clerk for
aa "ara, also to choose SIX membs RS of the
i'54, lean -ity Committee for each Ward,
VI be ueIJ as follows: For Wards One, Two
n l-==, II the Court House on friday,
!s' a -5l7 at $50 o'clock p. m; for Wards
'A. ava Five at their respective Ward Rooms,
+. Monday Feb. 26, 1917, at 7.30 o'clock p m.
a" 10 Transact any other business which may
F.s-y come before said caucuses.
isoroes Of Republican City Committee.
ii. &. bUzzELL. Chairman.
CARLETON DoAK, Secretary.
0-isst Feb Is, 1917.