Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1917-05-25
Dideji Kare.

draugu kraStuose sukiltu il kares
neuzganedinti pilieciai ir noretu
valdonu sostus iSversti, arba jei-
gu sostu palaikymui, kaip tai
padare albanai, atsisakytu mo-
kescius moketi ir karaliui uzsi-
manius eiti karen, patare eiti jon
jam paciam, o zmones namieji
palikti.
Suvienytos Valstijos pasizada,
taip kaip pirma pasizadejo kit
talklnlnkai, taikos nedaryti, kol
vokieciai nebus tikrai iveikti If
kol Vokietijos militarizmas ne
bus isnaikintas, mes mat susekta,
kad prize taikos tarybq kviesda-
ma, Vokietija vien veldmainiavo,
Inorejo vien laika laimeti, kad
Igaletu dar geriau tolesnen karen
prisirengti savo svarbiu siekiu
atsiekImui. Suvienytu Valstiju
laikraSciai su valdzios zinia ir
prltarlmu patalpino straipsni apie
tikrus vokieciu kares tikslus, apie
kaizerio Svajone sutverti didele,
galingq Germanija, kuriai nie-
kas pasipriesinti negaletu. At
siekimui to savo tikslo Vokietija
If dabartine kare iSSauke. Sulyg
to straipsnio, Vokietijos tikslas
yra-sutverti po kaizerio valdzia
viena viespatyste nuo Baltiko,
Siauriniu ir Tarpzeminiu juriu,
Xxi PersiSkos ilankos, paimti kon-
trolen Egejaus jures, ir Dardane-
lius. Visi tie kraStai turetu tver-
ii viena didele Germanijos vieS-
patyste, kuria vokieciai suorgani-
zuotq militariskai ir ekonomiS-
kai iSnaudotu. Prize Jos priguletu
dabar karej su Vokietija susirise
krastai ir vokieciu naujai uzimti
ir ju sutverti. Tokia vokiSka
vicSpatyste turetu netoli 200 mi
lijonu gyventoju, is kuriu vo-
kiec;ai galetu suorganizuoti mil
ziniska kariumene, prizes kuria
nieks atsiremti neistengtu. To
kiu budu kitos zemes tautos tu-
retu vokieciu Mausyti, taptu ju
vergais, jeigu vokieciai kare gale
tu laimeti. To kitoS tautos turi
neleisti If kare tol vesti, kol vO-
kieciai nebus iveikti if paklup-
4. dyti. Todel tai talkminkai at
mete Vokietijos pakvietlma uz-
megsti taikos tarybas, kol vokie-
ciai nciveikti, mes tokia taika
butu trumpa, il po keliu metu
dar baisesne kare pagimdytu, o
taika vokieciai vien sunaudotu
savo pajiegu sudrutinimui.
Kares frontuose musiai eina,
bet tikros pergales niekur nei
viena kare vedanti puse neatsie-
ike, nors tam pasvesta daug ka-
lreiviu, tikra pergale dar negrei-
tai ateis. Bet ant Rusijos, su
kuria vokiecial tlkejosi atskira
taika padaryti, jie apsiriko. XII
lus bctvarkei rusq kariumenej,
pasitraukus nuo vietu kares mi
Inisteriui Gu6kovui ir geriausiems
generolams, vokieciai su pagelba
savo socialistu tikejosi dar di-
desne betvarke pagimdyti rlsu
kariumenej taip, kad il karss
vesti negaletu. Bet savo vi.tyse
vokieciai apsiriko Uzemes ka-
res ministerio vieta socialistas
Kerensky sutvarke kariumens.
sudrutino isirusiq joje discipline
ir dabar kariumene jau ant vi
sos linijos nuo Rygos Xxi Gaiicl-
jai megina griebtiesi ofensyvo.
INors Xxi siol niekur svarbesnir
laimejimu neturi, mes nuo buvu-
sios suirutes kariumene dar ne
atsigriebe, bet jau ir tas daug
. reiSkia, kad toliau suirute kariu
menej jau nesiplatlna. lr nau-
Ijoji koalicijine ministerial, kurioj
daugumas ministeriu yra socia-
listai, vietoj suirute platinti, stem
giasi krasto reikalus sutvark j
Iir nutilde siaip-taip neramumo
pageidaujancius, kuriems revoiiu-
cijos ir neramumai lengvino I'VE
lone sudrumstamc vandenyi. Ne