davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15
Luc;nas po!it!4as.

SLrgi0 hace algUnos dIaS Il con
tienda D~Olitica entire los senores IL
ccnciado Andres Aguirre Baca y Flo
renc;o Vcyro, edil del Ayuntamiento,
con motive De que el lltimo, en- una
session del .Ayuntamiento, Sc retlrlo
Il Ia labor desarroliada por ei licen-
clado Baca, como secrctario de Co.
bicrno. llamandoEe al mismo tempo
reaccionario recalcitrante, encinlgo
juraGo de la democracia y cosas Sc
mejartes.
FL licenciado Baca public0 II car
Ia alberta refutando los cargos Ct
Veyro Y pidiendo 10 acuse o denun-
Gle de las faltas cometidas en- el des-
empeno de su alto cargo, pr~csentando
q la vcz cases concretos que caIltl-
quen que cs enemigo de Ia causa re-
v~olucionarla.
Con interes Sc cspera Ia contesta-
ci6n del edil senior Feyro, pues ID
disputa entire am5os politicos cs cl
tena de las cvcnversaciones en- todos
los centres p~oliticos.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15

nEsE0 S&nEG cl paradero de Ia sra. Ii;
bTada Gutierrez y &c Su hija Angela del
m!s!ro apcIiido. En- 1915 rrSidIan en- Larc-
do. Texas. la sra. as chaparra. m0rcnl
Y dc mos 80 aiOS de cdad Y Ia hija g
de- cstalura regular. delgada Y de un CO.
Tor pcrladO Y de- unoS IS amos de edac.
Sc gratifirari con 500 4 la persona qua
"a SkiIJnann. \. !. --7i2.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15
fUEDLA

Julio !

e. eLE.T0 DE LOS EDiLES.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15
Concerto de IL cantsntc Esther
Co5sa.

SGICiGStO GS IL SdIN-NiS
Co5sa.
La bella cantante v~eracruZana, CD
70 nomare cncabe@a cSta nota, dara
eli Ia uoche I'm concerto, que sc es-
ncra constituya un enyidiable eNlto,
dada /" fama que goza Ia diva.
Nizje de un funcionario.
Fl tenicGtc mayor dc Marina Hi
ram Toledo. comandante del Arsenal
Nacional. Sc ha embarcaao hoy rum
~ i la capital, atendicnGo cl llamado
dJc lie h:zo Ia Secretaria de Guerra.
En- 81 yIaje CONFERENCE.-THE con e4
coatralmiranre don hilario RodrI-
%uez Mulpica. encargado del Depar-
1amcnto de Marina dc Ia supradicha
Secretaria.
~ mismo tempo, el senior Toledo
iniorma.a &c los trabajos llcTados Il
cabo Cn cl Arsenal.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15
pESOUISAS-

D:SE0 SAFER ri paradern dc mi hernia
10, AguSIin pumlEGncz: 81 HSio>a So Ia
MA Patricia. Y tIcnc mucfloS lIiiOS y III
las. Haze ClIairO amos So cnconiraba on
I'm pucblito liamado MaGuinil. III oDIcin
dc sabcr dc Il. e. pOrquc NE ENCUEN-
TRIO GRAYEMENTE ENFERMO Y Giferp
cue venca 4 VERNE. DiriIir lnforlncS q
Ciriacc DomingUcz. Wall Plaza, r.. 8. Box
iGg Cameron. Texas. -.i9.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15
In r;no ahogado.

On E!Ho
Ha causado profundo disgusto en-
!. pob!aci6n del puerto la traglca
muc.te de IN peQueno que r%espondla
al nombre de Eugenio Diaz.
Este muchacho, canlinando por las
escc}leras, two Ia desgracia Ge caer
al agaa. en- donde encontro Ia muerte,
no obstante los esfuerzos r~eallzados
para ~Salvarlc.
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15

NENDn 4l lIDras l]ogilIa ratZ TarxapaTr!.
la, u rcnlaruS libra. G. Hernandez. :E
20. Laredo ST., san Antonio, tex. or
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15

TENfI0 ! auIOHiHvi!es lie : paSal"ruS. "Jrf-
FREY Y ''~SllGrhakcr' IN pcrI'CiG "Siahn
rcn-o cue yoiycgfG" a McAir" Y r"!co unt
O los dos muy bJratpS. HriiansH a Sit
Lakcvlcw Ave-. TclcronO CrOck"il i241.
GO
La prensa. [volume] (San Antonio, Tex.) 1913-1962, 1917-07-15

e. u.v. -:1g-~s.ou2Gys.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Sveta dezela.


krizarske vojne SO sc vOdile, da bi sc "na bozii
ukaz" ntrgala "nevermiko on" IL rOk. Kljub
''boiji wolff" in papeSe,im zahtevam Sc 20 nj do
seglo. Se vedno SO Terki eospodarji V Palcstini
Ali Zidje hrepene po njej. In Zidov z.onist;i-
mega m~isljenja nj malo. Kolikor iih 1c, SC mora
prznati. da obstoji zidovSko vprasanjc. A nobo-
nomu drusemu narodnemu vp~rGSaniu nj podcf,no;
PRAY cato je tako te3to.
Leleti hi bilo pa vendar, da SO resi-, Zakaj ne
rcscna vpraSanja pCstanejo lahko ncvarna. Zo-
nistitni Zidjc upajo, da resi- sedanja voina Nth
vpraSanje. Y la namen hi morala biti Turcija pO-
razena. Seveda hi bla : team Odpravljeaa lie ena
zapreka, in tiste, HI hi nastale, ne hi bile ncznatne.
Mako naseliti Itde IL vsega sveta V deielig In kaj
poceri $ Scdanjimi gospodarji in - laStniki
zemiiei
kajpada, TAXA nj Ia rec, da Sc ne hi dala
reSiti pray ma noben nacn. Ali ocividno je zelo
komplicirana, III spojena je 2 velytimi material
mimi vpraSaaji.
Iidje upajo, ia jo resi- vojna. Tursko oblast
res lahi<o Odpravi voina ali resitvi drugih vpra-
SAM odpre 10 sele vrata.
H. tega JIG razvidno, da JIG Ia vojna V zvezi Z
vetjnn %kup6kom problemOv, neso hi sc sodilo ma
prvi pogled. In bodhno odkritoSrtni: &c je re
pablo tdiko zrtev, ali nj bolje, da Sc resi- elm wee
p~roblemov, ki<o doslcj ovira razvoju, kakor da
ostane Use prHstarem Gin wee Sc Jill resi-, TEN
prosteiSa no pot "a nadalinii napredel,. ga
-socialisticen napredek.
Ianimiva fje V Strausovi izjavi malenkoSt,
drobtina. Doslej sho IL ZionEsti6nih vrSt vedno sill
Sali beSede q uStanovitvi zidovskcga kralievstva V
Palestini. Zdaj sc govori o zidovSki - reptbliki
kaj we ruska revolucija s,ori,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
Ruski polozaj.

Dcmon>traciJa Jc bila naperjena proti anek-
SiJam. &c le bllo med demonstranti tudi kaj abso-
lutnfn pacifIstOv, vcndar MISC mogli DAFT demon
>~traciji tistega ~znacaja, XII so il ga zcleli dati. To
sc jr pokazalo takoi pc Miljukovem govoru; o.
gromnc demonStracije, Xxi 50 kmalu potem sledile
IN izrazalr simpatije zavcznikom, 50 jaSno pokaza-
lc, ia nj V Petrogradu nobene veGine IN scpara.
ten mir.
Sve, delavskih in voiaskih d~elegatov jc dolgo
in tcmcljito razpravljal o stvari. Kritiziral jc ne.
JaSno>t note in TO, da je bila odposlana, ne da hi
Sc hila provizOricna vlada pOsvctovala % nicj 5
svetom, nj pa nasel nobcnega povOda, da bi bill "a
hteval demisijO provizoricne Wade Nj govora o
TEN, da hi vOjaSki in delavski svet zahteval sepa-
raten mir gre pa "a TEN, da So ~izretejo tudi Ia
vezniki "a mir brez prisilnih aneksii in vojnih cd
Skodnin.
Delavski in vojaSki svet je brez vsakcga dvo-
ma sociahstitna korporacija. Njcgov nacelnik je
dobro znani sOcialisticni poslanec Ceidze. TIA kor-
ponacija je "a mir, ampak "a tax mir, XII obsega
vse dezele. XII ic sklenjen ma podlagi elm vecje
pravitnOsti in Xxi daje kolikor mococe podlage "a
%tralnost. To pa ne more biti nikakrSen separator
mir T. Nemcilo, ker hi Ia vrnil kaizcrievi vladi to-
like me, ia Ii T. No SilO lalko vrghG. proti
zapadnim zaveznikom in Jill eventualno prisilila
ma mir 2 nem;kimi aneksijami in z vojn6 odskod-
nino "a Ncmcijo.
NOoene pristine aneksijc scvcda tudi ne DO.
menijo, ola maj ostane V EvrOpi vse, kakor jc bilo
pred voino. kajti ruski socialist so sc ponovno
izrekli Ia Svobodcn ra.voi vsakcga naroda. &c da-
jejo SAM Fincem in Poljakom syobOdo, je narav-
no, da ne odrekajo svo5ode drugim narodom, XII
so pod tujo, ma primer avstr:i,ko Waldo.
kolikor sc more Obiektivno presoditi, ina
svet delavskih in ~vojaSkih d~elegatov situacijo ma
Rnskem V rokah. In to jc dobro. Kajti dokler 10
ina. JIG dOslcj prido6ljena svCboda ma varnem.
PrlSla' hi pa V ncvarnOSt, ce hi splayali na DoyrSic
prenapetezi, Xxi ravnajo po geslu Use ali pa mic
Taxi radikalci so 70 nestetokrat pOmagali reak-
eli ma konja in pOkvarili re marSikatero rcvolu-
clio.
Motno jc opraviteno upanjc, da Sc jim to ma
RuSkcm ne pOSreti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Ma Ru,kcm jc bil0 zadnji tcicn zopct ncko-
like honatij, XII iih gotovi krogi tako napihnjejo,
kakor delajo ncm>ka oficielna poro6ila ~sijajne
image IL porazov ma francoski 'front.'. Ma Ruskem
no SC wee homatij, Ia ie cotova stvar. Taxa vclika
reyoluci.a, kakrsna Se je tam i2vrSila, >e nc dOvSi
V par dneh, in maj sega Sc tako glOboko, vendar
ne vcepi V vse glavc enakega miSljenja. Ma Rus
KEN so tudi danes sc %caristi, kakOr jc bilo sO iet
po francoski revoluciji Sc dovoli rojalistov ma
Franciscan prav takO so tam tudi Sc anarhiSti in
raznovrStni drugi i,ti. &c po-tanc >vct cnkrat So
ciailSiiccn, tudi nj treba m.sliti, da ne DO incl So
cializem Od prvega dne wee nobcnega nasprotnika
in da bOdo takoj vSe glave in glaviee ,enako mi
Slilc.
POpolnOma enakO ~miSljenjc V v>eh velikih i'm
malih receh ie lie tam moeoce, kjer sploh nj nobe-
mega misljenja. to Sc pravi. kjer lc eden miSli, vsi
drugi pa samo kimajO. Ma Ruskem Sc sedai Oci.
vidno precej mi,li, in cato moral biti tudi razlikc
Y miil jeniu. In kcr je M Ru>kem sedai tOlikO po-
li1i6nc svObode, kolikOr paG V nObcni drugi dezeli
ne, Sc te razlike tudi ~izrazaio.
Tako Sc je zadnji teden primerilo nekoliko
demon-:racije, in doleO6aSni pridigarii trapastcga
miru "a vsako ceno so takoj zavri;kali, da je to
voda ma njihov klopotaioei Min. Ia pacifiStiGna
Zaleea gre re takO daleG, da naravnoSt f~alsificira
vcsti in je hOtela prikazati petrosradske dogodkc
Y TAXI lu6i, kakor da zahteva masa ruSkega ind
silva mir "a vsakO cenO, kar Sc natantnejc pravi
separator mir z Nemtiio.
V re,nici je Stvar zopet popolnoma drugaGna.
Da je ma Rn'kem pescica ljudi, XII agitira "a sepa-
raten mir : kaizerjem, nj mic novega. Ali pred
vsem nj res, da imaio ii apostolic maSo ruskega
ljudstva IA Sabo.
l~zvrSila sc je V Petrogradu dcmonstracija
prot zunanjemu ministru MiljukOvu. On jc bill
postal zavcznikom noto, V kateri ie bilo re6eno, da
sc no Russia mimi bojevala do pOpolne image.
TO motto JIG bilO mOgoce razlagati V TEN zmislu, da
mora t%raiati vojna, dokler MISC dosezeni tisti cilji
XII so Jill svojfas ~razglasili zavczniki in XII so Obse-
gall izson Turkov IL Europe, rusko aneksijo Carl
grada in podobnc reel. Ne pravimO, da sc JIG nota
morala takO raZla gait, ali mogla Sc j.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Natan Straus v New Yorku je izjavil, da no
placal vsakenru zidu potne stroske, ako mn no
sledl v Palestine, kadar bo tam ustanovliena no
va aidovska republika.
Mnogo je ljudi, XII Sc jim zde take iziave smc-
she. Med zidi samimi ina takozvani zionizem
ninogo nasprotnikov zionisti pravijo. ola so lid
jc poseben narod, drugi ugovnriajo, da nj zidov.
skeea naroda, ampak lie zidovska vera ruski lid
Ola je Rus, ncmSki lid Nemcc. angieski .Anglez
/ L. d. .t f-
Toda 70 Ia polcmika dokazujc. da obs,oji III.
dovsko vpraSanjc. Seveda SO ne no mOglo poll
skcmu zidu, ki trdi o sebi da ie poliak lidovske
we're, ne pa lid po narodnosti, nikdar vsiliti mas
protno ntRenie. Ampak zionistu sc ma drugi
strani ne DO meglo iabiti IL glavc, da je
elan poSebnega zidovskcea naroda. Teoretitna
rcsitev tega vprasanja Sc mora prcpustiti Zidom
samim. Xnanstveno SO tukaj ME ne Opravi. Tu-
di mi mislimo, da so Zidie narod, ne pa lie vcrska
skupina sal So vcrsko sploh lodijo po raznih SEX
tab. Ampak nOheneea dvoma nj, da je bill Y
zgodovini zidovski narod. Ali jc ysled razkropi-
TIVE izginil Tezko je to trditi. kajti vsak vclik
del jr ohranil posebne karakteristitnc make, &C.
tudi govore povsod jerk dczele V katcri live in
detndi nekatcri Sploh ne znajQ hebrejskega. To-
ia poeg Znakov 81 je ohranil tudi Eidovsko zavcst.
In skupina. XII SO zaveda svoje skupnosti. ina To
skupnost.
list zidjc, XII sc zavcdajo Svoje narodnosti,
hrepenc tudi pc dOmovini, in zelo naravno jc, da
snatrajo zanjo tisto dczelo, v kateri ie nekot Ii
vel niih narod, torej Palestine.
Tukaj Sc seveda pridruzuje teoreticnemu
vpraSanju prakti6no, in STEER ZclO tezko. Palestine
je bila zidovska, toda 70 davno nj wee. Sal je med
tenn postala ''Sveta dezela' kriS,ianov In krvavc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

James w. Gerard, bivsi ameri.
Ski poslanik V Berlnu, je govoril
pred elani advokatske zbornice e
Chicago. Dejal je, da je bila Anne.
rika upravicena vstopiti V voino.
XII bo seveda traiala doigo. Gerard
je pesimist, kar Sc tiee revoauciie
Nemeiji in je dejal, da ina
Nemeiia dosti hrane do prihodnje
zetve. Bivsi poslanik je podrl
trditve, da hi sc America lahko IL.
ognila vojni. Dejal ie, da America
nj bila prisiljena vstoplti v vojno
&c rCdi tega, da brani mednarOd.
10 pravo, ampak da ohrani sebe.
'Vsak American prayi, Xxi YER
jane, da nE,mO Sli yOjno "a syo
bcdo in demokraciio, ker .je bio
ntmOgOce Ostati izven vojne. mai
spozna nekaj faktov. PrepriGan
sem .6e hi ostali izveA voine, da bi
Nem6ija zmagala. NemSija hi pa
potem napadla mas in Evropa hi
sc snejala in gledala. Resnica ie
bila potlacena V NemIiji. Casni.
karskim porocevalcem nj bio do
voljenO poslati vesti, da je Won
Tirpitz (prejSnji zapovednik mem.
ske mornarice) podal nJavo, da ie
leila najprvo poraziti Angliio in
potem odjadrati V .Amer;ao in 10
priSiliti, da plaza vOJne troske.
Lahko hi Ostali izven vojne sedaj.
ampak izdrzati hi morali napad
hmagOvite Nemcije. GOspodje, Vol
m bo traiala doigo, ali cena pred
nami jc viSoka. Pred mani lie pra-
Va SvobOda, prava demoaracija.
Ali to ccnO Sc lc GosczemO. ko
pade prusjaStvo in Z njegovim
padccm pride trajni ~svetovni
mir
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

di torpediranja parnika Monte Protegido".
Nemska vlada pravi, da DO pri prvi priloznos,i
nemSka flota s~alutirala $ lGl strelOm argentinski
zastavi in vrhntega ponuia odSkodnin0 "a potop-
lleno ladjo in blagO. Nota JIG V protislovju. V "a
eetku pravi, da Sc nina evidence o potopu parni-
ka, a ma drq'gem mestu govori, da obzaluje ''nesre-
60" in obliubuie povrnitev skode.
IL te note JIG razvidno, da hi Nemtija rada
t5drzala prijateljstvo juznOameriSkc rapublikc.
daSi pise memo t~asOpisie, da ie vsecno, &c SO zdru.
AJo Sc ve estate dezelc, kar Jill Sc nj V voini. V
resnici ina to pisanic lc namen zakriti obupnc
po'zkn'e nemskc Wade, da hi razsirila svojc lastne
we've.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

NadalJuJe sc tn razlika V glbanJu
in kretnjah, brz ko Jill %presojamo pc
Min esteticni vrednosti. Re V hoji SC
oba spola primcrno razlikujeta, kaj
sc ne bi sele tam, kjer je kretnje pro-
vzroca notranje zivljenje, kier sc k2ze
to, cesar Sc clovek zavcda, ali ne, kjcr
JIG delo smotreno ali lie COLO ig-anjc.
Ma n~ajvisji stopnji preide II ra@lika
re v osebnost: ljubkost in spoStliivost,
XII sc semtertja %povzpneta cello do Ca
robnosti in velicanstva.
Tako Sc nase telo, moSko in zensko,
moo in lahkota, izraza v gibanjih in
pretvarja V oblike. XII MISC wee izraz
animalicne duse, nego re cloveskega
duha.
Nj treba teh mnogobrojnih razlik,
XII imajo sicer vse globok pomen, Sc
nadalje razlagati: dajo Sc kar nepo-
sredno obcutiti. Pac pa je nesmisel
vprasanje, cigavo telo JIG lepse. moske-
ga ali zenske. To je dvoje razlicnih
lepot, popolnih vsaka pc svoje; celotno
sliko cloveka nan podajata lie tedaj,
ce ODE hkratu in skupaj vzamemo.
Hermafrodit pa, XII maj bi druzil ODE
lepoti v eni sami obliki, kar pa nj
mono, nj reprezentiral nobenega ma
zora o lepoti, ~nobenega umetniskega
kreda &c prpoale dobe, pac pa je bill
lie ilustrac:ja mita in je simboliziral
oni trenotek v zivljenju dvoje ljudi,
In hi ca hnthlA AnA talA a, I-,.o L..
zliti, ko liz brezmejne srece vzraste
hrepenenje po vecni zdruzitvi.
Zivljenje je gibanje. Absolutnega
miru spioh nj. Vecen BOZ nasprotnih
81 naravnih sill, kjer to, kar zivi. iz-
kusa vcepiti zivljenje vsemu, kar je
mrtvega, " tenn boju Same pogine in
sc slednjic V novi obliki povrne V XIV
ljenje. BOZ duha z materijo, in ker
sta 81 drug drugemu pQgoj. vecen.
Clovek, ia najvisja in najpopolncjsa
spojf4eE obeh, koncentrira V sebi, v
svojefn cleveskem zivljenju to igro &C.
lega tesoljstva. Sam liz sebe ~ustvaja,
uni6uje in zapusca novo zivljenje.
Tako sc je teday clovek uresnicil
v dveh telesnih oblikah in ~najboljsa
definicija "a njih fundamentalno raz-
like je tn, da je MOI duh, XII Sc je
utelesil, zenska pa narava, katero je
duh ozivel.
In ce Sc splosno sodi, da hrani zen
ska v. sebi vec lcpote nego moski, JIG
temu vzrok, da je MOI cd nekdaj re
sam razsojal in govoril v imenu Glo-
v~estva, in nobeno Guido nj, da je pri-
znal zenski vec lepote, da jo JIG posta-
vii ma oltar kot poosebljeno lcpoto
samo.
Ker pravzaprav JIG VISA cloveska le.
pota seksualna. Vprasajte zensko in
porece YAM, da JIG moski lepsi od ME.
Smisel spolnosti je %ljubezen, pot do
ljubezni je pozeljenjc, in pozeljenjc
vzbuja lepota. To je: da Sc nam zen.
ska dOpade, mora kaZati svoi zenski
znaeaj, in boil kot ga kaze. boil nam
dopade, vecje JIG pozeljenje in vccja
JIG ljubezcn, "a,
lsto misli n o mas: wee raZkoSja
kot nam kdo obeta. visje segajo nase
zelje.
Skoro ~iZkljucno o zsnski lepoti bo.
mo govorili v naslednjih vrsticah cato
ker mas moske to lepota veliko. Dol!
zanima in 10 JIG tudi lazje definirati
boil %splosna je in zategadelj tudi Dol.
podvrzena postavam, Xxi sc dajo 1--WE
ljaviti. Sal sami vemo, da sc v sodb
o lepi zcnski veliko lazje strinjamo
nego &C bi imeli presojati koga, izmc,
mas. Sodimo torcj!
Maj rece kdo. kar hocc. njena PRIV;
in najveeja Gcdnost JIG in ostane lie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Amsterdamski "Tclcgraaf" ic dobil poro6ilo,
da SO bill pred par dncvi krvavi spopadi med vo-
lastvcm in ljndskimi mnozicami V Mainzu. Mem.
eliza. 1000 oseb ie dcmonstriralo ma micah in de-
m"n'trantie so udrli V prodajalnc in pobrali vcs
>'vez, kar so ga mogli najti. Policiia jc napadla
|erednikc, toda kcr nj mogla nicesar opraviti, so
koncno poklieali ~vojaS,vo. vojaki so strclioli v
m"o.,co IN "hili oscm oscb. Mnogo jc oblczalo ra-
njenih in cez petsio ic bilo vrzenih Y ieee
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
0 lepoti cloveskega telesa.

pota. Lcpota oblik, lepota njcnega te-
lesa, kakrano zahtevamo cd bitja, V
katercm prevladuje narava. kjer je
tale ME pravi ~znaGaj. In glavne po-
teZc meme lepote SO s~kozinskoZ spoil
ne, so te. Xxi mas pustijo sklepati M
dobro mater in rednico. Zategadelj
traja tudi njena lepota lie dotlej, do
kler JIG v stanu izp%olnjevati fundamen-
talnc ~funkcije njenega zivljenja, do
kler lahko rodi in hrani, to je po-
vprecno do 45. lcta u re pri 35. letih
Sc sme lie malokatera zenska wee po-
kaZati V popolni nagoti. Pri moskem
SC tn doba po navadi zavlece veliko
daljc.
Pas deli zensko lepoto v dive sku-
PM; V ono, ki je mad MIN, in ono.
Ii je pod MIN. Vecje vaznosti je Sc
veda zadnja, ker III je sredisGe ma
terinstva, tn zenska spocne in rodi, tn
hrani celih devet mesecev sad svojega
telesa. Zatorej je pri njej medenica
vliko Sirsa nego pri moskem, tudi so
boki veliko bolt okrogli. Brez polnih
prsi bi pa komaj dojila dete z lastnim
mlekom.
Da je V pasu veliko OKLA cd mas,
ina tudi svoj pomen. Ne samo da
bolje povdarja n ~valovito linijo, XII
Sc vile cd prsi doll doboko in mas
opoZarja ma tie bujne oblike, tudi po-
polneje sc Z MO zdruzimo, lazje 81 10
osvojimo. Nj zastonj boil okroglih in
zalitih udov. manjse glave, neznat-
mega celia, manjsih nog in rok, nizje
p~ostave in bogatejSih las. liz katerih
disc opojnost in veje slast roki, XII rijc
po Min.
To sc davno nj vso: 4 KIDD bi haste,
val nebroj manjSih in sekundarnih
lepot, kdo bi opeval meme lase, dodge,
goste, mehke in k~odraste, Min temno
barvo, Nth blescece Sc zlato, Janice
ma lieu in drugje Sc, tanke komaj
Vidne plavkaste zilice ma vratu in pr
sih; spominjati bi Sc moral njenih
ustnic, zametastega in el~asticnega tre-
buha, boginji Veneri posvecenega
gricka, tako sramezljivo skitega OIL
tarja ljubezni!
Nj Sc bogastva konec. Loeima pri
nJej lahko dvojno icpoto, mladostno
I'm m~aterinsko. Ia vitk1 stvarca, ka-
teri sc vsa lcpota sele poraJa, roza,
XII sc nj p%Opolnoma raZevcla, ljIbezni
posvecena! craven ME dozorcli sad,
opojni keith, najveGje razkosie! Yaj
sele oni prehod, XII druzi, zalibog lie
"a kratek cas-, oboje, ko imamo ODE
lepoti v enem telesu spojeni. Narav-
most boginja pa je zenska, XII ostane
vec let cilj nasim najstrastnejsim re-
liam, sladkost vseh sladkosti.
Razlie2a barva las, oei in koze nam
kaze zopet razfiena tipa; plavovlase-
ga in teRHolasega. Kateremu hi So
dill primal? Odloeuje tn individualni
okus in moda, XII je vedno drugaena.
Mnogo sc tn ne da p%ovedati; plavih
las je bila Venera, in plavih las skoro
vedno madonna. A S ten nj Sc mic re-
ceno. &c zna6aj ~olgovarja vtisu zu-
nanjosti, bi bila prva boljsa ljubica,
druga pa boljsa zena, ker pl~avolaska
kaze, da ina vec mehkobe in dobrote.
Lepa je. ce so njeni lasje zlatoblesGe-
CT, ee so meme oei ali plave, ali WHO
lieaste, k vecjemu temnozelene, ME-
ne forme mehke in bujne.
Temnolaska pa mora biti VISA erna,
imeti mora Grne ne samo lasc, ampak
tudi obrvi. trepalnice in oei, istotako
tudi rjavkasto kozo. Vroea je in
strasna.
Dalje).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Skoraj vse nemiko casopi,je sc obsirno bavi
- sklepOm zadnje nemSke sOcialisti6ne kouven-
cije, XII Sc je izrekla IA mir brez aneksij in vOjne
odSkodnine vsi listi, XII so naklOnjeni vladi, napa-
dajo tn sklep. q Deutsehe Taseszeitung' piie:"A-
ko nemska vlada - da ne govorims o avstro.ogr-
ski vladi - podleze pritisku socialnih demokra-
TOW, tedai DO zapecatcna usoda nemSkega cesar
silva. Med vsemi vojskujocimi sc drzavami sta
NcnIiija in Avstro-Ogrska edini, XII hi bill u%niceni,
ako Sc sklene mir ma podlagi status quo" in
brcz vojne odskodninc.' .fst
Ia Nemcijo je to absolutna laz; brcz aneksii
ostane NemGija 'tako velika, kakor je bila pred
vojnO. Tudi Avstrija sc ne bi zmamjsala vsed te-
ga. lie &c Sc prizna svoboda narodOm, vzamc Az
striio hudic TO je pa sploh najboljse, kar Sc more
zeoditi po tel vojni. &c izgine ernonmena vla6u-
gu, izginc $ tenn eel cent razlogov "a voino.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Uradno Glasno: PROLETAREC, 4OOs W. 3t st, Chicago, III.
Cenjena drustva, ozroma Min uradniki, SC uljdno proseni, poaiati vss
dopse aravnO n a gavnega tajnika in nikogar drugega. Deuar n Sc pola
dcpse naravnost nj gavnega tajnika in nikogar drugega. Dcnar maj Sc posla
Deposit Bank, Conemaugh, Pa in tako nasloviPne posia z meseenim poroti
Tom n n nasOv gL tainika.
V snta;1sda opaIijo drnstveni tajniki pi Poroeiih gavnega tajnika kake
ponanJkJiHostL maj to nemudoma naznanijo uradug hvnega tajnika, ia sc v ph-
hodnje poprs,:.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

AmeriSki socialist nimajO lalogc, da bi della
Ii politiko WilsOna. TOda Sc veliko mani je njih
naloga dclati politiko kajzeria Viliema in nicpo-
vega tr:butarja Karla.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Nemeija jc poslaln Argentiniii motto, V katcri
odgovarja ma protest argentinske republike cara
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08
ADv RTISKMRN
sl0y. DElAvskA
zyEzL'
Inksrporr.na n. sprils ibe
drfavi Psna.
ustAnsvljsna dns ls. Ays.ssta

Se0SX: COEeGUa00h. Fa.
aLAvNI URApNrK:
PREDSEDNIK: Ivan Prostor, 81 20 81 Clair Ave. Cleveland, Ohio.
PoDPREDSEDNIK: Joip Zarko, II. r. u. >. box ll3 West, Newton, Pa.
TAJNIK: Bias Novak, 90 Main 81, Conemaugh, Pa.
P0MOZNI TAJNIK: Andrej vidreh, 40 Franklin Main st, Conemaugh, Pa
BLAGAJNIK: Joip zce, 65O2 81. Clair Ave, Cleveland, Ohio
PoMOzNI BIAGAJNK: Frank Pavlovea, b. 6E, Forest City, Pa.
NADzoRNIKI: ,so
l. nadzornik: Ivan A Kakef, 207 Hanover St, Milwaukee, Wis
g nadzornik; Nikodaj Povse, l Crab St, NumtesaulLsN. S. Pittsburgh, Pa
3 nadzoruik: Jakob Kocjan, 400 L. sea St, Siev etusl, Ohio
PoRoTNIKI:
]. porotnik: Anton Iavris, box s Yukon, Pa.
{. porotnik: Frank Bavdek, 63O3 Glass Ave, Cleveland, Ohio
!. puonik: Anton Weny, box 50, Superior, Ia.
vRHovNI zDRAvNIK:
+. J Kern, NJ d, 62O2 St. Clair Ave, Cleveland, Ohio.
PoMozN1 oDBoR:
Frank Skufea, ass End St, COnemaugh, Pa.
Ivan jaeger, /. 5I3 Woodland Ave, Conemaugh, Pa
Franc Kos, Conemaugh, Pa.
Mhael Flick, r. F.. d. Z, b. liSa I, Johnstown, Pa.
Jakob Rupert. b. 23S, South Fork, Pa
Ivan Hribar, 700 Brood st, Johnspwn, Pa.
GLAvNI URAD V Hist St 20 Main ST, Concmaugh, Pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-08

Yale Manufacturing Co. .je v nj
nolcm lctu napravila $4.OOe,39o
Eisiega dchHka, ali $l,6t3,6S' ve'
kot V prcjSnicm letu.