Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-03

Gr0f clam Maritime je Obesil SvOJe p0izkuSe
"a sestavo novega avstriiskega ministrstva ma
kiln, kO je spoznal, da sc zahteva cd MEGA wee,
nego je mogo6e. Clam Martinicovo ministrstvo
je re davno viselo v zraku. Ko je bill pc neskon-
cnem obotavljaniu sklican a~vstrijski drzavni
Zbor, je Clam MARITIME re vlozil svojO demisijo,
ker hi mogel pripraviti strank do tega, kar je re
lei.
Njegovo prizadevanje pred sestankom parla-
menta je bio razumljivo. Kateri ministrski pred
sednik bi ne zelel pokazati parlamentu, ma katere-
ga Sc lahko naslanja' Clam MARITIME je tenn bolt
hrepenel pc TAXI lepi Sikh, ker hi bill rad svetu
pokazal "sloznO Avstnijo."
Treba 81 je lie domisliti, kaksen je bill a~vstrij-
ski polozaj in kako je zunanji svet moral soditi o
MEM. Cd januarja 1914. nj incl avstrijski parla-
ment nObene seize. Cello turska zbornica je med
vojno nekOlikokrat zasedala; o avstrijski nj bilo
ne duha ne sluha.
Vojna Sc je pricela brez parlamenta. Vodila
in Sirila Sc je brez parlamenta. DOlgovi so Sc della
Ii, zakOni o rekrutiranju, o rabi dOmObranstva in
trne voJske so sc %spreminjali - vse brez parla-
menta.
&c je elovek lie kaj vedel o ~prejsnjih politi-
cnih bojih V Avstriji, 81 nj mOgel misliti ME druze-
ga, kakOr da Sc avstrijska vlada ne upa sklicati
parlamenta. A ce sc ga ne upa, morajo biti vzroki
V nOtranjh razmerah.
Clam MARITIME hi bill rad svetu %pokazal, da Sc
mott. VSi narodi stole IN Avstrijol vojna je vez
med mimi trdila, da je ne more nobena sila wee
%raztrgati; vse ljudstvo je zdruieno okrog svoje
l~jubljene d~inaStije, kateri je srGnO vdana brez
razlike jezika, we're in razreda Kdor bi mOgel
postaviti pred svet parliament, XII bi demonstriral
tako vlogo, bi izpuliI sovraznikom Avstrije vsako
nado, opirajoco Sc ma notranjo slabost habsbur-
Ske mOnarhije. In ubogi Clam MARITIME Sc je sma-
trial "a dovoj mocnega, da izvrSi ia cudez.
Ma kaj je mogel naslanjati to upanje?
FL! Ma otroske misli, ma nepoznanje ljudske
psihologiie, ma pOdcenjevanie narodov.
Wee kakor tri leta je bila Avstrija brez par
lamenta. &c ga pO tako dolgi dobi skliGe - pc
svojo prosti wolff - il mora biti vendar IL dina
duse hvalezen "a to! Cd samega veselja, da je
vendar enkrat sklican, bi moral z vsakim dejan-
jem pokazati, kako prepeva v dust cesarsko pc
sem.
Da JIG bio V avstrijskem drza vnem ZbOru We
dino tudi nekoliko nevkrotljivih elementov, jc ST.
GER resni6no. Ali najhujsih med mimi nj wee V
zbornici. Nekateri so V je6i, nekateri so morali
p~obegniti cez mejo, nekateri so naravno umrli, ne
koliko Jill je pa rabelj pokonGal. To hi morale stu
ziti tudi drugim, XII so V svoji opoziciji morda
prevee radikalni, biti "a svarilo.
Tako je Clam MARITIME poskusal svoio sreco
pri strankah, nagovarjajo6 jh ma slogo in ma opu-
stitev vseh radikalnih zahtev. Bill je yes prese-
necen, ko nj mogel S svoiimi ljubeznivimi bese-
dami doseci niti tOliko, kOlikor jc crnega "a
notion.
&c ne hi bill tax p~oliticen otrok, kakrsen je,
ne bi bill mogel biti niti trenotek preseneGen. Tt
stega dtISevnega velikana nj ma svetu, Xxi hi mogel
V Avstriji ustvariti slogo. Pogledati ma Avstriio
je prav tako kakor p~ogledati ma kup rakov, XII
lezejo narazen. Kateri bog maj sprawl V soglasie
nemSkonacionalno zahtevo pc popolni spojitvi z
Nemeijo - $ cesko zahtevo pc popolni eeski ne
odvisnosti' Kako Sc more vjemati postena cen
tralizacija z zahtevO pc samostOjni poliski dr.
zavi? Tisoc nasprotij, pa ne emo ~soglasje IL
sloge.
Ko je Clam MARITIME spoznal, da Sc je yale
tel V zagato, je hotel podati d~emisiio. Cesar ie
nj sprejel.
Velik hrup so delali zaradi Karlove inteli-
gentnosti, ko je Franc Jozef umrl. Ali zi sc,
da ne dosega njegova pamet niti navadne popre-
enc visave. &c bi bill razumen, bi bill sprejel Clam
MartinicOvO demisijO in ga ne bi bill sill V ne
mOgOce.
Tako je moral Clam MARITIME otvoriti parla-
ment, XII je bill re prvi dan poln nepritajenih ma
sprOtij. Cesar Karl je V svojem prestolnem 60
vOru n~aglasal miroljubnost, ljubezen do vseh ma
rodov, demokraticne reforme; vse to nj p~otegnilo
parlamentarnega voza niti "a ped IL blata. Naen-
KRAFT je bila situacija V resnici Sc velikO hujsa,
nego Sc ie bila kazala Clam Martinicu V njego-
VEN strahu. Naenkrat so sc cello Poljaki polka
zali V opoziciji.