Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05
BOZ, GILL IN SREDsTVA.

pb1 uc-
lavStva - to JIG nauk socializma.
TO JIG nase stalistc in ma ,praSanje:
"Jc Ii S Oboe mogoca osvobo-
ditev delavccv brez socialnmaY"
- DO Odgovoril slehern zaveden
de'avcc: Mel
V socializmu ie resitev, V socia-
lizmu je osvoboditevl - Dokler
Obstoji danaSnja urcdba cloveskc
drNrzbe, kapitalisticna uredba. SO
morejo izprcmmjati samo oblike
suzenjstva = ali s~uzenjstvo osta-
ne: emo trpljenje sc more odpra-
viii, pa Sc cato pojavi zopet drugo.
Ma zemdji sta danes diva svcta.
diva razreda ljudi. Ma eni strani
stole oni, XII so pograbili vse bo-
gastvO, in XII lahko uzivajo brcz
truda in skrbi. Ma drugi strani so
dclavci brez vsakrSnega pose.
silva, p~roletarci, katcrih edino bo-
gaStvo le delovna moe, XII jo mo-
raj0 prodajati, ako hoccjo zivcti.
n $ tenn, da .jo prodajajo, u~stvarja-
10 kapitalistom nova ~hogastva. Ma
cni strani je toliko ~hogastva. da
GA njegovi gospodarji he morci,
vsega uziti, pa zee hi 81 tudi izmis-
ljali najrazuzdanc.jSe uzitke - IVA
drugi strani pa je pomanjkanje in
stradanjc. kdor mic lie della.
uziva,tcr sc skorai dIrsi V izobiliu-
KdOr pa della nina kruha,
Ako hi sc to dogajalp po nekcm
vecno nerazumiiivcm zakonu, te-
dai nam V resnici he bi ME dru-
zega preostaialo, ncgo da Sc uda-
mo V bozjo volio in otozno Gaka-
mo, kaj da Sc pride, ola cakamo
ma smrt. Ali danes vcmo in znamo.
c1kod krivica prihaia, mi vcmo.
kaj je vzrok tega n~esmiselnega.
ncznoSncga sistcma. Mi dpbro We
mo, da so kapitalisti goSpodarji
della same zategadclj, ker so v DO
scsti delovnih, proizvaialnih sred-
stew: zemlje. ~tovarn, rudmkov.
~strojev it'd. Mi vemo, da jc della
wee v tczki odvi;nosti, kcr ne o
sam razpolagati $ svojo delovno
mocjo, nego jo mora prodati onim.
XII so 81 prisvojdi VISA delovna
srcdstva. n kakcr nitro nam .je TO
znanO, tedaj vemo, da DO delavcc
svoboden selc takrat. kadar bo cd
pravljeno kapitalisticno goSpodar.
stvo, kadar BIO res gospodar delov-
nth sredstev i'll vsled :cga tudi go
spodar svojega della in njegoyih
produktov.
Ali elm nam je vsc TO znano, ne
sncmo obupno cakati, da &c na
bogve kakSen culczcn nacin zrusi
kapitalisticni sistcm in mad ME
Sovimi razvalinami zasiie solnce
socializma. Ne smemo nikdar po-
zabti, da je vsakrSen uspeh V
cloveSkeqn zivljenju odvisen cd
moci. NeumeStna potrpezljivost,
prazno upanje hi rodilo Sc nika-
krsnc image: zmiraj je odloceva-
la moe.
k~apitallzem lie vlada pc emilio
sti bozji", ncgo : silo svoie mcai.
I'm vladal bo, doklcr SC lie pokaze,
da le delovno ljudStvo mocnejse.
silnejse. Mixer nj ~zapisano, kdaj
DO dclar;ki razrcd zruSil kapita-
iiSticno drulbo: ali tudi brcz vSa-
krsnJih proracunskih kolcdarjev
le g~otovO, da DO delavStyo tres
clio oh zcniljo zlato tclc V tistem
easu. ko DO delavSka moe vccja cd
kapitalisticne.
V bolu nora dclavSki razred
zbirati bojno moe, XII JIG IA zmago
potrebna. a V vsch delaNSkih bo-
Jill je najboljse in najodlocne.jse
orozjc poleg org~anizaciic - delav-
sko casopiSje. PRAY "a pray 81 tudi
moGnih delavskih or~ganizacij brez
delavstega casopisic misliti ne
moremo.
kapitalhsti vcdo, kaj .je casopis-
Je, In cd kapitalistov Sc lahko ma.
ucimo, kako je trcba casopisje &C.
nit.
Ogromna ic moe casopisja in
kdorkoli stoii V boiu. ie moral
spoznati njegovo moe. Casopisic
nzivalo vojne in :sklepalo mir; po-
stavljalo je in ruSilo Wade, pri-
nrnNiln 10 tnI; ~ aInl;nAi .,nn-