Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05

ga. Francjozefova VOLTA in Bcrchtoldova VOLTA I'M
VOLTA ysch ministrov in vsi zakoni i'm vse kasarne
in vsi arzenali in VISA militaristicna niasinerija nc
Oi omogoclla vojne, ako hi sc bilo ljudstvo posta-
vho pc robu III odlocno izjavilo: Ne grcmo sire
lJat, he grcnlo p0zigat, ne gremO MORT
NelIkl, ponosni vladar je vendar Odvscn od
prez:rancga, zanicevancga ''nizkcga", ljudstva.
Mako ~temeljita je odvisnost, se je ~najbolJe pokaza-
10 na ruskem cariu.
Odvisen jc mOnarh kakor vsak drug clovek
0d bacilo>, &C oholi, od zdravnikOv, od kuharja,
od svoJfl strezajev; kadar SC pclje ma zrak, ie
odvIsen cd %kocijaza, I'd konj, cd neprcraGmijivih
%slucajev. Mnozina ~njegovc odvisnosti nj mic
manJsa kakor odvisnOst "navadnih' Judi.
Ia drugc vladarje veja rayno to, IA finanG-
lie III mdustrlJske ma gnate, kl so steer vecji in
~moclcjsi cd Nth, IA Rockefelleria, Morgana i t. d.
pa tudi.
Odvisnosti so neizogibne. Nj JIG glave tako
zenialnc, da hi mogla zasnovati sliko Svetovne IT,
redbc, V katcri hi moscl biti clovck rcsnicno Mood
visen in Svobodcn, to sc pravi absolutno svobo-
den.
Ali IL tc nepobi,ne reSnice more lie popolnonia
hiapccv>ki duh i~zvajati, da Sc cato SplOh III trcba
%boJcvati "a Svobodo, anipak ia sc mora ciovek to-
pc vdati III pOkloniti razneram, kakrSne 50.
Seznaniti sc JIG treba z resnico, cato da Sc ne
Irtvujc dclo, napor, cas-, moe in ncnlara zivljenje
"a ncmogocc reel. Ali ce se semanimo z rcsnico,
Spoznanio tudi lahko, kaj jc nuogOcc. Ia to pa
nismo lie opravlceni, ia So b~Ojujcmo, tcmvet ima-
mo cello to dolznost. Kaiti kakOr sprcjcma cloyck
pridobitvc prcj>niih rodov in ina razvoiu, trudu
in delu minolih t~isoclctii in siotisocletii zahvaliti,
da lnu hi trcba zee plezati po %gozdovih in Sc Skri-
vati V skalnih brlogih, tako mora doprincsii svoj
del, ia dobe tudi generacijc "a MINI Svojo praviG-
no dcdScino.
Svoboda, Xxi je ma lemlii mogota. ne pomcni
konca odvisnosti, pac pa tako ureditcv, la bodo
Odvisno>ti elm pravicncje razdcljene, d. lie bodo
liza Ell strani Use pravicc, ia drugi pa VISA bre-
lncna.
Clovck potrcbuic cloycka. Potrcboval IA jc V
najstarcjSih cash cimbolj sc razvija tinlbolj ma
prcduje, timbolj Sc ~njcgovo zivljenic komplicira
i'll vslcd tcga dclo deli, TEN wee ie tistih Judi, ka-
tcrih pcnioG potrebujc pos0mcznik.
Nzaiemna pomoc jc dusa tlovcSkc druzbe.
Ako hocemo. ia BIO druLba dobro urciena in da bo
' njcJ vladala najvecia mogoca praviGnost, mo-
ramo skrbeti. da Sc vzaicmuIa pomoG elm popolne-
je i'll ma elm bolisi podlagi uredi.
To je naloga socializma TO je namcn socia-
listiGnc stranke,
Podlaga druzabnega zivljenia jc yospodar-
ska. Use prve potrebc cloveka so gOspodarskcga
%znataja. Njegov organizem zaltcva hrane, var
silva roper klimaticne in vremenskc vplive, torej
pcrila, oblckc, stanovamja, snagc i. t.. d. Scle ka-
dar JIG zadOsceno tenn potrebam, ie m"goGc misliti
IA drugc i'll delati "a ~drugaGnc, bolt dulevnc ellie.
Sevcda JIG z~ivljenje nekaj visiega kakor kruh, ali
kruh je ncizogibno >redstvo ~zivljcnja III zanj jc
trcba slIrbeti pod pretnjo smrtne kazni.
Tisti sistem. XII najbolj olajSa zagotovitcv ma
tcriialnih potrcbScin, naiboli zmanjSa ncodvisnosi
clovcka od prirode. VpraSanjc materijalnih pc.
trcbScin JIG torcj sploSno cloveSko vpraSanjc; mo.
ralo hi biti vpraSanic rlovcSkc druzbc. To Sc pra-
vi: Druzba III Sc morala tako organizirati. da hi
napravila pridobivanjc matcriialnih potrcbstin
elm cnOstavnejse. da hi ga zagotovila IA vso druz.
DO in Ia vsakcga svoiega clana in da hi : svojo or.
ganizaciio, L naiboliSim Sistcmom, Xxi ic sploh mo.
zoe. vzela teniu vpraSaniu scdanio tezo in ostrost
ter ~ IL oSpredja, kier Sc scdaj rcpenci kakor
straSilo tloveStva, potisnila ma podrejcno stop
MO.
Pridobivajo SC materiialme potrebScinc z de-