Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-18

rice q mlroVnh pog0Jh NemclJe, III JIM Je baJe
sestavil novi nemski zunanji minister Kuhlmann.
Treba je pa takoj povedati, da MISC tie vesti urad-
he in cato tudi nimajo veGje Gene kakor navadne
govorice.
Neoficielnih nemSkih mirOvnih pogojev je BIZ
10 70 mnOgoz kakor je mnOgo nemSkih spijonov.
In &c BIO vojna Sc nekaj casa t~rajala, Jill DO Sc
mnogo. Ampak ma vse take govOrice Sc ne more
pray mic zidati, dokler ne pride kajzerjeva VIA
da in ne pove $ popolnoma jasnimi besedami, kaj
pravzaprav misli.
Pc omenjenih vesteh hi bill Kuhlmannovi po-
goii sledeGi:
Belgija in severna Francija Sc popravita 2
denarjem, XII maj hi ga Anglia placala "a men,
Ske kolonije.
IL Alzacije in Lorena sc napravi samostoi-
ma drzava.
TrSt poStane svobodna luka.
Srbija in Rumunija sc obnovita in Srbija do
hi luke oh Jadranskem morju.
Balkansko in turSko vpraSanje Sc uredi s po-
gaianiem.
Uvede Sc mednarodna pOliciia in razoro-
zenje.
Svoboda ma morju z anglesko kontrolo kama
Ia, dokler ne DO zgrajen projektirani tunel med
DOverjem in CalaisOm. ---
Med brezpogojnimi p~acifisti bo gotovo dosti
takih, XII bodo nash v teh pogOjih vsakOvrstne
lepOie in tarnali, zakaj da Sc sc ne snide mirov-
ma konferenca. Ia kai takega seveda nj v teh
'pOgojih" nobene podlage, ker je visa vest V maj
bolisem s~luGaju diplomatiGno ''tipanje" in mic
druzega ne.
Ne glede ma to imajo pa ti>pogoji razne
Observation-Disclosures" po katerih je spoznati, da
res ne gre "a nikakrSen miroven nacrt, ampak lie
"a u~gibanje. Axe hi prihajale tie vesti vsaj IL pol
uradnega vira in hi Uncle kolickaj resen namen,
ne hi bilO mogoce, da Sc ne hi V njej omenila Ia
ko wanna vpraSanja, kakrsno, je ma primer poll
sko. Predlogom, Xxi kratkomalo prezirajo take
vazne probleme, Sc ne more priznati nikakrsna
reSnoSt.
Zelo Sumljiva je ma primer tocka, da mai sc
balkansko in turskO vprasanje resi- $ pogajanjem.
Nekaj podobnega je bio tudi V ~papezevi mirov-
nj mott. Toda take besede, Xxi ne pojasnjujejo prav
~niceSar. bodo ma vseh straneh zbudile dvom, XII
hi re zadostoval, Ola prepre6i r~esniGno pogajanje.
&c Sc pravi. da Sc obnovita Srbija in Rumunija
- kaksno balkanskO vpraSanje Ostane tedaj seY
ObnOvitev Srbije in Rumunije bi pomenilo resi-
tev balkanskega vprasanja ma podlagi status quo
ante. To STEER he hi bila nikakrSna resitev, ker bi
ostal balkansli problem tam, kjer je bill z vsemi
:vojimi nevarnOstmi. Ampak tako pravijo men,
Ski "pogoji" V eni tocki. V drugi pa pobijajo
ravnO TO.
Torej hoGe NemGija ma Balkanu vendar ne
kaj druzega kakor predvoinO stanje. A kaj?
Lahko 81 je misliti, da ne more kajzer tam j.
nett ncsebicnih namenov. Organizacija Balkana,
kakrsna bi Sc vjemala 2 interest balkanskih naro-
dov, mu ne prihaia niti ma misel. Prav balkan
ski narodi maj hi postal precinct najbolj umaza-
ne kravje kuptiie, in &c opusca NemGija upanje,
da sprawl Balkan V svojo posest, Sc gotovo ne cd
reka nadi, da ga dobi pod svoj vpliv.
&c vzamemo V postev stalisce zaveznikov, ka-
kor je bho pogostoma o%znaGenO, tedaj spoznava-
mo, da ne hi TAXI pogoji, tudi &c bi Jill NemGiia
oflcielno izrekla, nikakOr odprli pOti do miru.
Nojni polozaj zaveznikov ma noben nacin nj
TAX, ola hi moral peti g%lorijo, &c lie dobe kaksno
pretvezo IA mirovno konferenco. Tekom ~letosnje-