davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Rogue River courier. (Grants Pass, Or.) 19??-1918, 1917-03-12

BERKSHIRES -- This
weeks Offering. one February ~,
1916 grandson OF Laurel Cham
pion out OF the grand champion
SOW 1916 Nevada state fair. Young
boar was first prize under year
boar at Nevada state fair Win
ona Ranch, Route |. A-Box 10.
Grants Pass. Oregon. F. r. Steel.
Rogue River courier. (Grants Pass, Or.) 19??-1918, 1917-03-12
The 18th OF Ireland

The 18th OF Ireland
Big masQue dance at Murphy.
Change your face and fool your
friends. All night dance with lunch
$3.50. O3
Rogue River courier. (Grants Pass, Or.) 19??-1918, 1917-03-12
- -
NEW TO-DAY

CLASSIFIED AID RATES. -25
words, two issues. 25e; six issues,
soc; one month, s1.50. when paid in
advance. When not paid in advance,
&c per line per issue.)
Rogue River courier. (Grants Pass, Or.) 19??-1918, 1917-03-12

st. Luke's Guild
Regular meeting Of St. Luke's
Guild Wednesday afternoon. at
o'clock.
Rogue River courier. (Grants Pass, Or.) 19??-1918, 1917-03-12

FOR SALE--Davenport, roller bear
Ing. iron wagon In good condition.
: Address No. 425, Courier. 900
Rogue River courier. (Grants Pass, Or.) 19??-1918, 1917-03-12

SALE--Of clothing, can
ned fruit, furniture. tools, etc. Call
at 10th and Riverside Ave. Sale
closes Thursday at Z p. m. 90
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

pred izbruhom vojne. ReSnica je, da zasluzi do
sl zeleznic wee denarja, kakOr pred voino, kljub
~deJstvu, da prevazajo zaStonj cete in Ola Sc cisti
dobicek, Xxi presega omega pred vojno, uporablia
IA vojne izdatke. Ma podlagi vsega tega Sc vpra-
sujejo ljudje V Angliji &c je yladna uprava ze-
leznic tako uspesna V vojnem casu, zakaj hi ne
bila tudi n~ajboljSa ekonomska ureditev V normal
min cash kadar Sc %vrnejo?
Mar Sc tiGe premOgOvnikov, je pa stvar ci-
sto drugacna. V kolikor sta priZadeta vladno
iastnistvo III vladna uprava, t%vorijo premogovni-
Xxi veliko bOlj kOmpliciran ekonomSki problem,
kakor zeleznicc. Pm premogovnikih je veliko wee
iZkljuGno trgOvskih v%praSanj. Resnica ie, da mo-
ra imeti vsakdO premog, a kljub temu nj produkt
premOgovnikOv javna potrebScina (puElic util-
ity) V enakem smislu, kakor so ma primer zelez-
nice. Y mirnih cash eksportiramo velik del svo-
jega premoga, in to je treba omeniti kot zgled
komplikacij, ki nastanejo glede 'tega vpraSanjn.
Vlada Sc DO tezko Lolita e~ksportne trgovine ma
svoj lastni racun.
Problem lastniStva premogovnikov ie y tenn
oziru tako kompliciran, da Sc ga ie lotila Anglia
Sc lie potem, ko je bila re dive lett in pol V vojni.
Da je prevzela vlada premogovnike, je bila po-
slcdica velikih izsiljevanj. PriGeli so viSati Gene
premoga. Najprvo je dolocila vlada ceno premo-
ga oh premogovniku samem. To pa nj zadosso-
vale, kajti posredovalec ali %prekupec Sc ie priGel
posluzevati izSiljevanja in oderustva. Nastali so
tudi Sport med premogarji in lastniki, in delavci
so dolzili lastnike, da izkorisGajo vojni cas- v Sko-
do drzave in delavstva. Vlada je reSila YES pro-
blem "a cas- vojne $ tenn, ola ie vzela v svoie roke
upravo premoookopov, pray kakOr je prevzela re
V priGetku vojnc zeleznice. Zavezala Sc ie OBJ
istcm casu, ola ne zniza plac delavcev V casu, do,
kler no trajala vojna. To Sc je zgOdilo $ privolje-
njcm stevilnih lastnikOv premogovnikov, katerim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

bJa. To velja tako "a eksekutivo kakor "a delay-
ske oddelke.
VprasanJe, kakSen DO mir, XII sc sklene, bo
eden izmed faktorjev, XII bodo dolocili, kai stori
dezela v casu, sledecem neposredno vojni. gledc
ma mdustrije, XII jh je bila prevzela. &c Sc bo
sklenll negotov mir, ~prepoien S kalmi bliznje vol
he, ne BIO Anglia %izpremenila svojega industri-
Jalnega ustroja. Drzala BIO pripravljena, da Id
hko takoj pricne $ sovraznostmi, kar DO stor;.
tudi ostali svet. Mi bono Sc naprei oborozeno ia
borlsce III vSe nase industrije bodo stale ma voipi
podlagi.
MI pa ne stremimo "a takim negoto,i i'm i'm ne.
dolocenim mirom. NajbOljSe jamstvo, da SC do.
see tax mir, kakor ga potrebuje svet, pa nan.
daJe vstop Zedinjenih draw v vojno.
V odgovor ma neko tozadevno v~prasanje il
izJavil Thomas naSlednje:
Ne bila hi resniGna trditev, Ola Sc ie Anglia
srdlla ma vase dezelo, ker niste re pref vstopili v
voJno. MOgoce je, da so nekateri izmed mas -
dolgo pred sedanjim tasom zeleli, da bi Sc nam
p%ridruzili tudi vi, vendar pa smo vsaj nekoliko
spoznavali vase tezkOce. Glavna stvar pa je, da
Ill Anglia nikdar .dvomila O motivih predscdni-
ka Wilsona i'll da nj bila nikdar v strahu, da hi n
dezela ne storila stvari o pravem Gasu.
Glede ma interese delavstva, Xxi ga zastopa. ic
izjavil Thomas:
Pokllcami smO bill, Ola doprinesemo velikan-
ske zrtve in nasi seznami izgub kazejo to. Vla.la
pa ]e cd prvega pOcetka tie vOjne iskala svcta Or
ganiziranega delavstva in vzdrzevala Sc lie tudi
vrsina plac in delavskih pogojev. Omenjam Sc,
da Je %obljubila vlada obnoviti po vojni VISA pr;.
villa, ticoca Sc delavskih organizacij.
V tel dczeli DO odvisno staliscc delavstva oil
tega, ce bO vprasala vlada "a svet tudi OF yanizi.
rano delavstvO. Nobena vecja napaka Sc ne more
hapravltl kot ia, &C sc delavstvu ne zaupa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
Gr$ka Prekuc11a.

mu tako polovicarSko delo? Cemu tako obotav-
ljanje? Ako bi bill francoSki komisar dejal Zaimi-
su, da je Sploh dinaStiie konec, GrSka pa rcpubli-
ka, bi bila grSka vlada Ia pOgoj pray tako spreje-
la kakor konstantinovo abdikcijo. Sal tudi tie "a
hteve nj izpolnila ne L veseljem, ne IL prepricanja.
ampak pod rahlim pritiskom francoskega voja.
silva, XII nj bio has dalec od Aten.
Priznavamo, da grSko ljudstyo nj zahtevalo
repubhke. Toda gr>ko ljudstvo tudi Konstanti-
move a~hdikcije nj zahtcvalo. Sprcjelo jo JIG pa lie,
IN tako hi bio sprejelo tudi republiko. Kadar
IN j nekaj casa imelo, hi sc bilo pa re tako pri-
vadilo, ola ne hi bilo zelelo nobencga kralja wee.
Ia To mnenjc imamo got0ve razloge. Nobcn
narod nj od nature monarhiGen i'm vecinoma osta-
JaJo vladarji lie cato ma prestolih, kcr Jill ic tez-
ko spraviti cd tam. Grki MISC V TEN oziru nobena
lzlema. DanaSnji Grki so veGinoma pohclenieni
Slovani, i'll kakor vSi balkanski Slovani imajo
mnogo deinokratiGnega duha V sebi, Getudi nj hi
la Ia krvna zines siccr V vsakem oziru najboljsa.
20 osvcboditvi izpod t~urskega gospodstva so do
bill kralja, ker je taso hotela Europa, predvsem
tedanJa AvStrija. Tisti monarhicni duh, XII je po-
Sebno NV ma NemSkem, sc pa nj ma GrSkem nikdar
popolnoma vkoreninil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

mi pogoji, Xxi so Jill naznanili ruski socialist.
Bethmann Hcllwegovo glaSilo "Norddeutsche
Allgemeine Zeitung' Siccr slepari, pisoc tako,
Hakcr ia Sc vjemajo ruski mirovni pogoji 2 nem-
SKIM. V nekem clanku, V kGterem ra2praylia
o "llsonovem manifesto, namreG pravi:
Ruska formula miru breZ aneksii in od-
skodnln hi nobena zapreka IA mir med Rustic in
centralnimi drzavami, Xxi MISC nikdar zahtevale
aneksil ali vojnih Odskodnin Cd Rustic"
V TEN stavku bi cedni Bethmann Hollwep
rad skru hudiSevo kopito. Centralne drzaye ne
zahtevaJo nobenih aneksij in vojnih odskodnin
od Rustic. Zdaj Jill namred ne zahtevaio, ker
JIM Je mir z Rusijo krvavo potreben. Do tega
steer nikdar MISC prisle, Ola hi bile mogle Rusiji
naravnost reel: ITO in to Ii hoGemo odtrgati."
Toda IL nemskega in avstrijskega G~asopisia ie
bio Jasno spoznati, da je hotela NemGija osvaia-
II ma severn, AvStrija pa V maloruSkih krajih.
Treba Sc je spominjati, da je V Nem6iji in V Av-
strijl ostra eenzura, XII ne bi bila nikdar do
VOLTA take piSave, ce ne hi bile Wade s~oglaSale z
MO.
Da so Y Berlinu in ma Dunaju sedai opustili
misel ma ~aneksije ruSkega teritorija, pa veriame-
mo, ker itak nimajo nobcnega upanja veG, da hi
mogli RuSiji kaj welt, &c Sc nadaljuie voina ma
vseh frontah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

GrSka je izgubila svojega ~ljrbega kralja
Konstantina. Zavezniki so Sc naveliGali intrig, XII
so Jh neprenehoma ugrozavale Ia hrbtom, pa so
sklenili, da ga odstavijo. V ia namen so poslali
posebnega francoskega pooblaScenca V Atene, XII
Je podal grski vladi takorekoG ultimatum z "a
htevo, da konStadin abdicira in imenuje svoiega
naSlednlka, Xxi pa ne SINE biti njegov stareiSi sin.
Drugi dan je ministrSki predsednik Zaimis
sporctil' francoskemu odposlancu, da Sc je njego-
vo velitanstvo odpovedalo prestolu, ker je imelo
vednO lie kOrist GrSke pred o6mi, krone je pa pre-
pustil svojemu ~mlaiSemu sinu Aleksandru.
Ne moreno reel, da smo posebno ginjeni "a
radi usode helenskega Konstantina. Res je, da Sc
le izvrSila ~njegova odstranitev nekoliko 20 sill,
ampak kralji skoraj nikdar ne zapuSGajo presto
loy brez tega. Naposled je tudi res, da ga MISC "a
veznlki odstavili ma sploSno zahtevO grSkega ljud-
stya, ampak zaradi svojih intsresoy. Toda prizna-
ii moramo, da pri odstavljenju kraljev nismo pre-
wee rahlOeutni- Ce bi Jill jutri vse spodili, kolikor
Ih le ma tenn planetu, nam to ne izyabi ne enc sol
zee.
Ampak ce imamo iZreGi zaveznikom OBJ tel
prhki nezaupnico ina to cisto druge vzroke. Cc-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

Otoki in severni kraji dezele so re sedai live
Ii brez kralja, tOrej republicansko. In Ge bi bill
zavezniki imeli toliko poguma, da hi bill sedaj
%razglasili republiko "a vso Grsko, bodisi z Vent
zelosom kot provizoricnim predsednikom, hi Sc
Grki pray gotovo nitro sprijaznili z MO in nikdar
wee ne bi bill klicali he Konstantina, ne Georgia
sa, lie Aleksandra nazaj. Naposled hi bill Sc "a
vezn7kom %hvalezni, da SO Jill resili vse dinastije.
Sedaj imajo Grki druzega kralja in najbrze
bodo imeii tudi kmalu svojo vojsko ma 'front.'.
Depese &c naznanjajo, da je napoved vojne OBJ
strani zaveznikov v programu move Wade.
Pravzaprav je Konstantin s svojo politiko
dosegel prav tisto, cesar nj hotel. Zavezniki MISC
zahtevali, ola maj sc GrSka udelezi vojne zado-
voljiti so Sc hoteli z zanesljivo nevtra!nostio.
Toda n%eutajive konstantinove mahinaciie. XII so
Jh podpirali nestevilni nemski AGENT ma GrSkem,
so povzrocile, da nj bila zavezniska vojska v Solu-
nu nkdar varna "a hrbtom in je vsled tega
ostala nesposObna "a vsako akcijo.
Sedaj pojde nekdaj Konstantinova armada
naJbrze ma vojno in boievala sc DO roper Kon-
Stantinovega prijatelja viljema. Tako Sc suce DO
litika!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

mamka V svojih krticah, mora tedaj oddati neod-
visni Poljski. PRAY to yelja "a tsti del Poljske,
XII ga je pogoltnila Nen6ija. To velja tudi IA AL
zacijo in Loreno, to yelja "a Cesko, "a ~jugoslo-
vanske kraje, "a Trident i. I. d.
Vidi sc, ola Bethmann Hollweg in njegov pol
blazni kajzer Sc do danes ne razumeta, da je bila
ma Ruskem revolucija. NamreG da je bila TO res
nicna revolucija, ne pa lie odstranitev enc osebe
$ prestola. II Ozirom ma to resniGno revolucijo so
pa ponudbe NemGije naravnost trapaste.
kako 81 morejO berlinski tepci domisljati, da
hrepeni revolucionarna Russia DO zvezi z avto-
kraticno NemcijoY Omenjena nemska ponudba
MANFRED res predpostavlja kaj takega, kO govori
o tesnih gospodarskih in trgovskih stikih in po-
nuja Rusiji cello finan6no pomoc, da pride zopet
ma noge!"
Kaj hi bilo to d~ruzega, kakor zveza revoluci-
onarne Rustic $ kajzerjevo NemGijo, zveza, Xxi ne
hi bila v bivstvu mic druzega, kakor odvisnost
Rustic cd Nemcije.
V BeIlinu vedO, kaksne pogodbe so bile mo-
goce s carizmOm, pa mislijo, da je 2 ruskimi soci-
alisti ravno to mOgoce, kar je bilo mogoGe z Ro-
manOvci. Nova Russia Sc bo pa lepo zahvalila "a
vse %dobrote, XII Jill obljubuje kaizer, kajti revo-
lucia bi bila ~ponizana, Ge bi sprejela kakrsnO-
koli pomot cd najve6jega kronanega zlocinea,
kar jh pOzna sedanji svet.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
AngleSkO delaVStvO v vOini.

Pred kratkim je priSla V Ameriko delega-
clJa angleskega organiziranega delavstva, katere
clani so govorili V raznih mestih, med drugim tu-
di v Chicago. Kakor sc razume samo OBJ sebi, Sc
je sukalo okrog angleSkih delegatov tudi mnogo
ameriskih casnikarjev in IL nekaterih objavljenih
intervjuvov $ poslancem c. w. B~ewermanonl,
taJnikom parlamentarne komisije strokovnih
uni, IN James Thomasem, glavnim tajnikom re
leznicarske unije, posnemamo njih mnenje o po-
drzavlJenju raZnih podjetij tekOm vojne.
Glasi Sc:
Maj sc odloci o teh, receh po vojni tako ali
tako, neumnost je hvaliti Sc Z acknowledgement
angleskih INDUSTRY kot Z zmago socializma. An
glija Je s~prejela take odredbe il vojne potrebe.
kar pa Sc zgodi pc vojni, je odvisno cd razmer
ter Sc BIO odlOcalo paG o vsaki industriji posebej.
VpraSanje, Ge je zma gal v Angliji socializem,
je lie a%kademicno vprasanje ter zelo malenkostno
vprimeri z resniGnimi p%roblemi, Xxi so Sc pojavili V
Angliji. Popolnoma b~rezpomembno je, ce pome-
IN to "a sedaj zmago socializma ali ne. Anglia
in angleski- delavec nista sploh mic razmisljala
o tenn. Dvomim tudi, da hi bilo dosti socialistov,
Xxi hi razmisljali o.taki zmagi.
Vsi mislimO sedaj ma zmago Anglije i'll ME
NH zareznikOv in ma mic drugega ne. Macdonald
nranje INDUSTRY pa Sc nam je zdela pametna cd
redba V dosego tega ella. Izkazalo Sc j, ola je
TAXA odredba neobhodno potrebna, ola sc vzdrzi
dezela V pravilnem teku V casu vOjne.
Ne mislim, ola bi sc kdaj vrnile zeleznice V
Angiji privatnim lastnikom. Tega mnenja so
,udi vsi ostali. Delavci, srednji stan, vlada, re
lezniski uradniki in tudi p~rejsnji lastnIki SAM
so vsi zadovoljni $ sedanjo vladno uporabo re
leznic ter ne vidijo nobenega vzroka, zakaJ b Sc
Sopet uvedel start sistem. Ko je vzeia vlada v
svoje roke zeleznice in premogovnike, Je Jamcila
delnicarjem enake dobicke, kakor so Jlh lmeh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

so Sc z~agotovili enaki dobieki, kakorsne so imeli
cd p~Odjetja pred vOjno.
Municijske tvOrnice so prevzeli ma podlagi
drugega nacrta, vsaj V kOlikOr je bill pri tenn pri-
cadet dobiGck ~prejsnjih lastnikov. Ia vso NUM-
ciisko industriio ie dolo6ila vlada, da ne smeio
dobiti d~elnicarji vc kot 10 odstotkov cistega do.
bicka IL teh podjetij.
kakOr omenjenO, DO vlada najbrz tudi DO
vojni obdrzala V svOji upravi zeleznice, docim Sc
premogovniki ~vrnejo privatnim lastnikom. Ia
deva municijskih tvornic obsega drug problem.
NaJprvo Sc mOramo vprasati, kaj je municija? V
sedanJem casu pride V Angliji skOro vsaka stvar
V to kategorljo, cello parObrOdstvO. Veliko te in
dustrije sc bo pc vojni seveda izro6ilo mirnim
namenom in dosti je BIO zOpet presto V privatno
last. Delavstvo pa ne bo nikdar dovolilo, da bi
prava mnnicijska industrija zopet prisla V pri
vatne roke. Pred to vojno so izdelovali munich
ski tvornicarji V Angliji in Nemciji vojni materi-
jail Ia vse mOgoee drzave in izgotovljene predme-
te so ~posiljali V najrazliGnejse drzave, he glede ma
to, kakSno DO V prihodnje njih medsebojno raz-
merle. Vsled tie ~praktike so bill izdelovalci mu-
niche materijalno interesirani pri vojni. To je
provociralo ali izzvalo izbruhe vojn. Organizi-
rano deo DO kot EN- MOI nastopilo prOti temu. Od
sedaj naprej DO morale vse to-, vsaj V Angliji, IL
delovanej orozja in municije lie stvar drzave sa-
me brez vsake trgovske primesi.
V zvezi z zeleznicami je treba omenit Sc emo
stvar, namrec prekOpe in kanale. TIE vodne ceste
so postale skorO pOpOlnoma zapuScene, kajti TEX
movanje zeleznic Jill je unicilo. Sedaj pa lie pre-
vzela vlada te %prekope ter Jill DO najbrze obdrzala
tudi pc vOjni. S tenn pa Jim BIO zOpet dana pri
loznost koristiti splosnosti.
V vsakem ~slucaju, v katerem ie prevzela Via.
.da kaksnO industrijo, je pustila dejansko upravo
V r0kah preJsnjega izurJenega in iZvezbanega oso-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
NemGija POnuja mir.

Stockholmski list Social Dcmokratcn' pravi
da je NenIIija vnoviG, in siccr $ posrcdovani lem
Svicarskega zveznega sveta ponudila Rusiji mir.
0menjeni list pravi, ia je bila mirovna ponudba
poslana V sifriranem telegram cd roliticncga
oddelka Svicarskega zveznega sveta Svicarskemu
poslaniku L. Odieru v Petrogradu. Datirana ie
il Berna, .. junija, in pravi:
Hoffman (Glan zvezncga sveta) Vas pooh
laSGa, da ustmcno sporcGite Grimmu (Grimm ie
professor in socialist, ki Sc je pred kratkim vrnil
IL Svice V Petrogradu sledeGe:
Nemeija ne nastopi proti Rusiji ofenzivno.
dokler je kaj upanja, da ie sporazum z Rustic
mOgoc. Pc razgovoru z vazno osebo sem prepri.
can, da zeli NemGija mir z Rusijo, XII hi bill ca
stem "a oba della, s tesnimi in gospodalskimi stiki
in s finanGno podporo, Xxi bi postavila Rustic
zOpet ma noge.
Nemcija sc no6e vtikati V notranje zadeve
Rusije. Sporazum glede ma Poljsko, Litvinsko
in kurlandijo z ozirom ma razmerje med narodi.
NemtiJa vrne Rusiji zasedene pokrajine, enako
pa vrne Rusija Avstriji pokraiime, XII Jill il je mo-
ko so vse ponudbe po ovinkih in vsi poiz-
kusi zapeljivosti ponesretili, prihaia torej NemGi-
ia naposled z direktno mirovno ponudbo. Toda
kakor vse ~prejSnje Sc tudi ia ne vienna z mirovni-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

Toda kancelarjeva 'Norddeutsche Allgem-
cine Zeitung' je izdela svoio neodkritosrenost
has z b~esedami, da "ne zahteva aneksij i'm cd
skodnin cd Rustic" Zvita glavica ie lie poza-
bila, Ola so ruski socialist postavili to "a splosno
nacelo, ne pa lie Ease. Ne gre torej lie IN to, da
sc odrecejo centralne sile aneksijam ma skodo Ru-
size, ampak da sc odre6ejo aneksijam sploh.
koliko hi to v~eljalO, &c hi rekla "Norddeut-
sche Allgemeine Zeitung'', ola ne marajo Nemci-
ia in njene zaveznice sploh nobenih aneksii in od-
Skodnin?
PRAY tega pa noce reel ne Bethmann Holl-
veg ne njegov list, in to je indirektno priznanje,
da hote Sc vedno NemGija $ svojimi pajdasi kra.
SIT drugod, ce ne more ma Ruskem.
To je prvo, V Gemer 81 ,NemGija in Russia
blvstveno naSprotujeta.
Ali kakor marsikdO drugi prezira tudi nem-
SKA vlada velevaznO tretjo toxic ruskih mirovnih
pogoJev, XII zahteva, da maj ina vsak narod pra-
vico odlociti o svoji usodi. Ia to zahtevo je mo.
dra nemska vlada gluha in slepa, avstrijska il pa
sekundira.
20 TEN naGelu nina Russia niGesar vraGati
AvStriJi, ampak ljudstvo v Galiciji in Bukovini
Sc mora %vprasati, kan da hoGe. In &c sc izrecejo
PolJaki "a neodvisno Poljsko, tedaj izroci Russia
zasedeni kos Galicije Poljski, ne pa Avstriji. In
Sc tisti kos Galicije, XII ga ina doslej trnorumena
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

Nenizelos je v prvi epohi vojne nekoc deja!.
da je GrSka pc svoji ustavi in pc duhu svojega
~zivljenja bolj republika kakor monarhija: in "a
preteklost je incl precej prav. Sele tekom vojne
sc Je monarhrzem nekoliko bolj zajedel, in sicer
cato, ker sc je konstantin znal kazati kot mu-
cenika. Taxa igra zbuja vedno simpatije.
Nendar pa MISC bile tie s~impatije nikdar splo-
she, kajti Grska, kjer je kralj Konstantin vladal,
re nj bila wee Grska. Vsi otoki in YES severni del
dezele je odrekel pokorscino kraljevi vladi
In je priznaval takozvano provizoriGnO Waldo, XII
10 je bill ustanovil Venizelos. Pa tudi v krajih,
kJer Je Sc ~veljala konstantinova cblast, je incl
Venizelos mnogo p~ristaSev.
V zacetku vojne je incl Venizelos nedvomno
vecino V dezeli "a sabo. Skoraj yes parliament je
Stal "a MIN. in takrat je bill parliament res Sc svo-
bodno ~izvoljen. Sele potem, ko sc je kralj sprl z
Venizelosom i'll ~razpustil parliament, so sc ~volitve
vrsile pod bajoneti.
Da bi sc bila vecina nenadoma izpremenila v
manjsino, JIG pa lie tezko verjetno. Pc atenskih re-
zervistih sc ne SINE presojati VISA dezcla. Ce bi bill
incl konstantin tako veliko vecino "a sebo, hi Sc
bilo pokazalo pri n~jegovem odstavljenju wee ne
miroy.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

Svicarski zvezni svet JIG dobil 'celo vrSto pc
tlciJ, Xxi zahtcvajo, maj prevzame i%niciativo IA
posredovanie miru med vojskujocimi s. drzava-
III. Zvezni svet je odklonil vse tie peticije in izJa-
VII, ola ne hi imelo ~njegovo posredovanJe V soda.
mem casu nobenega upanja ma uspeh.
V tenn oziru ina sedai zvezni svet prav. Mir
Oh Sc mcgel doseci lie tedaj, &c bi sc p~ostavilo de-
iaVstvo vseh draw "a tiste mirOvne pogoJc, ki so
jim Hrekli ruski socialist. Ia ia namen bi bio
seveda potrebno, da bi Sc res mogli postaviti "a
ake pogoje. A da bi mogli nastopiti delavci vseh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19
PO SVetu.

drzay, hi moral predvsem delavci V NcmGiji in
V Avstriji pokazati, da hoGcjo in da morcjo rcvo-
lucionarnO nastOpiti prot svoiim vladam, XII sc
najboli upirajo takcmu miru.
Nj namrec dovolj, da pravi kakSen nemSki
socialist: "Tudi JAZZ sem "a TAX mir, kakrsnega
zahtevajo ruski SOCIALISM, Dokler ina ma Mem
Skem kajzer vso moe V krempliih, ne DO sklepal
takega miru. Drugi morajo dobiti ma NemSkem
moe V roke, kakor SO io dobili ma Ruskem. In
&c hi Ii drugi bill pripravljeni skleniti posten mir,
to je mir v zmislu ruskih socialistiGnih pogojev,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

dvch mcsccih submarine uniGile Anpliio
Ampak vojna $ tenn Sc ne DO koncana. nr,v;
siaydebrand kajti zmaga ma suhem nc pride 10
tako nitro. Ma separator mir 2 Rustic Sc nj zana.
satI in Anglia je spravila ma bojisce milione va.
1%astva, XII Sc bori kakor bulldog. Nehote 10
Haydebrand pohvall anglesko armada = bescda.
mi: "Angleske cete Sc zaganjajo kakor "bull.
dog, katerega Sc nj mogoSe otresti ? Iabkotn 70
prav mu zapres %celjusti." Pc njegovem mneniu
DO yojna t~rajala Sc prihodnjo limo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-19

pa ga ne bi hotele zavezniSke Wade ali pa kaksna
posamezna med mimi s%prejeti, bi bila dolznost
socialistov v doticnih dezelah, da Jill prisiliio
ma to. !
Svicarski zvezni svet je pa v resnici popol-
noma brez vpliva ma mir.
Haydebrand, konservativni vodja v nem-
skem parlamentu, je dejal tie dni ma nekem sestan-
ku, ola "bo Anglia premagana v dveh mesecih''.
Haydebrand Sc ie skliceval ma nekega nemSkega
admirala, XII ga je zagotovil, da bodo najkasneje v
The Washington herald., 1917-03-22
AUTOMOBILE LICENSES.

4ss7-Mrs- Annie Darby. zs3 9th St NV; Do
troit Il.
EsssJ. G. Snyder. Germantown Nd; Ford 1911.
IaBe-W. ". Simpson, Baltimore, Nd; Ford 1917
IS9o-E. 8. Wood, 50 Pen. ave- Chalmers 1915
S91-T. J. Murtangh, Ds TIL 1t. ne. Mitchell Is1d
4a92J. c. Gardiner. A F. d l. Bldg; Ford 1873
SEER. P. Allison, Baltimore, Nd; Premier 1917
4s9+Mau4cs Wyman, Baltimors: Cadillac 1917.
4s26-Clarence L. Ahalt. Mddletown. Nd; stude
baker 1874
Isss-D. O. Robinson. Baltimore; Chalmers 1915
EN-MA F. W. Pima. Roland Park, Nd.
odmoble rs76
4s2s-Fnnk R Hot, n Psrk road; Ford las
SSee-A. T. Dukes, Baltimore; Kisel Kar 1915.
4sso-Ruth B. Freeman. Baltimore: Overland 1877
SaD-Alfred 8. Nnes, Balttmorsj Dodge 1915.
E0IF. q. Goodnow, Balttmorei Packard 1917
<sD4-B. ". Camp SM Newark st.; Oadinao IslI
<56J. NJ Psrsons, Roland Park Nd; Buick 1916
stndsbsk4 l9fS
4eG-wmL Henntns. ~ Park place: Buick 1910.
So6-M Z. Miller. Bsfttmors Nd Ford lrr.
SuJohn ". Bosisys. y1 Wisconsin ave.
tclO-H.foers Howe. B nth T. -; Br..os 1915.
issn-Dsrid Potion More wsrdsr Bldg.
Dodge
sSls-Loui, A r.h-. Bureau Of STANDARD.
4SlSeeurgs sson. rp N. Gap st; Buiok. MI.
tsNI-Joshua Evans. r.. Mendoza: Dodge ra7.
es1s-Geo. W. jenkins. Hs Columbia I'd: Ford
1877
lssr-D. J. OOounell In Fairmont 4. Win
toni Six 1911.
4sslIwm BuckhoaI, a sth st. NJ. Ford ma
!sslS @ SM.IEar't p seIton. M llth st; Frd 1871.
t2D-Wnbert II. Malfinee Baltimore; Ford 1916
SCR. l. Ross. 1883 Otis pL; Chalmers 1873
812Iass g. Cottrell rZ9 l2h nw.; Dodge 1916
Ss2 HAIRY Eager. ia z 4. NV; Maxwell 1915.
%S2+Ed"ard C. Sherman. Chevy Chase; stude-
baker 1917.
SS5-A I. Kaplan. Brunswick, Nd; Oornera.
lsl5
Ia8-Arthw 8. Hnnins. IsA Columbia I'd.
Dodge 1917.
tN-Philip Burgess, Baltimore; Ford III,
la3-Fstch1 Dmsan, - z. Cap. st.; Auburn
1917.
tS5eLLnh Poh1ow 100 Maple st. ; studebaksr rss
ASD-HAgerstown and Frederick RAILWAY Company,
Frederick, Nd. Dodge 1916.
Ssssl(John Q. Lstts Gro. Co. Ina. u 4 NV
Riker Truck D7.
MOTORCYCLES
l6Ts-Cah R. Branntn, Radio Va; Indian 1919
lSSoe-Wm- G. Bonat, ll5 Newton St Excelsior in,
lS3lo-A- TyiOr. 1854 End g. Indian lsl7