davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18
THE SCRATCH PAD
BY THOMAS EWING DAsNEY.

General Squier, when he says that
We must put the Yankee punch" into
the war, should be reminded that
there is a bone-dry law.
Fifteen carloads of potatoes allow
ed to rot on a railway siding of New
York city while waiting for the mar
ket to rise, is one of the reasons for
the food shortage in this country.
Man wants but little here below,
sang the poet, and to show how mod
est our desires are, we rise to remark
that the only thing we wish IS that
those merchants who shrek so fran
tlcally for business ss usual would
make their prices as usual.
When we reflect that in Windsor,
Canada, which has food control, bread
sells for nine cents, while just across
the river at Detroit It costs thirteen
cents, we begin to understand why
congress delays so in providing SINH
lar legislation foS thia country.
Rather than. buy Liberty Bonds,
Ine herman president OF Tampa
shipbuilding company resigned his
job. If everybody else who could but
wouldn't buy a bond was equally. con-
siderate in getting out, the country
would be considerably improved.
That a mans fingers are worth
800 each, was established by a jury
in a recent damage award here; but
a girls leg is worth S2O.OOO,O0O ar
inch, according to the estimate of the
shoe trade, based on the amount OF
| leather necessary to cover it.
Without Growing over our neighbol
we can not but feel satisfaction tina
| Pensacola oversubscribpd its share o.
the Liberty Loan more than one nun
dred per cent, whereas Mobile fel
short Mobile. by the way, though
| several times thee size of Pensacola
| subscribed only $4,000 more thar
we did, and against our $50 sub
scribers, Mobile can show only 1,470
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18
LIBERTY LOAN WINS
THE LATONIA DERBY

Latonia, Ky. June 16.-Liberty
Loan. running in the red and white
stripes Of A. X. Macomber, a Cali
fornia turfman. won the 35th annual
renewal Of the Latonia Derby TODAY.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18
HORRORS OF BAD

CAL maladies of rac
qualms, joint racking
catarrhs, intestine 81
cholic pangs, mar
asthmas, pining mig
melancholia, moon seness,
what miseries On Is is the
state of man or "a suffering
from poisoned blood wRead what the
Z. S. Dispensatory IND other books
say in regard to th9 ingredients en-
tering into Numbe b 40 ror the
Blood: employed in diseases of the
glandular system, in blood poison.
mercurial and lead poisoning, rheu-
matism, catarrah, constipation, dis
eased liver, kidneys and spleen. I'm
der its use nodes, tumors sores.
ulcers mucous patches, copper colored
spots and scrofulous engagements
disappear as if by magic Insist on
40. made by J. c. MendenhAr, Evans
Vile. Ind. 40 years a druggist Sold
/ by Crystal Pharmacy.-Adv,
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18

:" many styles and forms Of the Stars
and Stripes flag were in existence in 1897
that certain foreign governments found it
necessary to make inquiry of this govern
ment Just what the official flag was re-
>ulting in the publication in 1852 Of a care
tuI study OF the subject by Schuyler Ham
iIton
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18

those who already hold such positions,
should attend. Teaching is necessarily
pouring out of ones self, and the mental
supply can not be replenished too often.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18

The historic flag which Hoated over
Fort McFenry on the morning OF Septem-
Der II, 1914, and which inspired Francis
Scott Key to write the Star Spangled
Banner, is preserved in the national
museum at Washington.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1917-06-18

Carload of choice Watson
Melons, Monday morning.
Phone 868 or from car at
Freight Depot. Diaz Farms.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
Sc ena Utopia.

no le bha Objavljena zavezniska nota, je
enako zadonelo v Berlinu, ma Dmaju in v Budim-
pesti: To je ~angleska nesramnost! Ma to more lie
NEE odgovarjati!
ODE mott sta naredili velikanske tezave. o
TEN sc prav mic he smemo motif. Kljub temu je
gotOvo, da 81 zele miru ma obeh straneh in ola hi
bill do smrti veseli, &c hi Sc kdo nasel, Xxi hi jim
pomagal IL zadrege. Ampak kdo maj izvrsi to
umetnostf
Predsednik Wilson misli, da je on tisti ko-
renJak. ker je tudi Svica in "a MO Sc Svedska,
Norveska In Danska pOdprla njegov korak, Sc Gu
II moenega v vlogi poStenega meSetaria. Zeleli hi
mu pray cd srca mnogo srece. Toda vpraSa sc. &c
Je njegova moe res tako velika kakor ~njegova
zavest; Ge je tako velika, ia more premagati ve
ovire, zlasti da more popraviti napake, XII so Jill
storili drugi.
MajhnO upanje je V TEN, kar pravi zavezni-
Ska nota o nemSki ponudbi, XII nj nikakrSna po-
nudba, ker ne obsega pogojev. &c hi Ncmcija
naznanila svoje pogOje, hi Sc torej lahko govorilo
o pOnudbi. Zdi Sc, da misli predsednik Wilson,
da je sedaj res treba lie dobiti nemSke pogoje. Ali
pa morda Sc mani kaiti grof Andrassy trdi, da
Jill Wilson re ina. Odkod je to has AndrasSyju
znano, ne vemo. MOgoGe je.
Ampak $ TEN vcndar ST. nj opravljeno vsc.
GotovO so centralni zavezniki o Svojih pogojih
vsaJ V velikih potezah ma jaSnem &c so izdelani
bolj podrobno, ce so WilSonu obljubli eni ali cello
re naznanjeni. je drugo vprasanje. Toda maj re
leae v predsednikoyi miznici, maj SO Selc ma poti,
ali pa maj Sc Sc c"ijo, ko Sc Snideio predsedniki
centralnih parliamentary, kakor je napovedano
~vaznejSe od vsega trga je, kaj obSegajo ii pogoji.
Ne gre IA to, Ga hi ~SoglaSali pogoji central
min sill $ pogoji zaveznikov. To je popolnoma IL
k~ljuteno. NemGija ina zahteve, Anglia ina "a
h1eve. V TEN je naravno naSprotje. NpraSa Sc lie.
te nj to n~asprotje tako veliko, da je premostitev
sploh nemogoGa.
~; en- no Io 10 .Jifaranoa ,,s ,nlI., u ,.ob
vesteh, kar koli Jill je priSlo IL koliGkaj resnih vi
rov v javnost, Sc ponavlja zahteva NcmGije, da
Sc izpremene razmere ma Balkanu. q TEN. kako
maj sc izpreme, so namigavanja zelo razliGna. Med
mimi so cello taxa Xxi so 2 ozirom ma voini polo
zal navidazno zelo dobrohotna. Neka vest pravi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

danes popolnoma vprezen V Il ilitaristicni voz; ro-
man "a romanon, cetuCl ne drug cd drugega
bolJsi, pa drug cd drugega debelejsi slika anne
risko nepripravljenOst. V acknowledgements gle
daliscih je vsaka tretja slika militaristicna Pc
cele mesece sc vlaeijo serije, Xxi MISC mic druzega
kakor oborozevalna agitacija. Cello pc cerkvah
Sc lahko sliSijo kanonske pridige.
Velik del tie agitacije bi odpadcl. &c ie ne hi
podpiral denar oborozevalnih kapitalistov. A I'll
sti hip, ko ne bi imeli gospodje multimiljonarji
pricakovati novih m~iljonov cd srapnelov, bomb.
plosc, podmorskih ladij i. t. d., ne bi zrtvovali
nobenega daJma "a to "patriotiGno" agitacijo.
holiko nevarnosti "a mir tici V privatni pro-
dukclJi orozJa, nam kaze navideZno majhen slu-
cal. RazmerJe med Ameriko in Mehiko je re dav-
no napeto. Krivda je ma obeh straneh. Zaradi f.
napetosti je vlada prepovedala izyoz orozja V Me
hiko. Ce imajo tam slabe namene, bodo gotovo
tenn bolje podprti, elm bodo militaristicno moe
neJsl. kdor daje Mehikancem orozje, povecava
voJno nevarnost. A dajejo Jim ga ameriski
municijski kapitalisti. Pravkar je bill zopet me-
hiskl konzul V New Yorku aretiran, ker lie po-
silJal orozje IL Zedinjcnih draw V Mehiko. &c hi
bila fabrlkacija orozja V rokah Wade, hi bilo TO
nemOgoce.
R~azlogov "a podrzavljenje vse vojne industri-
Je Je toreJ ma kupe. Zedinjene drzave so storile
maJhen korak V tel smeri, a zdi Sc, da so Sc ga
re same ~ustraSile.
Mornarski tajnik je prepritan, da hi bilo "a
Waldo koristno, ce hi imela podjetje V svojih ro-
kah. kongres je sklenil zakon in dovolil investi-
clJo. ia vendar Sc mic ne game in resni GLASGOW
sc slisijo, da ne DO IL vsega skupaj mic.
lie kdor Je MAVEN, more v~erjeti, da della vpra.
SAME prostora take pregiavice. VeGja zapreka cd
prostora so kapitalistiGni interest, XII nedvomno
pritlskaJo z vso silo, da hi 81 ohranili mastne pro-
1ite; IN sedaJ Je vpraSanje, ali Sc bosta res vlada
IN Kongres tudi v TEN vprasanju vklonila gospo-
dom mllJonarJem. Skoraj je videti, da Sc bosta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09
LaStna rezija.

vsako privatno p~OdjetJe, Cd katerega hoce vlada
dobivati svoje vOjne potrebScine. Nlada pa go
tovO loZe ukaZuJe sama sebi kakor privatnemu
podjetniku, kje maj gradi. .
v vprasanju prostOra torej ne more biti resne
zapreke. V postev prihaja, da placuje vlada Sc
daj pc AZ d~olarjev "a tono ladijskih Oklepov, in
mornariski tajnik Daniels je prepriGan, da bi Jill
vlada V vlastni reziji lahko mnogo ceneie izdelo-
vala.
Ne more biti dvoma, da ina Daniels pray.
Seveda bi morale biti vodstvO podjetja V stro-
kOvnJaSkih rOkah ker nj treba vladi gledati ma
to, da napravi profit, bi morale biti memo izdelo-
vanje, ce hi bio pravilno urejeno, Ia toliko ce-
neJse, kolikor znasa V privatnem podjetju kapi-
~talistiGni dobiGek. o ten hi sc lie tedaj lahko
dvOmilO, Ge hi vlada ustanOvila kakSno majhno
delavnico, kajti da ne more malo podjetje uspeS-
no izdrzavati konkurence ~velikega, je res. Toda
ce hi sc v tel tovarni izdelovalo vse, kar potrebu-
jejo ladje jeklenega, bi bila to re velika produkci-
ia. In denar, Xxi hi Sc ma ia naGin prihranil davko-
placevalcem, hi ZnaSal vsako leto nekoliko Milo
nov.
Nezmisel je, ce krice ~privatni izkorisGevalci,
da je to socialism. Podrzavljenje vse orozne pro-
dukcije je pac socialistiGna zahteva, cato pa Sc nj
socializem. Tudi osemurni delavnik je socialistic-
ma zahteva, ampak smeSno bi bilo trditi, da lie to
socialism.
Vladna rezija V orozni i~ndustriji nj priporoc-
lJlva lie Zaradl VarceVanJa, ampak tudl IL druglh
vaznih %razlogOv.
Orozje Sc izdcluje danes, izdelovalo Sc DO j-
tri in pojutrSnjem; izdelovalo Sc BIO tudi pc Sc
danji vojni, pa maj bodo mirovni pogoji kakrSni-
koli. &c govori Bethmann Hollweg ali Lloyd
George o razorozenju, ne misli ne eden ne drugi
ma to, da Sc odpravi orozje sploh s sveta. Maj Sc
ustanove pc sedanjem klanju kakrsnekoli draw
ne zveze, tolikO je gotovo, da ne BIO nobena drzava
drugi popolnOma zaupala. Sklenejo Sc lahko po-
godbe, XII omeje trdnjave; Wade Sc lahko dome
MILO, v kakSnem razmerju maj bodo brodovja po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Zavezniki SO odklonili mirovno pogajanje ma
tisti podlagi, XII 10 je ponudila NemGija. Skoraj
da Je S tenn nogajanje sploh Odklonjeno, vsaj "a
sedaj, cetudi imajo optimisti Sc take upe, kakor
da sc pisejo drzavne izjave sploh lie "a Salo. Oni
81 predstavljajo stvar tako, kakor da so ~sestavile
centrame sile svojo noto, zave1niki pa svojo, lie
cato, da prideta Oba dokumenta v zgodovinO;
sedaj, ko je to opravljeno, pa napiSe PRECEDENT
Wilson dvoje pisem, ma katera re 6akajo v Berli-
nu IN Londonu, potem iZvolij0 nemSki in angleski
zavezniki svoje delegate, kar ie vse lahko V stiri-
naistih dneh opravljeno, in tedaj Sc snide konfe-
renca, kajpada V Haagu. Veliko Noe pa bodo vo-
jaki re obhajali donna, kjer bodo namesto vojnega
kruha jedi piruhe in police.
Rekli smo re, da nj mirovno pogajanje niti
pc zavezniSki mott popolnoma nemogoGe. V tonu
sta 81 izjavi obeh vojnih strank zelo podobni Ole
sta namrec samozaveStni, ODE sta zaljivi "a ma
sprotnO stranko in ODE podtikata vso odgovor-
most sovrazniku. &c hi lie ton odloGeval, tedai nj
mostu med enim in drugim s~taliS6em, in mic dru-
zega ne ostane. kakor nadaljevanje vojne -
bOgsigavedi, duklej. Kljub temu nj moznost po-
gajanja pOpolnOma izklju6ena ampak Ge je po-
izkus kup6ije sploh mogoG, Sc morajo izpolniti
pogoji, o katerih Sc ma noben na6m ne more reel,
da so lahki.
&c je Nem6ija resno zelela mir, tedaj nj
mogla storiti veIje napake, kakor da je zopet ma
stOpala V pozi zmagovalke i'm da je metala odgo-
vornOst "a vojnO Zaveznikom pod noge. s TEN je
izzvala tisti odgovor, Xxi ga je dobila cd zavez-
nikov in Xxi skoraj nj mogel biti drugaGen. Axe
hi bill V LOndonu ma besede o nemSki zmagovito-
sti i'll ma zuganje 2 me6em molGali. hi bill : TEN
PRIMAL, da so %porazeni. Ian tega nj mogel nihGe
pri6akovati. PRAY tako hi bill PRIMAL, da so "a
cell vojno, 6e bi bill moltali ma trditev, ola je bila
vojna centralnim slam vsiljena.
Ker MISC mogli zavezniki sprejeti toga o6i-
tanja, SO ga moral zavmiti, in to je hoGeS noGeS
dalo mott tisti ton, V katerem ie hAa sestavljena
in tisto barvo, XII mora Nem6ijo jeziti.
Ko je prisla nemska ponudba V iavnost, je
zaSumelo pc g~ozdovju zavezniSkega G~asopEsja:
NemGija mas vnovic ~insultira Ma to ne more biti
drugega odgovora, kakor nadaljevanje vojne!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

sameznlh dezel; voJaska sia V blizini mel Sc u
tegne dolotiti. Ampak v~ojaStvo bodo vzdrzevale
N orozJe bodo fabricirale drzave tudi nadalje.
SaJ je IL. pr. Bethmann Hollweg, XII je govoril
zadnJe ease tolikO u razoroZenju, kolikor Sc nj
o tenn V Nemciji Sc nikdar govorilo, kategoricno
%naglaSil, da 81 ne da njcgova dezela zaradi tega
vzeti splosne vojnc obveznosti.
&c ne hi bilo drugega vzroka. hi drzave ze
zaradl notranJlh razmer vzdrLavale ~vojaStvo.
kajti ''domacih sovraznikov" tudi 20 vojni ne BIO
zmanJkalo. Tisti, Xxi vcdo, kaj jc vojna prinesla
iiarodoni Ill kako j. p~ospeSlla kapitalizem, so cello
prepricani, ia Jill no vcdno wee. In dokler bodo
drzave kapitalistitnc, bodo hotele krotiti ''notra-
NIGGA Sovraznika. Ia to bodo pa potreboyale
orozJe. In dokler ne bo delavstvo socialisticno.
TO dobiti dovolj delavcev, Xxi bodo fabricirali ia
Ike reel.
Ako spoznavamo, ola je tako, moramo pa tudi
rrlznati, da je razlika, &c fabricirajo vojne DO
trebstine privatni kapitalisti ali pa drzave same.
Nladna rezija gotovo nj culelno sredstvo, XII pre-
plecI vSako voJno. Ampak poleg vseh drugih vol
mn nevarnosti Je ena tudi V Observation-Disclosures
prcdukcIJl voJnih potrcbSGin. Gospodu Schwabu
V Zcdinjenih drzavah ali pa Kruppovi familiji ma
NemSkem bo vedno ljubSe, sc proda veliko svoiega
blaga, kakor tc Je malo narocil. V miru lie kupGi-
ia TEN bolJsa, elm boil Sc raZvija militarizem i'm
Gem bolJ st siri strah pred konfliktom. Oboje pa
poSpeSuJc vojno nevarnost. In pray to je v inte-
resu oroznega kapitala; il vojne nevarnosti Sc
%naJloze izleze vojna, Xxi je najveGji blagoslov "a
morilno industrijo. ker ne prihaja tax blagoslov
vedno sam Cd Sebe IL nebes, Sc pa tisti, XII 81 ga
%2ie, radi vcaSi potrudijo, da ga izsilijo.
Privatni kapitalist, Xxi nina cd oborozevanja
IN vojnc priGakovati novenega dobi6ka, ne DO
zrtvoval nobenega centa "a vojno agitacijo in "a
hrbtne intrige. &c odpade cd mnogih vojnih vzro-
kov vSaj eden, je 10 vendar dobiGek "a mir.
V Ameriki je oborozevalna agitacija velikan-
ska. Tistc parade "a Preparedness, XII so Sc
vrSile lani poleti, so Sc naimanje. Kongres ie &c
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

lucijo v Rusiji, v Indiji, v Alziru ma Ogrskem
pa gotOvo ne. Kajti donna Una boil upore zati-
rati kakor p%odpirati.
Ampak kdOrkoli govori sedaj o revoluciji,
sanjari. Seveda bi bio to najlepse, kar hi sc
sploh moglo zgoditi v EvrOpi. Seveda bi sploSna
revOlucija prekrizala vse racune diplomatov. Sc.
veda bi pom-dla VISA vprasania dinastij, ker bi
vrgla krone in zezla sploh v ropotarnico. &c hi
priSlo do revolucije!
Toda zdi Sc, da so ljudje, Xxi tako govore, po-
pomona %pozabili, kaj je revolucija in kaj je "a
MO treba. Oni ~oGitajo narodom, ola trpe vse
gorje, pa Sc ne upro. A narodi so vendar ne
dolzni in z vsemi oGitanji Sc obsipavajo po kri-
VEN.
Kje pa so sedaj narodiG
Ma frontah, v zakopih, oh SOmmi, V Karpa-
tin, v Solunu. Tisti, Xxi SO ostali donna, store lahko
to, kar Sc je tupatam zgodilo: Nekoliko Sip po-
bijejo, par b~ranjarij izpraznijo in V strastni jezi
lZtreSeJo mOkO V kanal, namesto da bi 10 Odnesli
domov. Potem jih pretepo, nekoliko zapro, NOR
da Sc katerega obesijo. S kakSno moGio, s kak-
snim ~orozjem, %predvsem s kakSno organiZacijo
MAJ Zacno resno revolucijo roper Strojne puSke
in kanOne?
Eth, Ge hi mogel kdo organizirati tiste. XII so
ma frontah to hi bila druga rec. Ampak odkod
maj pride tisti bog? Kajti bozanske sile hi moral
imeti, da bi zasejal revolucionarno misel in -
kar je ~vaznejse - omogoGil rcvolucionarno de-
JanJe cd enega do drugega krila fronte, razteg-
meme ma sto in sto mill, ker ne We kompanija,
kateri oddelek ie desno ali levo cd ME. Bozan-
ske sile hi moral imeti, kdor hi hotel dopovedati
nemski armadi, da je angleska enako |priprav-
Jena in bolgarski, da priGne rumunska enako
reyolucijo.
Tega boga hi. PaG pa ie sugestija vsake Via
de, ola Je sovraznik vsega kriv; faktiGno je raz-
p~olCienje %vojakov, da verjamejo svojim vladam,
IN ce ze ne verJamejo, da niInajo nobenega "a
upanJa V svojo revolucionarno moe. Cinjenica
Je, da nj revoluciOnarne organizacije, he revolu-
cionarnih voditelj jew, ne revolucionarnega nacrta.
Narodom Sc he SINE oGitati. da ne store tega.
cesar ne morejo. Ia revoluciio MISC bill sposob-
nj, ko je voina izbruhnila; voina Jim "a nj dala
sposobnoSti, katero hi bill potrebovali pref.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

V zadnjem zasedanju je kongres dovolil IL
miljonov dolarjev "a ustanovitev vladne tovarne,
V kateri maj bi Sc izdeloyale jeklene oklepne
plosce "a ladje. Podjetje, v katero Sc vtakne
enajst m~iljonov dolarjev, je re nekaj, in cato je
precej %razumljivo, da je stvar povzrocila dosti
hrupa v kongresu, V 6~asopisju in v prizadetih
kapitalistiGnih krogih. Schwab je tidal lepe IT,
socake "a agitacijO roper to pOdjetje in je pre-
plavil vso Ameriko z brOSurami, Xxi so hotele do
kazati, da delajo Zedinjene drzave same sebi
SkodO.
To je bilO res neZasliSano. Amerika Sc je no.
tela izneveriti svoji preteklosti. Vedno je tukaj
veljalo nacelo, da Spada vsaka produkcija v pri-
vatne rOke; to je amerikansko - so dejali - in
vse drugo je neamerikanskO in socialistiGno.
kongres je pa vendar sklenil ustanovitev
vladne tOvarne, ker so privatni kapitalisti re tako
nesramno odirali strica Sauna, da je bilo tega tudi
vladi preve6. Ravno strastna ~agitacija jeklarskih
Oderuhov je velikO pripomOgla, da je bill 'zakon
sprejet.
Ampak to je bio pc lett. Medtem so minili
messed, cello letna stevilka Sc je re izpremenila, in
vroce glave so Sc ohladile. Med vladimir uradniki
V WashingtOnu Sc re Sri mnenje, da he BIO ma
posled IL vsega podjetja mic in da ostane vse pri
starem. Kljub dolgemu casu, XII je re minil, cd
kar je bill zakon sprejet, Sc MISC mogli mornariski
~zyedenci odlociti niti "a prostor, kjer maj bi Sc
tovarna zgradila. Uvazevali so sicer, re razne
kraje, n. pr. Brooklyn, Newark, Sandy Hook, to-
da voJna ACADEMIA je priSla do zakljracka, da bi
morala biti tovarna kakor kakSen arZenal ali vol
nj magazin varna sovraznega napada ali osvo-
jitve. Vsled tega hi moral biti izkljuGeni vsi
kraii vzhOdno cd alleghenskih hribov ali pa "a
padno cd Rocky Mountains.
V TEN oziru imajo vojaski modrijani lahko
prav. Ampak med enim in drugim gorovjem je
ma ameriskem zemljevidu Sc precejsen koscek
prOstora in &c mora biti vladna tovarna varna,
ola Je sOvraznik ne osvOji, velja to menda tudi "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

burske interese, je teh deset milionoy ma lima
svota. kar so moral pdopisavati revni liudie, iih
je veliko bolj bolelo.
AvstriJski vojni tiskOvni urad je zopet tidal
porocllo o italijanskih oficirskih izgubah, ki Sc
glasi:
70 neki zasebni statistiki imajo Italjani cd
zaeetka voJne mrtvih: II generalov, 1913 polkov-
nlkov in podpolkovnikov, 1914 majoriev, 1914
s'othikov' so2 nadporotnikov in 324S porocni-
kov. Cd ]. do l6. novembra so padli 3 polkovni-
XII in pOdpolkovniki, 4 majorji, poleg tega y slot
nlkov, - nadporocnikov in 20 poroGnikov.
kajzer Viljem je, kakor ~poroGajo ~easopisi,
daroval papezu razkosno vezano in okraseno sveto
pismo. V easu svetovne vojne je to cd Viljema
res primeren dar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

ma primer, da mai Sc obnovi Srbija, lie he pod
karadJordjevici ampak pod kaksno drugo dina
StiJo; Ia Srbija maj odstopi kos svojega ozemlja
ma severovzhodu Avstriii in Bolgarski, dobi maj
pa IA odSkodnino kos Atlantic, docim hi Sc z juz-
no AlbanijO naplaGala Grska.
&c Sc vzame v poStev, ola je Srbija dejansko
%uniGena, izgleda Ia ponudba kakor nepricakovana
ljubeznivOst. lzguba teritorija oh Donavi bi bila
STEER bridka ampak Srbija hi prisla do Jadran-
skega morja in $ TEN hi Sc Tesnicila skorai mai
vega njena celia.
Ampak vehki problem nj, kaj poreee Srbija
tel kupGiji; odloGilno ie, ola Sc DO Anglia tel
izpremembi upirala ma vso moe, he IL ljubezni do
Srbije, temveG zaradi svojih lastnih interesov.
> TEN bi bil namrec zgrajen most IA NemGijo IL
Berlina cez Balkan, Malo Azijo v Mezipotamijo,
do indijskih vrat. Malo je Angliji ma TEN lezeGe,
ali ina Srbija par kvadratnih mill wee ali mani.
Ona zahteva Bosno in Herzegovina "a Srbijo;
toda zee JIG ma konferenci ne dobi $500 in pc soda
MEM p%olozaju je gotovo, da je ne dobi ne BIO
Zaradi tega vnoviG zacela vojne. &c Sc j pa pra-
vi, da hoce Nemtija presto pot dOsBagdada, je
komaj ~verjetno, Ola Sc DO John Bull hotel po-
gajati.
Use vesti, ti6oGc sc preureditve ma Balkanu,
kolkorkoll Sc STEER raZlkuJejo, s~oglaSajO V TEN,
ia zahteva NemGija balkanska vrata V Azijo.
To so razlogi, zaradi katerih je upanje pre-
klicano majhno in imajo optimisti slabe izglede.
SO pa razun niih drugi, treznejSi, Xxi vidijo
IN Spoznavajo iclave in ne ~verujejo V spravo
vlad. lmenovai hi Sc torci lahko ~pcsimiste am
pax obsedcl Jill j. vendar vrag optimizma druge
vrstc.
Wade so jo zavozilc'', pravijd, I'm sedaj
imajo narodi bescdo."
KaksnO besedo?
"Revolucija!' odgovarjajo.
Utopia! Fantaziia,
To besedo o revoluciji smo re tolikokrat sill
Kali tplonn yoiua Ja 10 :lnvaE, 10 Col tar on 20
ka lepa rec tako zlorablja Sedaj jo je baje cello
TiSza rabbi neko poroGilo pravi, da je pribliano
dejal: "Voima Sc DO konGaIa : popolno izkrva-
ritvijo, te Sc ne bodo pref narodi V revoluciii
uprli svojim vladam.'' &c jc m~adjarski grof res
kaj takega dcjal, tedaj je seveda mislil ma revo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

skim sodiScem, dine 20. novembra v svrho novih
poizvedb glede nekaterih obtozencev odgodili.
he die casa je znano, da je tudi sodrug dr..
Soukup obtoaen radi veleizdajstva, nikakor pa
hi mogoce %izvedeti, V Gem je pravzaprav njegov
grozni ''zlotin'. V Avstriji postane Glovek fla
SIT V seianJlh casih kaj lahko veleizdajalec.
Sodrug Soukup je tudi V Ameriki znan, ker
Je bill leta 1912 M povabilo ccSke socialistiGne
zveze ma daljSi agitacijski turf in ga je tudi mno-
go Nlcvclskih sodrugov sliSalo.
Ma rEaz c~cSarja Karla !. bo glavno ravna-
~telJstvo "najviSjih' zasebnih in rodbinskih "a
kladov ~podpisaIo 10 milionov kron imenske vred-
nosti petcga avstrijskega ~vojnega posojila in raw.
no tako visoko svoto petega ogrskega vojnega
pOSOiila.
Ce sc vzame v postev, da gre vojni "a habs-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

ltalijanska vlada je S posebno naredbo pro-
glasila sladkor "a DRAWN monopol. Yes sladkor
Je sedaj pod kontrOlo Wade in ~razdeljen v So
razmerni kolicini ma vsakega prebivalca, "a kar
bodo izdani posebni listki, kakrSni so v rabi "a
meso in kruh v Nemciji in Avstriji.
DRAWN monopoli Sc v Italiji mnoze kakor
gone pc dezJu. Nevednezem Sc zdi, da je tudi to
socialism,.
Graska "Tagespost" filOzofira: Balkanska
orientalna sekcija avstrijskega orientalnega in
prekomorskega drustva je imela pred kratkim Sc
10, o kateri sc je sedaj izdalo tiskano izvestje.
Bodoca balkanska politika Sc no naslanjala V bo-
doce ma stiri glavne locke: l.. Lojalni p%oliticni
%odnosaji. 2. Nova trgovska politika. 3. Spora-
yum z Ogrsko in 4. skupno delo 2 Nemciio. V ia
namen je treba prepotovati cello BolgarskO in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-09

Avstrijski listi p~orOcaio, da so veleizdajni-
Ski process prot drzavnemu poslancu Soukupu, IL
rcdniku ~praskega Casa" Hajeku, Duseku in to-
~varisem, XII Sc vrsi pred domobranskim divizij-