Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-20
GLASILo JUGOSLOV. SOCIALSTICNE ZVEZE

mogovnike, raznovrStne tovarne. Trgovini sc
predplsuJeJo makSimalne Gene in te mSe ii jenl-
lie pravica, da izrabl ja pOlozaj seb prid, kar
bi Sc vjemao privatno kapitaliSticnm naEelom
Neepo.estniku in malemu kmetu Sc ukazujc
kaj mora sadit in Sejat Ne SINE 81 sam izbirati
sadeza, od katerega hi pritakoval naivctj dobi-
eek; vlada ravna MIN po socianem nacelu in
izslJuje prdelke, ki so najbolj potrebni.
Se dalje gre drzava najprivatnejsc zvlje-
me- sill in doloca, kaj in koliko drzavan je-
sti III pitt koliko porabiti svecave, kakSnc
posode sc SINE posuzevati in kakSne ne it'd.
Vojna JIG kriza drzave in tel krizi 81 mora
kapitaisticna drzava priznati, da il ne moreio
pomagati metode, Xxi hi strinjale njenim pra-
vim, kapitalisticnm znajajem. IloteS ali noceS
reSevati mora svoja vpraSanja, svoja najytanej-
Sa vprasanja boil sociano.
kaj pa je vreden sistem, Xxi omaga krzi in
81 preizkuSnji ne more pomagat svojimi last
mimi sredstvi? Nojna nj edna kriza Xxi lahko "a
dene organizirano druzbo kar nj moglo zadc>-
organizirano druzbo; kar nj moglo obstati eni
krlzi he daJe garancije da bo pomagalo drugi.
Nojna je pokazala impotence kalitalizma in
neizogibno potrebo socialnega della.
Pravmo, da vse to, kar Sc je tekom voine il.
vrSlo tuintam, nj socalizem. Ampal odvrnitev
od kaptaistitnega naGea ie Tudi ce namen nj
bill tax ,je vendar vseh teh rcformah nekaj So
calnega.
Vojna je driavam pokazala vaznost Glove
skega materijaa. Nj trcba da hi ba la ali ona
vada cutia ljubezen do ljudstva - svoiem srcu;
ali priznati 81 je morala, da potrebuje liudstvo
in SvOjem intereSu je morala skrbeti, da 81 ga
ohrani, kakor najbolje more. Skrb Ia judstvo jc
pa Y kapitalisticn druzbi popolnoma novo po-
gavJe in tudi to ne vienna duhom kapitaliz-
Korake torej vidimo Hi so zapp,Stili Siroko
cesto kspitalistiGnih nacel. Sociazma sicer Sc
davnO ne Pomenijo, ampak tisti 5rti 10 XII drze
k socializmu.
Kadar sc Y zgodovin pokazc tax obrat. ga je
treba resno uvazevat Ma vSaki poti, ki ic prvc-
da drulbo ma noyo stcpnjo, so bill potrcbni goto-
VI prvi koraki. In navadno jim nj pripSovala
tlsta vaznOs, ki hi jim bila vedno Sia Ce >krenc
razvoJ ma gotovo pot, XII jo lahko >poznano Sme-
ri i'll ciliu, tedaj more biti miru dokler nj smo
ter dosezen In naSih dnoh Stopa druzabni raz-
voj ocitno ma pot, ki drzi socaizem.
Nj dyoma, da bodo stare kapa a,titnc 81
lie vSemi Stirlmi uprale tel tcndenci. y jih opo.
zicija bo TEN strastneisa, elm iasneic bodo spo.
znavale, kaj godi Ampak to, lar Sc godi ka
ze da Sc socalizem nikakor ne more wee Smatra-
ii IA utOpjo SedanjoSi jemlic prcdujmc cd nic-
ga, bodoGnost je neizogibno niegova
Delavski razred je pa cintei, XII mora urc>-
nciti to bodoGnost
DeIavstvo je poklicano Dosedanii razvoj "a
je postavil razmcre, IL katcrih mora silit ia
ne zaduSi njh Kapitalisicni razrcd Sc lah
ko zadovoljuje sstemom, kakrSen jc: delavsl
sc ne more. Nelike preobrate yedno morali IL
vrsevat oni, XII so bill ma njih najboIj incresia
nj. Sedaj je delavstvo ma vrst
Vprico tega dejstva jc pa trcba, da razmis
mo nekoliko reel
Delavstvo JIG pokcano. To jc nedvcmna res
MICA. Ampak - to ne zadoStuie Da Sc izvrSi njc-
gov poklic mora delavstvo bti - sposobno
Dvojna sposobnoSt je potrebna Ia izvrSitcv
pre0brata in Ohranitev novcga rcda kadar ie
ustanovljen.
Prekucija sama ma scbi jc gotovih razme-
rah lahka rec. Ceta fanatcnih atcntorjev ma pra-
viii mestih lahko zadostujc tenn ali onem suca-
ju, da porIsi obstojcGi red in vzamc gonila
drIHabnega organizma Svoje rokc. 5 tcroriem
lahko razsiri tax strah, da Sc il umaknc vsak cd
por in prHna njena diktatura.
Ali TAXA rcvolucia ne more imeti trainosti
tudi ce hi bill njeni nameni naidealncjSi V uso-
dopolni zmoti so tisti anarhiSi XII mislijo da Sc
socialna revolucija lahko NEUTRALITY-SUSPICIOUS. izvr-
ri. Min deja je le da je treba lie nekai dobrega
ustanovi - brez sodeovanja Ijudstva samega,
Xxi je baje vedno nesposobno Ia to - pa DO pray
to ljudstvo veseljcm sprcjclo, novost, ko Sc mu
pokazc, kako jc dObra in korisina.
Temejna zmota tc dcjc jc prezranjc liud-
skcga znacaja. NezavedDa masa je konscrvatvna
do skrajnosi; vsaka rcakcja jc naSla njei mai
boJSe sredstvo Svoje namcnc Nczavedno liud-
StvO ne SpOZnava svojm intereSOv korenine ME
gOvih msli, Xxi tiGe prctckloSt so vcliko moe
nejse cd vejic, ki STRIFE bodocnOst Nezavedna
masa cui instinktivno antipatijo proti novostim
in proti ljudem, Xxi jim ponujajo novotarije
KdOr hi brez liudSkeUa su,otrano,o eoJo1o