Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-30
NekOlikO %leniniZIna.

Ddi nacln NSen NOJn haelkfal. NaSprOtnO. DTeupO-
stavlja Jill. Razvoj kapitalizma je V razlicnih de-
zeah zelo neenak. To ne more biti drugace pri
produkciji blaga. IL tega sledi neizogibni sklep:
Socialism ne more zmagati V vseh dezelah OBJ G.
mem Gasu. Zmagal DO najprej V eni ali V nekaterih
dezelah, druge ostanejo "a gotovo dobo meSGan-
ske ali predmcScanske. To mora povzroGiti ne lie
razpore, ainpak tudi direktno strcmljenje bui Eva
zije drugih dezel po TEN, da pobije zmagoviti pro-
letariat socialistiGne drzave. V takih sluGajih bi
bila vojna cd naSe strani ~legitimna in pravicna,
bila hi vojna IA socilaiZem, "a oSvoboditev dru-
9Th narodov Cd burzvazijc. Engels je incl po-
polnoma pray, ko je Kavtskyju V pismu dine II.
Septembra 1882 izrecno primal moznost "obramb-
Min vojn" socializma, XII je re zmagal. Mislil je
namrcc ma obrambo zmagOvitega proletariaia pro-
ii burzvaziji drugih dezel.
"Scle kadar DO burzvaziia po vsem svetu, ne
lie V cni dezcli pobita, popolnoma premagana i'll
ekspropriirana, poStanejo vojne nemogoce. In
znanStvcno nikakor nj pray - poSebno pa ne re-
vo,ucionarno - &c obidemo ali utajimo ravno mai
v~azncjSe, prcmaganje odpora burzvazije, ~najtczic,
ti>to, kar zahtcva najvec boja Y prehodu k so.
cializmu. "Socialni" farji in oportunisti so kaj
nitro pripravlicni, da a~anjajo o bodoGcm mirncm
socializmu, raziikujejo Sc pa Cd cvolucionarnih
soc;alnih demokratov pray V TEN, da n%oGejo misli-
II in sRrbcti "a o%gcrGenc razrednc boje in razred-
nc vojnc, da sc more Ia lcpa bodo6noSt uresni-
5ji"
H.l 49," 20 'oni r,,d'gala in pr'd;gqla, d.
, :'a-. -a. ',.a ~.. -.ohodo IN prasi6uost vsem
ua. -.. '.loc lap'ii,c 'rvi " Nc ic p.
TO-. @ Key ni,mo hotel, da ostanc
81 0j'a p-;-rita. ampaz d. Spo2na svet
4 aicgove si'e take. kahfSne 20, nam ie oGitala
7verslo krvolo6noSt. kokcr so zabiti "reSevalci
srcdliega stanu" oGitali socializmu, da ~uni6uie
malo obrt, kcr JIG kazal, kako jo kapitalizem uni
tuie.
kako stole stvari scdaj, ko govori Lenin sko-
raj do besede tako, kakor smo mi govorili?
kakSna razlika je to: Cvetkov 5 svojim "vSe
brez enc kapljice krvi" in njegov ideal I.enin,
Iii uti, da Socializcm ne prinaSa miru, ampak maj
pref o~gorcene voine, mir pa Sele pc popolni Una
ii, obSegajoGi YES svct
l.cnin govori o socialnih fariih, in po TEN,
I;9kor Jill o~znGGujc, spada Cvetkov Z NSC Svojo
sladEostio mcdnic. In Lenin mu pravi, da nj ME
govo m~iSljcnje nikakor znanstvcno, : mani pa re-
volucionarno. R;di bi Sodaj sliSali argumente
"R. So
ko smo LAM upozarjali ma nccnakoSt kapita-
l%istiCnega ra2voja V raznih dezelah, vsled cesar
ic tudi socialistitni razvoi necnak; ko smo skle-
pail, da nj pritak6vati 6udeza, $ katerim hi Una
gal socialism oh eui in iSti uri pc vsem svetu: ko
smo razglabai p~osledice, Xxi naStanejo IL takega
~polozaja in povdariali potrebo, da ic socialism pri
prayljen ia obranbo, &c bo napaden, ic ar. s"
vSe prevzetno ignorirala, pa Sc je zadovoljila $
TEN, da jc s. l.. Pisticna 'Radnicka Borba" fan
tazirala q veSojni zmagi socializma $ svojo mi
titnO vseSvetovno induStrijalno uniio. kako ie Sc
daj Z Leninovimi argument, XII Sc tako ncprijetno
vjcmajo z naSimi lanskimi?
Ponavljamo, da je mnogo reel, kier Sc nc stri-
njamo Z LENNON Ali tukaj so vazne toGkc, XII
Sc dotikajo zivljcnSkih intercsov socializma, a
Rad. Str" je hotela, da Sc o Min sploh ne hi
smelo pisati, razun Y njenem zmislu, da mora biti
vse 'brez enc same kapljice krvi. In tukaj ina
l-enin gotovo pray: lResnica, pa mai ie kakorkoli
bridka, Sc he SINE utaievati. PRAY cato, ker je
hridka, jj je treba pokazati in je treba govoriti
o njcj.
Svctovni prolcta;iat ina, prcden doseze svc-
bCdo, hude, o~gorGcnc boie pred seboj. Dc tcga
Spczlanla mora priti vSakdo, kdor objektivno
premotruje preteklo zgodovino in tisto, Iii Sc raz-
villa Z mi'Proletariatu uta jiti to resnico, pa mu
pc farSko lagati, da DO vse opravila knjiga, jc
podla goljufija. lzvcdeti mora delavstvo, kaj ga
caka lie tako sc more pripraviti ma vsc. In &c no.
&c bltl Sc stokrat premagano, &c noCc biti prcma-
gano pray tisto uro, ko hi samo lahko zmagalo,
mora biti pripravIjcno. Pripravljeno ma vse, kar
lahko pride!
Proti varanju dclavstva $ sladkimi obljuba-
hi smo Sc borili mi, 2a.o JIG arogantna ar. S" ST.
naia Svoje psovkc IA mas. Scdaj mai blagovoli
spreieti %zasruzeni nauk cd svojcga ~priiatelja Lee
nina, Xxi pravi njcnim avtokratom, da so "social-
l. farji i'll oportunisti," XII so nitro pripravljeni,
da sanjajo, XII pa ne mislijo znanstveno, Sc mani
pa revolucionarno.
Bcseda "Svcta dezela' pomeni navadno Pa