Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-26

Scheidemannova skupina prihaja pa sauna S
seboj Sc v wee protislovij.
V prvem delu programa citamo, da Sc mora
jo NemGiji vrniti vse njene k%olonije.
&c je to nacelo pravilno, kako Sc z MIN vie
ma zahteva pc neodvisnosti Theta, Maroka ali
Tripolitanije? To So tudi kolonije. Ako velja "a
ME na6elo neodvisnosti in Sc hoce ravnati nacel-
no, tedaj Sc mora zahtevati neodvisnost tudi "a
vse estate koloniJe in med mimi tudi Ia nemSke.
V praksi je paG tudi vprasanje koonii neko-
like drugacno in nekoliko boil tezavno, nego lie V
oriji. Lahko je teoreticno odlanjati vsako koloni-
jalnO pOlitiko. Toda ekspanzivnost kapitala Sc V
kapitalisticnem sistemu vendar he more odpravi-
II. RaZun tega so pa Sc drugi interest neodvisni cd
kapitalizma, Xxi STEER ne zahtevajo kolonijalne POI
litike V kapitalisticnem zmislu, vendar pa nekaj
njej sorodnega.
V industrijskih dezelah postaja pridobivanje
ziveza tezavnejse in tezavnejSe. V krajih z neci-
viliZiranim prebivalstvOm je toliko zemlie. da lie
dotitno ljudstvo ne Una in ne more Same obdelo-
vati, in ce bi j0 mOglo, ne hi moglO porabiti pro-
duktov; samo jih pa tudi speGati he hi moglo, re
cato he, ker nina prOmetnih sredStev in jh ne
zna napraviti in Obratovati.
Da pridejo TAXI kraji V prid vsemu cloveStvu,
je v interesu vsega cloveStva. PRAY tako je tudi V
njegovem Interest,", da Sc tam raZvije SploSna kul-
tura.
UspeSno bo mogel Ia vprasanja resiti lie So
ciallzem ma podlagi svetovnO Organiziranega 90
spodarstva. Kapitalizem 81 ne Una drugace poma-
gait, kakor $ kolonijalno politiko, XII nj V jedru
mic druzega, kakor rop.
Y sedanji vojni so Sc ~rezultati ~prejSnjih ropov
nekolhko i%zpreminili Z novimi ropi. To nj mic no.
vega. Da Je bila Tripolitanija turSka, je bila po-
sledlca tatvine. Da je pOStala italijanska lie bill
zopet ucinek druge tatvine, kar je Nemciia ma
plenila pc Afriki, so il sedaj uplenili zavezniki.
Scheidemannovci zahtevajo enostransko, da
Sc mora Nemciji povrniti MEN prejsnji rop kar
so bill uropali Anglezi, Francozi, Italijani, Japon-
c, maj pa postane neodvisno.
Tako z razlcno nero Sc pa socialistiGno ven
dar ne more merritt. &c he more Scheidemannova
skupina V svojem programu povedati nobenega
splosnesa nacela "a kolonije - kar je res precej
tezko maj hi rajSi molcala o kolonijah. ne pa
ola kaze tudi tukaj absOlutnO pOnlanjkanje vsake-
ga nacela in nastopanje V izkljucnem Interest,"
Nemcije.
kar sc tice programa, XII mai bi sc izvrSil 30
vojni, izpregovorimo oh drugi priliki. Nekoliko
svetlObe ma tie locke je vsekakor tudi treba.
To kar obsega glavni "mirOvni program"
Scheidemannove skupine, pa zadostuje popolno-
ma IA dokaz, da Sc radikalno razlikuie cd popoiev
ruskih ~sodralgov, da ie nacionalisticen nedosle-
den, pristranski in vsled tega nesprejemljiv.
Ruske socialiste mora ia program razocarati.
In to nam kaze, da je pot do miru mnogo tezav-
nejsa, nego Sc zdi optimistom. Kajti doslej nj pot
do sporazWma Sc izkrcena.
NaiznacilnejSe ie pa to: Rmski socialist 81
pozrvali nemske in avstrijske socialiste, mai vrze-
jo kaizeIstvo oh tia. Scheidemannovci odpoyar-
jajo $ tenn, da razglaSaio pogoie, XII bi lahko bill
kajzerjevi pogoji.
IL IOndOua DOrOSa ia Ma pndlaui uraJ,;I q.