Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05
SOdrug Spargo

YES I'll in mnogo clanov stranke, imamo tud dru-
ge, resne spore IL dobe pred vojno
Od zaeetka vojne je poStava Stranka de-
Jansko ma stallsce osnovno nevtranega neame-
rSkega, progermarskega programa Dobro
vedoe, da bo vsak odkritosrGn pacifist Iii lxriti.
zra vojno ali naStopa proti njej imenovan pro
germanski" in bo eventuelno zpoStav;Ien perse-
kucji, sem sc branil porabiti Ia izraz m dodajem
da nj bilo pO mojem naZoru (iZvZemSi nekoliko
nejublh slutajev) nobenega zavednega zagovar-
jan nja nemSke stvari kot take. Deanslo pa je bi-
In takoj Od zaGetka vojne stranka koi ceota Ia
korekot soglaSnO ma strani NemGije. lZraz in de-
janja narodnega izvrSevanega odbora, narodnega
odbora in naSega tiSla bill poStaviJeni po-
zcijO, da so odobravali vse, kar zahtevali nem
ski zunanj uradi in Sc postavja proji v,emu
prot cemur postavljali nenlSki zunanii u
radi. POnavlja smo vse mzerne fraZe in izgo
wore nemskih drzavnikov in molGa o vpra-
Sanjih, o katerih je bill morda interesu NemGiie.
resnitnOsi tega nj mogoGe dvomti. V 6a-
su, ko je nemSki zunanji urad poziva vlado Ze-
dinjenih drzav, maj svari svoie drzavljane, la ne
potujejo ma ladjah, XII plujejo gotove dezele in
Je odrekal zaScito tiste, XII ne uboga1o te "a
hteve, ie nastopila naSa stranka ena'io zahtevo
A ko so Nemci zahtevali, maj prepove naSa VIA
da izvoz vsake municije in zivil, izrekli ena-
ko Zahtevo kot glavno tOCko svojega StalisGa
breZ Obzira to, da hi takO naGelo ce hi bilo
cd vseh narodov sploSno sprejeto, preden nastopi
dOba splosnega raZorozenja, navaa temu in
vsem drugim narodom kolosalen militaristiGen s-
stem. Pozneje, ko bill prekinjeni dpiomatieni
stk in je bila vojna neizogibna ie ponovil mas
ozji odbor to nemSA<o zahtevo Po nakju okol-
Stin ga je izrekel tudi Jeremias OLeary New
Yorku =
Mnogo nash prvih goyornikoy in zurnali-s
stow je netecno opraviGevao izdajstvo mednarod-
mega socializma od strani nesnske veGine, moleali
so pa vpri6o okrutnost li vrsile Belqi-
il, kakor bi 81 zele nailojaneSi podanilii hohen-
zollernske dnastije. NaSa takoZvana prOtIvoJna
izjava je bila kakOr re pref pokazal izogi-
bajoce Sc opravNevanje nemskega pcsopanja in
mednarOdne anarhije.
o resoluciji, k je bila sprejeta ma konven-
cij st. LOuisu, sem dosti pisa casopisu
Stranke V New IOrkn DovOlj ie, &c pravim, da
stranke v New YOrku. oDvoj je, ce pravim, da
ie ia resolucija po moiem nazoru izdajstvo te-
meljnih nacel mednarodnega socializma; da jc
Zelo nepravilna svOjih iZrazih, kolikOr Sc tiGe
deistev in resniGnih dogodkov in da obsega de-
laven program, Xxi lahko unici socialisticno giba-
ME tel dezel in napravi IL NIGGA izrela same
ga zalitev ameriskega judstva.
Kaj drugega je izjava, da seianja vojna,
XII Sc vOdi med dvema skupinama draw, "ne tice
delavstva', kot izdaj jstvo sprejeth nacel medina
rodnega socializma? Kaj je, Ge Sc pravi. da ie e.
dn boz, katerem je delavstvo opravGeno pri-
jeti orozje socialni BOZ in da so zaro vsi boii
"a nar0dnO neOdvlSnOSt neOpraviceni, druzega,
kakor zatajtev narOdnoSti, brez katere ne hi mo-
go biti mednarodnostiY
Ali nj to ina loGitev cd Marxovega in
Engesovega Liebknechtovega in Jauresovega So
cializma, te sc zahteva Od belgijskega deavstva
prav takO kakor cd nemSkega, mai "odrece svoji
vadi vsako podporo?' Nj Ii jaSno, da ie bila bel
gijska vlada pri Obrambi svOje dezele in svOe-
ga ljudstva zoper neopraviceni nemski napad o.
pravicena do podpore vseh belgijskih socialistov
podlagi sociazma in da bi Sc bill morali nem-
Ski socialist ma moe upreti strahopetni kr-
da cd stran svoje vladeq Trditi nasprotno Sc pra.
VI pOsavljat sOciazem nasprotje moralnim
zmisom clOvestva. Cello Bethmann Holiweg pri-
znavajoci tezko krivico mad Begio, je neo-
pazenem trenotku pokazal bstrcjSo ocen;;ey tc.
meljev mednarodnega socalizma, kakor naSa ma
rodna konvencija
Resolucija, sprejeta konvencij, XII bo mai
brze odobrena od clanstva Uni upamo, da ne; op.
ur.), pravi, da "v vsej mOdern zgodovni nj hi
10 mani Opravitene vojne cd te, katero ystopa
Amerika. " Pri misl francoskO-prusto ma bur-
sko, ma inferno, "a kradez dezee sprozeno itali-
iansko-tursko vojno Tripotanij kar je lie me-
koliko modernih vojn, pride do zakliucka da
je ia izjava pref posledca histericne nego hi
storicne mis
Cd zaGetka te vojne sem veriel in naravnost
govoril, da posluzi interesom civilizacje in med
narodnega socializma najboli poraz centralnh sill
Verjel i'm govoril sem da bi bila zmaga nemske
ga militarizma najveca katastrofa "a civilizaciio
in resna ovira mednarodnega socialisticnega gi-
banja ter strasna nevarnost "a Zedinjene drzave