Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-02

Vlada rada dosegla in Xxi ga marsikod res doseze
Men namen Je sugerirati svetu, da so bill Rus
~1aJvecJl dlvJaki. Toda kakor je stvar grozna b
oilo 'ehdar sc nekaJ tolazbe V njej, ce bi Sc bile
vrsile tie strahote lie v vzhodni Prusiji. Ampak -
to Je najhnjse - kje Sc MISC vrsilc9 Belgiici So
pripovedovall cisto enake reel o nemSkih voiakih,
SvicarJl so sestavlli pOrOcilo O Zverinskih Ginih
avstriJskega ~vojastya V Srbiji; Bolgari in Rumu.
III Sc vzaJemno dole vsakovrstnih bestiialnosti
Iurkl so Kali Armence V masah. Kaj Sc lie 90
dllo v kolonijah, o TEN imamo komaj blede poi
me. ' ruski armada SO cele mnozice azijskih pie
men, Xxi MISC imela nit najmanjsega pristopa do
kultnre. Ali Je cudnO, da z"iivjajo taxi ljudje
Radar Sc jim napravi divjanje "a dolznost? I'm
Vendar nlSo nlti Samojedi ljudje brez Guta i'm We
SUI hulturne razmere napravijo tudi il Min kul-
turne lJudl. hlavnica pa Zahteva mesarje. in ce
Sc vrnejo ma vojni vojskovodje, drzavniki. sodni-
ki, lJudJe, XII so uzivali vso omiko naSe dohe. v
harbarstvo, Sc ne more nihce cuditi, da pozivin6i
voJna primitive ljudi. Kadar ne bo wee yoine,
ne DO wee takih bestijalnosti. Ampak da ne bo
vec voJne, "a to je treba kaj druzega, kakor pa
pirnatih pogodb.
Angleski general IIaig pravi, da ie pc izkus-
niah V bitki OBJ reki Sommi dognano, da zavezniki
lahko premagajo Nemce vprasa Sc lie, koliko casa
Je treba IA to. Well, Do dosedanjih izkusnjah po-
trebuJeJo zavezniki, ce hOceio welt Nemciji. kar
JIM Je ona dosleJ vZela, wee casa, nego ie ira iala
voJna dosleI. To je krasna tolazba "a narode.
Angleska admiraliteta je izdala izjavo, XII lie
dostavlJena nevtralnim vladam, in pravi:
"BarbarstvO nemske podmorske poiitike je,
AaKor SO zdi, doseglo vrhunec v potOpu ahgleSke-
ga parnlka Westminster, XII je vozil IL Tore
Anunziata v Port Said. Dne IA .decembra. $50
mil cd obrezia je bill parnik od nekega nemskega
podmorskega eolna napaden in v kratkih presled-
XIII cadet cd dveh torpedov, XII sta ubila Stir mo-
re. Westminster Sc je v stirih minutah poto-
pila Temu grobemu preziranju mednarodneoa
prava ie sledil $ hudobnim namenom storian DO
lzkus, da bi sc umOrili tisti, XII so Sc reSili. Medtem
ko so sc spravljali castniki in mornarji V resilne
colne, Je podmorska ladja IL daljave 3OOG jardov
~strelJala name. kapitan in prvi inzenir sta bila ma
H1estu ublta. NJlJu coin sc je pogreznil. Drugi in
tretJl inzenir sc nista nasla. SLUT Sc, da sta uto-
nila.i'
Ce Je to porocilo r%esnicno, tedaj je beseda
barbarstvo, XII jo rabi a~ngleska admiraliteta. o.
pravicena. Zal da nj ia slucaj osamljen, in enaka
barbarstva sc ne vrSe lie ma nemSki ssrani. SluGai
"Baralonga', v katerem so Anglezi pomorili
nemske resene mornarje, tudi nj pozabljen. cato
Sc ne SINE vendar mic generalizirati. Ne Anglezi
ne Nemci MISC v s~plOsnem barbara. Ampak nekai
IL casov divjastva je ostalo v vseh ljudeh v ne
hoteihh Jc SidueJSe, V uruSm m~OcneJSe, VSl Slabl
instinkti sc pa lahko zbude, ce Sc dovolj krepko
porukajo. In vojna, XII hi bila sploh nemogo6a
brez takfh instinktov, jih drami ma vso moe. Lab
ko je ma papirju zapisati, kaj je mednaroden "a
kon, kaJ sc SINE in kaj Sc ne SINE tezko je pogna-
ii Judi v ~divjanje, pOtem pa podivjanim ukazo-
vati: Zdaj bodi tiger, zdaj pa jagnje.
Pri kronanju o~grskega kraija je finanGni
minister metal denar med ljudstvo. Mic Sc he boj-
tie! LJudstvo mu ga DO vrnilo z debelmi obrestmi.
V Ameriki je mnOgo neorganiziranih "socia-
listOv". Him neorganiziran socialist, TO je tako
kakor nekrScen ~kristjan.
kdor Sc Una pIaziti, pride vcasi dale, kakor
clovek z moSkO lro5o.
Obsojati vojno, pa odobravati kapitalizem, je
tako, kakor pihati ma krop, da ne hi vrel, ko sfoji
ma Ognju.
= prfsilnimi razsOdisti Sc lahko stori marsh
kaj lie s sveta sc ne spravijo deIavska vprasanja
z mimi. .r.r|
Nekateri ljudje Sc ne m%orejo cutiti 3reGne, &c
ne vidijo, da so drlgi nesreGni.