Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-05-15
problem svetovnega miru.

Slli'l Cd mlSll ma KRONE, pUlOZene V muZeJ. 10
wraga z vcli6anstvi! Odvadili smo sc smatrati "a
z~aslugo, &c .se je kdo potrudi, da JIG bill rojen.
Kje je tista velisa razlika med kronanim in ma
Vladimir Glovekoin, da hi sc moral V prahu pc ire
buhu v%aljati pred prvimY Korlove plenice, 6etudi
nekoliko drazje, so ravno tako iZgledale kakor
perilo kateregakoli otroka. Jesti in pitt mora, spa
MIA je ~potreben, &c ga stiska V zelodcu, SC krcmzi,
in ce ga glava boli, ne sprawl IA groS pamcinega
liz ME. Stoletja so varali svct, da je pod krone
nekaj bozanskega, pa jo noSi vtasi navaGen tepec.
V shrambo pojdejo Sc nckatere cruge krone
maj gre tudi Korlova tia. Iaradi enc same famili-
je, tudi ce he hi bila tako malo vredna kakor
habSburSka, ne mOrejo svetovni problemi ostati
~nereSeni.
Narodi ne izgube niccSar, Ge dobi vsak svo-
Jo neOdvisnost. Iatiranje Slovenccv II. pr. hi V in
tercSu ncmSkega naroda. Tistih par grascakov i'm
uradnikov, Xxi igrajo velikc gospOdc ma Sloven-
skcm, ne reprezentira ncinSkega naroda. la ne IL
gubi niti drottine svojih pravic, &c dobe tudi Slo-
venci, Cehi, Rumuni it'd. enakc pravice.
Lahko hi Sc rcklo, ola bi bila vendar akoda,
&C hi Sc loGili narOdi. Xxi so toliko Stoletii ziveli
skupai. V tenn ie precejScn kos rcSnice. Ampak
zaradi tega nj treba sOlza, kajti V kratkem GaSu
hi bill ii narOdi tako zdruzeni, kakor Sc nikdar
MISC bill.
Chm hi vsled pridobljenc neodvisnosti izgi-
nil strah IA narodni obStanek, hi sc 4 vSo moe
jo oglasila realna vpraSanja, in gospodarsko, XII
" Ith hjlti HdJluoNutJNt, VI pIlSDdlO TdLlneINind
majhne skupine narodov, da poiSGcio ve6jo sku-
pino V Svobodni zvezi. BaS Donava 5 svoiimi rrito-
Xxi je mogoGna gospodarska vcz in tam, kJer je da-
mes habsburSka mOnarhiia, mora Zaradi potrebe
vseh, naStati zveza narodov, Xxi bo ve6Ia cd Sc
DAME Avstro OgrSke. Taxi zveZi Sc brez strahu
lahko pripoji YES demokraticni Balkan, cigar COS
podarski interest so geograficno tesno spojeni $
podonavSkimi kraji.
AkO sc podobna vpraSanja cnako reSiio V
drugih drlavah, je ; TEN omogodena podlaga "a
Iediniene drzave cvropSkc in V nadalmi poSle-
dici IA ZveZo vSch narOdov.
Seveda je razdelitev A.vSirije lie ena stran
p%roblema. UStanoyitev novih enot je druga stran,
ME mani wanna cd prve. Tudi Ia mcditev nj brez
pomona IA bOdoci mir, kakor nj brez pomona "a
narode, XII bodo prizadeti z MO. Nelika razlika je
ma primer med NelikO Stbijo in Jugoslavijo. Pr
va hi Sc pricela 2 notranjimi problemi, med ka-
terimi hi zopet nacionalni sill ma prvo mesto. &c
nj meni nt ma tenn lezece. ali me imenujejo Slo-
venca, Hrvata ali Srba. je pa mnozicam veiiko
lezece na TEN. VerjamemO, da je JugoSlovamom
namenjeno, da postaneio Ell narod, ali ia process
doslcJ hi dovrseu i'll Sc tudi ne more prciomiti cez
kolenO. Niti njegova metoda Sc hi definitivno do
loeena, kajti zedinjenje Jugoslovanov sc nc mo-
re lDvrsiti pc sabloni. po kateri Sc je zedinii kak-
sen drug narod V povsem drugaGnih razmerah.
liza vpokoiitve gospoda Nikolaja Romanova
Sc mora tudi nehati Nsaka Spekulaciia T. jugoslo-
vanskimi kronami. JugoslovanSko vpraSanje sc ne
SINE smatrati "a vpraSanje razsirjenja kakSne kra-
llevske OblaSti. &c Kitajci lahko izhaja 10 brez We
llcanstva, nc bodo niti .JugoSlovani ncSrecni breZ
mega. Ia Starcga goSpoda Petra Karadjordjcvita
sc lahko toliko poskrbi, da mu ne DO trcba ,trada-
ii zadnje dni z~ivlienja, njegovi fantic maj pa gle
dajo, da bodo mali kaj koristnega delat;.
Nsaka dinastija hi povzroGila sporc med Ju-
gosloyani. Nelik del Hrvatov in Slovencev Sc ne
bl cutil %Zdruzene, ampak anektiranc. Razin tcga
pa nj monarhijc brcz monarhisticne politiKc, in Ia
hi bha V JugoSlsviji cnako nevarna kakor V Az
striii. Ovirala bi tudi balkansko federacIto in I've
10 4 drugimi obodonavSkimi narodi. Ne lie za socia-
lsta, ampak "a vsakcsa demokrata sploh ic ne
s~pejemljiva.
Vsi ii problcmi SO vcIiki, ampak tezave MISC
take, Ola sc ne hi mOglc reSiti. lie ~politicen die
tantizcm sc Jill ne sine lotevati. Tn neizoghino ie.
da sc pri reSevanju ne ~iemljejo lie tesni nacio-
nalni interest, ampak svetOme razmcre V poStev.
PriSel je cas-, da Sc DO moral tudl socializem
mtenzivno baviti : temi problemi, ne le zaradi
dotFnih narOdov, ampaol V Svoiem laStnem intere-
SI. Iavedati Sc moramo, da so to vitaIni intere.
81 socialnma. Pc odStranitv svet vznemiriajoeih
nacionalnih problcmov pride razredni boj po vseh
dezelah do popolne ~veljave. In socialna revoluci-
ia stopi V tiSti stadij, XII Sc konGa z memo zinaco.