Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-24

spada vprasanJe zivil v vojni dobi med najvai-
neJse in najteiavnejse probleme. Zadnja tri leta
so pa morala najveGjemu Tomazu pokazati, da Sc
je to vprasanje v sedanjosti Sc neskonGno po-
ostrilo.
s pravega demokratiGnega staliSca hi vsaka
vlada v prvi vrsti mOrala skrbe,i "a blaginjo svo.
Iega prtDivaltva; da, 10 bi mOrala biti takorekoG
naloga vsch nalog in vsi ostali posli Wade hi mo-
rail- biti podrejeni temu namenu Toda o pravi in
popolni demokraciji hi danes zaman govorili &c
bi re Obstajala, Sc he bi bilo treba socializmu boje-
vati zanjo. Ma d~anaSnje Wade apclirati v zmislu
demokracije, kakrSno zahtevamp sami, hi bilo to-
rel brezplodno, ker mas niti ma jboljse med mimi
lie hi razumcle.
Ali Wade imajo vGasi hot6 ali nehote V ne-
katerih re6eh cnake interesc kakor ljudstvo. To
velja prav posebno "a vprasanje zivil v vojni
dobi.
Vsaka dezcla, XII JIG V vojni. gre "a tenn, da
zmaga. To nina mic opraviti z NpraSanjen, &c je
njena voina pravitna ali ne in ce prinese niena
zmaga ljudstvu korist ali Skodo. Zmaga je na-
men pravicne in krivicne vojne.
Ali zmaga nj odvisna lie cd dobrih in slabih
generalOv, cd kanonov in submarine, od infan.
terijske lii artilerijske municije, ampak tudi cd
spoSobnOsti ljudstva, da vztrajn in premaga te-
zave, XII Jill voJna nujno ustvarja.
Ia sposobnost ljudstva je pa v veliki meri
odvisna cd njcgovc prehranitve. Da Sc more ljud-
stvO tako uspesno prcziveti, da lahko do konca
k~ljubuje vojnim bremenom, je treba, da je v de-
zeli dovolj zivil, da ie njih razde icvanje racional-
no in da so ljudstvu d~ostopna IA tako ceno, XII
jo zmore brez Skodc.
Vlada hi morala biti neozdravljivo slepa, ce
ne bi bila tcga razumela takoj OBJ izbruhu vojne.
Zgledi evropskih draw so 10 pr moral poutiti,
da Sc resitev teh vclikih v~praSani he more prepu-
stiti slept sreci, ampak da je nadvse nujna dobra
organizaciia.
To je hotela doseci Z zivilsko predlogo, 5 ka-
tero maj hi Sc wanna vpraSania p~rehrane ~regulira-
la. KO je bill nacrt predlozen k%ongrcsu, JIG bio
gotovo, Ola nj do skrajnosti idcalen: vendar pa ic
'bila V MEM jake dobra podlaga, tako da bi sc
Z nekaterimi izpremembami lahko izdelal izvr-
stem zakon. Ker so V treh letih voine evropske dr.
gave napravile cello vrsto eksperimentov in ker
MISC njih rezultati ostali tajni, ne bi zboljSanje a.
meriskega zakona zahtcvalo mnogo casa, ampak
lie nekolikO pridnega della in dobre wolfe.
Danes pa vidimo, da nj prvega dovoli, 10
bre wolfe pa ic Sc mani. Odkar Sc ie sedanji kon-
gres sesel, ina zivilsko ~predlogo ma dnevncm re-
du; resil je doslej Sc nj. in kakor da namenolna
~zavlaeuie stvar. della sam sebi cirdalie wee tezsy.
Prva velika napaka ic bila, da Sc ie vprass-
ME iivih'ke kontrole spojilo 2 vpraSanjem prohi.
bicije. To je bill trik prohibicionistov, XII izrab-
l.iaio vsako priliko. da hi izsilili urcsnicenje svo-
Jill idei, tudi ce zadrzujeio $ tern vsako delo, nui
je iolikorkoli nujno.
&c je res tako vazno, da Sc has v voini dobi
reSujejo alkoholna vpraSanja, tedai hi morala bi
ii ia rec locena cd drugih. Prohibiciia ie V Anne
riki veliko bolj stvar strasti, kakor pa stvar res
mega studija. Strast suhacev, XII ie zaSla V skra-
jn fa~natizem in ie popOlnoma slepa in gluha "a
vSe argumente nasprOtnega mncnja. izziva strast
ma drugi strani. Med suhaci in mokraci vidiIno
vsled tega nezasliSano zagrizenost.