davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New Britain herald., 1917-06-15

night and day. A cyclist patrol Is usually on his beat for three hours. returning to quarters for a rest pe- riod which is followed by the days routine of physical training, musketry practice, bayonet practice, and man. oeuvres similar to that followed in regular infantry camps.
 Most of the cyclists forces hope one day to be called across the channel The day for which they look is the time when great mobile force will be required in Belgium and Germany to pursue retreating and demora- lized enemy.
New Britain herald., 1917-06-15
MEMS FURNISHINGS

3s. i ,t ~. < F2 velocity that the wind sblSwa out t6 blaze. When a few Nnd rSd fe9t fsaf tho ground she stx1i 6htSkAd the u chine and made a safs isndih1 on IT outskirts of Lexington. She was uiI injured. save for burns about het f6
 She decided to spend the, nights Lexington and to continue her y agosto Chicago in the morning, ifS pairs to her biplane were comnlS in time. '.
 The accident was witnessed by laJ crowds assembled at Lexington. Seq of Automopiles raced to the
 whore she Handed with offers of sistance. sss4
 Earlier in the afternoon Miss I S had performed an audacious feat flying at a very low altitude over fll skyscrapers of downtown St. Loiias
New Britain herald., 1917-06-15
BANKERS CONVENTION
War Places Extra Burdens on Men Of
 Finance

Finance
 New York. June 15.-Announce- ment that the American Institute of banking had decided to abandon its anJaual convention, which was to be held in Denver in September, was fol- lowed today by 8 statement by Presi- dent E. E. Williams that so many bankers had joined the .colors as to create emergency conditions in most banks. War conditions generally, he said, have placed upon the banks an extraordinary amount of work, the de- tails of which must be performed largely by members of the institute.
 A one-day session will be held in September iinstead of the convention.
New Britain herald., 1917-06-15

Imagine the relief and comfort of going day after day. night after night without single ache crap pain from broken arch, flat foot with it's pans the relief should have by wearing Dr. Schols scientific ally made and individually fitted foot Come week and find what be remedy your foot trouble Free advice by a foot specialist
New Britain herald., 1917-06-15
ATTIRE 2OO0 FEET IN AIR
Ruth Laws Machine Damaged But
 She Escapes

k St. Louis, June 15.-Ruth Law had night when her gasoline tank explod- ed ,and enveloped her .airplane in flames. 2,0OO feet in the air above Lex ington, H.. while en route from St. Louis to Chicago. She saved her life only by consummate coolness and Quickness of wit.
 Without a moments hesitation she pointed the nose of her machine straight down anl descended with such
New Britain herald., 1917-06-15
FOOT COMFORT WEEK SALE

Ladies black Vici high cuts, with high Louis heels. < Every pair CD OF guaranteed :. 0OeOO
 Regular $500 Seller.
 SPECIAL
 500 pairs of white canvas pumps. White covered heels. Plain or Colo CT zn nial style ....0xs1f x
 Ladies white Buck Shoes with white high .or low,heels regularly sold at $5., to be put on sale O0I0El at ....... V0se ve1j
 Ladies' White Canvas Shoes High cut lace with heels H,d.. at s'...:. ..xl .95I
 SPECIAL
 A lot of patent Kid top, Shoes in button or lace,i plain or caped toe. Regularly .sia, .sia .s at s'.so . .$2. .39
 Ladies 10 inch high cut Boots, with cloth tops in batdeship grey, Havana brown, white and champagne ss;s ss;s'. at A :'' bar. .$4.45.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02
kajZer1eV mir.

govorilo &c pravi NemGiia, da hi bia pri-
nravliena poravnat del Skode, XII jo je naredia
bi sc dalo re najbrze Sc nekolio wee pobaramtati
Ampak izjava sc ne konGa to oblj jubo Mem
ella ina IA povra6io Belgije svoje pogoje In
temi pogoji je vse upanje podrto
kaj bi kajzer rad
Nemtija zahteva pravice, da more "svoje go
spodarske mterese Belgiji, zasti pa Antwer-
pah neovirano razvijati''
To je prvo. u zeo nedolzrmi besedami ie n,
povedana nedvomno imperialisticna zahtcva Cc
he bi hotela NemGija mic druzcga kakor cnake tr-
govske pravice, kakrsne uziva vsaka tuja dezea
BelgiJi, ne bi bilo tega treba naglaSati "Neo-
viran razvoj svojih gospodarskih intereSov" i'm
specialize imenovanje Antwerpena more logicno
lie to pomeniti, da zahteva Nemciia kakrSnikoli
obllki gospodarsko kontroo mad Begio gledc
Antwerpen pa tako pogodbo, da hi bilo mesto Z
luke po imenu paG belgijsko ampak da hi tam go
spodovaa Ncmcija
''Politi6ne razmere SO vrhna stavba gospo-
darskih razmer''. To je eden temelinih naukov
socializma
Porablmo la stavek oZrom ma Belgijo Mem
eliza hoGe imet dezelo pod svojo goSpodarsko kon-
trolo kaj sledi IL tega, &c ie sociastGna teorija
reSnitna? Nemtija hoce mad Belgije ustanoviti
politicno kontrolo, tudi ce govori najnedolznej-
Sim obrazom politcni neodviSnost dezele
Nemeija pa potrjuie Ia namen Sc jasneje
Njena vlada zahteva od Belgiie "garancije da ne
bo wee mogoGe ogrozevanje Nemcije, kakrsno ie
obstajalo leta 1914'' L
Clovek obstrmi III Sc vpraSa, ali ie njegov
spomin Sc redu.
kai pa je bilo leta 19l4G NemGiia ie od Bel
giJe zahtevala, maj prekrsi svojo nevtranost in
pomaga Nemciji napasti Franciio tem da dovo-
Ii nemSkim eetam prost prehod Ker nj Begia
tega storila, jo ie Nemcija meni mic tebi nic ma
padla. In zdaj govori kaizerjeva vada, da je BIZ
la = NemGija cd Begie ogrozena
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

'Tako ogrozevanje mora posati IA bodoGnos
nemogoce" praVi Nemcija.
&c smatra Berlin tisti polozaj Bcgiic XII je
bil leta 1914, ogrozevanje Nemcije in zahteva,
da izpremeni, sc more IL tega le emo sklepati ::
NemGija hoce ali drug nacin politiGno kon-
trolo mad Bclgijo. Da Nemcija &c zanaprej me-
Sa nOtranje zadeve Belgije in zahteva, da sc de-
zea razdeli diva della, valonskega in vlamske-
"a, miSleca, da bo med Vlami lahko vodila ger
mansko propaganda.
Ma kaSen naGin hi Nemcija uvejavila svojo
hegemonijo mad Begijo elmer b bila seveda
nevtralnost te dezele unicena je drugo, postran-
SkO vpraSanje Poglavtno nj oblika ampak stvar
ki b ticaa oblilli.
To so pogoji, katerih je jasno, da Jill sma-
trajo zavezniki IA nesprejemljvc. Upanje optn,i-
stov da sc zdaj odpira pot k mru, je pa Sc boil
razdejalo kratko zasedanie raihstaga, kjer ie
kancelar Michaclis odklon vsako nadaljno izja-
vo mirovnih pogojih, ceS da hi ba Skodli iiva
Nsenemci, Ludendorffovci in IIindenburgovci pa
razvijajo - ne da bi jih vada ovirala zopet
srastno agitacijo proti tel "zmernost'' nemSke
Wade in zahtevaio, da Begija sploh obdrzi III
zaveznikom nalozi veka vojna odSkodnina.
&c pravimo ozirom te razmere ola Sc
mora vsako upanje na mir doglednem Gasu raz-
bliniti, smo poponoma pripraviieni Ga mas bodo
cd znane strani zopet imenovali ''voine huiska-
ce III "militaristc To mas ne bo boelo, ker
smo re vajeni takih lepih naslovov, in kdor he
sodi nase psave hudobijo, mora spoznati, da lc
konstatiramo dcjstva, TAXA kakrSna So
: svojo sodbo pa nsmo osamljeni, ampak lah-
ko sc sklicujemo ma list, kateremu tudi "Radnic-
ka STRATA y Sc nj ocitala 'miitarizma" i'm "voi-
mega huiskanja''. nemSkih pogojh pSe tudi
'New Yorker Nolkszeitung'', XII je nedvomno gla-
silo strankine vecinc in 81 je pripisava-
In ZaSugo, da plove ameriSka stranka V syoji zna-
nj strui TIA gotov6 neosumljeni list pravi:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

"Razumc sc samo oh sebi ola jc Ia "ponud-
ba" nemSke Wade "a zaveznike absolutno nespre-
jemljiva in da gnejo TEN zopet made IA dogle-
den mir. Tisti optimisti - in kdo bi upal, kar
zeli liz vsega - XII so pricakovali konec Vol
lie, preden posezeio Iedinjene drzavc prav vines,
MISC imcli pray, III opravitenost od predsednika
bancne zveze izrecenega svarila, da sc nj treba
pripravljati "a drugo "posojilo svobode", ampak
"a tretJe, cetrto in peto, sc je le prekmau potr,
dilo Pred kOncem leta 1918 nj misti ma kon6a-
nJe te blame moritve, in kdo We, &c Sc tedai
'kajti kaj dokazuje nemSl,i predog? Doka-
zuje, da sede vladajoci krogi Nemcij Sc vedno
prav tako ma visokem konju, kakor prvem letu
voJne. Tako ncsramen prcdog more lie mislti,
ce sc cutijo kot zmagovalc ali pa Ge so vsaj pre-
pricani, da ne morejo biti ma noben nacn prema-
gani. Nemske zahteve glede ma Belgiio so dejan-
sko Sc natancno tiste, XII Jill je Bethmann Hollweg
vedno oznaceval, te ie govoril potrebi "mejne
ga varstva'', mru, 'ki mora dajati domovni
gotovost da bo smela svobodno razvijati svoje
gospodarske moe''. kar ie tedai dejal - in prvie
je bilo to izreGeno odgovoru ma Scheidemanno-
No mlrovno nterpelacijo rajhsagu - je tako
uStreZalo zahtevam in Eel jam nemSke veleindu-
striJe, ola mu je Bassermann imenu nacionalnih
iberalcev izrekel priznanje, ida 81 bi bill njegovi
prijatelji radi sSa kaj vec''. Tudi Scheidemann
in David sta talrat slavila ''modro zmernost men,
skin mirovrih ciljev.
'Nojna sc nadaljuje TEN zalostnim DEF
stvom je treba sprijazniti''
PonavjamO, da pravi to nemski newyorski
list. tenn izraza lie to, kar smo sami veckrat ma
glasvali in zakar so nam nas radikalni priiate-
lj dajali brezplaCen naslov 'militaristov"
Zdi sc nam pa, da Sc bodo Seasonal Sc drupi
prepricali, ola sc he opravi luzij jami nobeno de-
To- resntnim dejstvom ie treba bistro pogledati
V oti in lie z vpostevanjem resnice, pa maj bo ko-
hkorkoh kruta, je mogoce opravljati uspesno de-
10.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

DRAWN taJnik Lansing torei pravi, da je BIZ
la grofu Bernstorffu Zimmermannova noia zna-
ma DejstvO je, da VISA razkritja ameriske
Wade od Luxburgovega telegrama "potaplja-
nju brez sedu'' do Wolf Won Iglovh zarot po-
trdila Ce torej pravi lansing da ina drzavni
oddelek neovrgljive dokaze "a to- da je bila
Bernstorffu tud Zimmc mcrmannova nota znana, tc.
daj nj nobenega dvoma, da ina Lansing res do
kaze. To pa nj postranska rec, temveG zelo vazna
zadeva.
Ako je sla Zimmermannova nota skozi Berils-
torffove roke, tedaj padcjo vse tiste kombinaci-
ie, po kacrih hi bill Zimmerman sam koze IL
Berna so namrec skuSali razSriti mnenic da
hi imela kaizerjeva vlada pravzaprav mic opra-
Iimmermannovi glavi. Take trdtve so pac smes-
ne; Nemcji je kajzer edini vojni gospod; vse
internacionalne zveze so njegova zadeva; on ske-
pa pogodbe in alliance, ne da hi bill komu odgo-
voren zanje. Kalo maj b sc torej drzavni tainik
Xxi ga kajzer nastavlia in odstavlja, drzn stori-
ii tako dalekOsezne korake brez znanja Wade in
neodgovornega vladarja?
Ce bi bila kljub temu VISA stvar zrastla lie ma
Zimmermannovem zelniku in bi bill on postopal
svojo pest tedaj bi bill gotovO skrbe "a to,
da seznani svojim nacrtom lie tistega moza, kate
rcmu je bilo namenj jeno, da ga izvrsi; to je bill
Won Eekhardt glavnem mestu Mehike.
o stvari je bill pa poucen tudi Bernstorff; iz
tega sedi, da je moraa biti visa rec tudi Berli-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02
socAILsTcNE

PapezevO mirovno posredovanje je ostalo DO
polnoma brez uspeha, kakor smo msliG takoj ko
je bila njegova nota objavljena Zavemiki so Sc
zadovoljih odgovorom, XII ga je dial Vatikanu
predsednik Wilson, kar pameni, da Sc vsaj glav-
nem striniajo nacei, izrazenimi njegovem do
kumentu. NemGija i'll Avstrija sta odgovolili vSi-
ka
Odgovor avstrijskega karla, XII osebno adre-
siran papezu - kud ce suza neg ma okol - je
dolg i'll pon frhz sicer pa breZpomemben. Spo-
sc IL MEGA lie to, da hrepeni njegovo velican-
stvO' IL vsega srca po tenn, da hi pogaSil pozar,
dokler je Sc kaj upanja IA resitev njegove kro-
ne.
Vazneis je nemski odgovor Vaznejsi je ze
zaradi tega, ker ie konec vojne veliko bolj odv-
sen cd Nemcije kakor od Avstrje, dokler ie Ia
popolnoma pesti prve
Tudi Hohenzollernovec izraza, da je naklo-
njen miru. ker ie pa to beseda brez vsebiue, do
kler nj mir natantneje opisan, ponavlia vcdno
enako vazno vpraSanje kaksni so pogoji, oh ka-
terih bi bill ''tovaris gospoda Boga' pripravlien
storiti konec prelivanju krvi.
Mnogo pove Nem6ija niti Sedaj pogojih
- Poljske velevazno bankansko vprasanje
in drugi pereci problemi ostaiaio nepojasnjeni.
emo recjo pa bavi nemSki odpovor: u Belgiio
Tudi nemsko casopisie govori njei in razne stru-
je Nemciji Sc mogocno trIdijo, da bi dobile
vpliv na javno mnenje dezel
POvrSni citatelji, katerih le zal navadno wee,
kakor temeljitih, smatrali to kar pravi Mem
ella Belgiji, znamenito podlago, ma kateri hi
Sc moglo osnovati mrovno JAMIE. Nemciia
namreG pravi, da ie pripraljena vrniti Begijo in
poravnati del skode, XII io je napravila svojim
vojskovanjem.
To bi bilo pray epo, ce hi stvar tukaj kon-
Gala. Nota scer $ TEN Sc ne hi dobia tako veil
kega pomona, da hi odpirala vrata mirovne
conference, kajti nekaterih 1rugh probemih bi
zaveznk tudi hoteli imeti jasnosti, preden bi sed
Ii "a zeleno mizo Ali Belgii bi Sc tedaj re ahko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

Spomnltl sc je treba, da SO bile Zedinjene drza-
We takrat sc nevtralne. TIA pa nj Bernstorffa niG
zeniralo, da je re takrat sprejemal zarotniskc te
legrame zoper Zedinjene drzave i'll da je sam sno-
val Amerilli zarOte z namenom da vpliva ma po-
litiko dezele V interesu kajzerjeve Wade
Razume sc, da vse te mahinacje le mo-
goce vsled tajnosi diplomacije. To je eHa mai
vecJih nevarnosti "a svoboden razvoj narodov in
treba DO o TEN predmetu posebei in boil obSirno
govoriti Nendar pa vidimo So dejstvo XII sc ne
more prczreti.
Nse drzave imajo doslej tajno dipomacijo
' posameznostih so pac razkc. Predsednik Ze-
dnJenih draw na primer lie more nikdar zaplesti
svoJe dezelc po Svoji wolff in alliance, ka-
kor more to storih Viljem ali Karl. On ne more
ma svoJo pest sklepati tajnih pogodb kakOr jh
Je ma primer nekdaj mogel Nikolaj. Vseeno pa je
dpomacija gavnem povsod tajna.
A vendar je resnca, da ne prdejo liz nobe-
he dezele taxa nezaslisana dejstva intrigah tai
he diplomacije na dan, kakor liz Nemcije in ka-
kor so nekdaj, zlasti casu balkanske vojne pri-
hajale z Avstrije.
haJ sc more sklepati liz tega?
Ali so Nemci tax nenavadno hinavski, "a
hrbten narod? Ali imajo svojem znaeaju tako
nagnenje do spletkarstva in licemerstva?
TAX sklep bi bill popolnoma napacen. Kjer
so Nemcl mirnem tasu nastopali kot ljudje =
iie NoI SiuSd SNoJeSa Vlaunega SlStema po
kazali enake vrne, kakor jih opazujemo pri
vseh kulturno primerno razvitih narodih: seve-
ola tudi enake slabosti Ali kar poeenja njih di-
plomacija, sc vrSi lie skrito ocem ostalega sye-
ia, ampak tudi "a njihovim lastnim hrbtom In
vse te infamije MISC odgovorni Nemci kot narod
temvee Nth vladni sistem, kakor ie bill "a falsi-
ficiranJe srbskih dokumentov, "a Prochaskovo a.
fero, "a skadrsko afero it'd odgovoren avstrii
ski vladni sistem, kakor ie bill "a mortve ma Rus
KEN, IA sleparije Mandzuriji, "a intrigc ma Bal
kanu odgovoren carizem, ne pa rllsk narod
Ce preresetamo ia deistva, vidmo, da Sc DO
raJajo najvetje diplomaticnc podlosti tam, kier
vlada avtokracija. Cimbolj je narod omejen
svojih notranjih pravicah, tenn prostejsi so vlada
joel tudi v zunanjih zadevah. Kar MISC nikomur
odgovorni, Jim raste grcben in naposed ST do
mslJajo, ola jim je dovoljeno vse, &c lie sluzi nil
hovim namenom Avtokracija je vir tisocerih gre
hov IN tiSocerih nevarnosti "a narode Padec av-
tokraeiJe mi lie pogoj svobode, kar ie umevno ss
mo po seb ampak tudi pogoi "a to, da nasta
neJo razmere, v katerih bo delo "a popolneiso
svobodo moglo biti uspesno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

Vsak citatelj gotovo Sc spominja ma zlo-
glasno Zimmermannovo noto, k je imela namen
nahujskati Mehko vojno roper Iedinjene dr.
AVE, odcepiti Japonsko cd njenih zaveznikov in
10 pridrEiti protiamerski vojni koalicili. Mem
ella nj mogla utajiti, da je njen zunanji taJmk
Zimmerman res postal tako noto nemskemu po-
slaniku Eckhardtu Mexico City; ampak vlada
se je izgovariala da so bill to lie nacrti, XII maj
bi sc bill uresniGili lie gotovem slu6aju nem-
Sko casopisje pa je vecinoma imenovalo thinner
mamma nerodneza.
Da sc bOlje razumcmo, maj ponovmo to fa
mono notO Glasa sc jc
rs prvim fcbruarjem namcravamo priceil u
brczobzirnO SubmarinskO kampanJo. Nendar pa
sc bono trudili doscci da ostanejO Zedinjene dr.
zave nevtralne &c ostane Ia poizkus brez uspeha,
predlagamo alianco Mehiko ia sledeci podaei
Skupno vodimo vOino in skupno sklenemo mir.
Dali bono Mehiki financnO pOdporo in j poma-
gall, da dobi zopet New Mexico, Texas i'll Arizo-
no. Podrobnosti so prepuscene Vasemu pogaja-
nju.
Malaga sc Vam, da obvestite TEN pOpolno-
ma zaupno mehiskega predsednika, elm postane
gotovo, da izbruhne vojna med Nemeijo in Ie
dnjenim drzavami. Sugerirajte predsednlku Me-
hike, da stopi ma svojo lastno iniciatiyo zvezo
zJaponsko in j predlOzi, ola pridruzi temu ma
ertu; Obenem mai ponudi pogajanje med Nemti-
10 in Japonsko.
"Prosim, opozorite mehiSkega predsednika,
da ie pricakovati da prisili brezobzirna subma-
rinska kampania AnglijO par mesecih, ola skie-
ne mir
Javnost &c note je tako popolna, da je MISC
mogli zatemnti vsi izgovor kaizerjeve Wade.
KO ie ameriSk drzavni tajnik Lansing pred
kratkim izro6il iavnosti dokumcnte zarotniskem
delu vecposlanika grofa Bernstorffa, jc nas'a-
10 vprasanje, ali je ia diplomat kaj vede Iim-
mermannovi mott ali ne. Ma TO vpraSanje je Ian
sing Odgovor sledece:
"Vprico vprasanja &c je grof Bemstorff vc-
del, da namerava njegova vlada priceti 2 brez-
oOzlrno submarinsko kampanjo, ko jc odposIal
dne ~. januarja svoio noto, zahtevaioto, da Smc
potrosit petdesettisoc dolarjev, lahko njavir',
ia ina drzavni oddelek neovrgliive dokaze, da jc
srof Bernstorff dine 10. januarja ali pa pref do
Oil IN cital Zimmcrmannovo noto, XII je bila ma
menjena poslaniku Won Eckhardtu Mehiki in
kateri ie bilo reGeno:
~ dnem prvega februarja nameravamo pri-
ecu brezobzino kampanjO potapjanja klJub
'emu bono gledali. da ostanejo Iedinjene drzave
nevtralne',
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

nu znana Sc drugim judem razun Zimme !:
in to SO mogli bit lie cani Wade in seveda kajzer
Nota pac pravi in Nemcja je trudila, da
hi to poscbno poydarila, ola bi MANFRED zarot-
nska koalicija uveljavila lie tedaj, &c bi izbruh-
Mia voina med Ameriko in NcmGijo. Toda iasno
je, da je morala nemSka vlada zelo trdno racu-
natl tako vojno; STEER ne hi ba odposlala syo-
jc note V Mchiko. Obenem je pa tud jasno, da
sc je nemSka vlada zavedala vloge, XII io je igra-
la; vedela je, cc pride do vojnc z Ameriko da
je Nemtija daa povod zanjo.
''Dne |. februarja zaenemo brezobzirno
submarinsko kampanio; kljub tcmu bono sku-
sail doseci, da os,anejo Zcdnjenc drzavc nevtral-
ne"
'kliub temu' - to 'e tukaj izraz, Xxi raz-
laga veliko. "kljub temu - to pravi: I've
mo, da dajemo Amerk brezobzirno submarin-
sko kampanjo povOd vojno; kljub tcmu bono
gedali, da ne stOp vojno'
Ampak svojemu 'kljub temu'' je NemGija
pray malo zaupala, tako mao, da je kovala in
trige zoper Ameriko, Sc preden je resnicno zace-
In s svojo "breZobzirno' submarinsko kampanjo
Ce he bi bia Nemcija popolnoma prepricana, da
ravna krivicnO ill da provOcira TEN Amcriko,
tcdaj ne hi bila mogla misiti, ola je vojna Ze-
dinjenimi drzavami blizu in da je zaradi tega
treba gledati, kako bi Sc Amcrka ma drugih stra-
neh zapletla vojno.
Grof Bernstorff jc bill pouten teh naGrtih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

Evropi, bono well New York in morda Washing
ton. Oba mesta bono drzali nekaj casa. Vaso de-
zelo (Ameriko) bono uredili sogasju Nemci-
10, toda vasega teritOrija ne bono we'll well pa
bono miljardO ali mOrda wee vaSih dolariev z
New YOrka in drugod. Monrojeva doktrina ne bo
vec drzala in tedaj bono well roke tudi JUNO
AmerikO. Ne pozabte tega Zgodilo sc bo okrog
petnaJstih letih cd danes Dobro 81 zapomntc mo-
je besede, ker tedaj Vas bodo zanimale''
Senator Lewis je dejal, ola je admiral Dewey
predlozil gornjO izjavo nemskega kapitana anne
riski vladi in nahaja vojnih zapskih. Ne mo-
re pa razumet, zakaj je nj vada Sc do danes obe-
lOdana.
Zgodio sc jc kakor je dejal kapi,an Goctzcn,
toda kajzer hi wei Pariz dveh mesccih in tudi
po treh letih ne Anglia Sc nj uniGena i'm pref bo-
do Americana zavezniki vred Berlnu kot pa
kajzerjeve cete New Yorku ali Washingtonu!
kajzer je dobro obraGa ali nekdo drugi je Sc
boljse Obrnil. In danes sc Vijem hinavslo laze
ces da ie bill yes cas- IN mir
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02
IL Washingtona poroGajo ::

Medtem ko sc nemSki kaizer bahia svoji
mott ma papeza, da ie 26 let svoiega vladanja lju-
bill mir, je zdaj prslo ma dan, ola sc je pripravlial
ma vojno proti Grzavam Evropi in prot Amcriki
re leta 1893 - torcj priblizno pred dvajsetimi
lett.
Senator Lewis JIG porocal vceraj scnatu, da
JIG kapital Goctzen pri nemsk azijatsk fot oh
casu, ko je bill ameriski admiral Dewey Manili
lea 1898 - takrat je bila vojna med Spanijo in
Zdruzenimi drzavami govoril naGrtu velikc
vojne, Xxi jo zacne kajzer svetovno gospodar-
stvo. Vojna je imela zacei leta 1913, torcj emo
leto pref kot Sc je resnici pricela
Lewis je cital poroco admirala Dewcya,
katerem pravi, da nj bilo Sc nkdar pref objavlje-
no. Po Deweyevh zapiskih je izjavil nemSki ka-
pitan Goetzen sledeGe:
"Cez petnajst let bo Nemcija pricea veliko
vojno V dveh mesecih bo nemska armada Pari-
zu, kar bo znacio prvi korak prot unicenju Ang-
lijc. No bono nekaj mcsech konc0li naSc delo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

This paper y devoted to
the interests of the work
ias class. Workers are
entitled tsrcjl what they
produce.
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-11-09
WISHART HAS FACED
ALL KINDS OF FIGHT

Rock Island people will have q good
opportunity this evening at the Ma
sonic temple TO hear the story OF the
world war from a man who has done
his bit"
Corporal F. K Wishart Of the Cana
dian forces has gone over the TOP.
and he has experienced every phase OF
the German mode OF lighting. His
story is a straight from the shoulder
talk about the war He knows what q
gas attack is He has seen liquid fire
soaring and binding the men Of his
company. He has experienced the
thrill Of the bayonet fight and has seen
whole sectors destroyed by trench
mortar bombs He has done patrol
in No Mans Land, and participated in
night attacks under barrage fire. He
has been fired upon by German snipers
and knows the crimes Of the German
forces in the field and In the country
over which they advanced as con-
Querer. He knows the ruthless fury
that SCARED the plains Of France and
Flanders as the Hun horde, whipped,
but fighting desperately to keep their
hard-won ground retreated foot by
foot under the greatest push" Of the
war
These things Corporal Wjshart
knows. He has seen them and with a
descriptive power Of unusual brilliance
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-11-09

10 rorty-second street, and said GER
tiljcate also shows the court costs,
the amount of accrued interest, and
the total amount Of said assessment,
and said cetiicate also states that the
said Improvement conforms sabstan-
TALLY to the requirements of the orig
inal ordinance for the construction or
the same. as required by law, and that
final hearing on said certificate will
be had an the 22nd day Of November,
\. D. 1917. at 8 o'clock a. M, or as soon
thereafter as the business of the court
will permit All persons desiring may
file objections in said court before said
day and may appear on the hearing
and make their deefnse.
Dated al Rock Island, H., this It'll
day of November, A. d. 1917
WILLIAM M'CONOCHIE,
NJ T. RUDGREN,
y JUHL,
JOHN MURRIN.
JOHN LIEDTKE,
Board Of Local Improvements of the
City OF Rock Island, Ill
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-11-09

and effectiveness he is telling the
story of his two years in the great
war. Only recently was he permitted
to return 20 this country after being
incapacitated. He went over the top
at Vimey ridge with a regiment Of
200 and only IS came back. He
knows the war. not as correspondent.
but as a soldier who fought in the
front line trenches
Corporal Wishart is appearing this
evening at the Masonic temple under
the auspices of the Rock Island Rotary
club Every cent Of the money made
will go to the shoe and stocking
fund of the Rotary club and will be
distributed through the Associated
Charities for listle children Of Rock Is
land Tickets have been in great de-
mand and there is every indication
that the Masonic temple viii be filled
to its capacity this evening. The lee
ture begins at SIS.