Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-25
II ~ZGODOVINE STARIH $40.
VENCEV.

ZnaGaj narodov .je zelo odvisen
cd zemlje. ia kateri zivi, in cd de
la, $ katerim Sc pe6a. Slovenci so
bill kakOr drugi Slovani re cd ne
kdaj poljedelci. P~oljedelec pa ne
zapusca lahko svojega zemljiS.ca,
ola hi sci osvajat tujo zemlio, pie
nit in ropat. temvec Sc trdno drzi
lastne Crude. S tenn Sc ~strinjajo
najstarejsa porOcila. XII opiSuicio
Slovene kot delavno. miroljubno
ljudstvo. Vendar je Sila casa po-
~tisnila tudi Slovencem NICE roko
IN MISC kar mic zaostajali "a svoii-
mi b~ojevitimi zavczniki Obri. L.
vsega. kar nam poroca1o zgodo-
vinski viri o mnogih vojnih poho-
din Slovcnov V SeStem in sedmcm
stoleiju, moramO sklepati, da sta
nase pradede tedaj zivila V prvi
vrSti voJna i'll plen, ne pa mirno
kmetisko delo. a To je bila pre-
hodna dOba, XII JIG minila. ko Sc .ie
ljudstvo stalno naselilo V svoii
novi domovini in so Sc povrnili
mirnejSi east.
Kmetovanje starih Slovencev
JIG bilo zelo preprosto. Ma poloz-
nih. ~prisojnih krajih so iztrebili
gozd y sekiro ali pa s poziganjem
in tamkaj postavili svoje seliSte.
Ia oranje jim je nameSto zelezne-
ga pluga sluzilo ''drevo', to .jc
mocha lesena kljuka ali kolcnca-
sta dreveSna veja, : katero so zrah-
ljaji zemljo. IiiSe sc bile vse le-
sene. Zidana poslopja staviti so IL
Gill SlOvence Sc tujci. Tako eta
mo. da je gradeski patriarh For
tunat Ljudevitu Posavskemu po-
slal zidarjev, kovacev in tesar-
jew, da so V BlatOgradu p%ostavili
cerkev sv. Andrijana. Polcg Obde-
lanega polja JIG dajala zivinore.ja
glavni vir dohodkov. Po goratih
krajih, ma pr. ma Tolminskem, jc
bio skOro izkljucno lie pastirstvo
in planinarstvo udomaceno. In
tolminski pastirji so gonili svojc
crede pc zimi globoko doll V fur
lansko nizavo.
Stara kakor slovenski narod
sam je tudi slovenska cebcloreja.
Slovenci so .iO poznali gOtovo ze V
svOji prvotni domovini ma juznen.
Ruskem, kjer SO obsezni lipovi 60
zdi bill "a MO zelo %pripravni. Tu-
di V novih alpskih pokrajinah so
sc priceli marljivo peGati s Gcbe-
larstvOm. Ker so imeli zemlje to-
like, kolikor so je mogli iztrebiti
cato so posekali ma prisojnih kra.
jih cele gorske obronke in pustili,
da so sc prerasli z vresjem. Tudi
so Uncle cebele bujnO paSo. V
mnogih listinah Sc TAXI cebelni pa;
Mkt izredno omenjajo. PR mar.
sikateri slovenski kmetiji ie bill
pridelek ma medu in vosku vcliko
wee vreden, kakor pa ma zitu Mi
mladih zivalih. To i~zpricujejo mai
starejSi urbarji ali zapisniki dav.
scin, XII so Jill moral podlozriki
dajati graScaku od svojih pridel.
kov. tn je pri mnogih vaseh .abc.
lezeno lie malo Irvine ali zita, pat
pa vclika mnozina media.
Tudi obrt Slovencen nj bin ne.
znana. PlatnO "a potrcbEo oblekc
Sc je izdelovalO donna: tndi lon.
~carstvo je bilo zelo r~azsirjcno. Pc
lagOma sc je obrt razvila tako d.
50 vsi prebivalci istega kraja IL
delovali blagO enc vrste, kakr
sno so Sc bill naucili cd svoiil
pradedov in ga potem zamcnjaya
Ii med scboj. Tako so bill V cnen
kraju sanii kolarji, resetarji, lon
carji, kozarji ali tkalci. FrankOv
ski in beneski trgovci so prinesl
ra2ne tuic izdelke V deIelo, okra
ske IL 2lata in srebra ali druqe GO
vine, steklene kupice. umetno k
y (Nadaljevanje ma I. strani.)