Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-10

Ali delavci he tekajO "a starimi i'm nOvimi
moralnimi filozofi, XII zamisljajo razne mOralne
predpise. Delavci teze IA tenn, da pred vsem po-
pravijo odnosaje, ola dosezejo boljse zivljenske
pogoje, Xxi edino Omogocujejo viSio stopnjo nrav-
nosti, boise obicaje in moralne nazore. - Krepo-
Sti IN cednosti sc ne morejo r~azvijati, dokler GO
nta beda in obup mozke v pijaneevanN, a zenske
V prostltuciJo III dokler pomanjkanje in glad IL
rata V tatvino in druge zlocine. Vrline Sc ne mo-
rejo razvijati V mizernih stanovanjih, kjer live
nozki IN zenske, stare in mlado, bolno in zdravo,
nametano dFugo ma drugem, kakor ribe V sOdu
Vrllne Sc ne moreJo ~raZvijati pri otroku, XII ga ia
brlka odtrga cd Sole in zivljenja pri otoku, XII
mu Je utica oGe in matt, ker oba njegova rodite-
LA tlacanita V tvornici, V kapitalisticnem iarmu.
Razredno zavedno delavstvo je osvoboditeli.
XII mu Je pripadla zgodovinska naloga, da svetu
ola n~aJbolJso morale; to nalogo DO d~elavstvo izpo-
polnllo V svOJo strOkovno, odnosno industriialno
IN p%olitlcno organizacijo. Delavec Sc mora boriti
proti slam, XII izvirajo IL danasnie druzbe, on Sc
mora boriti proti podaljsanju delovnega casa.
prot znizanju mezde, proti brezpravnosti v Jaw
mem zvlJenJu, proti bremenom, XII mu ih Malaga
10 kot %konsumentu 5 podrazevanjem zivljenskih
potrebscn ali Z zviSanjem carin in imdirektnih
davkov. u emo besedo Delavec sc mora boieyati
ma gospodarSkem in politicnem polju. A v svojem
bOJn protl bremenom i'll okoSom, prot iZkorsce-
valcem in tlaciteljem, "a boljse zivljenje i'm veGje
pravice, delavci dosezejo in so dosegli uspehe edi-
no Z zdruzenimi moGmi, ~zdruSljoGi Sc v organiza-
clJah. Nsied svoje organizacije je ~postajal delav-
SKI razred vedno vecja sila Ola so danes delavci
brez Organizacije, nihce ne hi niti cul, nit Sc me-
nil IA njihov glas. Organizacija zmanisuje nemoc
poedinca, jasi duha skupnosti, budi V delavcih Ia
vest, da spoznavajo, da SO naivaznejsi faktor V
druzbi, organizacija ustvarja il njih misleGe, po-
nosne in hrabre ljudi.
Sele, ko so delayc priGeli zbirati svoje sile v
organizacijah, SO prceli tudi soodloeati o svoji
nsodi, so 81 izvoJevali ugled, pravice in boljse ziv-
lJenJe. No, Organizacija pa ne more obstojati i'm
tspesno r~azvijati svoje delovanje, ako Sc slehrni
poedlnec zavestno ne pOdreja wolff celote. Maj
lepSi znak proletarske borbne morale so tedai:
solidarnost (vzajemnost), podreievanje lastne vo-
lJe Splosnim interesom, prostovoljna discipline in
zavest o razrednih interesih.
Proletarska morala je postala deloma re Jaw
ma druzabna morala. Zmiiom je mani ljudi, XII Sc
postavljajo V obrambo kapitalisticnega izkorisca-
MA. V nase bojne vrste prihajajo ~najboljsi lju-
die IL burzvaznih vrst. In delavec, XII noce stopiti
V nase bojne vrste, ali hote skodujejo delavskemu
boju S Strajkolomstvom ali ma kak drug nacin,
doprlnasa ne samO dokaz, da nina casti in sramu,
nego tudi, da sc je razprl S 6lovesko druzbo ia
kega ~izdaJalca delavci S pravico ne ljubijo, ampak
ga opraviceno prezirajo. y
kakOr je gOri omenjeno, Sc bore delavci "a
novi, veliki druzabni ideal. Njihove bOine vrlne
so vrllne, Xxi temelje ma razrednih interesih. S
svOjo bOrbo nocejo delavci vsiliti nikake nadobla-
sti, nasprotno, oni hOcejo, ola odpravijo sploh visa.
krSno prevlast tloveka mad clovekom, razreda
mad razredom, naroda mad narodom. S svojo bor-
BIO hOGejo uniGiti t~isoGletno vojno cloveka proti
%tloveku, Judi prot ljudem, hocejo ustvariti wa
jemnOst, ~bratstvo, ravnopravnOst celega Glove
Skega rodu. Zategadelj je proletarska bojna mo-
rala najvzviseneJSa morala.