davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

liudstva pricakuiejo. da Sc DO : takimi reGmi dalo
ukleniti kakor 2 ~verigami. Zato ie bio ma Ogr-
skem kronanie tako vazno cato je V Avstriji &C.
sarjeva prisega wanna.
: TEN, da hi sprejel cesarjevo prisego. maj hi
pa parliament ,kakor vidimo, smatral svojo ma
logo "a d~ovrSeno, dokler Sc lie poljubi vladi, da
ga zopct sklice, kar sc pa ne zgodi, dokler Sc sauna
ne resi- svojih tezav. Kdaj DO to, pa ne We nihGe.
V Avstriji Sc torej igra 5 parlamentom enaka,
oziroma Sc nekoliko boil umazana igra, kakor 4
dunno ma Rrskem. A zee Sc pogleda stvar povsem
trczno, tudi ne more biti drugace. Avstrijski par.
lament ie bill toriSce najboli nasprOtnih interesov
in besnih bojev, dOkler je vsaj V presledkih Ease
dial. &c hi bill zbran kratkO pred vOjno i'll tekoni
vOjne. hi 81 bill notranji boji nckoliko polcgli. a
&c maj Sc snide sedaj, po treh letih ko so bile stran-
Ike YES cas- loGene druga cd druge, mora 10 nasprot-
ja Sc y vecjo silo trciti drugo oh drugo. Pc starr
avstriiski tradiciji bodo to zopet V prvi vrsti ma
rodna nasprotja, in razvidno je &c vSaj priblizno.
Y kakSnih cblikah Sc pojavijo nasprotja. XII do
Divajo zopet svoje najradikalnejs geste. Me no.
vega, lie stare sc vraca 5 potrojeno silo; ma cni
Strani nocionalna federacija, ma drugi %najpopOl-
ncISi ccntralizem, seveda z barvo germanizacijc.
Tudai Sc zalrcva narodna avtonomiia, tam Sc tir-
ia nemSki DRAWN jerk.
Ali 81 ie mogoce misliti parliament. V katcrcm
lie hi zadonela Ia geslaH In ce Sc zglaSe - ali 81
lc mogoce misliti, da he povzroGc bOjev, Xxi razkri-
jejo vSemu svetu stare bolezen Avstrijc? Tega pa
vlada ne pretrpi V casu, kO prihaidjo zavczniki 2
~zahtcvo a%vtonomiic "a ncncmSk in nemadjarske
narode. Nlada he more sklicaii parlamcnta cato.
da hi podal sovrazniku hote ali nehotc dohuz "a
opravitnoSt ~njegovih posoiev.
Prepricani smo. da Guti tudi avstrijska vlada
SkodljivC,t absolutisiitnega sistcma toda Sc boil
kakOr e skodliivost; Sc boil neizogibnih pOslcdic
Observation-Disclosures Podobna jc trudnemu 6loveku,
Xxi ina izbirati med dvcma Stoloma, pa We, Ola nj ne
eden ne drugi trden, a V dvomu ie lie, nG katcrem
- hitrejc zrusi.
Sistem je tcga seveda sam kriv: ii kar ic "a
krivil Y dolgih deSetlctiih, tega he more sedaj GU
demo popraviti. Boji Sc bolezni in boii Sc zdravi-
la. pa ostane naposled vendar rajSi brez medici-
ne; kaJti svojo sedanjo klavrnost vSaj pozna. kaj
DO. ce Sc poizkusi kurirati. pa ne We.
Clam MARITIME della morda priprave "a skill
CAME parlamcnta IA resniGen parlamentarizcm
g0tovO ne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

parlamentom in lie pred zbranimi poslanci i'll CLAM
~gosposke zbornice. Dokler pa poslanska zbor-
Mica nina prcdsednistva tako dolgo ne more izvr-
sevati nobene drzavnopravne in ustavne fankeije
lzvZcmsl emo Same Volitev predSednika, Iii 10 vodi
staroSta.
Preuraniene so tudi vse veSti o casu in pred
meth meritornega zasedanja. Tezko6e, Xxi Sc sta
WHO takemu zasedanju nasproti, so Sc vedno jake
velikc. Pololaj je lie V toliko spremenjen, ia mi
nistiski predSednik koerber Sodelovania drzav-
mega zbora he Odklanja, kakor jc To- Storil niegov
prednlk. ' ostalem Sc jc k~omplekS tezavnih Zadev
Sc pomnozil "a emo zelo vazno galiSko. Stranke,
III hocejo. ola Sc V Avstriji vZpostavi res parlamen-
tarno z~vlJenje, sc naravno ~protiVijo vsali parla-
mcn1arni r~azreSitvi velikih drzavnih ~vpraSanj in
zastOpajo s~taliSGe. da je bolje, aka Sc DRAWN
zbor ne SeStane ma mcritorno zasedanjc. kakor pa
da hi postal lie nekak postranSki stroj drzavne
uprave, hi hi mlel skrbno mu odmerjene - otrobe
samlo radi fikcile O 'obnovljcncm parlamcntariz-
mu' ReSnl parlamentarni krogi opoZarjajo \
pray posebnim %poudarko nina dcjstyo, da ie bio
ono vprasanje. Iii jc bilo kCi prvo izmed velikih
bodocih drzavnih zadev poStavljeno oficie!no ma
dncNni red, v~praSanjc galiSkc a~Vtonomije. odka-
zalo IA parlamcntarno pot. kajti cesarjevo
Crane Jozefovo) lastnorotno pismo je izrecno
predpisalo MEGA ''zakonit0" raZreSitcv. [. j.
parlamentarno. To edino pravilno naGelo mora
sevcda veliati Judi IA VISA druga vpraSania. wanna
IA notranji prcustroj monarhije Sem Spada II. pr.
zadcva avStro-ogr>kc nagodbe, vpraSanje uredit-
We narodncstnil okrozii ma CeSkem, pa tudi "a
dcva takozrancgu drzavnega jezika. u gotovc
Strani Sc Spravliajo namreG V svct govoricc, da ic
Nlada izdclala oSnovo u uvedbi drzavnega jezika
Ia ia Jo hocc u~vcljavifi narcdbcnim potion. icsni
politicni krogi ne Vcrjamcio, da hi sc ministrski
professionals dial ~zapcijati ma pot. kicr hi zc od vsc-
ga zacctka zadcl ma najoStrejSi odpor vsch, Xxi jim
lc ustava IN intcrcS drzavc pri >rcu. -
' oStalem SO VISA Ia vpraSanja .ako izvzame-
mo nagodbcno, Y Sedanjih razmcrah mani aktual-
ma i'll vlada, katcri ic ma TEN, da omogoGi re-,
koristnO z%aSedanjc drzavncga zhora. hi jh morala
poStaviti zaenkrat y drugo vr>to. Ako t%voriio
navzlic tenm poscbno velik in teak kamcn ma
potu X obnoritvi naSega parlamcntarizma, ic tega
vzrok prcdyScm dcj>tvo. da Sc poStavljajo gotovc
radikalnc Strankc ma ~>lalScc, da mora vlada,
prcdcn 80 Sestanc drzavni zbor. potion oktroia
izioeiti Galicijo in uvcSti DRAWN jerk Steer Sc
hoccjo &c strankc zaScdaniu drzayncga zbora
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
AVStrijSk1 ParlaInentariZem.

Odkar je umrl Franc Jozef. SO Sc veekrat
ponavljale vesti, da DO avstrijski parliament skill
can, da sc vlada pogaja $ parlamentarnim stran-
kami, da sc pripravljaio razne predloge "a parla.
mertarno resitev, skirt Ia, da postane Avstrija
zopet parlamentarna drzava.
ker Sc nam zdi, ola pa6 nekoliko pozmamo A.
NStrlo in memo ustavnost, SO nam bile vse te We
si sumljlve, zlsti Sc cato. ker so Sc glasile nekako
tako, da le sklicanje drzavnega zbora VOLTA move
"a cesarJa karla, katerega so takoi evtemfsticno
nazivali "demokratiGnega". Razume sc Same DO
sebi, da he v~erujemo V demokratiGne cesaric ,ka-
kor he verujemo V letece pole, V sneg ma solncu
in V belle Grnce.
Bill hi pa tudi cudez, &c hi dobil cesar V Az
striii naenkrat tax vpliv V poilitiki, da hi Sc vrsila
njegova VOLTA, he glede ma 30, da bodo Karlovi
Maori o parlamentarizmu priblizno tako globoki
kakor Eskimot,vi. Edino, kar lie nekoliko opra-
vicevalno mnenje, da hi sc mogel napraviti kak-
Sen polzkuS 5 parlamentom JIG bilo imenovanic
koerberja "a minhStlskega prcdScdnika liza aten-
tata ia S,uergha; Il tudi takrat, ko je on zasedel
svoje mcsto, smo upOzarjali ma to. ola ne bodo
niti nlegovi kolikor toliko demokratiGni Maori
kos sedaj vladalocem razmeram.
Med tenn je koerbcr odSel. Pablo jc 70 emo
dncvno Spitznluellerjcvo ministrstvo, in kakor sc
zdi, sc tudi Clam MARTINIQUE nevarno MAZE. Ncsti
u pripravah IA sklicanje parlamenta Sc pa cd casa
do casa Sc vedno ponavljajo. medtem ko ostaja
mas SkeptlZcm Sc Vcdno nciZpremenjen.
Slucaj JIG prineSel sedaj nekoliko avstrijskih
taScpisov Sc IL koerberjeve dobe V Ameriko in
liz njih pada vsaj nekai luGi ma govoricenjc o par
lamcItarizmu. Tam ie Gitati O nameravancm
sklicanju drzavncga zbora sledccc ccnzurirano
uvazcvanjc:
"Gotovo i, da BIO sklican drzavni zbor tc-
kom meSeca jamuaria, ola zasliSi priscgo novcga
ccSarja na uStavo. - To zaSedanie pa bo lie kratko
in sc DO omcjilo lie ma najnujnejse formalne poslc.
Danes hi gUtovo, ali sc DO parliament V ianuar-
skem zasedaniu konStituirai. Nlada hi sc rada
izognila yScm tockam : tenn, Ola hi prelsednik po
Starosti otvoril zasedanje in vodil tudi prNo seio.
posveteno Spominu pOkojnega v1adaria. Takoj
drugi dan mai hi Sc podali zbornici, in sicer po-
slanska pod vodstvom Svoiega starostc V dvorni
grad k cesarjevi prisegi Ter Sc nato zopet razsli.
Parlamentarni krogi odklanjajo Ia nacrt Z argu-
mcntom. da je predpogoj dclovania zbornicc pra-
vIlno konstituiranjc: drzavnopravni akt c~esarjevc
prlscge ma ustavO sc mora iZvrSiti pred zbranim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

upreti. To je to6ka, pri kateri je seveda vsak
kompromis zkljuGen. Parlamentarizcm, ii maj sc
pricnc z oktroiji je absurdun, o katerem nj mo-
goce razpravljati.
V ostalem hi nikakrSna tajnOst, da 81 vlada
sauna glede delovanja programa eveniualnega "a
sedanja drzavnega zbOra Sc nj ma jasnem. Raj
vidno je tudi IL dejstva, da je ministrski pred
sednik STEER re stOpil V silk 4 raznimi strankami,
da pa SO bill ii %razgovori lie infomativnega Una
GAIA. kot now ministrSki predsednik Sc je hotel
CIR. koerber poduGiti o naziranjih posameznih po-
liticnil in narodnih skupin, nj Jim pa predlozil
nikakrSnih pozitivnih nacrtov, Xxi hi mai tvorili
podlago IA Sporazum, XII ie IA uspcsno zasedanje
drzavnega zbora brezdvOmno potreben. Iniciativo
IA tax sporazum med Waldo in sSrankam ter med
strankami pa more DAFT lie najviSji SET eksekutive.
lie IL teh kratkih navedb ie razvidno, da 50
vse vesti o skorajsnem zopetnem delovanju drzav-
mega zbora skrajno optimisticne in da Jill je spre-
jemati z naivecjo rezervo.
Brezdvomno ie pot do redncga dclovania
drzavnega zbora Sc jake dolga. "----
Tega mnenja smo tudi mi scdaj, ko nj wee
Koerber ministrski predSednik. in STEER sedai Sc
nekoliko bolt, kakor pref. Da hi radi sklicali
DRAWN zbor zaradi ccsarjevc priSege, nam gre Y
slavo. Dokler Sc Sute uStavnOSt ckrog takih
fornalnosti, so gospodjc re ustavni. In ccSarjeva
prisega res nj yeliko wee kakor formalnoSt. Koli-
kokrat jo gospod cesar prelomi, ie najvec odvisno
oh tcga, kako dolgo vlada. POkojni Franc Jozef
je dolgo vladal in ic incl vslcd tega tudi nnogo
prilikc "a to.
Sal ie tudi smeSno postavliati use zivljenie
narodOv ma priscgc, pa mai bodo ccSarSke, mini
strSkc, poslaniSkc. vojaSkc ali pa kakrSnckoli po-
dobnc priscgc. &c hi Sc tako obljnbe drzalc. hi
Sc moral IA vcGnoSt uStaviti YES razvoi in drzave
hi morale tako okamencti ola hi bila najmanjSa
~izpremcmba ncmogota. Ampak potrebc casa Ne
he oziraJo ma 10; kadar jc iZprcmemba neizogibna.
sc izNrsi. pa &c il nasprotuie sto n~ajlepsih priseg.
Tudi ccsarska priSega je velik humbug. Me
govo velicanstvo obliubujc zves;Obo konstituciii.
Rosnlcni namen njegove priSegc pa nj Ia. ola jc
on vezan, ampai da ie prcbivalstvo vezano na
mega. kcr jc prisegel ''zvestobo' ustavi. ga
mora ljudstvo priznati in ina zaprto pot II. pr. do
repuhlike. Kliub vsem pri>cgam pa vendar padaio
monarhiic III krone sc >pravljajo V muzejc.
Ampak yladaj joe go>podje imajo vendar ne
Raj zaupanJa V priScgc, ne Y ZEN zmislu, da hi Jill
sami smatrali "a nedotakliive svetinic. ampak od
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
ANGLIA GOTTA AMERIKI.

, Angleskl poslanik Cecil Spring-R Rice je izro-
ell amcrfski vladi re pred dvema tednoma motto.
Xxi vsebuje obtozbo napram Zdruzenim drzavam
zaradi krSenJa nevtralnosti. Nota ST. nj objavlie-
ma IN naJbrZ tudi ne BIO, vendar Sc je lzvcdelo to-
Iko, da tirja a~ngleSka vlada ogromno odskodnino
Cd IdruIcnih drzav V imcIm zaveznikov: odSkod-
nina ina priti, kadar bo vojna koncana.
Nota tozi, da so zavezniki. predvscm pa An
gliJa, trpcli velkO Skodo zaradi aktivnosti Wolf
won lgla, usluZbcnca V nemSkcm poslaniStvu. XII jc
bll obtozcn zaradi krScnia nevtralnosti Ic pred
wee meseci. lgcl Je hotel - tako pravi nota -
cipoSlati wee ladij amcriSkega orozja in streliva
revoiucionarJcm V lndijo. Ena teh ladij ic bila 70
odplula IL San Francisco pod pretyezo. da gre V
Mehiko, toda ia morju so 10 ujcli Anglezi. Angle
ska vlada zdaj tozi. da ie ameriSka vlada zancma-
rlla svojo dolznost, ker nj prepreGila tega Gina.
daSlravnO j. blla 5 tenn ~prclomljcna ncvtralnost.
Nota tozi dalJc, da jc hotcla Ncmcija organizirati
rcvoito V lndiJi : pomocjo svojih agcntov V Mani
H. kar Sc pa hi posrccilc. Nato jc bilo organizato-
reno dclo prcmesccno V Zdruzenc drzavc i'm Wolf
Won Igcl JIG bill vodja tega della.
V tukajsnjih uradnih krogih sklepaio. da ic
Anglia poslala motto cato, da zmanisa odsl ,dni-
no katcro Jc dolzna amcriSkim trgovcem IA zaplc-
memo blago. Tirjatvc tch odSkodnin znasajo wee
sto mllJonov dolaricy in Anglia hi rada nekoli-
no pokrila Ia racun L odSkodnino, katero zdai
tlrJa Cd Amcrike zaradi Skode vsled krScn ia new.
Iralho>ti. ' nemskcm poslaniStvu izjavljajo. ola
j. biIa res odprcmljena ladja 4 oroziem i'm streli.
Noln IL San Francisco, katcra jc padla V rokc An
giczem' toda orozje hi bio namcnieno V Indi,o.
'eihvec nemsklm cctam V iztocro Afriko. vslcd Ge-
sar da nj bila krScna nevtralnost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
MILITARISTICNI VAL.

-. Yes syet stoji Y. ~znamenju. militarizma. Nj Sc
dolgo, kar so hoteli V Avstraliji vpcljati obvezno
voJasko sluzbo, tOda na s~plosnem glasovanju jc
predlog slovesno %propadel. Podobno je bilo V No
vi Ielandiji. V Zedinjenih drzavah opazujemo ma
predovanjc militarizma cd dine do dine. Tudi V Ar
gcntinlJl ina vlada enako nagncnje in dcia IA
vc kripljc ma 10, da hi dobila obvczno vojno Slnz-
DO. y tuli tam sc dviga opozicija. Socialisti6na
stranka je V Buenos Aires ic priredila vcliko de-
monstracijo proti zalonu o vojaSki obvcznosti $
katcrO jc narcdila vcik vtiSk. kcr jc bila poll
eliza mirna, sc je VISA demonstracija i~zvrSila V mai
lepsem redu.
Militaristitni val. XII gre pc vsem syctu. JIG
popolnoma naravna poslcdica scdanjc vojne. ka-
kor je res, da JIG vladala do lcta 1914. nckakSna
skoraJ fatalisticna vera, da JIG V nasih cash vojna
med civilziranimi narodi izkljucena, tako jc res,
ia je nastala pray vslcd vojnc vclikanska rcak-
CHA V misljcnju. Kdor JIG zadnja lcta kaj pisal o
vojni kakor JIG znano, JIG izSlo nckoliko scnza.
cionalnih romanov - je vcljal "a fantasia. In DEE
Je re kdo priznaval, da jc naposlcd voina morda
mcgoca ,je nitro dodal, Ola pojdc V taken ~slucaju
k%vccJemu "a kratek boj, ker jc dial Use ~vOjskova-
ME popolnoma nemogocc zaradi fimancnih "a
prek, kcr hi mogocc modernc vclikanskc arma-
de die casa Oskrbovati z twill, ker lie bi mogla
transportna srcdstva ZmagOvati takih nalog it'd.
Use &c prcdpostavkc jc scdaj vojna popolno-
ma ovrgla. Tridcsct mcscccv traic &c TO klanje,
III nc lie. da Sc III kOnca, ampak vSe prizadcte drza-
We izJavljajo, da SO pripravljenc voditi boj dale
do Odlocilnc image, o katcri JIG lie toliko gotovo.
da jc zanjo. &c je sploh ia cni ali na drugi strani
mOgOca, trcba Sc nckoliko let moritve.
Ilasti V drzavah, XII MISC ncposrcdnO udclczc-
ne pri scdanjcm k%onfliktu, jc bio pred vojnO ne
kakSno cuvstvo varnosti donna. Vslcd vojnc in
njenih naukov jc to popOlnoma izginilo. In po-
pomona logicno JIG, da Sc JIG prevrglo has V ma
sprOtni ekstrem. Vladajoce razrcdc jc obsla po-
polna negotovost, pravi strah, i'll povsod hitc, da
Sc pripravijo Ia slucaj, XII Jill lahko zadcnc.
Militaristicna strnja jc r%azumljiva. I'm njen
SLIM naval Sc ne DO izlcpa ustavil. Kjer so vzroki,
tam so poslcdice. Vzroki IA militarizcm so V ka-
pitalisticncm svetu. in cato bodo tisti, Xxi vladajo,
IL njih ~izvajali, kar jc L njihovcga stalisca logic
ne.
DObrO jc, ola Sc protestira prot takim name
nom. Ampak dclavstvo mora vedeti, da TAXI pro-
tcsti nikakor ne zadostujejo. &c ne stoji "a mimi
moe, ma katero Sc lahkO Opirajo, sc nasprotna moe
he ozira mamie.
To Je torej tisto, kar oNocuje: Moe mora BIZ
ii tukaj. In ce je Sc nj, jo je treba ustvariti. Njeni
pogoJi so tukaj, delavski razred je napram kapi-
tallsticnemu v ogromni veGini; delavski razred
Opravlja delo,' brez katerega je vse moderno xiv
llenje nemogoce Ako je delavski razred trdno or
ganiziran lima svet tisto moe, XII je potrebna. da
Sc uspesno upre militarizmu.
Yeast so resolucijc. demonstraciie, protest. V
%gibanju potrcbni. Toda zavedno delavstvo Sc mo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

'orrlerc d Italia porufa, ola je V Siriji 80.
OO0 lJndi poginilo cd lako,c. Zlasti Lebanon ie
strasno trpcl. Samomori ia obupa Sc silno mno.
zc.
StcvIlka Jc strasna. Ampak Pc tenn, kar So
lc ze dlJc casa porocalo IL STRIFE, sc ne more reel.
GA le heverlctna, A Ia zlocin ina svojo poseb-
no barvo. LakotO V Siriji j. res povzrocila vol
ma. V TEN ozirw ne hi bila turSka vlada ME wee
kriva, kakor vse druge Wade. XII so pahnilc ? Wi.
no svoJc narodc V bcdo. Ampak nckaj druzega
poveeava zlocin turske Wade. America je hotela
%pomagati nekaj Z twill. nekaj $ rrevozom prebi-
valley, XII so zelcli oditi. To jc TurGija branila
Ill $ ten je zakrivila stotisoceri umor.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
Avstrijski vojno tiskovni urad poroca

AVsITTJSKI NOJnO iISkOVnI urad pOrOcA:
ker SO zasedle osrednje velesilc vclikc dele
Rumunije, so re uvedIe upravo osvojene zcmlic.
VoJasko upravo V Rumuniii vodi general Tullff
pl. Tscheppe i'll Weilenbach, Xxi je zacetkom vol
ne vodil s. porenski zbor. Podrcjcnih mu ic wee
oddelkov, Xxi So jim poleg ncmSkih pridelieni tu-
di zastopniki osrednjih drzav.
Torcl prideljcni. Komando ina pa zopct Mem.
ciJa. Meme zaveznice so res niene vazalkc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

Policilski process V Chicago, razkrivajoc brez.
o''o gniiobe' postaja zanimiv; prijateljckovanje
med Hoynom in Schuettlerjem pa tudi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23
/ " e IF u e.

Mo>koyska ''Gazeta PolSka' poroca. da Sc
pogaja Russia L juznoamcriSkim drzavami "a ma
sclitcv pol miljona Poljakov. Ruska vlada hi dala
vsakcmu izsclicncu presto voznjo in Sc nckaj
dcncrja Ia nabavo potrcbnih srcIstcv "a pole
dclskI obrai.
To jc zcIo cudna vest. &c ic ma niei kai rc,ni.
ce, postaja ruSka obljuba o osvoboditvi Poliakov
Sc bolj sumljiva, kakor jc bila IL doslcj. Tako cd
Wade prOtezlrano izsclJcvaulc POljakov ne more
met druzega namena, kakor ia sc oslabi poljsko
prebiNai>tvo IN Ola So nadomesti Z ruskim. Zelo
podobno jc hakatistitni politiki ma Pruskem. Tam
so bill POLISH posestniki prisiljcni prodajati svo-
ia poscstva nemSkim in tako so Sc pod zakonitim
terorizmcm cisto poljski kraii izprcmenili V nem-
Skc. Tako jc ravnala znana S~uedmark ia Staier-
skcm i'll koroSkcm. cctudi nc L zakonitim priti-
skom; elm ic priSla kaksna slovcmska poscst ia
prodaJ, lc Skrhcla, da 50 sc tam nasclili Ncmci -
z bavarSkcga ali pa IL avStrijSkih ncmSkih kra..
jew. In zdaJ miSli Russia na Ia nacin odgnati pol
miljona Poljakoy, da bo lozc rusificirala. BE
Ii ear jc pa po nauku naSih Sovinistov ''zascit-
mix vsch Slovanov." krasna zascita!
Albert Dalimicr, francoski podtajnik "a lcpc
umctnosti, j. podal kratko izjavo V zadcvi rlcim.
ske katcdralc in njcnega popravila. kakor sc jc
pred kratkim %porocalo. j. papcz naprosil ncm-
Skcga ccsarja, mai hi dovolil, la Sc takoi pricnc
$ popravljanrm katcdralc. ker ic Steer ncvarnost.
da So poruSl. Dalimicr pravi V svoji izjavi:
'Francoska vlada jc u lcta 1914 izdala ma
log. da Sc Strcha katrcdralc provizoricno popravi.
VoJaska uprava jc rckla, da je katcdrala Sc vedno
pod sovraznim ognjem in maj sc cato pocaka. ia
So opravi 10 dclo, kadar bodo razmcrc dovolic-
vale"
Ruska dunn hi morala normalmo dine %. ia
niiarja zopct zaGcti $ svojim dclom. Carski ukaz
Odklada njcn scstanck do 81. fcbruaria. Novi
ministrski prcdsednik Galicin jc izjavil. da So
sklicanjc zakonodajnih zborov ne bo odlaSalo ccz
tcrmin, Iii j. dolOccn IA to. Knee Gaiicin So ic
torcj lagal. Carizcm hi rad zopct vladal brcz du-
me. Ampak carizcm Sc bo grdo urezal. Scdaj
jc vojna in scdaj jc menda rcvoluciia ma Ruskcm
pray tako nemogoca, kakor V drugih mobilizira-
nh dezclah. Ampak prejalislej DO vojne konec.
In tedaj Sc ruski narod ne DO dial pohniti nazaj V
absOluticno suzenjstvo. Po vojni mani kakor
pref.
Bebasti Nikolaj in predrzni Galicin uganiata
zelO nevarno igro. PeScica teh privilegiranih rob
LEV smatra ruski narod za narod samih tepcev.
Ampak ce imajo okrvavljeni falsti moe V svoiih
toloyajskih k%rempljih, Sc ne sledi IL ,ega, da ina
jo modrost V svojih vodcnih bucah. RuSki narod
Sc je bojeval "a svojo Svobodo. Ruski narod do
ra vcdno Spominjati, da tn Srcdstva ne odl6Guiejo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

LOndOnskc Times objavljaio clanek. XII
razpravlja o rummskih pritozbah prot cntenti.
XII jc Rumunijo zapcljala V voino. Times pra.
vi, da je povzrocila Rumunija cntenti same ne.
prijetnosti. Rummi nimajo uobenc odporne sile
in bill so ma vojno tako malo in iako slabo pri.
pravljeni, da zgodovina vojnc kaj podobncga
sploh ne pozna.
To jc "neomajna sloga'' zaveznikov. A tako
je bilo vcdno liza vsakega poloma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

Miss Winifrcd Holt, Xxi Sc je vrmila IL Europe,
pravi, Ola jc diva tisoc francoskih vojakov oslepc-
10 V vojni. Vcliko Jill jc oslcpclo cd zacctka vol.
lie, kO Sc MISC imcli mask ,katerc nosiio sedaj, ola
Sc ~varuJcjo prot strupcnim plinom. Miss Holt jc
poucevala Slope vojake, da hi 81 pozncjc sluzili
kruh. cetud' so slept. Pravi. ola SO Slept stenografi
boljsi kot pa oni, XII vidijo. Srccncjsi pa cato 90.
tovo MISC.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

per mIlitarizcR jc naivazncjSa organizaciia in a..
g'taciJa "a memo poveGanje in utrditev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

ra vcdno spominjati, da la srcdstva ne odlotujejo.
Moe ~odloGuje. Moo jc pa V organizaciji. Tudi 20
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

prinasa sedaJ nczaslisane zrtve. Vecje zrtve do
prinaSa, ncgo bi bile tudi 4 ozirom ma vojno 30.
trcbnc, ker SO njcgov; mesarski gospodarji na
vojni enakO nesposobni, kakor so bill V miru. In
"a vse It. zrtvc Sc lie DO ruski narod meni ME dial
zopet vpogniti pod tiraniski jarem 'belcga car
ia IN ne DO pred MIN klcccplazil, Lizzie mu prah
5 skornjcv kakOr naSi zabiti Sovinisti. Ruski ma.
rod 81 je stokrat zasluzl svobodo in 5 scdanjo vol
no 81 10. sluzi movie ;po vojni DO predlozen IA
cum. &c hi imcla tolovajska banda V Carskem Sc
lu i'm V okolici koickai soil V CLAW, hi razumcla.
tia ne morcjo nicna banditStva povzrotiti ME dru-
zega kakor Sc wee prelivania krvi. &c hi koliGkai
poznali psihologijo naroda, bi rajsi nastopili pot
naprednih reform, kakOr da COMIC narod siloma
V rcvolucijo. A ce so Jill bogovi tako udarili 5
Slcpoto. da ne r%azumcjo niti toliko. kolikor JIG ra-
zumcl Trcpov, tcdaj bodo imcli rcvolucijo in ma
poslcd bodo utonili V Ljej. Skoda ne BIO zanic:
skoda DO le "a narodovo kri. XII DO Sc tckla, da So
pribodi, kar bi Sc lahko V miru i~zvrSilo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

III ljubi Bog! Zdaj mora postati vojna kma.
III tndi Ncmcm ncznosna. V Monakovem so $,
vojaske oblasti polotilc zc tcga. kar ic bio pra-
vcmn Bavarcu Cd nekdaj najsvctcjSc. Regulira-
lie so konzum piva. Zdaj grcS lahko v Hofbrau.
haus, pa ne dobiS h zajtrku wee kakor pol in h
kosilu ne wee kakor tricetrt listra piva. Nczasli.
sanO! Res da toto Sc nj trcba od zeJe umrcti.
Ce Sres po kosilu v Spatcnbran in 81 tam Sc en-
KRAFT narociS obcd, dobiS tudi tam triGetrt Ultra
piva. Ampak ljubi kristian, IN to ic trcba dcbclc
mosnjc, III tc SO scdaj tudi V katoliSkcm Monako-
VEN redke.
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1917-05-05
METHODISTS GIVE PARTY
FOR PASTOR AND HIS WIFE

The members of circle two of the
first Methodist Episcopal church on
ception to the pastor and his wife.
Rev. and Mrs John Jackson. at the
home Of Mrs J. Foster. Mundy avenue
Friday night The home was decor
ated with large and small Tags.
Refreshments were served The last
number was the singing OF America
" all standing. There was music BY
Mrs. Hasseu and Mr.. Chessik. a
reading by Miss Lois McChesney.
music by Miss Ruth Hyten, a reading
by Walter Williams. and music BY
Mrs Hansen
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1917-05-05
FEW BIDS FOR SUPPLYING
STATE DEPARTMENTS MADE

Austin. Texas, May Bids were
opened today by state purchasing
agent George Leavy. in the presence
OF a representative from the COVER
nOr's office and one from the con-
trOler's department, for contracts 10
supply the state Institutions with
merchandise and various commodities
for the fiscal year, commencing sep
TENDER !, 1917.
There were comparatively few bids
submitted because of fluctuation or
prices brought about by the wa
There were no bids Of staples This
will leave the purchasing agent the
alternative OF Duying in the open
market The total amount Of supplies
to be contracted for reaches about
Sl.75O,0OO