Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-23

da jesel mesit Adama in mu potem jemat rebro.
v Berlin sta prikolovratila avstrijski ministrski
predsednik Clam MARITIME in general Hoher cd
avstrijskega oddelka "a zivila (seveda, tudi to
razume v Avstriji general bolje cd ~civilista },
da Sc pomenita z nemskimi oblastmi o vprasanju
zivil (kar je dokaz, da nj v Avstriji nobene teza-
We $ hrano, kakor zagOtavljajo a~vstrijski lsiti.)
Predsednik nemSke agrarne zveze, znani gobez-
dac dr.. Roesicke je OBJ tel priliki kvasil sledete:
bog nam je n%amignil, Napravil je, da je
svetovna letina takO slaba (razun Nemcije, kaj-
medal, da ina Anglia tezave S prehranjevanjem
prebivalstva (NemGija pa seveda ne). &c sedaj
ne preprecimo, da dosezejo zitne ladje il Avstra-
lije in Indie Anglijo, je dvomljivo, ee nam poda
Bog Sc enkrat tako priliko, kaJti on hoee, da pri-
memo roko, Xxi nam 10 ponuja."
Kdor ina tOliko Boga med zobmi, kolikor
agrarni Roesicke mora biti pobozen MOI. In ia
pobozni MOI dolzi ljubega Boga, da je nalasG po-
kvaril letino. Krasna poboznOst! In ia Bog po-
nuja Nemciji roko - najbrze je to povedal dok-
torju oderuhOv ma privatni avdienci cato, da
potope nekoliko stotisoc ton bozjega daru ma dnu
morja. Kdo We, ce nj Roesicke malo napacno sill
silf Morda nj slo "a psenico. Kaj pa, &c je Bog
dejal, da ne bi bio najslabse potopiti ROesicka
in MENU enake ma dnu morJa!
Ma Dunaju so bill pred novim letom baje
zopet veliki nemiri zaradi draginje. Ma Silvestrov
~ ~ 81 bli ' iu-hih hApuh ludA RiN hNNii NhJ
kuretine, da hi vsaj zadnji dan malo pozabili
ma pomanjkanje vsega leta. Ker je bio perutnine
mnogo mamie, nego 50 je ~nakuppjoce gospOdinje
zahtevale, so mesarji baje navili ceno kokoSi ma
80 kron. V neki mesnci so razkacene zenske sligo
ostro kritiZirale to oderustvo, mesar Sc ie zago-
varjal, nastal je hrup, zenske so hitele na kup in
naposled so Sc IL tega razvili izgredi, roper ka-
tere je bila poilicija brez mo6i. Plenile so Sc
prodajalne in promet cestne zeleznice je bill nekaj
casa ustavljen.
Tako pravi poro6ilo, "a katero seveda ne mo-
reno prevzeti odgovornosti. Neverjetno pa paG
nj, da Sc zgodi kaj podobnega, cetudi so morda
podrObnosti nekoliko drugaGne kakor V %pOro6ilu.
&c Sc je rabuka zacela zaradi kokosi, je to
zelo ~znacilno. Kajti perutnina ne spada V Avstri-
il V sedanjih cash med proletarsko hrano. DELAY
ske zene ma Dunaju znajo biti OdlOtne in ener-
giene. Ako hi nastal prepir zaradi dragega krom-
pirja, Sc ne bi prav mic cudili. Ampak ''fineJse"
dame, Xxi smejO Sc misliti ma kokosi, gledajo tudi
ma Dunaju v prvi vrsti ma ''doStojnOst" &c je
toraj mogoee, da Sc je IL njhovih krogov poro;
dila TAXA rabuka, da je morala ~nastopiti policija
in da il nj bila kos, tedaj mora povrzo6iti dra-
ginja re nevarnO nezadOvOljnost.
IzplaGalo bi Sc tudi V Ameriki vpostevati ia
Ike ~rezultate. Ako Sc BIO pri mas draginja se nekaj
casa tako ~razvijala, kakor sc je zaGela, Sc ne bodo
SINE oblasti prav mic euditi, ako izgube tudi tukai
gospodinJe pfejalislej petrpezjivost in zaeno po-
snemati evrOpske tovarisice. Draginja je tukaj Sc
mani opravicena, kakor V Evropi, in s samimi
preiskavami nj obcinstvr prav mic pomagano.
Ia peto avstrijsko vojno posojlo je bio do
slej vpla6anih 4,412, 800. 900 kron in 300 milionov
je pa Sc neplacanih. Zadnje posojilo ie najvecje
cd vseh dosedanjih. PrvO posOjilo je znasalo
2,217, 0 .0O0 kron, drngo 1885, SOC. 900 kron, tret-
je 4,202, 100000 kron in Getrto 4,52O, 300 900 kron,
skupaj $ petim posojilom okoii 1S,400, 600. 600
krOn. Ogrska drzavna polovica nj plaGala nit po-
lovico tOliko kot Avstrija. Avstrija in Ogrska sta
skupno nabrali okoli 90 miljard ker znaSa av-
strijsko posOjilo Is miljald, znasa ogrsko komaj s
mil jard. t
Steer je pa 20 miljard "a ODE drzazni poll
skupaJ re tako Ogromna svOta, Ola bo prebivalStvo
nedogleden cas- stOkalo pod TEN bremenom.' vi.
ljapda i'll miljarda nj povsod enako. V vseh de-
zelah bodo vojni dOlgovi strasne butare. Ampak
Avstrija vendar nj Anglia; V svoji mogoGno raz-
viii industriji ina Anglia vse drugaGne wire, kot
Jill ina Avstrija, ma Ogrskem Jill je pa Sc mani.
To pomeni, ola bo avstrijsko prebivalstvo po voini
gospodarsko Sc bolj trpelo kakor a~nglesko; in ker
DO re v Angliji "a delavske sloje pc vojni kos
pekla, DO V Avstriji Sc povecan pekel.
MunlciJske tOvarne ma Angleskem izdelajo
danes wee granat v AZ urah, kakor so jh vse
prvO letO vojne. Produkcija pa raste teden IA
tednom, ker tako zahtevajo ~priprave "a veliko
ofenzivo ma zapadni 'front.', katero mislijo zavez-
Mkt za6eti pc mnenju militaristicnih kritikov ma
spomlad. Vojno ministrstvo noce povedati aktu-
alnih stevilk z ozrom ma kolieino izdelka, toda
nizn ura1piki ;-iayliaio M .y;l;h L. - :.luJz