Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-09
Sl0venci i'm jugoslovanski problem.

rodnega razvoja, kjer hi pa os,ala odprta pot IA
postopno ncprisiljenO, organicno tcsnejse zedi.
nJenJe.
Slovcnci live V onih krajih scdanje Avsirijc
oh Jadranskem morju in pc podrocju vzhodnih
Alp, kJer sc krizajo glavna pota cd vZhoda prot
zapadu u onlmi od juga proti severn. Preko teh
pokraJin so Sc V dawn pretcklosti valili najraz-
nov1stncJsi narodi tukaj so rimski osvoievalci
prodirai proti severn in vzhOdu; tukaj SO pre-
haJali pc solncnem jugu koprneGi severni moyot-
"a $ SvoJimi cctami. Ma tisote spoIninov je Ego
dovlna zapisala V tc kraje in gcografiGna lcga jc
IL nJih nabravila pozoriSce, kjer 81 Sc danes kul-
tnra z zapada podaja roko Z ono 4 iztoka, kjer
sklcpa vroci iuzni temperament zvcze $ sever
njaSkim hladnim intclcktom.
' SeStem StOlctiu pO Kr. so Sc Slovenci. pri.
haJaJoci od vzhoda, sledeci toku Save in brave,
rasclili pc sedanjili bivaliScih. Ozcmljc. XII so VA
tedaj zaSedli, ic bilo pac veliko obSirnejSe cd
njih sedanjc domovinc. Niihovi Sledovi So nala-
JaJo gor do Donave V Scdanji Gornji in Nizji Av-
StrlJi; MA zapadu SO Segalc slovcnske naselbinc Y
Pustrisko dolino ma Tirolskem in ma Salcbursko:
V Primoriu so prodrli globoko V FurIanijo. ma
rzhodu so ziveli pc iuznih kraiih sedanje Ogrske.
Scdaj seveda ne gre "a preteklost. Ozcmlje,
Iii jc obljudeno cd Slovcncev, Sc jc tckom stole
~ zclo reduciralo. Y caSu polrSGcvania so priSli
pod bavarSko i'll ncmSko oblast, dcloma pa pod
ogleJSki patriarlIat. Ma Ogrskcm Jill jc prihod
Madlarov dcloma potisnil liz mnogih postojank.
dcloma pa oropal prvotnc narodnosti.
OSrednja dezcla Slovenccv jc ' danasnjih
dnch kraniska. Odtod Sc Siriio proti severn po
lnzni koroSki in Spodnii, nekai tudi po Srcdnii
~StaJerski III scgajo ccz ogrSko mcjo: zapaduo so
~naseljcni po Primorskcm i'm ostanki Five Sc V tia.
lJanski Furlaniji, Oziroma Ncneciii.
Ogrski in italiianski Slovenci so popolnomn
lOFCuI Ot IVStriiSEib Dn IN ii nlr,pi; io,;I 20
lc poSlcdica izrcdnc narodnc zilavosti, kajti =, o.
bch dezelah so popolnoma brcz SOL V Svojcm j-
zku, ki tudi V uradih in Sploh V javnem zivljc-
nju ne uziva nobenih pravic.
' AvStrir jc narodno ~zivljenjc otczkoccno
vSled randclitvc drzavc V ''historicne" pokra jinc
ali "kronovinc,' 5 elmer STEER nj ublazcn polite
no centralisticni SiStem, paG pa skrajno zastrup-
ljcno nacionalno ~'razmcric. Nobcncmu narodu nj
Ia politicna razdclitcv tako ma Skodo. kakor slo-
VcnSkcmu.
Pokrajinc, Y katerih zivi, 50 sIcdecc Krani-
ska, koroSka, Siajcrska, Goriska, Trsi 5 tcrito-
rijem, Istra. Nsaka ich dczcl ina svoj dczelni
zbor, kompetenten IA gotovc zadevc, XII MISC pri
drZane drzavnemu zboru in ccntralni vladi. Kaj
pomeni la podelitev, je razumliivo po dejstvu,
ia Je kranjSka edna dczcla, Iii Sc lahko Sama
Ease imenuic slovcnSka okrog 81 cdstotkov ME
mega prebivalStva, priblizno pol miljona, je tn
kaj Slovcnskcga. Ma Staicrskem JIG 80, ma Koro-
Skem nckaJ ccZ ~, V Istri OkrOg 10 odstotkov
Slovcncev. Y goriSki dczcIi sc Stcjc 81 odst otkov
Slovcnccv; Y Trstu JIG Y okolici prcbivalstvo pre-.
tezno slOvensko, Y meStu nj prctirano, &c Sc ceni
ia 30 odstotkov.
Stcvilo vsch Siovencev hasa, nekako pol
drug mil jon. To jc gotovo maihcn narod. Ia us
peSno kulturno z~ivljcnjc hi morala biti tako ma
In Skupina abSolutno zdruZcna, ola hi mOgla po-
rabbit, uveliaviti i'll razviti vsako sroio intclck-
tualno moe. V resnici JIG komai trctjina icga ma
rodica zdrulcna V dczcli, Y katcri rcprczcntira
vccmo in ina vsai nckaj vpliva ma svojo usodo:
MILLION Slovcnccv jc cd tegn della odrezap z de-
zelnimi mcjami in izroccn tujim, ncprijaznim IL
pravam.
Bila hi zlnota, de- hi SC mislilo, da uzivajo
Slovcnci vsaj ma kranjskcm kakSno rcsnicno ma
rodno avtononijo. To onemogoca ccntralisticni
sistem Avstrijc, XII JIG pc vsch svojili tradicijah
gcrmanizatoriten Ma cclu decline Wade ~stoje6c-
"a dczclnega prcdscdnika imenuic cesar; In funk
ella jc vedno Y ncmSkih rokah. Tako je tudi red
no Z glavarji ostalih cd drzavc upravljanih OBJ
lastnij: prcdscdniki sodiSc, DRAWN pravdniki.
ravnatclji drzavnc p%oliciic it'd. so vedno Nemci.
' Solah prcvladujc ncmScina, zlasti V viSjih raz-
redih. Dolgotrajni napori IN ustanovitev slovcn-
@-@S@