Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-07-17

kater0 ne bi bio kaksnega zavarOvanja. Dru5be,
XXI Sc bavijo $ TEN poslom, ve6inOma izvrstno uspe-
vaJo; nekatere med mimi delajo cello ve1je do
bicke, kakor veleindustrijska podjetja.
Razcvit zavarovanja je pravo znamenje nase
kapitahsticne dObe i'll posledica sploSne negoto-
vosti, XII je spojena z vladajocim gospodarskim
sistemom.
Med drugimi panogami zavzema posebno va
Emo mesto zavarovanje ~zivljenja. lzraz sam ma
sebi pac nj posebno dober. Zivljenje Sc ne more
zavarovati pri nobeni asekuraneni druzbi; kal Sc
V resnici zavaruje, je posmrtnina, denar, XII ga
mora druzba izplaSati dedicem pc smrti zavaro.
vanca. Zivljenje samO je pa tudi pc zavarovanju
"v bOzjih rokah',.
Ia vrst zaVarovanja Sc le iZredno mocno raz.
Wild. Leta 1906 je bio V Zedinjenih drzavah "a
% miljard dolarjev zivljenskega zavarovanja V
samem New Yorku je bio zavarovanih 81, 53l 900,
V Chicago pa 100000 dolarjev.
Najvisja zavarovalnina je znasala 1928 600
dolarJev "a to tedno svoto je bill zavarovan lesni
veletrgovec Thomas $. Shevlin V Minneapolis. Po-
TEN slede Lewis Parker V Greenville "a 10000
dolarJev, William A. Read V New Yorku "a 6l7,-
OOO, William lie X. Roach V Muscatine, Iowa, "a
$4,000 d~olarjev, Andrew j. Granam V Chicago
"a $4,000 d~olariev.
Ma take zavarovalnine seveda ne more misliti
revSeina. Ia delavca je re veliko, ce 81 zavaruje
par sto dolarjev posnrtnine pri svoji podporni
organizaciji. Pa vendar bi bilo zanj tako zavaro-
|JN 'tNp ~ Cd Nj vi
iahko enostavno ell del s~vojega premozenja vlozil
V banko in ga tam hranil "a svoj pogreb in "a
svoje dedice.
Velekapitalist ne stori tega, ker hoce imeti
YES svoJ denar ma razpolago "a svoje Spekulacijc
In investicile in sc he zadovoljuje Z malimi obre-
stmi cd hranilnih vlog. Delavec Sc pa ne more "a
nasati ma svOjo baneno knjzico, ee Sc mu sploh
posreti kj prihraniti, ker zadostuje par tednov
brezposelnosti, da pogoltnejo, kar je dial V letih
ma Stran.
Tako sc vidi razlika med polozajem kapita-
listlcnega in delavskega razreda pri vsaki priiki.
hapltalist, kl Je veliko mani potreben zavarova-
MA, 81 z assurance lahko zagotovi veliko premo-
zenje poleg svojega lastnega imetka; delayec. Ii
res nrkoll nj ma varnem, je pa tudi v, zavarovaniu
tako omeJen, da 81 z MIN kOnraj "a silo pomaga
V ~nalhuJsih siucaJih. A niti to nj popolnoma 60
tovo; kajti V njegovem ~zivljenju kaj lahko nasta-
neJo siucaJi, da ne more ~placevati premije; vsled
kaksne bolezni ali brezposelnosti pride lahko oh
vse re placane pravice.
Ia ZbolJsanJe ten RAINIER hi bilo nujn0 po-
trebno, ola bi Sc vzela zavarovalna kupcija IL pri-
vatnih rOk in da bi jo prevzela drzava oziroma
vlada.
Nazno bi bio to re IL narodnogospodarskih
razlogov. Zavarovanje prinaSa take ogromne do
bicke, ola je neodpustn6, ce 81 vlada sama ne odpre
tega vira dohodkov, XII bi il o~mOgoeil, da hi snela
rama bremena z ram ljudstva. Tedaj bi bilo tudi
mogoce, da bi vlada osredotoGila vse raznovrstne
panOga zavarOvanja in uvedla tudi take. kakrsnih
dosleJ sc nj, a XII bi bile zaradi splosne ljudske
blaginje nujno %potrebne.
V to vrsto spada ma primer zavarovanje IA
slucaj brezpOselnosti. Sedaj Sc V Ameriki res pre-.
ceJ della. Dokler traja vojna, DO industrial zapo-
slena. Iedinjene drzave, XII so pozno vstopile V
voJno, pa 50 Uncle re doslej zaradi svetovneya
konflikta ogromna vOjna ~narOcila, so obvaro
vane tiste industrijske krize, XII navadno nastane
v vsakl dezeli OBJ izbruhu vojne, kadar z~apuscajo
deiavci trunfoma tovarne, da odidejo V v~ojasnice.
Ali vse to nj nikakrSno zagotovilo "a bodoc.
most. kaksne bodO delavske razmere V Ameriki.
kadar sc sklene mir, ne more danes nihce pove-
DAN Nlkakor pa nj izkljuceno, da pride kriza.
kakrsne smo re imeli V dezeli, in morda Sc huisa
&c bi Sc pa to zgodilo, bo prepozno tarnati
zaradi panike in iskati sredstva roper brezposel-
most. Va slabe case Sc je treba pripravljati v dobi
prosperitete. To. pa mora biti skrb druzbe. ne
pa posameznika, XII nj dovolj niocan "a to-.
Beseda o prosperiteti ina tudi danes zclo re.
latlven pomen. GOtovo JIG v dezeli velika prospe.
riteta "a kapitalistiGni razred. Voini material
vsake vrste in zivila Sc prodajajo V Ameriki "a
polovico sveta. S polno paro Sc mora delati ma
vseh koncih in krajih, da Sc oreio izvrsiti visa
narocila. Ze mmozina zagotavlia kapitalistom
ogrOmne profile.
Drugace je 4 delavstvom. Res je, da Sc della
heS Je, ola so sc tuintam place nekoliko zbolisale.