davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16
New York Sugar

New York. March Is Raw sugar.
steady centrifugal. $50. molasses.
s46. refined, steady. fine graduated.
1000 90.
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16
ST. Louis Provisions.

Louis Mo. March 16.-P0altry,
unchanged except springs. Csc: tuT-
seEs. @o12c; ducks. ia 2ec-
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16

r. r. Braize ana from
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16

State or IliluQIss ROCK Island GoNu-
Probate court. Rock Island county
ia The matter Of the probate Of the
IasE VIII and testament uf E.valtne
Burns. deceased
rs Al Persons Whom This Nav Con-
Notice is hereby Eiven. that on the
9Th daH OF alarch. a -. 1917. 4 petition
was filed m the probate court of Rock
Island county, Illinois, asking tAat the
last viii and testament of EVaiine
Barns deceased, be admitted TO pro
bate Tue same petition further states
Ehar~the following named persons are
all the heirs-at-law and legateca, Aft
Burns, Albert owens kvaline Mcbride
Eyaftue MC3endrE, James Me Bride,
Margaret McCaadless. Alex r Burns.
Long. Lester l.. Long, Robert Burns,
ST sylvia II. Burns Laura VI McGand-
Tess the unknown heirs at-laW OF Eva
fiuc Burns. deceased. and any and All
unknown persons WHO may he interest
ed III the estate ana property OF Eve
ton thereof. OF liza hcr tas VIII and tea-
lament. or IN the presentation thereof
for probate.
Eou are further notified that the
hearing of tae proof IF said VIII las
been ser be- said court for tne fourth
10 o'clock i'm ire forenoon. at the court
house iu Rock Island iU said county,
when and where You can appear If you
see III. and show cause 81 amy Won have
why said viii Should ueg be admitted -
probate. LEO j. 8EfSE% ROTH.
Clerk 0t Probate Court.
Dated as Rock Island Ill. March 8,
walker. ingram & Sweeney, attor-
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16
LEGAL.


state ot Illinois. Rock island coun-
tV-ss-
In the Circuit Court. May term, A. d.
Aaade summers KS. Herbert r. sum
mers IN CHaucery.
AFFIDAVIT Of non residence OF Herbert
r summers the above defendant, hay-
ing bean flied a the clerk office gf the
circuit court OF said county, notice -
therefore hereby given 30 the said nom
resident defendant that the com platnauf
alea hee bin Of complaint IN said coort.
on tne ahancerN side thereof. OBJ the
third day OF March, 1919 and that there
upon summons issued cut OF said
court, wherein said SUIT ls now pending.
returra bic on Ehe FIRST Monday IN the
month of May next, IS is by law RE
QQfred.
Now. unless YOU. the said pon-resl-
dent defendant above named Herbert
r. Summers. shall personally ba and APP
pear before said circuit court. on the
drst day nj the next term thereof. to be
holden at Rock Island. IN and for said
county on the first Monday in May
next and plead. answer eF GemAF f0
the said cumpldinants bin of complaint
tHa same and the matters ana Things
therein charged ana stated VIII be tax
en- as confessed and a decree entered
against yOu according 80 the prayer OF
said bin. GEORGE W. GAMBLE
Clerk.
Rock Island. Ill., March 8. 1917
Peter r. Ineelson. comp3al nauEz SO
Acltor.
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16
FoR RENT- HorsEst.

modem lH1pras emeuts 5ss Twelfth
MODERN six room mouse. 1882 Four
Zen, mgr l. 0T-a -asll street can j. r.
1tezg - { 52@a
EtESIDE>gEs nine rooms, modern 81
vents third street. Inquire 53T
FOR RENE FLATS.
PANE apartrne Phone r.. L 27s9
FIAT seven roore- modern, heated
1928 EEfth-ana-a-h avenue In
cE5re go Fourteenth street
avenue. inquire 2s@2 Fifta avenue.
Frat three rooms gas range. electric
liEat. phone: wash Kitchen. private
Eelle.t tosl ftttea0E street
Fiat. modern. five room sos Seven
JeeEtt4 street
Rooms four. modem phone p. 7. SHY.
FOR NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
ST ORE room. out Of high rent district:
close 10 business section: good Ioca-
r-99 fer right party. Prone " 3. - @a-
SPACE ia storeroom ar 52z Twentieth
street. Inquire within --
PAINTING AND PAPERHASGDG.
g. PARJDoSs. painting ana psperhanE-
r. r 4aF.
CUTTER. RYAN & C}UsTAEsoE-F First
class work; rsasonable prices. Phone
r. J. 14t7 Or s2s~&-
FRED a SMITH. 1919 Fifth avenue.
Phone r. l. 2S14.
LOUIS 5J' RTtoWSi ga ttsfactorE work.
PIP Eleventh street Phone 2 I. 1923.
o. j. FEUD: prices right, 24t6 TWEEN
tie-h avenue. Phone r. !. S462.
PAINTING tfntluE. uaper-cIean5nR
prices rlght- Phone r. T 1768.
Observation-Disclosures
SEARLE Gs MARSH ALA lJorneys- at
law. Of}ee seq -302 Safety building.
Rock Island.
WALKER, INGRAM s. SWEENEY
forneys and counselors at law Money
10 loan on real estate Rooms 20S- u
Central Trust building
WILLIAM 81 WALKER - Att0rncy5
general law business, corporation.
probate and real estate law. culleC-
lions, $40 Peoples Rank building
Phone r.. T. $40.
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1917-03-16

Rock Island III. March 8. 1917
Peter r. Ingelson. compliments So
HECTOR
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

di bajni zakladi zlata, po katercm so ii bell ljud-
je vedno izpraSevali.
Kcr je incl Balboa marsikai ma vesti, kar hi
mu bio lahko poyzrocilo Sitnosti, je sklcnil, da
popravi svoje grehe Z razkritjem nepoznanih de-
zela "a SpanSko krone. Dne l. septembra 1923. Sc
je napotil 5 $50 Spanci in 500 indiianskimi no.
saGi ma raziskavanie ter dospel do vasi, V kateri
Je poveljeval indijanski glavar Garcia. Cd tcga
je dobil p~otikaze ter pritel Z njih pomoGjo prodi-
rati naravnoSt ' juzno-zapadni Smeri, V notranjoSt
dezcle. Pot je bila dobro izbraua, kajti ozina hi
p~reScgala ma TEN meStu 20 kilomctrov in viSinc
kordilJcr so ZnaSalc lie nekako 700 metrov. H.
redne pa so bile naravne tezko6c, XII so sc stavile
prodiraniu ma pot. Oh bregovih so Sc nahajala
mocviria in boil V notranjoSt so segali ~pragozdi,
V katerih nj bilo niti podnevi zapaziti Solcnc luGi.
Poleg tega so Sc sovrazna indiianska plemena ko-
rak "a korakom o~grozaIa ekspediciiSko ceto.
kljub tcmu pa 81 ic izvojeval Balboa pot ma
pref. Dnc 10. Scptcmbra 1913 toliko casa jc
namrec potreboval "a to kratko pot - so mu
~Sporocili indijanski voditelii, da je videti z biz
mega grita ono drugo, bajno morje. Tedaj Sc je
razvila V MEM VISA romantika, XII ie zivela V vseh
lJudeh one pustolovske in fantasticne dobe. Bal
boa je ukazal syojim ljudem, maj Sc ustaviio. On
sam Jc hotel prvi videti novo morje. Splezal ie
ma gric in pred MIN Sc je raztezala aladka morska
povrSina. Y pogledu ma to morje je padel ma svo-
ia kolena ter sc zahvalil Bogu in vsem svetnikom,
ola Jc blla MENU, navadnemu Gloveku, dodeljena
sre6a takega razkritja. Noto je pozval svoie
spremljevalcc, mai pridcjo blizc ter jim pokaza,
morsko ravan, Xxi jim jc obetala neizmerne zakia-
de. Nsi so priSli in tudi pokleknili ter Sc zahva-
ILL Bogu IA vcliko srcco, XII jim je bila dodeljc-
ma. V drcvcSa, Xxi so Sc nahaiala V blizini, so vre-
zali imena vSch, ~prcdvsem Spanskega kralja. Ne
XII navzoci nOtar je sestavil piSmo, Xxi so ga pod
pisali vsi navzoGi Spanci.
Trcba pa je hilo Sc prcmagati sovrazno indi-
Jansko plcme, predcn je bilo mogoce dospcti do
obrczja. Dne %. septcmbra 1913 jc stal Balboa M
bregu omega zaliva, katerega JIG imenoval pc ime-
nu svetnika zaliv San Miguela.
Vprito zbranc druzbe je stopil v polni vojni
opravi do kolen V morie, noseG V cni roki zastavo
2 Marijino sliko, V drugi pa gol nee. Ma slovesen
nacin sc jc nato polastil vc zemlje, cod severnega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
ZemeljSke iZPremembe.

NaSa zemlja hi imela vedno take oblikc. ka-
krSno kaze dandancs. Pc plutonicnem in neptu.
niGnem vplivu sc JIG spreminjala in razvijala v IL
socletnih ali cello miljonletnih dobah, XII so pa
Uncle Svojc krajSe podobe. Skoraj vse glavne do
be sc dele po SvoJlh vremcnSkih premenjavah in
manjsih gcologitnih prevratih V vro6c, dezevnc,
ledene poddohc. In glavne razvoine dobe so DO
vrSti od prvotnih do scdanjosti sledeGc: kambri-
ska, devonSka, prcmogovna, trias, jura in tercijar-
na doba.
Cd kod Ia imena in kako Sc doloca staroSt
in zapovrStnoSt raznih dob? Tia imena so cd dczel
i'll kraJcv, kjer SO sc naSle geologiGnc tvorbc iste
dobe najprej ter SO obdrzalc imcna svojih prvih
najdeniSG. Njihova staroSt sc doloGa po trdosti,
sestavini in zlasti pc lcgi, katero zavzemajo V ne
~maknieni zemejski skorji. Gin globotje lei la
ka geologicna tvorba, tenn starejSa je.
Ako greS cd kamnika proti kamniSki koGi, re
lahko vidiS, kako globoko Sc ie Bistrica zajedla
tuintam V zemeljsko skorjo. ri stojiS ma brvi in
strmiS V ozko zarezo, ma katere dnu sunni in Sc
peni brhka hGi planin. Stene tie razpoke Sc vidiio,
kakor meljska zebra, plast ma plasti. Ali so vse
tie plaSti iStega ~znataja? &c so istega ~znaGaja, iste
kakovoSti, tedaj SO IL iste dobe.
Sc globocje - do 2000 metrov - Sc pa lie "a
griza V zemsko lupino reka Colorado V .Arizoni V
Severni Ameriki. ker leae skladi V tel 90 mill
dogi izdolbmi vodoravno, tedaj Jill gotovo Sc nj
premaknil noben potres, nobcna poplavina. Te-
dai ie pa tukaj tudi zalozeno geOlogiGno blago cd
naistareiSc do nainovcjSe dobc, ako racunimo cd
spodaj navzgor. Ia prirodni cudez nam kaze pla-
sti od pradavnoSti do zadnje razvojne dobe, cd
kambriSke do terciiarne dobe. Ia prirodni cudez
je tedai merilo "a starost kakcga geologiSkega
predmeta. Ako ma primer gcolog primeria kamen
IL Europe $ kamnom IL kambriSke plasti oh reki
Colorado ter Sc oba viemata V kakovoSti, tcdaj je
najdcniSce Y Evropi tudi IL kambirSke dobe. Ker
je Suha zemlja Skorai VISA in morje pc vecini re
geoloSko preiskano, SO Sc pc tel primerjalni me-
tod ScStavili zcmlievidi IA glavnc razvojne dobe
naSe zcmljc.
Cudni so ii zcmljevidi. Seveda JIG V vseh teh
dobah prcvladovalo moric, kakor V danaSnjih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

Ma zcmljevidih starcjSih dob Sc Sc zapazijo
razvojne crtc. NaSe Srednjezemsko morie sega cd
Tihega oceana zopet do Tihega oceana, kakor ie
p%ovedala zgoraj opisana plovba predzgodovinske-
IA OdiScja. To Sredozemsko morie y imenom Te-
tida JIG prava zagozda med sevcrnim in juznim
kontinentom, in gre sporedno z ravnikom. Ia
zagozda JIG zdai OKLA, zdaj sirSa zdaj Sc veze $
Grimm in Hvalinskim morjem, zdaj zopet Sc po-
riva skozi RdcGc morje, zdaj skozi sprednio In
dijo. NavpiGno ma to zagozdo Sc delaio tri morske
razpoke: pri reki Oh V Sibiriji, Atlantska ozina in
Baffinski zaliv. TIE tVorne sile loGijo in zdruzu-
jcjo Scvcrni kontinent, kakor Sc jim poljubi. Pri
tenn igranju najvec trpi Europa. Enkrat ie Sved-
ska, NorveSka in Scverna NemSka pod vodo, druge
dezele Europe so polotok Azijc. Zopet drugikrat
Je Europa priklopljena cclotno in masivno Allan
tidi, da tam IA Uralom divja cd Tetide do Bajkal-
skcga jezera odprto morje. Zopet je Europa IL
raziti polotok Atlantide, zopet je Europa ma sredi
precepljena, da cd Ilamburga do Carigrada tecejo
morski valovi, tako, da je en- del Europe pri
Atlantidi, a drugi del pri Aziji. V jura-dobi je
Europa otok Ease, loden cd kopnine, razcepljen ma
jugu V ototjc. Y StarejSi t%ercijarni dobi je severni
del Europe zdruzen 4 Atlantido, iuzni del jc "a
otocje. Neptm 5 svojim trikljunskim cepinom
hote tukaj pri Evropi nekai narediti. Naredil JIG,
razbil je Atlantido in prizaneSel Sc Evropi ter 10
poroCil z Azijo.
A Sc hujSe jc gospodaril Pluton ma juznem
kontincntu. Pognal je V zrak Gond vana- dezelo
med Afriko i'll JUNO Ameriko ter med Afriko in
AvStraIjo. Kos te Gondvana-dezelc najbrz krozi
zdaj kot luna okoli naSe zemlje, drugi kos ic raz-
prSen V meteorc, V svetovne ~vagabumde. Seveda
jc 10 bolj %domncva, kakor znanstveni rczultat.
Opira sc ma to okolnost, da je mesetna pokrajina
5 svojimi kraterji najbolj podobna vukanicni de-
zeli oh rtu dobre made, odkoder Sc ie moral ze-
mcljSki blcdoliGni sprcmljevalec - mesec cd
trgati. Opira sc tudi ma dejStvo, da je najvet
ognlcnikov m iuzni poluti, tam okoli pradavnc
conference.-the Opira Sc tudi ma stereotype
trikote, hi Jill delajo juzna Amcrika, Afrika in
Srcdnja India. kcr vse koncajo V trikotni obliki.
Samo morie jill nj moglo tako oSpiciti, ampak hi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

dneh. Toda sula Zcmlj in ic imcla vcliko vc6io OBJ
sezhost. Ccline so sc vczalc V tako ogromne in
masivne svetovnc dele, da nj bilo Mic otokov. V
kainbrlski dobi hi ma primer dober globc-trotter
priSel pes IL Severne Amerikc V Aystraliio. V de-
vonSki dObi hi cello IL Groenlanda. tam od blizu
severnega tecaja, lahko Sc prisel po oyinku sko-
n Severno III JUNO Ameriko neprcstano DO SUI
hem Sc na onl;raj AvStraIijc. Nasprotno hi V pre-
mogovni dobi kak prcdzgodovinSki Odisej lahko
plul Oh Tlhega occana V mehikanSki zaliv: cd ted
po zdaJ SlrScm, zdaj ozjcm morSkem rokavu V
sedanJe SredozemSko morjc: cd tod mad Palesti-
no prlbliAno do Samarkanda. Tukaj hi lahko ma
pref brodaril pc krajih danaSnjcga IIimalaia, XII
sc Jc V po~znejSi dobi rod;l IL moria, naprei, ma
pref proti vzhodu zopct V Tihi ocean. Ali pa hi
tam nekje pri Samarkandu obrnil Svoi splav pro-
ii severn, ter brodaril oh Obskem prelivu mad
NoVajo zemljo, Iii je takrat Sc globoko spala v
morJu, naprej, naprej V Belo morje, prot sever
MENU tcGaju.
Ako sc celine IL starcjSih dob opazujejo ma
tancneJe, sc takoj SpOzna, da tedanja suha zemlja
izraza doloGno diva kontinenta, severnega in luz
mega. Severni obScga scverno Ameriko, Evropo
i'll Azijo, a med Evropo in Ameriko lei prostra-
ma dezela Atlantida. Juzni del obsega JUNO Anne
rlko, Afriko in AvStralijo, "A med JUNO Ameriko
III Afrlko ma eni Strani i'll med Afriko in Avstra-
lilo ma drugi strani lezi velikanSka dezela, Gond-
vana-dezela. Atlantide in Gondvana-dezcle mi wee.
oh strani kataStrofc sta izginilc. lie otoki Azori,
A~nglesko, lrSko, lslandSko, MedagaSkar. Celion
mas spominjajo ma pogrcznjenic ali drugaGe izgi-
nile Svetovne dcaele. Stare egipcanske pravljicc
Sc pripovodujcjo q rajSko lepi dczcli Y AtlanSkem
oceanu in grSke pravliicc mas vabijo ma onkraj
lerkulejevih Stcbroy, Y dezclo bajnih IIcSperid.
kaj jc povzrotilo straSen Sodni dan ~ Allan
lido ma severncm kontincntu in kaj "a Gondvana-
dezelo ma iuznem! Gotovc Pluton in Neptun. Ia
diva Nla1a rin am e., -, ,-MJ, L., L., l., l.: 49,: IN.
razdelila dclo, da hi Ncptun bill poruSil Atlanti-
do, Pluton CNulkan) pa Gond vana-d ezelo? Kako
hi Sc 10 %prllcgalo StraStnim, pokoncajocim ma
likom!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

gov neumorno delujoci duh jc &c sanjal V do
segi rekc Gauges in o prvi obplovityi sveta.
Raditcga JIG zavozil nadalic JUNO oh obali
danaSnjega panamSkega lStma. Sila elemenrov
pa "a je zaSlcdovala vNo pot. Ncprestani wharf,
so ga zopet in zopet Silili, da je iskal zavetja v
nezadostnih in nevarnih priStaniScih. Bolezni in
napori so privedli poSadko ladii naravnost do OBJ
upa. Nekako Y krajih scdanjcga Panamskega pre-
kOpa je neurje prisilo vSo ekspedicijo, da sc ic o.
brnila prot Veragui, kamor jc dospel Kolumb V
najhujsem stanju izcrpanja. Sele V aprilu l. 1903.
je mogel $ svojim brodovjcm odpluti il prfstaniS-
ca Chiriqui.
he takrat pa JIG moral miSliti ma to, da Sc VI
ne V Sanijo, namesto da n~adaljuic potovanje pro-
ii iztoku, kajti njcgove ladjc so bile vse proluk-
njane cd Grvov. StraStni in svoj cilj zaSleduioGi
MOI pa je Sc enkrat zaSledoval >voio pot, V nadi,
ola kontno najde prehod do Indie. Emo svoiih la
dij je moral takoj V pricetku pustiti V Vcragui.
Drugo, XII sc nj mOgla wee drzati mad vodo, ie
moral zapustiti V blHini Puertobello. z dvema o.
stalima ladjama, XII so bile napol razbite, JIG kont-
no d0spel V okolico Darijskcga zaliva.
Trcba bi mu bio It'll lie Sc korak naprei in
spoznal hi bill, da JIG zabredcl V zagato in da Sc
je obrnila obal zopet prot iztoku. SledeG tel o.
bali hi bill doSpcl do iztoka Orinoko in takrat
hi Sc mu bio izjaSnilo V CLAW, da je naSel nov svet
in ne Indijo, kakor 81 ic d~omiSljal. Takrat pa Sc je
odloGil, da sc vrne proti dOmu, $ tragicnim prepri-
canjem, da sc nahaja ma pragu Indie. Kot popol-
mona pogorel clovek je dospel V svojo domovino.
See deset let pozncje Sc je prvemu Evropei-
GU posrecilo prekoraGiti prag Centralne Amerike
in videti ono drugo morjc, o katcrem je bill Sill
sal KriStof Kolumb. To pa Sc jc zgodilo nedaleG,
cd one okolice, kjcr sc nahaja danes Panamski
prekop. Stoves tcga dejanja JIG spojcn z imenom
Nasco Nuncz Balboa.
Spanci so takoj pc razkritjih Kolumba price
Ii 5 kolonizacijo zapadno-indiiske obali. V eni tch
kolonij, Santa Maria del Antigua, Sc ic dolgo Ca
sa vzdrzal Balboa ter uvedel strog red med pre-
cej meSano druzbo, XII je zivela V tel koloniji.
Pri nekem pohodu V okolici jc izvcdcl cd ne
kega indijanskega glavarja, da Sc nahaja ma dru-
gi strani JUNO morjc, do katerega ie mogoGe do
speti V dcvetih dnch, katcro pa je mogoce zc pref
videti Z visin CORA. V teh gorah Sc nahaiaio tu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06
Odkritje Paname e..

Odkritje Amerike spada med tiste s~luGaje, V
katerih tlovek nekaj iScc, pa najde nckaj druze-
ga. KriStof Kolumb nj incl niti oddalct miSli, da
hi sci razkrivat nov sentiment. kar JIG iSkal, je BIZ
la pot V lndijo. Njegovo "a tedanji cas- veliko pre-
priGanje je bilo to, ia je zemlja okrogla. &c sc
more priti IL Europe V lndijo, voice sc proti W.
hodu, mora biti TO tudi V n~asprotni smeri mogoGc.
Nzhodno pot V Indijo je naSel leta 1889 Por,
tugalec VaSco de Cana. Seveda Sc je morala v
ia namen o~bjadrati VISA Afrika, zakaj sueskega
prekopa Sc nj bio takrat. Toda bi!a je vendar pot
V Nzhodno Indijo.
Mako konkurirati $ Portugalci? To je bio
vprasanie, XII je vodilo kolumba do tega, Ola jc
treba naiti zapadno pot. Z misticnim ~preprica-
MEM, da ina V tenn ~slucaju ma svoji strani boz
jo pomOc, je odplul kolumb $ svOjimi majhnim
Stirimi ladlami preko Atlantika, zavil JUNO cd
Kube proti zapadu ter dospel dine 80. julia 1902
do move dezele, obali danasnje Honduras. &c hi
bill pIul cd omega kraja, sedeG nasvetom ondOtnih
1ndiiancev, prot severn, hi bill razkril bogati in
kulturno visoko razviti dezeli Jukatan in Mehiko
in "njegova usoda hi sc bila morda vsled tega obr-
Mia ma boljSo stran. Njegova fiksna ideja pa ga je
%napotila, da je iskal V naSprotni Smeri, kJer Je
hotel najti lztocno Indijo. V velikanskih vihar-
Jill in ncprestanem dezevju JIG plul oh obali Cen
tralne Amerike ter zbolcl, kakor vccina ~niegove
posadke, ma mrzlici. V ~pricetku oktobra so priSlc
ladje do zavarovanega zaliva Chiriqui, V indi-
janski pokrajini Veragua.
Ma tenn kraju je dobil Kolumb cd domacinov
sporocilo, da Sc nahaia onstran CORA drugo, veil
ko morje. To jc bio prvo sporocilo o eksistenci
PacifiSkega oceana ter je vSebovalo obenem pryo
spoznanjc o morski ozini pri Panami. Kolumb pa
je vidcl V TEN nadalini dokaz, da sc nahaja ia
Obali Zapadne Indie. Ono drugo mOrje nj mog-
10 bti po h%jcgovcm prepricanju mis- drugega kot
BenglaSki zaliv, in kos zcmlje, XII ga je loGil cd
tega morja, je bill seveda mali polotok, kateregl
imenujemo danes Malako in XII je bill znan Kolum-
bu samemu pod imenom Zlatega Kersoneza.
Sc bolj utrjen V svoji misli je bill vsled te-
ga, ker ie bilo opaziti V pokrajini Veragua v re-
kah zlato in ker so nosili Indijanci Aat nakit.
lie par dni potovanja ga je moglo vsled
tega lociti cd juznega della polotoka, ki mu je
zapiral pot V Bengalski zaliv in V Indijo. Me
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

do juznega t~eGaja.' Novo morje, XII ga je naSel
ia Jugu dezele, je imenoval JUNO morje,' ka-
terra ~oznaGitev Sc p ohranila do danaSnjega dine,
kljub vsej neresnitnoSti Potem, ko je zavojeval
wee indijanSkih glavariev V doticni okolici, je ma
stopil koncem novembra potovanje nazaj proti
Maria del Antigua. Med tenn casom pa ie lzvedel
prviG, da Sc nahajajo boil proti iugu Shame dr.
zave lnkov V sedanji r~epubliki Peru.
R~azkritja Balboe so vzbudila V domovini mai
vccjo senzacijo. Utrdila so mnenja, XII ie ~postaialo
med TEN tasom vedno boil sploSno, da pripadajo
namret vse obali, XII so sc naSle cd leta 1892 ma
pref, popolnoma novemu svetovnemu delu. Vsled
tega je nanovo vsplamtela strast, da Sc kom6no
dospe DO zlatih dezel, o katerih so saniali takrat
vSi narodi.
V kratkem Sc je tudi porodila leila, da Sc
premagajo vse ovire, Xxi sc staviio ma PIT med o.
bema moriema "a promet 2 ladiami. Najprvo Sc
je pritelo 2 iSFaniem naravne vodne poti. in $ TEN
iskaniem Sc je razkrila V teku pr let visa iztoc-
ma obal JUNE Amerike. Leta 1920. Sc ie koncno
razkrila VISA costa Magalens, XII Sc je bila nahaiala
proved ma jugu, da bi ugodila vsem prakticnem
potrebam in zahtevam. SoGasno Sc je pa poro-
dia drzna misel, ola Sc odstrani naravna zapreka
ter zgradi umeten prekop preko n~ajozjega pasu
Centralne Amerike.
Ohranllo Sc Je pismo Ferdinanda Cortesa, We
likega razkritelia Mehike, spanskemu kralju Ka-
rolu v, V katerem Sc govori o morski zvezi med
Panama in Tehuantepekom. V teku prihodnjih
dcsetletij sc JIG porodilo sc veliko Stevilo drugih
n%atrtov, ticocih Sc razlicnih NEST Centralne a
merlke. Use tc natrte pa so Skovali V popolnem
nepoznanju in nevpoStevaniu velikanskih zaprek,
XII so Sc bile takratnemu Glovestvu ma poti in XII
so premagale vse, kar je bill clovek mogel storiti
V tedanjem casu.
V resnici nj priSlo niti do poskusov, da Sc IL
vcde slicnO podjetje. Use tozadevne nacrte pa lie
pokopal Flip II. s svojo izjavo, da ne SINE loGiti
clovek, kar JIG bill zvezal Bog.
Skozi stoletja je nato spala ideja medocean.
Skega prckopa ter zveze med Atlantikom In Thin
morJcm. 20 pa sc je V resnici izvedla ideia. ka-
tero so bill pref zasledovali Stevilni rodovi brez
vsakega uspeha, je hotela usoda, da je padla OBJ.
letnlca ravno ma dan, ko je dospel Balboa ma o.
bal Tihega oceana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-11-06

Jill bilo razdrobilo V otocje. Zlasti pa Sc opira ia
podmena, da jc mesec vsled strahovitega vukaniG-
mega stiska odletel cd desnega ali levega roba
Afrike ma to, ker Sc ma Ia naGin lazje razume, "a
KAY je Atlantida utonila V morJu. ker sc Je tea
ma jugu z~nizala, Sc ie ma drugi strani zemlja
vgreznila. Nj bilo wee ravnotezja cato sc je ma
sprotna skodelica 2 Atlantido vdrla globoko, ko
je prva skodelica ma zemeljski tehtnici bila oprO-
scena conference.-the In res izgine ma z%emljevi-
din pref CONFERENCE.-The, potem Sc lie z Atlantida.
Gondvana V zrak, Atlantida V morje.
Tia ~simctrija med severnim in juznim pradav-
hin kontinentom sc pa kaze tudi V stalnosti. Maj
stanovitneJSa della sta ma severn severna Amerika,
ma jugu srednja Afrika. Najbolj nemirna svetov-
ma della sta Europa in juzna Amerika. Crta maj
vetje stalnosti cd severne Amerike do srednje
Afrike i'll trta ~najveGje nestalnosti cd severne
Europe do JUNE Amerike della kriz nekje TAM,
kjer je zdaj Atlantida p~okopana ,da tudi ona pO-
civa pod krizem.
Seveda sedanje oblicje nase zemlje tudi Sc nj
tvOrba "a veGnost. Cakajo jo Sc slime ~spremembe.
Tihi ocean, Xxi je %geolosko n~ajmanj preiskan, ker
vsled prevelika vodnega pritiska ne morejo IL
straSnih globoGin dobiti niti blata, Sc mani pa
trdih geoloskih tvorb, ia Tihi ocean hrani V sebi
mnogo skrivnosti in hi mu pc domace rekli, da je
prlkrlta "rihta'. Ne vemo, kaj bono cd MEGA Sc
dobili "a v%eterjo. Sal je Sa te dni po casnikih
vest, da so pc MEM tulili veliki viharii, Xxi so "a.
diviai V severne ledene pokrajine in cd tam pri-
tisnili k nam ter povzrocili pogubonosen mraz po
cell Evropi. he zopet trpi Europa cd Tihega ocea-
ma, Xxi je tudi V pradobah vabil Srednjezemsko
morje pri repu in pri gobcu k sebi. &c nj hotelo
priti, pa je postal svoje valovje cez Kitajsko in
Sibiriio V Obski preliv, V atlantsko ozino, ali
skOzi Panama-ozino in Baffinski preliv, da je zbu-
du Speco posaSt. HI Je potem $ svojimi kremplji
trgala Evropo. kaj hudega Sc caka naSo Evropo
cd Tihega oceana, njenega antipoda? iP Maj sc kje
vzdigne ~njegovo dino in Europa pade kakor stara
AtIantida. Neptun ie re V starih dobah vedno
sretkal i'll zrebal med usodo Atlantide in Europe.
PrvoScil 81 jc najprej Atlantido in zdaj7...