Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-01-16
lKonec $ l. strani.l

ku nemogO6e doseGi tax mir, XII hi ne lie zagoto-
vii odskodnino, povratek in garancije, XII Jim pc
pravici gredo "a napad, katerega krivda lezi ma
centralnih silah, medtem ko je samo naGelo, IL
katerega ie bill porojen, izpodkopavala varnost
Europe tax mir, XII hi omogotil bodo6im evrop-
skim narodom trdnO, zanesljivo pOdlago.
Lavezniske Wade sc zavedajo, da sc he bo-
lujejo "a sebi6ne interese, alnpa& predvsem IA to,
ola hi zavarovale neodvisnost narodov, prava in
clovecnosti.
Zavezniki sc popolnoma zavedajo izgub in
trpljenja, XII ga vojna povzroea nevtralcem enako
kakor bojevnikom, in Jill obzalujejo; toda ne
smatrajo Sc odgovorne Zanje, ker MISC niti hote-
Ii niti proyocirali tie vojne, in Sc trudijo, da hi
zmanjsali re skode, kolikor je mogoce z ozirom
ma neizprosne zahteve svoje obrambe prot ma
silstvu in hudobnosti SovraZnika.
u zadovoljstvom so torej zavezniki Spoznali,
Ola nj ameriSka meta pc svojem postanku nikakor
V zvezi z ono centralnih sill, Xxi Jim je bila cd VIA
de Zedinienih draw dodana dine Is. decembra.
Tudi niti najmanje he dvomijo, da je ia Via
ola namenjena izogniti sc tudi vdezu podpore,
bodisi lie moralne, tistih, XII so odgovorni "a vojno.
Zavezniske drzave ~smatrajo Ia svojo dolz-
most, ola ma naiboli prijateljski, pa tudi %najjas-
nejsi naGin povedo, da nj nobene analogue med
obema vojskujoGima Sc skupinama. Ia analogija,
ki Sc temelji ma izjavah centralnih sill, je V di-
rektnem ~nasprotju z dokazi o odgovornosti "a
WYNN" ~ =" Ed u iNHl
dent Wilson, omeniajoG to analogue, ie pa6 nj
usvojil.
&c je kaj historicne resnice utrjene V soda
nji dObi, je ia o svOjevoljnem napadu Nem6ije in
A~vstro-OgrSke, 2 namenom, ola 81 pridobita hege-
monijo mad Evropo in gospodarsko nadvlado mad
svetOm. Nem6ija je dokaZala $ svojo napovedjo
vojne, $ svojim takojsnjim posilstvom Belgije in
Luksenburga in $ svojim naGinom vojskovanja
svoie utajevano preziranje vseh natel 6love6nosti
-, xEnl, .I,.. 49,, ..l-- ~ L..
flkt razvijal, je staliS6e centralnih sill neprene-
homa iZrazalo Zasmehovanje cloveGnosti in civil
lizaciie.
Treba Sc je spomniti ma groZote. XII so sprem-
ljevale vpad v Belgijo in Srbijo, okrutni rezim,
uveden V ten dezelah, masaker so in stotisoc mir
nth Armencev, barbarstvo,, Xxi sc je vrsilo mad pre-
bivastvom STRIFE, napadi cepelinov ma odprta me-
sta, unicevanje osebnih parnikov in trgovskih la.
dij, tudi pod nevtralnimi zastavami ploveGih. cd
podmoiskih bark, okrutno posi- opanje z vojnimi
~vletniki, justi6ni umOr gospodiGne Cavel, kapita-
ma Fryatta, deportiranje in zasuznjeyanje civil
mega prebivalstva it'd. Taxa vista zlotinov, IL
vrSenih brez vsakega obzira ma javno obsodbo
popolnoma pojasni predsedniku Wilsonu protest
ZaveZnikov.
Wade ZavezniSkih dezel meniio, da DO nota,
poslana Zedinjenim drzavam ma nemsko noto cd
govor ma vprasanja ameriske Wade in predstavlia
pc njenih tocnih besedah javno razglasitev po-
gojev, oh katerih sc mora vcjna koncati.
Predsednik Wilson zeli wee. Zeli, da bi vol
Skujoce Sc sile javno r~aZglasile ellie, XII Jill zaslc-
dulejo z nadal jevanjcm vOjne; zavezniki ne Gu
tJo nobenih tezav V odgOvoru ma to vprasanje.
Min vojni ell: so dobro znani, bill so formu-
lirani oh mHogih prilikah Cd naGelnikov posamez-
nih vlad.
Min vojni cilji z vsemi podrobnostmi glede ma
pravitne odskodnine Ia pretrpljene skode bcdo Sc
lie v uri obravnavanaj naznanjeni. Toda civil
zirani svet We, da obsegajo nGjno in V prvi vrsti
obnovitev Belgije, Srbije in Crne Gore ter cd
skodnino, Xxi Jim gre ;izpraznitev zasedenih krajev
Francile, Rustic in Rumunije s pravicnimi cd
skOdninami; reorganiZacijo Europe, garantirano
s stalnim rezimom in utemeljeno enako ma spo-
stOvanju narOdnosti in pOpolne varnosti ter svo-
bode gospodarskega razvoja, XII gre vsem naro-
dom, velikim i'll malim, kakor ma teritorijalnih
pogodbah in mednarodnih dogovOrih "a zavaro-
vanJe meJa ma suhem in ma mOrju roper neopra-
vi6ene napade; vrnitev pOkrajin ali teritorijev,
iztrganih V preteklOsti ZaveZnikom z nasilstvom
ali prot wolff Nth prebivalcev, Osvoboditev TIA
lijanov, Slovanov, RumunOv in Cehov cd tuje
nadvlade, osvOboditev prebivalcev, podvrzenih kr-
vavemu, turskemu t~iranstvu in izgon TurGije, XII
j, IL Europe.
Nameni ruskega carja glede ma Poljsko so BIZ
Ii jasno o%znaceni v p~roklamaciji, s katero Sc je
bill pravkar obrnil do svOjih armad. RaZume sc
samo pc sebi, da zele zaveZniki osvOboditi Evro-
pc cd brutalne pohotnosti ~pruskega militariZma,
nikdar pa nj bill njh namen, kakor Sc je trdilo,
streSje, kamOr pride. Prayico j. gov cirkus ie