Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-09-25

sc bojujejo "a nekaj, cesar MISC imeli, mai Sc bO-
jujejo ne cato, Ola dobe sami, ampak Ola 10 bodo
imeh drugi, i'll mu nj niti oddale6 prislo ma mi
sci, vzlic svoji iziavi, ola delavec ne more braniti,
cesar nina.
In sedaj nekaj vpraSanj.
Ali pomeni to, kar je dejal. V resnici, ola sc
delavec ne SINE nikdar, pod nobenimi pogoji ude-
leziti bOjevanja? Ali TO res pomem, ola mora po-
loziti roke krizen in Sc ne SINE nikdar bojevatil
Ali maj to pomeni, da brani, ako Sc bojuje, $ TEN
'svojo domovino", XII je nina?
&c sc bojule "a posest, mesto Ola "brani" -
domovino, kl le lie poSeduje in jc ne more pose
dovati brez bOja, kaj tedaj! To hi bilo nararno
alright, kajti to ie vendar socialistiGna aktiv-
most. V tenn smislu ne more prepoved znaGiti po-
pOlnega pacifizma.
Ali Sc ma primer deIavec ne BIO bojevai III
svoje zivljenje? &c ne, zakai ne? Ali je zakon sa-
moohrane i'll same obrambe MENU odreGen? Well,
tisti, Xxi izvaja IL tega iziave Y zmislu "nobeuc
obrambe IA domovino", gotovo ne hi sci tako
dalec. In kar gotovo je, da ne hi nikomur odrekel
prvega zakona samoohrane in Samoobrambc.
kako ma primer Stoji stvar, ako vzamemo
obrambo njegove aene? Ali hi je ne branil, Ge hi
bila napadena! Seveda. In n~iepovc otrokee Go
tovo! In nlegovc tovariSe, NTH zene in otroke9
Iakaj ne? Y zdruzenju je moe.
Ma pOtu raZiskavanja Spoznamo, da je tukaj
dovolj re6i, IA katere hi Sc delavec postavil V
~ ~ N"NO Ab' Nv ~ - NV, Jaw X
V tenn hi mic zapopadnega 4 beSedo ''domovina'
ali '~'njegova domovina' Pa pogledajmo sedai
malo globlje. Nzemimo, da je GiSto razumljivo
III naravno ~ poSameznega delavca, da Sc boiujc
in brani "a te reel, med TEN ko nj posetvo, ma ka-
terega stoji in zivi, ~njegovo in ne bo vsled teCa
uspeh in sad tega boia nebo niegov, ne njegovih
tovariSev. Ali hi tako? Seveda hi bill dozdeven "a
kljutek tax. Toda ako nina delavec domovine, ne
sledi IL tega, da nina cato niGesar V njej. ia
bropi In ~ taUo IobGo 1iu:u;o nn do On bn
moral pac ma TEN proStoru bojevati &c pray
nj njegov - Ge Sc BIO Sploh bojcval zanj.
Pa pogledajmO malo dale. Delavec mOIda
vZhc temu ne namenoma brani ~istocasno To
domovinO, elm brani svOje laStno ~zivlienje in xiv
ljenje svOie druzine. On 81 cato ne more pomaga-
ii. Ali nj to Gisto naravno? Ce nj, ali so belgijski
delavci branili svojo domovino "a Belgijo, ko so
nasprotovali nemskemu napadu: &c ne, zakai so
so Sc sploh bojevali? Ali je bilo sploh pametno,
ola so Sc bojevali, da so Sc uprli Nemcem? &c ne,
ali je bio pametno IA Nemce, da SO Sc boievali9
Ali je ma primer pametno in razumliivo, Ola Sc
pusti Nemcem kar meni mic tebi mic welt, kar ho-
eeJo in kar Jim he pripada, ne da hi Sc jim KIDD
uprl? &c je tako, zakaj ne hi bilo potem razumlji-
vO in pametnO "a vsakega drugega vStevSi Belgij-
ce? Toda to postaja re bolt zavozliano, cato pref
dino rajsi ma boil lahko razumliive ilustraciie.
Nekdo zivi ma primer ma farmi, Xxi jo ina V
nalemu ali della ma farmi kot najemnik - della
wee. NekdO pride ma farmo in ga napade ali skuSa
napasti njegOvO zeno in otroke, da okrade hiso in
jo morda zazge. Ako Sc postavi V bran in Sc bo-
JuJe, sc Ii boJuJe "a Sc, "a SvOjo zenO in Otrokc,
ali "a laStnika farme in hise, Xxi stoji ma farmi?
NzemimO, da pride ravno takrat naokrOg njegov
gOspodar, pOsestnik farme in hise in ga nagovar-
ia, maj Sc brani. Ali maj sc IL tega zakljuGuje, da
sc he brani "a sc, ampak "a svoiega gospodaria?
Ali ga ma primer ~gospodar sill, da mai brani pod
napacnimi pretvezami?
VzemimO, da je Ia g~ospodar trdosrGen clio
vek, XII ga odira morda mu daie zelo nizko place,
malaga majvecjo n%aiemnino in mu ma ia naGin