Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-06-05

pOuo II IA va 1Ju' HC DOlncll tGXI.
ampak takO sc tam glasi!
Nekaj odstavkov dalje, ko govori niaya
imeliitno o vzrokih vojne, Sc pravi dobesedno :
"Velika intezivna konkurenca med kapitalis,i
sveta, nJih ljubosumnost IN nezaupljivost drug
do drugega, kakor tudi strah pred rastoco mo6io
delayskega razreda, je nagnalo, da SO SC oborozili
do Fob"
To JIG yelikamska neresnical Vsaka teh kapi-
talistiGnih sill nj bila oborOzcna do Job. Cello nem-
Ski junkerii he bodo PRIMAL, da so bill oborozeni
do Fob. Pruski vojni minister Won Stein Sc je V
svoJem govOru dine s. maja V rajhstagu dotaknil
led. drzav in Angelic, rekoG, da Ii dive drzavi
prvotno nista nameravali vzdrzavati velike anna-
de, da pa sta jo sedai zaccli goiiti. Nasprotniki
izjave vecine zakljucujejo, da misliio zastopniki
vccnIe $ tenn oprayiGiti nemski militarizcm, ccS.
sal "a imajo tudi druge drzavc.
In zopet sc nam pravi, da JIG kapitalizem, impc-
rlalizcm III milltarizem, pGStavil tcmcli ncizoyib-
MENU konfliktu; IL tega Sc da ~sklcpati, mai Sc to-
rel ne dolzi Nemcija, kajti tudi inStitucije i'm DO
htlka kaksnega poSamczncga naroda MISC vzroki
yolne. Rccln0, da res MISC; toda temu mai So So
ciallstleha stranka Zcd. drzav V tel izjavi opraSGa
III proglaSa sauna scbe V Soglasiu T. nemskim inn
kerStvom!
Zakaj ne hi sprejeli izjavc proti vojni sploh
- namestO izjave, Iii izgIeda, kakor da sogla-
samo $ tistnni, Xxi SC strinjajo y proglasi Bcthman
Hollwega?
Dale pravi izjava vctne: "Mi obsoiamo
proglas vojne po nasi vladi kot zlocin mad Ijud-
stvom led. draw in mad svctovnimi narodi.'
Alright, zloein mad l~judstvom Zed. drzav ie,
toda je to zlotin mad svetovni narodi, zato ic trcba
malo wee internacionalnc raztegnjenosti.
In zopet: lzjava prayi, da ie bila vojna ne
lzogibna da politika in instilucijc kakega posa-
meznega naroda niso bill vzrok voinc. Well. cc
Je biia vojna tako neizogibna, zakaj potcm miiti
eneSa, pa grajati drugcga? &c narodna politika
ali lnstitucija kakSnega naroda ne igra V TEN
konfliktu nobcne vlogc in sploh nj vzrok voinc.
slcdi, da nj delati nobcnc obsodbc. Voina ic bila
neizogibna, kakor JIG ncizogiben ma primer potrcS
ali povodenj ergo nj zanjo nihGe odgovoren
cemu torej te zadnje kvotacije V izjavi veGinc?
In naysczadnje cudno, kakor Sc clovcku zdi
ko jc bio pobitih mad 100000 dclavcev vsled
voJne, cele dezele unicene in upanie ia resitcv
skoraJ lzgubljeno, izdaja socialisticna stranka
Amerike tiso6e dolarjev, Ola obdrzi nagloma IL.
redno konvencijo, kjer delegate zbora IL v,ch
kralev Sirne Amerike svecano potrdiio. Ida 81
ScdanJa vojna med bojujo6imi sc narodi dclavccv
ne tice."
Ce 1e TO res, cemu pOtem konvencija? Zaka
lzJave o vojni7 Zakaj Sc vcndar zanimamo "a "a.
deve. XII sc mas lie ~tiGejo?
Reteno l, da je izjava veGme nekompromis
ma, toda dejstvo JIG, ola JIG zelo zelo kompromis.
ma, kajti izgleda, kakor da jennie sociaIisticna
strahka led. draw Y zaScto emo cd najbolj
avtokraticnih i'll absolutistiGnih monarhii in mill.
tarizma. NehOte - pravijo neizogibno resniG-
no - odgovarjajo nasprotniki.
ZagOvOrniki vecme odklanjajo sicer v,ako
tako mnenjc in zele, ola Sc spreime iziava TAXA,
kakrsna je, brez popravka, ceS da kar jc tam "a
plsano, nj namenoma p~rogermansko: "a to zahtc-
vaJo, naJ sc lezikovna oblika sprejme, kakrSna L.,
Tzlic tcmu, da JIG p~rogermanska.
Ce namen izjavc nj bill progcrmanski. ccmu
tedaJ postavljati stranko pred amcrisko javnost
V tako neizogibno lucY Zakaj povzrocati toliko ne
zadovoljnosti med clanstvom stranke? Zakai
sprejemati %izjavo, XII no, ce bo kdaj sp~rejcta, "a
htevala toliko pojasnil, zanikanja ali prikimava.
MIA?
lzJava m~anjsine cd daleG nj TO-. kar hi bilo
zeieti, toda veliko manjSe zo ic cd prvega in spre-
JetJc lzjave m~anjsine pc Glanstvu ne DO imclo
zlih posledic Ia stranko V dclu, XII lie pred Mo V
scdanji situaciji.
In stranki, XII hi imela biti V narodu glavni in
vodiinl faktOr V boju "a svobodo govora, gia,li
za'topnik SNObOde, je dano sledece syarilo. Ko
sino prisli do kraja, kjer JIG en- del nosec odcovor-
most "a bodocc strankino delo, kakor ma primer
narodni odbOr socialisticne strankc, stavil z res
nm nainenom predlog, mai Sc obsodijo vsi tisti.
HI sc lie strinjajo Il izjavo vecine, tcdai sodrugi 10
cas-, ola sc v socialisticni stranki razobesi ma yid.
mem mestu znamenie nevarnosti.