davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03
Ter SodjidJnlraib.

Ter SoditbuIratb tbnt aeIegentIidr
iciner gciiara itnttaebotteu Situng ole
rorbereit,noen Sd)rittc fiir Sie
GGlubfs;er bsc Sofid,uIeL inbem oes
Iuid Der 9ipIome anaeoronct muree.
gSie -Shaliuperinont 9tobcrts
miitbeiIt,, Miro iich Die 3abI ser @ra.
buanoen in oisierl Sabre etipa mie
foiat Itellsn: Sugbes 253; &oooiparo
2l2; Balitiit cils rs; 9lnoiionpiae
AZ; TIeaiant gRiSaes14.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03

Serr 6 g. srterfeu, aicutenant bon epribeu
60. 30 60, 30. 1891 g. Sumiltou goe., Gbl'
caeO, Sn, f6reibt; rqestes Snbr bate id
eineH befiiaen GrppesgIrrial. Der ntd iebr
fdDab mndte, 70 oab i'd nibf i'm stanbe mar.
meinen 2ieHit 8lt oerieben geridpiebeHr mel
mer Sreunbe ristbeu mir, @rruua SH aebrandeu
unp itl fanb. baR es bel @eitem oas bsite stdr.
iuuas. uiio Selsbunasmittel 1T, oaS idl ic prns
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03
Rlus bcns lysnni3ipaIserid

5sIen gIa4man Don go. IA Da,
bib Strabe. cine uusitdnbiss stisiber.
Hsu&srin. rpurbe bon RiAttr nor un
$40 unb bic aoiten beitrafi. neil Il.
bic 81 Sabre aItt amsIid 9ori9 pcr
Der @eit Daniels Strdbs tbdttid an,
eesriffeH bate. geIessni!i& Der Der.
bdHbluna gsristbsn bic btiberftitieen
anrGIis Gbporb Ballard unb RiHo,
las Riein onsinanbel absr gRi@isr
Gog bsra4igts bis aufgsrsstss Semi.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03
(Ginasfonbt.l
Die 7Su ID AGnaer


Reur uno 3pdnJtg Serren unb eht
uro OreiBig 9amen nabmen am Doris
gen Sonutog an benz 4usfIug Der
5uBsGnger bon Clifton mad ut.
6ealtbp, cine Strcde Don 81 Meilen,
t6eil. Die piIser ernedten lGngs
6es Beaes beoelttenb SutereTe unp
gepunberung. MlOrgeH Ra6mittag
lpiro BON Der Garrell Strabe I'M SIT
@no nah Gonep SSslanb marThiert.
get 2tntunft an ben Giucinuatier
DaIiertperten fpiro lange genug Solt
ssmatt, um bic Girriatune 3u bes
fintigeu.
6err SamueI GpFeiu pirb bel bies
ier 9eIssenbeit ais 5iibrer funeiereu
unb Srau @m. u. gbelon als 9egleis
term Der 9ameu. 2lae bic 2uit baben
fib an3HI6lieben, iino erindbt. piiatt.
li1 I'm las llbr Scnntaa yaamits
tag an Srt uno SteLe gu Iein, Ban
Fdbre nit Der &dft Gnb Strobenbdbn
Bis GarreLi Strabe, mo itd bic Serrs
ihuften berTammeln.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03
9icbiidler Reacr.

Ginen guten Sang mo6ts asitern
2lbeno 9etettip 9iI. @uetblein, ols er
IN elmer @Taroleibe an Der Central
apenue ben 5orblgeu Clarence 8ing
BON go. 733 Carlisle QUenne IN 9dft
nabm. atns's gsr5aftuna erfoIsts
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03

birte. 5n 1tuei g8cdeu mar fdj tart Hrio aefuHb
NIB iUenn t6 ie pteoer grpbeH SirGpn5ef tn
Scr6iuonHg nit meiuer 9teIllitg bel f5eners'
brlHiteH auseeie5i btu, 70 nebme i'd etHs Doer
sipei 9oieH geruHG uHb Id tiuoe, oa6 es uEt9
bel gluer Gbetunobeit erbdlt"
SicirHiBsn, bic ahiNae @trbisineu uih,t nfb'
nten fSnHsH, f5nntu jett geruua Iabletteu
qrfuuucu.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03
9emti1es Sbeater.

Wprgen @benO bic grobe 8auernpoIIe
nit @eIang uHo Gang Der 4;aeri>
tasSsppl", in 9 Often DON Rauaeus
sgser unb Wtan5, aIs SeHefI3 flir
ben jugenDli6en &Omiter Robslt
Sonnenberg.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03

tim stm GrIaftrHa tn eurn Taur 40 firirsn,
psbrrf mat LAXATIVE BRoMo oUf-
NINE Gs gient uur Elm Nromo CuTings
Tie urterfdriit npn g. %. Gruee anf feoer
g6aGtel. 25e.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03

GrsftansnahttHst HsttaHnsrten
efisIsy & 0s.. iss %. esais enass.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1917-03-03

Stemtemamt Ieferiem, BON Gbicagn,
eim Cpfer oer 0r,ppe.
Msadte i'm 10 idtpad3, bah er amf'
geben mmRte.
gSxrSe bmrdJ Yeruaa tpieber gefmmS.
9Sabm ieiMen YlaB ipieber elm.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
kapitalisticni nacin proizvajanja.

sebe ma prodaj ter svojo lastno delovno moe,
svoje najdragocenejse, IA daljso in krajSo dobo
prodati, TO sc pravi. sGmega sebe so moral vdi-
njati.
Eni so postal 'kmetiski dninarji - mogoGe
cello pri ravno istem gospodarju, XII Jill ie spodil.
Drugi so postal vojaki (zolnirji) pri ravno IL
stem gospodu, XII Jill je domaGijc oropal, ter so
mu pomagali pri ~njegovih roparskih napadih
zopet drugi so Sc pokazili ter postal beraci ali
hudodelci. MnOgi, in gotovO ne najslabSi. pa so
sc obrnili k industriji ter iskali V Mi posla. Ro-
kodelci so Sc skuSali ubraniti preplavljenja teh
novih konkurentov $ TEN, ola SO svoje rokodel-
stvo po cehih omejii, ter ; tenn zaprli pot vanje.
To pa je Sc boil gnalo te mnozice V roke onih
trgovcev, XII so potrcbovai mezdnih delavcev "a
svoja industrijska podjetja.
Tako so bill ustvarjcni temelji kapitalistis-
ne industrije, kapitalistitnega proizvajalnega
natina potcm ckSpropriacijc (razglasenja.) po-
tom revOlucije boil krvave in grozne Spl0h sve-
tovna zgodovina ne pozna. Sevcda, bila jc to re-
volucija bOgatih in mccnih prot sla5im in brez-
pomCmbnim: cato je stoletje te revolucije slav-
ljeno kot %stoletje humanitete (Glovekoljubia) in
osvoboditve duhOV; danes .SeVeda Sc poSebno
glasno cd onih, Iii so ogOrceni mad rev0lucijski-
mi nameni socialne demokraciie.
Nujni predpOgoi kapitaliSticnc produkciie
ma veliko je bill pripraviti vccje dclavske mno-
zicc oh njihovO proizvajalna Sredstva ter Jill IL
premeniti V nepremozne ter IL Nth napraviti
proletarce. Gospodarski razvoj je meril Ma to. Ali
kakor vedno, tako Sc tudi Sedaj MISC zadovoljili
oni razredi, HI so prisli ma pOvrSje. da hi mirno
cakali ma samoStoini razvOj, anlpak 50 porabili
naSilje, da varuiejo svoje iniercse in da pospc;,
tex razvoja. In to nasiljc, Xxi smo ga videli pri
porodu kapitaistidne drulbe, ie bilo tako. Il,
groznejse in brutalnejSe biti nj moglo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
Zdravilo, pc katerem hrepenite.

Nekatera zdravila pomagajo sa-
mo vcasih, nekatera lie polagoma.
ali zdravilo, pc katerem hrepeni-
tie, Je tisto, Xxi dale pomoc zanes-
1.-Two vselej in nitro. V zelodGnih
preglavicah ne bo r~azo6aralo va
sih pricakovanj edinole Trinerie-
vo ameriSko grenko vino. Odprav-
lja s &kodljive snovi IL droha.
ilcista zelodec, pospesuje preba-
vanje in podpira odporno narav-
no sllo, da Sc YAM povrne normal
no zdravstveno stanje. Slabo pre-
bavanje, zabasanost, glavobol, ne
specnost, ~nervoZnost splOSna
cslabelost in drugi s%lucaji zelod-
cnih nerednosti YAM bodo doka-
Tali vrednoSt Triherjevega anne,
rlskega grenkega vina. Po lekar-
nah.-Trineriev Liniment in Tri-
nerjev Cough Sedative maj hi bila
vedno V vaSi druzinski omarici "a
zdravila. Prvo izmed teh dveh
zdravil je neprecenljivo zdravil-
no sredstvo IA revmatizem. c
ralgijo, Dol Y krizcu. izpahnen.je.
otekline it'd. drugo magic poma-
"a prehlajenju in kaSlju. V
vnetju sapnika. hripavosti it'd. Pc
iekarnah. Jos. Triner, izdelu
joel kemiSt. 1333-l343 SO. Ash
land Ave, Chicago, III. (Adv.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
(Konec $ 3. strani.)

sa potrdba po kmetiSki produkciii ma veliko.
To kar SO poskusali trgovci V mestih, godilo Sc
jc tudi graSGakom. Grajstak, XII je bill dosedai
lc ualo bolisi kmet, skuSal je zdaj svoje podjetje
razsiriti. Delavnih moci nj manjkalo. kajti znal
81 je napraviti kmete podlozne. Cesto pa nj niti
nCvih delavnih moei potreboval. y. pr. pri pri-
delovanju .volne in pridelovanju lesa, pri pasnem
ali pi gozdnem gospodarstvu je treba veliko
mani delavcev kot pri poljedelstvu (Obdelova-
nJu POLKA kjer so grastaki opustili poljedelstvo
ter presi k paSnemu ali gozdnemu gospodarstvu,
tam jc postalo precej poljedelskih delavcev cd
wee. kar pa je graS6ak pri vseh okolnostih po-
treboval - bio ie wee zemlje, kakor pa je je do
slej incl. To je mOgel doseGi lie ma stroSke kme-
tov svojcga okolisa. Te je moral graSeak raz
nJihova gospodarstva pregnant, ako je hotel svo-
lc eoSpodarstvO pOvetati in raZsiriti. Provzroca-
10 mu jc TO pray malo premagovanja. da ie ia ko-
rak StOril. UniGevanje kmetov in preganjanje jh
5 kmctj JIG zapotelo ter je trajalO V velikem OBJ
segu do prejSnjega s~toletja. Med tenn, ko so tr-
govci pogateli vsled ropanja kolonij. so bogate-
Ii tlemEi in knezi vsled ropanja Svojih lastnih
pOdlCznikov. n fevdalni gospodjc so Sc pray tako
m2lo kot kapitaliSti straSili rporabc goljufijc
Ill naSiStva, ropanja i'll poziganja, ce Sc jim je lie
zdelo potrebno V dosego svojih ciliev.
Zgodovina mas uci I'll pray poSebnih mamir
varGenja.
kaj maj pa pOGno mnozice nepremoznih kmc-
ujsklh Judij, kateri so delCma pred davSGina-
mi in dajatvami zbezali, deloma pa bill po pre-
varl ali siloma izgnani z domaGije? Ma svoi ra-
cum MISC moeli wee niGesar proizvajati - mani
kalo jim je rroizvajalnih sredStev, ker so bill cd
trgani. odgnani cd Nth. Sami MISC mogli zee nj
kakrsnlh plOdov svojega della prinaSati ma trzi-
see; prcostaJalo jim je lie emo: prinesti samega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

hannesburskih zlatih rudnikih Sc vsak mcscc phi
dobi $4,000 kg zlata Y vrcdnoSti mad 30 miljonoy
mark. V voz zapro oborozenega Straznika. XII ne
more ven pray do kapStadta. kjer mu zcpet od-
pro. Pri kakali zelezni;ki ne ncti hi ii MOI me-
mogel nikamor pomagati. Steer je pa "a niegovo
udobnoSt preskibljeno Z mohkih leziStem. pripra-
vo "a kuhanje it'd.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Ia prevazanje zlata IL ohannesburSkih fla
tin rudnikOv V Juzni Afriki so vpeliali nov voz,
Xxi so ga nalasc V to svrho zgradili zelezniSkih
delavnicah V Pretoria. Voz je 12.1 IN dolg; V no
i%ranjosti stoji oklopna skrinja, in steer sisto svo-
bodno tako, da Sc mixer ne dotika stem voza in
tudi ne tai, ker stoji ma precej visokih nogah.
Prostor pod MO je vedno elektriGno razsvetljen.
Zgodilo Sc je MANFRED oh SteviInih napadih na vo.
zove y zlatom tudi TO, da Sc je tat vtihotapil pod
voz, p~revrtal dino in kradel zlato. V skrinji jc
prostora "a 22,500 ky. zlata, kar znaSa 20 poprcc.
nj cent $500 mark "a | ky 63 mil. mark. " 10.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

&c velJa IA Use slojc cloveskc drmzbe. da so
med mimi lahko dobri in slabi liudje, velia to tudi
"a razred monarhov. Tudi kralj je lahko lump in
zlocinec' Ali zaradi kraljevskih %lumparii morcio
trpeti cell narodi. Ccmu Jill jc torci trcba
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
ZANIMIv CLANEK O NApZoRovA.
NJU BANKE ZvANE CLEARING
HOUSE,.
Kaj to pomeni "a ljudstvo. &c je banka
pod nadzorstvom Clearing Housa".

poo nadzorstVom Clearing HouSa'.
Use banke, XII imajo zvczo $ Chicago
Clearing House. so podvrzene strogemu
nadzorovanju cd uradnikov tega zavo-
da. Pregledovanje raGunov in imctja
Sc mora vrsiti najmani enkrat ma leto.
lZvedenci n%atanGno prciscejo stanje
vsake bankc. Vso gotoviuo prestejejo,
p~regledajo vse note, vars6ine, vkniizbc
in druse v~rednostne %listine, Sc prepri-
tajo o fondih, XII so nalozeui v drugih
bankah in p~regledajo knjige in raGune.
&c najdcjo izvedenci kake slabe ali
dvomljivc ~vrednostne ~listine, sc te ne
stciejo wee kot imovina bankc. Ako Sc
JIG skrcila vrednost banGncga premoze-
MIA, mora banka kazati pravilno vred.
most V svojih knjigah. &c banka drzno
speknlira in sc il pride ma sled. mora
to takoj opustiti. Use, kar je slabo, ri
skirano|s mora takoj odstraniti in ma.
Domestic z boljsim. CO vsega tcga
banka hitro ne popravi in stori, izgubi
vse nadaljnje ugodnosti in pravicc, XII
Jill ~vzivajo banke, katere so zdruzene v
Clearing House.
kedar Sc o~dvzamcjo kaki banki &c
u%godnosti ali ce nj sprejeta v Clera;ng
House ina -slednja "a to dOber vzrok.
Ma drugi strapi pa je o banki, Xxi JIG
%alanica te zveze, &c to dovolj jason do
kaz. da ina dobro imovino, da je MEN
kredit dober in da vodi svoj denarni
promct pc predpisih, varno in sigurno.
Nacrt "a nadZorovanje bank potion
Clearing Housa je bill izdelan v Chicago
pred desotimi lott, cd katerega casa IA
pref nj bankrotirala niti ena banka, XII
10 bila V zvezi $ tenn Clearing Housom.
Ako JIG slo ma ali drugi banki slabo
vsled panike ali vojske, so il takoj pri-
skocile ma pomoc druge Clearing House
banke in il pomagalc, dokler Sc MISC
povrnile zopet normaine razmere Ia
Clearing House nadzorovalni nacrt Sc
je pokazal tako vspesen, da so povsod,
kjer koli Sc nahaja kak Clearing House,
sprejeli ia nacrt.
American State Banka je v zvezi $
TEN Clearing Housom, JIG pod njegovim
nadzorstvom in ina we privilegije tie
banke, katcri poda vsako leto pet po-
polnih r%acunov.
American State Banka pa je tudi pod
drzavnim nedzorstvom in odda vsako
leto pet de.ajliranih rsGunov o %staniu
Banking Departments drzave Illinois.
Napravite NASo banko "a VASO
banko in Vas denar DO warren in ga
lahko. dvignete, kcdar ga zelite.
Vprasajte "a seznam uasih First Gold
hipotck. Kakor tudi seaman 10000 in
$4,000 zlatih hipotecnih bondov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Po tel cenitvi sc .je prebivalstyo V Chicago cd
leta 1915 pomnozilo "a ] 1922, V DRAW Illinois
pa "a 1,034, 326 prebivalcev.
' okraju Cook, ce cdsteiemo Chicago, zivi
370,45l Judi. Joliet ina po tel cenitvi 5l,373 pre-
bivalcev, glavno mesto Springfield pa 5l,S24.
Mcsto New York steje 6,504.-185 duS, Phila-
delphia 2,060,O2l, drzava Pennsylvania pa $751;
OH.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11
Central Hotel
C~Onemaugh, Pa.
Fred. Moseb
LASTNIK.
DR.. W. c. ChiendOrf, M. D,
Zdravnik "a rotranje bolezni
10 ranocelnik.

Z~aravniska preiskava ~brezpla6na - pla.
cati jc le zIravila. 1924 Blue Island
Ave, Chicago. Urcduje oil | do ? 20
pol; oil : do Q zvceer. Izvcn Chicago
ziveti bolniki maj pisejo slovensko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Ia vsebino oglasov nj odgovorno
ne upravniitvo ne uredniitvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Pred nekako 60 lett ic obelodanil neki angle
Ski pisatclj, Sir Edward Greasy, kniigo z naslo-
vOm Petnajst odlo6ilnih bitk Y zpodovini. Ma
men pisatelja ie bill opiSati velikc vojaSke dogod-
Ike, Xxi so imei najve6ji vpliv ma zgodovino clo-
vestva. Vsaka izmed opisanih bitk hi bila, Ge bi
bila izpadla drugaGe, pc pisatcljevem mneniu po-
pomona i%zpremenila potek civilizacije. &c hi na
primer Karol MarteI ne bill izvojeval slavne bit
Ike pi Tours i'll POTTER, bi ne postala lie VISA Evro-
pa mohamedanska, temveG tudi VISA Severna in
Juzna Amerika.
Alogoce hi St sedai razlaga korana,
pravi Gibbon, ki opisujc poslcdice te bitke, -
ucla V Solah OXforda III uCcnci hi dokazovali
angleskemu narodu rcsnicnoSt r~azkritii MONA
media.
Cd priGctka krScanske dobe sc je izvoieva-
10 deset ~posebnih bitk. Stir njih predstavliaio
image, XII so bile izvojcvane ma francoskih tlch:
Bitka pri Chalon, leta AL pc kr bitka pri Tours,
leta 1872: zmaga device OrleanSke pri Orleans.
leta 1929 i'll bitka pri Nalmy, leta 1892.
Druga velika francoska zmaea sc je izvoje-
vala ma angleSkih tleh, namreC bitka pri Ila-
stings, leta 1866. Dive drugi veliki bitki, ona pri
Blenheim leta 1704 in pri Waterloo, leta 1915 sta
predstavljali diva velika francoska poraza. IL te-
ga ie razvidno, Ola je bio izmed deset najbolj
OdlOcilnih bitk V krsGanski dobi, pet francoskih
zmag, docim sta bila temu ,nasproti diva franco
ska pOraza.
NOben drugi narCd nina take vojaSkc zgodo-
vine. lie Same ii kratki podatki kazejo, kako vaz-
no vlogo ie igrala Franciia V vijugastem razvoju
civilizacije. Kolikor je prizadeta Europa, so sc
izvrsili najvecji dogodki modcrnc zgodovinc ma
francoskih tleh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

Po cenityi statisticncga urada. Iii ic bila do
vrSena Ia zahtevo vrhovnega marSala Prcvosta
radi registracije, ina Chicago 2,639,957 ~prcbiyai-
cev, dr2ava Illinois pa 1927 So.
Pc tel cenitvi s~tcjeio Zdruzene drzave 1O3,-
S4S.6S4 prebivalcev. &c priSteiemo Sc Ilavajsko
otocje, Alaska in Porto Riko, naraste Stcvilo ma
los, 1856 ,056 prebivalcev.
Ia centraIne drzave je liudskos,evni urad IL
dial Stevilkc:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-12-11

mark V vOz zaprO Oborozenega Straznika. XII ne
more ven pray do kspStadta. kjer nu zcpet cd
pro. Pri kak5li zelezni:ki neSrcGi hi 81 MOI me-
mo9el nikamor p%omagati. Steer je pa "a njegovo
udobnoSt preskibljeno Z mohkih leziStem. pripra-
vo "a kuhanje it'd.
Avezni uradniki in zelezniski vojni odbor so
sc zedinili, ma konfcrenci, da prideio zeleznice
rzllodno od Chicago pod vladno nadzorstvo. da
ne pride V prometu do krize.
Ma konfercnci SO bill navzoci vsi clani zelez-
niskega odbora. komisar Clark je zastopal meddr-
zavno trgovsko k~omisijo, Herbert Hoover zivil-
sko upravo, r. Carey ladiiShi odbor. Harry Gar
iieiu, iadiJSKl odoOr, Il. =. SWEET, tovorni odbor,
"A. w. Thompson, odbor IA vojno industriio.
Zastopani so bill vsi odbori in konferenci so
bin predlozeni do&azi, da 50 zeleznice ma vzhodu
III zapadu tako zabasane 5 tovornimi vozoyi. da
Sc ie bait poloma.
honfercnca hi lie sklenila, da prideio yse re
lezhlce vzhodno od Chicago pod vIadno nadzor-
StEo, anpak dobe tudi enotno vOdstvo. kakor da
so vse zeleznice lastnina enc druzbc. Obra, ma
teh zeleznicah Sc DO vrSil odslej, kot Ola so yse
zelcznice ell zelezniSki sistem.
Podpredsedniki vseh zahodnih zelcznic two
rlJo Skupen odbor, Ill imaJo obratovati vSe who'd
ne zeleznice, kOt ola SO Sc zdruzilc Y emo zcIczni.
sko druzbo. konferenca jc dala temu odboru ma
slednJe mstrukcije: Odbor prevzame vodstvo mad
lastnino vseh zeleznic vzhodno cd Chicago. Ida
II ina potrebne odredbe, ola izkoristi kar naivcc
more Zeleznice i'll vzdrZuje reden in hitter pro.
met. NaJbolJ so zabasani tovorni kolodvori ma ze-
ieznlcah Pennsylvania in Baltimore & Ohio. Ma
druglh Zeleznicah sc promet precej rcdno vrsi in
tovorni vozovi ne zastajajo pc kolodvorih. Pc no.
vi odredbi Odrede tovorne vozove ma drrpe 2clcz-
nice, da bO mogoce vzdrzati reden promet ,ovor.
mega blaga.
' burzvaznih politicnih krogih govore. da Sc
~ bundyleve izpovedi razvija skorai najvecii Do
liticni skandal, XII Jill pozna zgodovina V Zdruze-
NH drzavah. Pc Bundyjevi izjavi je V %politiGni
skand burzvaznih strank zapletenih wee oseb kot
V lndianapolisu. Tam je bilo obtozenih le 1000
oseb. medtem ko re zdaj obetajo, Ola jh V East
81. Louisa obtozijo mad 200.
Profesorji drazdanske ACADEMIC upodabIia-
Jocih umetnosti so naprosili ministrstvo notraniib
poslov, MAJ V bodoce umetnikom ne podeljuie nj
kakrs1lh redov ali drugih odlikovanj. s TEN no.
ceJo vodilni umetniSki krogi p~repreciti castila.
komno hlastanje po odlikah. Ia gonja IA odli.
kami sc je V posledniem 6asu posluzevala &c ne
dopustnih sredstev ter najraznovrstneiSih inf RIG
Tudi sc jc z rcdovi in odlikovanji samo goiila in
krepila neopravicena domisljavost p~osameznih H.
metnikOv.
Pred sedanjO vojno sc je uporablial zracni
tramvaj v razlicnih delhi sveta, da Sc ic preya-
zal material preko prepadOv i'm po gorskih obron-
XIII V vlsino. ltaliianOm pa je pripadla naloea.
da so ga priceli uporabljati tudi V vojevaniu V
gorah; $ pomotjo zracnega tramvaja so postale
dostopne tudi najveCie strmine. Iznaidbo ie pri-
nisovati nekemu mlademu italiianskemu inze-
The Seward gateway and the Alaska evening post., 1917-02-26
ARMED NEUTRALITY IS ASKED OF CONGRESS
 BY PRESIDENT WILSON
AMERICAN MERCHANTMEN TO SAIL SEAS EQUIP PED WITH GUNS SUFFICIENT TO RESIST SUBS AND COMMERCE DESTROYERS OF GERMANY

WASHINGTON Monday Feb 26. - President Will son appeared before joint session Of congress agam day and asked permission to arm American merchant yes sels to establish armed neutrality, and for full and m- mediate assurance that he may exercise such authority as he deems necessary in handling the Geman-Amencan situation.
 The president said in part:
 lam for friendness and peace and mean to preserve it for America long am able desire to emphasize the fact that neither ask contemplate taking any step which might bring through the action of this country.
 War can only come through the act of Germany.
 No course of my choosing will lead to war.
 War can only come through wilfu acts of aggres- sion by Ohters.'
 He added in almost the next sentence that we must defend our people and emphasized that while he might al ready have full tower take what steps he may deem necessary he desired congress- by it's vote to show that it is behind him in whatever course may be decided as the most effective.
 He continued: Tt would be foolish to deny that the situation is fraught with the gravest possibilities and dangers No thoughtful fail to see the necessity for definite action may at any time, ii we are in fact and not in words merely to defend our elementary rights as neutral nation
 T have spoken of our commerce and legitimate CT rands of our people the seas but you will not be mis- led as to my main thought It is not material interests merely that we are thinking about but rather the funda mentas of human rights, chiefly Of which the right to life itself.
 q am thinking not only of the rights of Americans to 20 and come about their proper business by way of the sea- but also something much deeper, much more funda mental than that. 1 thinking Of those rights ot hu manity without which there is no civilization"
 Immediately after the president had finished speak inc and had left the capitol Chairman Flood called meet ing of the house committee foreign affairs to draft bill incorporating the legislation necessary to give the president the powers he asked and was the unanimous opinion of all in both houses that the would pass without single contrary vote
The Seward gateway and the Alaska evening post., 1917-02-26
LOOKS
 BEST, so SELLS
 INLET STORE
Frank COtter Picks Seward After Giving Both
 Towns Try-Out

Frank J. Cotter, proprietor of Tn, Miners Store has just returned from Anchorage, where he has been for the past month in the interests of his business. Cotter spoke of conditions in the inlet camp as follows:
 Anchorage is enjoying good winter and there is something doing there all the time. Business taken as a whole is fairly good, but l am of the opinion that the camp is overdone in practically every line. There are more grocery stores, more restaur- ants, more clothing stores, and more blind pigs than the pay roll of the camp will support.
 After careful size up of the two places I decided to close out my An chorage branch and in the future will confine my business activities to Sew ard alone as look on this place as the permanent town. I am unable to see where Anchorage is ever going to be as good as it was last summer and cannot see where it will ever be as good again.
 "'The government has completed their building both as to public build ings and residences, the population has done the same, the streets are finished, the water works and electric light plants are completed, and the construction work is getting further and further away on both sides of the camp. This is of course getting the money farther away from the town and I fail to see what the camp has Tn the way of resources that is going to make it a permanent town. Looking at it in this manner decided to get out while I could and have come back to Seward to stay. My business ven- ture there has been profitable and I have enjoyed by stay there but Seward looks best to me and for that reason I have decided to devote my entire time to this place.
 Nate White arrived from Hope last night, on business.