Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-10-02

jetja, financno silo Ter znaceniem posameznega
podjetja.
KontrOla cen pomeni Dogovor glede enakih
cen "a enake produkte cd strani vseh proizva-
Jalcev V doticni stroki ter nadalje dogovore GLE
de %primernih dobitkov "a podrobne prodajalce.
lzmenjava informacij pOmeni: Izmeniavo
tehnicnih mformacij ter ~izkusenj med proizvajal-
mimi in tehnitnimi stabi, skupno uporabo patent
NH pravic, t~rgovskih znamk it'd, medsebojno po-
svetovanje glede administrativnih problemov ter
fmancnih v%prasanj, medseboino uporabo kapita-
la korporacij in drugo.
Use te potrebne pritikline varnega vodstva
lndustriJalne prosperitete V tenn prchodu IL TEX
movalne dObe, XII je mrtva, V bodoGo kooperativ-
no dobo, pa je razveljavila i'm napravila nepo-
stavne vlada.
Posledica tega je, da je cd pricetka tega sto-
letJa mas industrijalni razvoj nazadoval in ne ma
predoval. lndustriJe so postale vecje, kOrporaci-
Je elede financ boil slime, a kot industrijalen ma
rod smO Sli nazaj i'll STEER 4 veliko naglico.
Tekmovanje Sc nj wee ozivelo. Nobena poll
titna postava MANFRED ne more spraviti zopet V
~zvljenje mrtveca in do6im je mogote prepovedati
kOoperacJO ZakOnOdajc, sc ne more s postavo pri-
sihti narod ali korporacija, da hi izvrSila samo-
NOR.
Posledica tega ic bila vedno vecja desorga-
nizacija, vmesavanje, neuspesnost in troSenje, XII
je bio popolnoma nepotrebno IN narodno blago-
stanje.
Kaksni pa so bill vzroki "a to pristine ustav-
ljenje naravncga mdustrijaincga razvoja, Xxi o.
grOza bodOce blaeostanjc, &c ne nicgovo lastno
existence!
Docfm je pri drugih narodih soglasal indu-
~strijalni razvoj po vsej dezeli, JIG bill v Ameriki
/razvOj V iztOGnih drzavah IA nekakO generacijo
pred ipdustrijalnim razvoiem srcdnjega Zapada
in Zapada samega.
10 sc je torei ma ,lZtoku korpOracijska orga-
nizacija priblizala stadiju kOoperacije, je obsta-
jail ma Zapadu Sc vedno velik razred majhnih in
dividualnih proizvajalcev, Xxi so Gutili svojo eksi-
stenco o~grozeno vsled postanka korporirane indu-
%strijalne sile. I'll p%osamezni proizvajalci pa so bill
pripravljeni ma boz proti korporaciiam 2 vsemi
svojimi silami, politiGnimi in drugimi, S elmer so
hoteli prepreGiti to, kar je bilo neizbezno, namree
~izloGitev majhnih proizvaialcev cd strani viSje
uspeSnosti organizirane korporaciiske produk-
cijc.
X temu je treba Sc dodati nemalo stevilo ne
odvisnega srednjega razreda V iztoGnih drzavah
in vse one, Xxi so poskusili, a propadli ter raditc-
ga po naravi sovrazijo one, XII so bill uspesni V
organiziranju velike produkcije ter 81 V TEN tudi
pridobili veiko ~politicno moe. Lahko Sc simpati-
zira 2 individualntm proizvajalcem, Xxi Il 81 hoce o.
braniti svOjo industrijalno neodvisnOst, a kljub
temu je to gibanje nazadnjaSkO gibanje.
Enako nevaren sovraznik V napredku prot
kooperaciji ali sOdelovanju obstaja v mocnem in
dividualisticnem razpolozenju velike veGine ame-
riskih drzavljanov posebno onih anglo-saSkega
pokolenja. I'll ljudje so rajsi prvi V majhni pro-
daJalni, kot pa drugi ma prostranem occanu. Raj
81 so predsedniki ~podjetja, Xxi predstavlja 10 Ii
soc dolarjev kapitala, kot pa pomozni tajniki pod
jetja, XII prcdstavlja kapital 81, 0 10000.