davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19
SHAKE INTO YOUR SHOES

Aliens oot-Ease, the antiseptc powder TO be
shaken into the shoes and sprinkled in the foot
bath. 1t relieves painful, swollen, smarting feet
and takes the sting ont of corns and bunions.
Use it when you put on ruhbers or heavy stock
lngs. Aliens Foot Ease is a certain relief for
sweating, Gallons, tired, aching feet. Sold by
Druggists everywhere, Csc. Always us, it TO
Break in new shoes. Trial package FREE.
Address, Allen S. Olmsted, Lie Roy, N. Y.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19
SiskiyOu County Is
To Be Developed by
Sixty Mile Railroad

San Francisco, April 19.-Opening up
the rich mining and agricultural regions
of the Scott and Middle Klamath. rivers
in Siskiyou county, construction of go
mile railroad connecting with the South
ern Pacific at Grenada between Sisson
and Montague, now is practically assur-
ed. The road will run from Grenada to
Fort Jones on the Scott river and from
there a branch viii follow Scott river
to its junction with the Klamath while
another will run up the river to Aetna
Mills. The promoters OF the road have
asked property owners of the district tc
guarantee the payment of interest on
$l,000,000 bonds for 10 years, as a con.
dition of building the line.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19
GERMAN WAR LOAN

Amsterdam April 1S-Gcrmany s
latest war loan totaled $3,103, 10000,
according to information from Berlin to-
day.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19
University Notes

"Through the Horoscope was the
general theme of the Websterian So
ciety s meeting last night. Sylvester
Burleigh in talk, Possibilities in the
Pacific" presented two good ideas. One
was the industrial possibilities of the
Pacific slope, how they might be af-
fected by the war, The other was the
probability of warfare on the Pacific
ocean. The part that the German sub.
marine could play in this field of action
was clearly analyzed.
Harold Dimmick in his talk ON 'Jap-
an and America" presented the diff
culties in the way of United States
regulation of oriental immigration.
Blaine Bedingfield presented some
d" Monroe Doctrine Difficulties. -
The Websterian trio composed of Gus
Anderson, Paul Anderson and Laban
Sleeves favored the society with three
humorous selections Parliamentary
practice was conducted by Oscar Olson.
After brief recess, the new officers
for the final term Of the year were in
stalled They are: Earl Flegel, presi-
dent; Donald Matthews, vice-president;
Francis Cramer, recording secretary;
Grafton Webb, corresponding secretary;
Harold Eakin, treasurer; Paul Ander-
son, critic; and Sam X. King, marshal
The outgoing Officers were: Sam r.
King, Adolph Spiess, Blaine Beding-
| field, Enrol Proctor, Harold Eakin and
| Gusave Leining. Speeches were made
by the outgoing and incoming officers
which was followed by "Web Eats
furnished by the new administration.
The Chestophilians' program which
had as its general topic, Choosing a
Vocation" was pleasurably disturbed
by a surprise visit from their sister so
ciety, the Chestomatheans, last night
The program presented; "What Does
the Law Offera" Henry Spiess
"What Does Science Offer9" VIM
Chittiek "The Ministry" Clark
Story; "'What Does Business Offerq'
Kenneth Legg; Choosing Vocation, y
by William Holt.
Additional numbers were: A mando
line duet, by Messrs. Legg and Holt
accompanied by Mae Mickey; piano
duet, Helen Moore and Mae Mickey;
solo, Mary Walker. A playlet was clev
erly enacted by Estelle Satchwell, Helen
Satchwell and Grace Bagley. The con
cluding number was freak play by 9
number of the men. The serving of de
lightful refreshments closed the even
ing's fun.
Mrs, Miller, of Pasadena, Cal, nation
al field secretary of the Home Mission
airy society Of the Methodist church, was
tho abatAal onaobar x-.sfar1oV Sbn +olC
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Enlistments in the regular army mum
bered 126 III Portland Monday
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Try Journal Want Ads-They pay
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

DIsrIGURING GRowTHs OF
HAIR ENTIRELY REMOVED
New Method Removes Roots
and AID
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Sell it the Journal Want Ad way.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Snow fell at La Grande for the three
days ending Monday night. April is
breaking all Oregon records.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Mrs. Miller, of Pasadena, Cal, nation
al field secretary of the Home Mission
airy society of the Methodist church, was
the chapel speaker yesterday She told
of the worship of Budda in San Fran
cisco by American women, and OF the
needs of the Home Missionary schools.
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Mr. and Mrs. L. NJ Haines have
come to Salem from Portland to make
their home, and will occupy Mrs. Hal
lie Parrish Hinges residence at 295
North Summer street.
Mr.. aud Mrs Haines formerly lived
in this city and have a wide circle of
Daily capital journal. (Salem, Oregon) 1903-1919, 1917-04-19

Blaine Bedingfield was the student
leader of the varsity Y, NJ. devotional
meeting last night. The subject was
+" How TO Live a Christian Life
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

plomatiene stike. Nemska vlada hi zanemarla
svojO %dolznOst, Ge ne bi storila priprav "a vsako
eventualnost.
TOda poglejmo nekoliko natantneje ma stvar.
Je II nastala nevarnOst vojne res sele takrat,
ko Je bill Gerard OdpOklican liz Berlina in je grof
Bernstorff dobil svOjo potnico: In nj Ii nemska
vlada dotlej res nikdar mislila ma kOnflikt?
Bio hi treba pisati obsirno zgodovino skoraj
treh let, &c hi hOteli nasteti vse, s elmer je NemGi-
ia III z MO Avstrija mnozila nevarnOst VOL
ne. Da ina berlinska vlada YES cas- svOj0 SpiOna-
zov V Zedinjenih d~rzavah, so dokazali razlicni
process, pri katerih so Obdolzenci sami PRIMAL
svOje zarotnisko poslovanje. Da so sc nit takih
intrig zbirale V nemskem pOslaniStvu, je izven
vsakega dvOma.
&c bi bilo so pri tenn mraGnem delu izkljuG-
no lie "a podjetja roper zavezniske interese, hi Sc,
eetudi nekOliko po sill, Sc naslo opraviGenje. Toda
v nemskih uradih ne sede otroci. Oni vedo, da SO
vse take zarote pOmenile nevarnost konflikta. Ne
glede ma to je bila Spi0naza V nekaterih slucajih
naperjena profit Zedinjenirl drzavam samim. In
prav takO je bila agitacija v mnogih ~slu6ajih takO
prOnemSka, da je re ysled tega morala biti proti-
ameriSka.
&c Sc prav : TEN ne more dokazati, ia je Mem
cija hotela vojnO Z Ameriko. je vendar IL vsega
razvidno, da je jemala mOznost take vojne v pO-
Stew re v casu, kO nj bilO V Ameriki nObenega raz-
%pOlozenja zanjo.
V resnici je vSe to pOpolnOma razuml jivo.
Takrat, ko je Nemcija napovedala brezobzirno
vojskovanje $ submarinkami, je re p~ozitivno ra-
cunala s TEN, da pride zaradi njenega ukrepa lah-
kO do vOjne. To nj ugibanje. To vemo pozitivno IL
Zimmermannove note. Nemska vlada Sc je zave.
dala te nevarnosti, ker je vedela, da je s svojim
nOvim bojem ma morju prekrSila Ameriki danO
obijubo.
To so fakta.
&c je nemska vlada vedela, da pride lahko do
vOjne, pa je vendar storila korak, XII more dovesti
dO ME, tedai je jasno, da ie re pref izvrsila pri-
prave "a ia slucaj. ZimmermannOva nota, XII isGe
alianco z MehikO in JaponskO sele pc izbruhu vol
ne, nj mogla biti edna nemSka priprava; paw
cato ne, ker ne sede V berlinskih uradih Otroci in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

DiplOmatitni stiki med Zedinienimi drzava-
mi in Nemeijo so prekinjeni. Kljub temu je Anne
rika sc vednO nevtralna. Treba je bilo menda te-
ga stanJa, Ola sc je pokazala beseda o nevtralnOsti
v svOjem pOpOlnem nezmislu. Kar hi mOrala new
tralnOst pravzaprav pOmeniti, tega nj. Vsaj v O.
grOmnem delu sveta, Xxi se spOjen z vezmi mOder-
mega gospodarstva in kolikor toliko tudi S kultur-
mimi interest, nj resnicne, brezpo goine nevtralno-
sti.
KakSnemu zamOrSkemu plemenu V centralni
Afriki, kjer nj Sc nobena e~vrOpska vlada ustanO-
villa svOje Oblasti, je mOrda vseenO, Ge zmagaio V
sedanji vojni centralne sle ali pa zavezniki tam
je mogoce, da sc sploh ne brigajo "a vojno in ne
cutijo nobenega pomanjkanja, ker nimajo casopi-
SOW in ne dobivajo nobenih vest; il boise.
Po civihziranem svetu pa lie lie da nj resni6ne
nevtralnOsti, ampak je tudi nemogoGa. lzjave raz,
min vlad, da ostanejo nevtralne, ne pomenijo ME
druzega, kakor da Sc doticna drzava aktivno ne
udelezi v0jne ma nobeni strani. To je pasivnost
napram vOjni in Sc ia je pogosto ma lie ma papir-
ju Cd te pasivnOsti do resniGne nevtralnosti je
pa dolga, dOlga pot. In skoraj nihte je ne pre-
hodi.
Kako bi bilo tudi mogoce?
Oh izbruhu evrOpske vojne je tidal Wilson a.
pei ma prebivalstvo Zedinjenih draw, mai tudi
ono ostane nevtralnO. Pc kinematografskih gleda-
liScih so kazali vsakOvrstne vOjne slike in ma plat
nu ST je vselej pOEazala proSnja, maj Sc gledalci
4 OZlrom ma WilsohoV apel VZdrZe Vsakega lZraza
simpatije ali antipatije. Lastniki gledaliSc so ma
Ia nacin ostali nevtralni; to Sc pravi: Pokvariti
81 MISC hoteli kupcije. Min apeli pa MISC prav mic
zalegli. NavduSeni Nemci so kakor besni aplavdi-
rail-, &c Sc je ma platnu prikazal Vil6e ali linden
burg; angleska kri sc je pa Ogrela, ce so marshall
angleski ali francoski vOjaki V dolgih vrstah ma
bojSce. Pa ce ne bi bill aplaudirali, hi bile vendar
s~impatije ostale razdeljene.
Tiste nevtralnosti, katere nj pri p~osamezni-
kin, pa tudi drzave in njih Wade nimajo. Ampak
tukaj so simpatije in %antipatiie Sc veliko bolj o.
snovane ma realnih interesih, kakor pri posamez-
nikih, pri katerih je tuvstvo pogostoma mOcnejse
cd %hladnega razuma. Interest draw MISC nevtral-
nj. &c Wade ne z~astOpaio pravih interesov svo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

ker dOkazuje VISA dosedanja vOjna, kako SO pre-
vidni i'm kak0 skrbe, Ola Sc Obvarujejo vsakega
preseneGenja.
AkO vzamemO vse to v poStev, sc ne moreno
nikakOr cuditi, Ola je sumnicenje v Westinghouse
zelo naraslo in da zasledujeio s skrajnO nezaupv
nOstjo vse, kar mOrejO izvedeti O nemSkih kOra-
kin. ~s
Poroca Sc ,da Sc Nemci v velikem stevilu IL
~seljujejO v Mehiko. V New YOrku je mehiski kon-
zul zadnje dni izdelal baje pOprecno Pc stO pot
Min listOv ma dan. Sedaj je baje tudi v Chicago
tako. Vlada je dobila obvestila, da imajo Nemci
V Vera Cruz in Monterey tajne sestanke in da Sc
mrzlicno pripravljajO "a sluGai, akO izbruhnejO
sovraznosti med Nem6ijo in Zedinjenimi drzava-
mi. liz Laredo v Texasu prihaja vest, da je dala
Nemcija Will velike svOte ma razpolagO, cato da
hi $ elm ve6jo mocjo nastopal proti Carranzi in
Zedinjenim drzavam: Ma drugi strani so pa nen-
Ski agent ma deu, da bi pridobili CarranzO "a
NemGijo.
Nismo pri wolff, da hi well vsako tako vest
meni nj mic tebi mic "a svetO resnico. Nikdar nj
bio casnikarskih telegramOv in opisov, ne da bi
Sc tn ali tam vmesale ls$i vanje. Strah ina veil
Ike oGi; strah V WashingtOnu ;e razuEiijiv, in cato
je tudi razumfjivo, da Sc vidijo reel, XII so, pa t-
III reel, XII jih nj.
Ali kakOr je potrebno, da 81 clovek v taken
~polozaju ohrani skepso, vendar tudi ne bi bilo mic
opravljenO 5 frazo, da so vse skupaj le prazne
marine. Zlasti ne pristoia taxa p%ovrsnOst socializ-
mu, cigar nalOga je vedno jasno in tcmeljito spo-
znavanje dejstev.
Fakta so taxa, da nevarnOst vojne ne poiema,
ampak narasca. Sum jo pospesuje. In sum zivi in
ina cello podlago.
NeyarnOst Obstoja in tel nevarnosti je treba
gledati v o6i. Da mora tudi vlada racunati s to
nevarnOstjO, Sc razume. Ampak elm veeia je ne
varnOst, tenn potrebneisa je hladnokrvnost baS ma
odgovornih mestih. Gin veGja postaja ma drugi
strani mOznost konflikta, tenn n~ujnejsa ie previd-
most in prevdarnost ma nasi srani. Tenn bolj Sc
mora cd Wilsona, cd ameriske Wade, cd ameriSke-
ga kOngresa zahtevati, da ne store nobenega kO-
raka, Xxi hi pomenil, da dajejo Zedinjene drzave
povOd "a vOjnO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

hive pritirajO tia, kjer Jill hocejo imeti. In kdor
misli, da Sc jh bo kar million dalo pOstreljati, ker
je eden dial tax zgled, ne pozna Judi. Americana
so prav tako IL krvi in mesa, kakor so bill Evro-
pejci.
In kaj Sc sploh pravi generalni strajk!
Beside gredo nitro il ust, .'doch hart i'm Rau-
me stOssen sich die Sachen.'
&c nj generalni strajk sama lepa fraza, tedaj
pomeni, da Sc pc vsej dezeli, V vseh strOkah, v
vseh podjetjih, v velikih in malih, cello v domaei-
lah ustavi vsakO delO, vsak transport, vsak pro-
met. In to je utopia, kakOrkoli Sc obrne.
Da bi bila TAXA akcija mOgoca, bi mOrala biti,
ker Sc ne smemO zanaSati ma 6udeze, &c ne vse de-
lavstvO, vsaj OgrOmna MEGA vecina Organi.irana.
In Organizacija ne hi smela biti lie ma papirju, am
pax ve memo clanstvo bi morale stati ma vrhun-
ell zavednOsti. Kajti take ogromne akcije ne mo-
rejO izvrsiti sami kOmandanti, ce ne pozna vse
clanstvO njenega pravega pomona, njenega name
ma in svOje nalOge do zadnje podrobnOsti.
Kaksen nezmiseln san pa je V TAKEN s~luGaju
generalni strajks! Ako hi bilo amerisko delav-
SvO pc svOji ogrOmni yecini res tako organizira-
no in tako zavedno, ii morale poznati tudi pOmen
polrticne mOci. Tedaj ne bi bila ameriSka vlada
TAXA, kakrsna je sedai, ne kOngres enak sedanje-
mu. POlitiGne in eksekutivne Oblasti hi bile v rO-
kah delavstva; to pa menda ne bi uprizarjalo ge-
neralnega straika samo proti sebi.
To Sc pravi: &c je delavstvO dovolj mo6no, da
'uprizori generalni Strajk, tedaj je generalni
strajk nepotreben.
u besedami Sc vcasi izvaiajo igre. Govorilo
Sc je re veckrat o generalnem Strajku; ~pOroGalo
Sc je re o MEM. Ali v nobenem ~slucaju nj so III
%resnitno splosnO stavko. Omejena je bila ma kak-
sno mesto, ali ma kaksno stroke ali ma kaksno sku-
Pine; omejena stavka pa nj generalna.
Lahko Sc uprizori demonstrating splosna
stavka "a "a ur. To Sc ie re zgodilo. Ampak to je
demcns.racija, ma pa boj, Xxi Sc priGne z namenom,
da Sc bo brezobzirno vodil do image.
Splosna stavka pomeni absolutno poGivanie
vsakega della. VISA produkciia v prvi vrsti Sc mora
ustaviti. Ravno tako VISA distribucija. In TO je IL
topija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13
K meG.

jh dezel, zastopajo vendar gotOve interese v teh
dezelah; in pc njih Sc ravnajo.
Naravno, da dandanaSnji nj enotnih, draw
nih interesOv. Prebivalstvo vsake dezele Sc deli V
razrede in interest razredov pO vsem svetu in v
vsaki posamezni dezeli posebej SO 81 nasprOtni.
Odlo6ujejo pa tisti interest, Xxi vladajo. III so "a
radi sebe samih naklOnjeni ma emo ali ma drugo
stran; nevtralni pa MISC. &c hi zavladali drugi
interest, bi sc mOrda naklonili ma nasprotno
stran; nevtralni pa tudi ne bi bill.
Zedinjene drzave dajejO sedaj prekrasnO ilu-
stracijo, kako zastare pojmi, kakO izgube besede
svoj pomen, koliko krvave ironije ti6i v izrezu
"nevtralnost" Vlada nevtralnih Zedinjenih dr.
zav je v tiso6erih brigah in skrbeh, XII Sc mnoze cd
dine do dine, in sredi teoreti6nega miru lima cello
vrsto pravih vojnih opravkov.
Odkar je priSlo ma dan, da je NemSija delala
poizkuse IA alliance proti Zedinjenim draavam, O
cemer Sc danes ne more vec tajiti, ker je thinner
mann primal, da je postal tisto motto svojemu "a
stOpniku V Mehiki, Sc kazejO vladi V Washingto-
nu strahovi ma vseh konceh in krajih. In njene
skrbi so razumljive.
IL pofuradnega vira je baje vlada izvedela, da
je v glavnem mestu Mehike ustanovljena izredno
mocha brezZicna b~rzojavna postaja, XII omogoGa
direktnO zvezo med Mexico City in Berlinom in
narObe. &c je vest resnicna, kar hoGe vlada do
gnati $ preiskavo, tedaj je Nemciia "a svoje pre-
komorske zveze pOpOlnOma neodvisna cd cenzure,
XII jO je Amerika uredila v Sayville i'm v Tucker
tonu. Nemske submarine bi tedaj lahko dobiva-
lie direktne ukaze; lahko hi bile ObveSGene o cd
hOdu vsake ladje liz kateregakoli ameriskega pri-
staniSea. NemSki tajni AGENT v Ameriki hi bill
lahko vedno V zvezi 2 Waldo v Berlinu.
Navsezadnje je razumljivO, da ne more biti
nObena ameriska vlada ravnOdusna napram takim
recem. Mice ne more reel, da dokazujejo take
priprave prijaznost Nemcije rapram Zedinjenim
drzavam. Resnica j, da titi V vsakem TAKEN kO-
raku nova vOjna nevarnOst.
NemSka vlada bo imela seveda izgovor "a
visa ia podjetja. Vojna med Ameriko in Nemcijo
je mogoca lin ker je mogoca, mora biti NemGija
pripravljena Ia vsak slucaj. Da je TAXA vOjna res
mOgo6a, je pOkazala Amerika, ko je prekinila d.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

Cd casa do casa. sc ~oglaSajo v delavskem gi-
banju ljudje, XII imajO tolik0 temperamenta. da
Jim ga kriticni razum ne more brzdati. PRAY Sc
daj je zopet cas- "a take radikaice, XII Sc opajajo Z
besedami in pOtem prezro, da je med besedo in
dejstvOm velika razlika. Kdor hoGe nastavljati
svOja uSesa, slisi zdaj vsak cas- lahko besedo O ge-
neralnem Strajku.
TAX strajk, pravijo temperamentni ljudje,
mora biti odgovor delavstva ma vOjnO. Tisti, XII so
~najbOlj entuziastiGni, gredo pa Sc dale, pa kar
pravijo, da bo v Ameriki generalni strajk, ce IL
bruhne vOjne.
s tenn zaneSenjaki smO najhitreje lahko GO
tow. MIN lahkO enostavno povemo, da ne bo ia
kega strajka, ze cato ne, ker ne p~osluSajo delav-
ske mase v tel dezeli njihovega povelja, ker te
delavske mase sploh MISC radikalne in ker so veei-
mona pohticno nesolane. Generalnega strajka ne
bi ameriskO delavstvo uprizorilo, tudi ce bi bilo
to sredstvo tako %sijajno, kakor JIG utopistiGno. u
prizOrile ga tudi zaradi tega ne bi, ker je najbolj
odlocuJocl faktor med ameriskim delavstvom, kO-
llkor ga nj pOpOlnoma indiferentnega, American
Federation of Labor, in ia ga ne BIO razglasila.
Gompers sklicuje "a pondeljek delavsko kon-
ference, XII maj razpravlja o ~stalisGu d~elavstva
glede ma vojno, obrambo, demokracijo in take re-
cl. kdOr Je cital pOziv ma to conference, bere v
MEM lahkO, kar hoce. Sestavljen je tako kakor
Bethmann HOllwegOve note; kdor misli emo, mu
potrjuje poziv crne misli; kdor je naklonjen ma
belo, mu p~otrjuje belo. Ampak nam zadostuje,
Ola skllcuje konferencO GOmpers, Wilsonov prija-
tell, zagOvornik demOkraticne stranke in elan ma
rodnega obrambnega sveta.
KdOr pricakuje cd Gompersa, da bO pripo-
roeal generalni strajk v s~lucaju voine, je enak IL
stemu, XII steje zvezde, pa Sc spotika OBJ kamenju.
Kar irOee Sam, nj mic druzega, kakor sodelovanje
delavstva v vOjni ia nagrado pa priGakuje neko-
like privilegijey "a unije, kar imenuje varstvo de-
mokratiGnih pravic.
Ampak &c ne hi bilo konservativnost v A. F..
Of L., &c bi bila Ia organizacija sama navdusena
"a generalni strajk, ostane dejstvO, da je v njej
organiziranih okrog diva miljona delavcev, da je
pa v dezeli Sc nekaj wee miljonOv popOlnoma ne
organiziranih prOletarcev, XII Sc cd sluGaja do slu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

GAIA pridObe "a strajk "a boljse place, kateGh pa
nj pridObiti "a p~olitcno, "a revolucionarno STAY
ko.
Toda pustimo Sc to ma strani. Generalnega
straJka ne DO, ker je sam ma sebi utopia in ker
Je posebnO v slutaju vOjne absurden.
Kako pa je bilo V EvrOpi, ko je izbruhnila
vojna? Sal je to vendar kos zgodovine in IL ME Sc
mora delavstvo uciti. Ukazana je bila mobiliza-
c1a. NekolikO %miljOnov ljudi je V stiriindvajse-
TIN urah zapustilo tovarne, delavnice, jane, polja
it'd. Clovek hi mislil, da nastane vsled tie slime iz-
CUBE delOvnih mOGi hipoma delayska roka tako
dragocena, Ola Sc bodO VISA pOdjetja trgala "a VISA
kega prOletarca, XII je ostal donna.
TakO hi clOvek mislil. A kaj So je zgodilo v
r~esnici?
Prva posledica mObilizacije je bila silna
brezpOselnost. V eni tovarni je bio vse tehnicno
osObje poklicano pod o~rozje; podjetje je ostalo
brez vOdstva in Sc je morale zapreti. liz druge so
%pokhcali tolikO delavcev v kasarne, da Sc z ostali-
mi nj lZplaeal Obrat. In takO dale. Delavske or
ganizacije, XII dajejo brezposelnO .podporO, so v
kratkem casu izcrpale svoje fOnde; morale so skr.
citi statutari6ne podpore; nekatere so morale IL
staviti svOje pOslOyanje.
Vojna sama izprazni delavnice. Kaj mai jih
prazni straJkY Tisti, XII MISC pod zastavami, isGejO
takrat della. Kako jh hos gonil v stavko?
LahkO bi Sc nam odgovorilo. da so v Ameriki
d%rugatne razmere, ker nimajo Zedinjene drzave
ogromne rezervne armada kakOr evropske militia
risticne dezele. Tukaj tOrej ne bi mObilizacija iZ-
praZnlla 'tovarn, ker imamO sistem pr0stovoljcev.
Ne varajmo sami sebe. Tisti hip, ko faktieno
izbruhne vojna, nastopi slucai, ko pokliee pred
sednik lahkO "vso neOrganizirano milico" pod o.
rozje. Ia to nj treba sele zakona O prisilni voja-
Ski sluzbi. Konstitucija popOlnoma zadostuje "a
to. In ce Sc tisti, XII so poklicani, ne hi odzvali, je
stalna vojska, pomnozena s p~olicijo, konstabli
t. d. dovolj mocha, da Jill nazene v tabore. Kajti
vojaki imajo puske, delavci pa ne; prvi znajo
streljati, drugi ne.
tn ali tam Sc da kdO lahko ustreliti, ker no.
&c ubogati mobilizacijskega povelia. Ampak v
%sploSnem ne bodO takih protestantov meni mic te-
bi mic postavljali oh lid in ~streljali, ker ih lahko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

.Resnica Je vendar ia, da ne producirajo de-
lavci lie "a vladajOci razred, ampak tudi sami "a
Sc. &c ne bo nihGe pekel kruha, ga ne DO zmanj.
kalo lie kapitalistOm, temvee tudi delavcem. &c
gredo danes tekstilni delavci ali kovinarji ma
strajk, Sc dobi V groseriii vendar z~elenjava in s
svojo podporo 81 lahko kupijo mleka in kruba. V
siucaJu splOsne stavke ne more nihce niGesar ku-
pitt. POmanjkanje in lakota ne napade lie kapita-
listov, ampak delavce same. In precej verjetno je,
da DO v kapitalisti6nih kleteh in shrambah nekai
wee zalog, kakor v delavskih kuhinjah.
Da hi sc to izena6ilo, bi Sc morale delavstvo
posluziti nasilnih sredstev. Unieiti bi morale pri-
vatne zalOge kapitalistov in Sc polastiti velikih
skladisc. To pa ne hi bilo mic mani kakor revoluci-
in. In tn ne bi wee OdlOcevala strajkarska solidar-
nest, temvec moe orozja. Dokler je politiGna moe
absolutno v rOkah kapitalisticnega razreda, de.
lavski razred pa gOlOrOk, ne more biti dvoma, ka-
ko hi sc kontal tax krvav konflikt. LIE brezvest.
most hi mogla gnati delavstvO v tax pred facet
kom ~izgubljen bOj.
Beseda O generalnem Strajku doni mogcGno.
Tudi moeno vino ina velik vpliv. Mi pa ne pri6a-
knjemo delavske image cd pijanega proletariata.
Abstinence cd opojnih fraz je Sc potrebnejsa ka-
kOr abstinence cd alkOhola.
Tistim, XII zdaj zopet raznasajo take bobneGe
fraze, hi svetovali, maj Ohlade svojo kri i'm mai ne
varaJo sami sebe, sa ne bodo varali deIavstva. &c
nam le kdaj bilo treba treznosti, je je treba sedaj.
I'm &c Je bila pOvrSnost kdaj prokletstvo, je sedaj.
Fraza pa je pOvrsnost, medtem ko je socializem
pOglobitev.
Socializem mora delavstvo pou6evati o moci,
XII fiei v MEM, ce jo organizira. Ampak varovati
GA more pred precenjevanjem mo6i, dokler je nj.
ma. Vehko slisimo deklamacij, malo vidimo della.
ia vendar gre has sedaj "a delO, "a organizatoric-
no delo pred vsem. Kajti dokler ne DO proletariat
organiziran, zadostnO, temeljito organiziran, so
vse deklamacije brez Gene. &c pravimo DELAY.
stvu, da je v MEM moe, XII lahko prepreci ve VOL
ne svefa, mu moramO pOkazati, kako zbudi, zbere,
organizlra in potem pOrabi to moe. Vabiti ga ma
akciJe, Xxi so o%bsojene ma neizogibno blamazo,s Sc pa
pravi kompromitirati vse gibanje. In to ie smrten
greh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-03-13

IL Londona p~oro6ajo, ola ie bolgarska vlada
naznanila nemSki, da ne more nadaljevati vojne
IN da sklene separator mir, &c ne DO vojna do
poietJa kOnGana. Ministrski predsednik RadOsla-
WOW je podal podobno izjavo baje tudi v sobra-
nJe Vest prihaja cez Rim, in to je glavni vzrok,
ola nimamo naipOpolnejsega zaupanja v memo
resnicnost. liz Rima telegrafirajo vse svOje zelje
kot resnice pc svetu. Fantazja ondotnih poro-
cevalcev je tako ziva, da pOgostoma sami verja-
mejO, kar so 81 izmislili. S TEN nj reGeno, da mora
biti tudi ia vest ma vsak naGin zlagana &c hi pri-
Na liz kaksnega druzega kraja, hi jo brez obotav-
ljanja %verjeli, kajti moznosti I'd memo resnienost
ie veliko.
Prcdvsem je vseskozi ~verjetno, Ola sc ie Boil
garska naveliGala vojne. Kajti navelieala Sc je