Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1917-08-21

spoznala, da je to signal "a revolucijo Y eni de-
zeli, v drugi pa ne. Popolnoma izkljuceno je, ds
hi sklenila generalni Strajk, XII mai hi izbruhnil ma
FrancOskem in v Angliji, medtem kO bi Nemeiia
pOrabila priliko tako, kakor jo je takrat, ko je
V ruski armadi nastala pacifisti6na zmeda.
Ampak recimo, ola bi Sc v Stockholm prezrli
vsi Ii jekleni argumenti. Recimo, da bi Sc tam
sklenilo ia jradikalnejse, kar Sc more skleniti Ge-
neralna stavka, XII Sc mora nujno p~releviti v re-
volucijo.
To ne sme biti pc Balfourjevem mnenju, ker
so socialist lie del narOda, pa he smeJo odlocati .
usodi vsega narOda. To bi bilo nedemokratiGno.
Mic nj res!
Well smo "a zgled skraini sluGaj, XII hi bill
mogoc. Toda vprasajmo: Kaj hi bio TO?
Resolucijal Sklep.
Ali je to 70 odlo6itev o usodi narodaq Ali
je 10 postavljanje m%anjSine mad veGmOF
Kaj Sc! Sklep je. V nnjbolj sem ~slueaiu APPEL.
NikakOr pa nj ukrep. Niti deianie Sc nj. Zakaj
deJanje samo presega moe conference.
Vzemimo, da bi Stockholm res to sklenil. Te-
daj hi bilO dvoje mogoee. Da izbruhne splosns
stavka in z MO spojena revolucija, ali pa ia ne
izhruhne. To Sc pravi: Ali sluSa ve6ina naroda a
pei conference, Mi ga pa ne slusa.
&c Sc vecina naroda ne strinia s socialist in
2 njihovo konferenco in 2 njihovim skiepom, te-
dai ostane sklep lie sklep, ~izvrsitve in deJanja pa
ne no. Demokraciie ne more Stockholm posiliti.
= ~ 20 HNi h'P tcudJ Jt ~ y lcu oOhHLd-
no, da Sc vienna 2 Min vetinn; sklep ie tedaj raw
no tako demokratiGen, kakor MEGA ~izvrsitev.
Well smo nalaSG okrajni sluSaj, Xxi je mogos
Y ideji, dasi smo prepriGani, da ie danes prak-
titno nemogoc. Nemski socialist n. pr. he morejo
danes ma noben na6in sprejeti garancije "a revo-
luc1Jo V Nemtiji. Ampak we'll smo tax ekstremen
primer, ker najboljc zavra6a frazo, da nimajo So
cialisti pravice ravnati "a yes narod.
Po tenn uvaaevaniu ic popolnoma razumlji-
v a Yahteva ano1aSkib cnn,o1t.to, L. -. - -
hoimska konferenca pCsvetovalen znaGaj, ne pa
definitivno sklepcnega.
kIlub 'emu Sc postavlia angleska vlada proti
konferenci. in ostala zavezniSke Wade razun rus.
Ike j Slede. Nem6ija pa ina sedai nailepso prili-
ko, da vzdigne prst in pravi "Zavezniki trdiio.
da So bojujejo "a demokracijo: poglejte, kako 10
praktlcno zatajujejo! Nam ~oGitaio. Ola smo av-
'oKraN pa vendar demokratitno dovoliujemlo
SvoJIm socialistom, da gredo V Stockholm"
cato ie sklep zavezniSkih vlad neumen. s syo-
Jim postopanjem dOvoljuieio in omogocaio kai-
zerstu, ola nastopa v dcmokratiGni vlogi. kar ma
vsak natin lahko naprsvi znaten moralen vtisk.
AKo III angleska vlada lie ma to pomislila -
ne glede ma pravico angleskih in ostalih zavez-
nSklh socialiStov in ne glede ma visoke ellie So
gladstone conference bi morals 20 " svoicn,
lnteresU porabiti priliko, da sprawl kajzerievo
viado V zaSato. Tisti hip, ko hi bilo dognano. da
sc udeleze stOckholmske conference delepat; II
vseh zavezniSkih dezel. ie gotovo, da hi NemGija
IN Avstr1Ja prepovedali udelezbo svojim dele
gatom.
Prepoved cd zavezniSke strani nj torej lie pri-
S~trar.'ka. ampak ie tudi skrajno kratkovidna IN
nerodna. ZavezniSke Wade ne morejo p Mo niko-
muir napraviti vefje usluge, kakor kajzerju.
kaJpada tiEi "a to prepovedio Sc nekaj veS:
q cemer bono Sc govorili. Ampak Balfour, XII 10
ocitno dusa tesa reakcionarnega ukrepa, Sc zelo
mott. ce mish. da In doSe"e svoi pravi Gill in nr..
precil internacionalne stike socializma. Morda bo
storkholmska konferenca trpela vsled tepo NOR.
Ga BIO prakticno onemogo6ena: toda stockholm SKIS
konferenca nj zadnia bescda in cimbolj skusaio
Wade prepFcciti socialiStiGni sporazum, tembo,;
h"do podzgalc drlo zani. Sebi pa ne bodo . tenn
pray mic koristile.