Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

Cd slovenskih sodrugov Sc je V debati glede
lJudske obrambe ali Preparedness oglasil prvi
'kontra' sodr. Petrovich. To je pray. Kajti no
bena stvar V zivljenju nj e~noliGna, ampak ina VISA
kovrstne ovinke i'll soteSke, katere je treba preiS-
kati, analizirati i'll potem Sele izreGi, katera Stran
Je S takticnega staliSta najboljSa "a naSo pot, Xxi jo
potrebujemo, da ~dospemo k svojemu cilju. Pot in
cilj-okrOg tega Sc suce vse. Nekateri naSi sodrugi
imajo glede tega drugaGne nazore, pa menijo, da
je treba trditi cnoinisto IA vedno, da Sc mic ne
izpreminJa V zvlJcnju; kotov hi, Zmot ne SINE hi
II In ce St to trdl, Jh pOtem res ne bO. Taxa vZgo-
ia diSi pc verskih dogmah in socialist io moramO
odklanjati, ker je nevarna "a socialistiGni razvOj.
Odkar Sc je dcbata o preparedness" zane
Sa V proStore "RadniGke Straze', jc dobila VISA
stvar drugo lice, in sedaj re ne moreno wee deba-
tirati o ''pripravljenoSti" sami kot taxi, ne da hi
Sc pecah Il vpraSanjcm: "Ai jc SocialiSticna
stranka - stranka ncresistencc, ali obdrzi Y sebi
VISA tista bojna sredStva, Xxi o~bstojajo V ~danaSnji
druzbif" To je torej naSc takticno vpraSanjc, ka-
tero ~vkljuGuje 'ljudSko obrambO'; to je vpraSa-
ME, XII zasega V korcnino naSc aktivnoSti. vpra-
Sanje, ali maj nastavimo, ko smo dobili klofutc -
pc krSGanski moral - Sc drugo lice, ali NET
Sodr. Petrovich ne hi nastavil drugega lica.
Sodr. Petrovich pravi, da ne hi dial ne kapljc krvi
"a kapitalistiGno stvar, paj pa zadnjo kapljo, Ge
treba "a delaysko. Cisto logiGno in socialistiGno!
Glcde taktike Z ozirom ma to v~praSanje nimam to-
rel $ Sodr. Petrovichem nobenega sporeka. Ampak
sodr. Petrovich meni, da Stojim JAZZ ma napacnih
premisah Z ozirom ma narodnost. domovino in raz-
redcn BOZ, pa mi hoce lctc izpodbiti. Toda to. kar
on i%zpodbija, nj mole; niegovc imaginarne pre-
mise so to. Ono, o Gemer jc pc n%jegovcm mncnju
pOzitiven, da me je prijcl, ga pa lie izdaja, da V
resnici nj mislil dovolj in da imam torcj pray. ko
trdim, da Sc je pri mas udomaGila lenoba miSli.
SOdr. Petrovich pravi. ia sem zapiSal, da je
to, da delavci nimajo domovinc, lie napol rcsnica.
pa Sc tcmu cudi, ceS, da je to ~prvikrat sliSal do
slej je sliSal lie, da je nimajo. Marks in Engels
sta zapiSala to Y kOmunistiGni manifest.
Well, Sodr. PetrOvich in mi mnogi drugi Sc
marsitesa nismo sliSali in nam DO pac to-. kar bono
sliSali prvic, nekaj novega. zagonetncga, vtaSi ia
koj cello absurdnega. Ampak to napoSled vcndar
ne pomeni in ne dokazujc, da je bilo samo tisto
pravo in nezmotljivo, kar smo vedeli pref. Kar hi
mogli zakljutevati, hi bilo to. da Smo Sc V mission
ski-soap boXarski dobi Socializma, V katcri ic paG
dovoJcno, da vemo SamO tiSto, kar miSlimo. da
moreno prebavljati. Ampak ma vse ve6ne ease
ne moreno ostati samo pri miSjonu. CHM bono
vecji, jacji, timbolj Sc DO naSe ~politiGno in 90
spodarsko ~zivljenje jclo uvcljavljati. Sc bo treba
vsak cas- baviti Z novimi vp%raSanji, katera so nam
sedaj tuja, nepoznana.
Kaj je pravzaprav $ to domovino? - Marks
in Engels sta zapisaa Y komunisticni manifest
pred 6S lett glede domovine in naroda tole:
"Delavec nina domovine. Mice mu ne more
wet tega, cesar nina. Proletariat 81 mora Sele o.
svOjiti politicno moe. uveljaviti Sc kOt narodni
razred in Sc konstituirati kot narod, zatorej je ma
roden, seveda ne v mescanskem zmislu