Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15
Mirovni zvonovi.


Cd vseh strani prihajajo in Sc krizajo najraz:
novrstneJse vesti o mirovnih ponudbah, mirovnih
pogoJlh, o taJnem mirovnem posredovanju in o
p%odobnih receh, XII navdajajo naivne citatelje z
mnenJem, da je ~svetovni mir res re pred durmi.
Medtem pa vidimo ma vseh straneh najobsezneise
pripravlJanJe ne lie "a nadaljevanje, ampak tudi
IA poostritev voJne. In doGim bi clovek zelel, da
bi prisel konec tega straSnega mesarenja, 81 mora
ma podlagi dejstev priznati, da je mnogo wee upa-
MIA "a hujSe klanje, kakor pa IA mir.
VeSti o ponujanem miru MISC move. Re V pr
VEN letu voJne, ko so ruske armada prodirale =
GailclJl in Bukovmi in so vsaj ~nckateri ruski cd
delkl stoplll re na ogrska tia, smo citali, da ponu-
ia Avstrija Rusiji separation mir. Nekako V III
stem casu Je izsla izjava zaveznikov, da ne bo nj
hce izmed nJlh sklepal poscbnega miru, ampak da
SedeJo lie vSi skupaj ma miroyno conference. Kma-
In nato so j%avljali telegram. da ie tudi NemGiia
ponuJala RusiJl separator mir. Do tistega casa
so bill nemSki napori pred VarSavo Sc brezuspesni.
Mimic je potem nekaj casa, preden so prise
avStriJske in nemSke oficiozne izjave, da so lille
vse vestl o ponuJanem miru zlagane. Tedai ie
NemclJa prevzela vrhovno vojno vodStvo V Av-
striji.
kaj je blo ma teh vesteh resnice in kai lazi.
ne more nihte dognati. Verjetno ie, da nj Iilo
nobene direktne mirovne ponudbe. &c hi bila
Avstrija pc navadni poti pozyala Rusijo. da skle.
H'Ad hii, tdhO VA III DllO 10 mOROce leDOhltnO do
kazati, hi sc biO to Seveda smatralo "a priznanie
avstrijske slabosti. In nj je reel, kattre hi Sc VIA
de bolj bale kakor tie.
Ali ce je bilo sploh kaj takega, tedai ie bilo
%tipanje. In to je skoraj ~verjetno, ker hi Sc bila
Avstrija sicer najbrze boil podvizala $ svoiim "a
nikanjem.
no so Sc zaceli Rusi umikati, so utihnile govo-
rice o avstrijskih in nemSkih ponudbah tako dol.
go, da so Sc RuSi nekoliko pOstavili V bran in ma
poSled ustavili prodiranjc Nemcev. Takoi ko Sc
Je to zgodilo, so Sc zopet oglasilc vesti o ponudhaI
"a separator mir. Potem smo citali. da ponuja Az
strlJa SrblJl poScben mir, "A da "a Ia odklanla.
Preden Je Italia napovedala Avstriji voino
kar je storila tudi z meScansko politi6nega in 2
militariSticnega staliSca ma nainerodnejSi nacin.
so Sc vodila dolga pogajanja. OStala so brezus-
pesna, Italia je sa V vojno, ali zadnje mesece ie
blo citati, da je bilo tudi med MO in Avstriio
nekakSno sejmarjenje "a separator mir.
no so stall Avstrijci pred Cetinjem. lie hi or
nogorski Nikita re r~azglaSan IA izda, alca, ceS da
Sc Jc izneveril zaveznikom in sklenil poseben mir
Z AvStrijo. Nj dolgo trajalo, pa tudi to nj bio
res. Nikita j. zapustil o~Svojeno deaelo. in med
TEN ko Je YES svet pricakoval, da pojde V Rim.
kjer zivi njegova hGi Jelena kot italijanska kra-
ljica, Je odSel ma Francosko 20 dobrih razme.
rah med ltalijo in ostalimi zavezniki bo tezko 90
WORTH -.
Sedaj krozi vest, da ponuja Nemeija Belgiii
separator mir, a ia da ga odklanja. ~'Giornale
dltalia' pravi, da ie prinesed papeski nuncii "a
Belgijo Tacci Porcelli, Belgiji kajzerjevo ponud-
no, ne We Sc pa, ce Je to storil ma povelje Vatika-
ma ali ne.
Nemcija je baje s posredovanjem kneza Bue-
Iowa in drugih odlicnih MOI naznacila pogoje. nod
katerimi hi bila pripravljena skleniti mir z Bel
gijo. Pravijo, da hoce vrniti dezeli aamostojnost
pod Waldo kralja Alberta in placati znatno cd