Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-11
VOLHINIJA.

Odkar sc JIG pricela ruska ofenziva
prot avstrijski in nemski armada. je
ime Volhinija zopet stalno v Casniskih
porocilih. SploSno je pa o tel dezeli
malo znano. Strasna vojna, Hi zbuja
radovednost Judi, povzroca, da Sc
vendar g~eograficno znanje nekoliko
boil siri in ljudje, XII hi bill sicer iskali
Volhinijo nekjc v juzni Ameriki, vcdo
sedaj vendar, da JIG to ruska guber-
Mia.
Volhinija obsega $4,000 kvadratnih
kilometrov ter Steje tri in t~ricetrt mi
Iona prebivalcev. Pc podatkih Ste
fana Rudnikija sc Volhinija lahko
oznaci "a prav zanimiv kos sveta.
Volhinija nj Observation-Disclosures
enotno ozemlje. Obstaja IL dveh raz-
licnih deiov: IL prave volhinijske raw
nine ma jugu in IL ravnine ma severn.
Geografski tip pokrajinc 2 gozdovi in
mocvirJi prevladuje severno cd crte
Cholm-Kijcv ter prodira V sirokih
recnih dolinah proti jugu. Povrsina
prave V~olhinije JIG povsod, izvzemsi
skrajni jug, pristine erozijsko gricevjc
ter polno terenskih %valov, XII Sc Vie
cejo cd se~verozapada proti jugo-
vzhodu. Slikovito gricevje pri Dubnu
doseze visino $40 metrov. Tipicna po-
krajina Volhinije nam kaZc mike te-
renske valove. z gordon pokrite grice
in stroke recne dolinc, polne mocvirja.
Ipnlia 10 10 ~, -I-.-. - -
pristna prst, v splosnem pa prcvladujc
ilovnata in pescena zemlja. XII pa jc ma
nekaterih mestih zelo %rodovitna.
Reke Volhinije: Turija, Stohov.
Styr z Ikvo, Hornij $ Slucem. Ubortj.
Uz, Tetrev so bogate ma vodi ter pri-
pravne "a plovitev. &C pride V dezelo
vecja kultura, sc rekc lahko izpreme-
ne v vazne vodnc ceste. Podnebje je
milo in rast bujna. Leta 1910 je po-
krival gozd 1850 cele povrsine Vol
hinije.
P~rebivalstvo Nolhinije jc najbolj
ma gosto naseljeno ma jugu. Ma Sc
veru Sc je p~rebivalstvo pomnozilo sele
zadnjih desetletjih. vslcd parcelira-
MIA ~veleposesti.
Domace prebivalstvo Volhinijc two
RHO Ukrajinci. (Malorusi.) katerih 10
2.095.0O0 ali 1910. Volhinija lei
p%opolnoma v mejah uk-ajinskcga ma
rodnega teritorija.
V vecini okrajev Volhinije prcscga
%procentni odstavek Ukrajincev SO', .
IL tega JIG brez vsega nadaljnjega jas
no razvidno, da JIG Volhinija ukrajin-
ska dezela, v kateri ~tvorijo tuji Gle
menti lie majhne jezikovne otokc. Yes
kmetijski narod Volhinijc je ukrajin-
ski in ravnotako p~oljedelski manjSi
mesGanski stan mcstec in predmcstij
vecjih NEST. Nadalje JIG ukrajinskega
pokolenja vsc nizjc ~duhovnistvo in
uradnistvo ter sc tega deloma tudi
zaveda.
Med drugimi narodi zavzemajo III
die prvo mesto. Teh JIG nckako
400. 900 ali mad 13 odstotkov. V vol
hinskih mestih so Sc ~naselili v casu,
ko so Poljaki preganjali ukrajinsko
mescanst"o, in tudi sedaj t%vorijo V
vseh teh mestih absolutno in rclativno
vecino. V Zitomiru ~tvorijo Zidie ~
odstotkov ~prcbivalstva. v Rivni Sc in
v drugih manjsih mestih SC po vec.
Poljaki Volhinije. katerih JIG neka-
ko $4,000 ali mad 6 odstotkov, so lc
v najmanjsem dclu pristni Poljaki ali
potomci slednjih, XII so Sc prcselili IL
Poliskc v Volhinijo. Pretezna vecina
Poljakov Volhinijc so popoljacent
Ukrajinci, Litvinci. Nemci in tako da.
lie, XII so "a casa poljske Wade v Vol.
hiniji sprcjeli poljsko n%arodnost. VISA
poljska aristokracija Volhinijc jt
ukrajinskega ali litvinskega izvora il
istotako tudi visoko plemstvo. Knee
ko malo plemstvo. XII tvori pretezn
del Poljakov v Volhiniji, je ukrajin
skega izvora ter rabi tudi V navadnen
zivljcnju maloruski jerk. Poljsko pa
sc imenujc raditega, kcr nocc biti "a
menjano z ukrajinskimi kmeti. IL tc
ga kmeckega plemstva poljske narod
nosti Sc povecini rekrutira Steviln
razred u~sluzbencev veleposestnikov.
Nemci, XII t%vorijo nekako 5 odstot
koy. so Sc Driselili sele koncem 1S