Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

sic dohodke kakOr novembra 1913. Norveski ca
sopisi racunajo, da je prineslo p~ovisanje paro-
brodnlh vrednosti III transportnih tarifov vso-
to, ki Jc enaka sestemu delu vsega narodnega
~bogastva NorveSke pred voino.
hflstlaniJa j. p0stala vOdilnO miljOnarsko
mcSto Skandmavije. Pred enim letom ie bila Sc
ehaka malomeScanskemu provinGnemu mestu; Sc
daj SO je povzpcla ma aristokraticno viSino Stock
'lolnia, kJer Je luksus in razkosje re davno V ma
Vadl. Stokholmsko GasopiSje Sc p~ritozuje, ola pri-
haJaJo vSi now millionaire liz Kristjaniie, mas
protno pa prav2Jo lsti V norveSkem glavnem me-
stu, da Je vsem novim velekapitalistom Stockholm
domovinsko mesto.
V resnici imata Svedska in Norveska, in po-
leg nJiJu So Danska toliko novo peGenih miljonar-
jew, kolikor Jill Sc V vsej njihovi zgodovini nj BIZ
10. Angleski, ruski, nemSki denar Sc kupiGi, in
Y vSem gospodarskem in socialnem zivljenju Sc
cuti njcgov din.
' Stokholmu Sc razvija neZaslisana stavbin-
SKA podJctnost. Ogromna banGna poslopja raste-
20 ~ tai v mestu Sc mnoze trgovske hiSe, pc o.
kolicl pa razkoSne vile. Tekom zadnjega leta so
Sc zgradlle move umetniSke g~alerijc, gledaliSca,
Velke vrtne reStavracije in zabaviSca vsake
vISte.
Ma DanSkem ina poleg parobrodne indu-
StriJa zlaStl kmctiJStvo velikanski dobicek. Maslo
IN JaJca Sc prOdajajo V Ncmcijo IA nczasliSano ce-
no. Ia maslo Sc placujejo tri marke IA funt.
hmetJe ma fuenah SO tako obogatcli, da so pred
kratkim med Sabo nabrali 100000 dolarjev IA IL
Htanovitev agriculture visoke Sole. Zemlja Sc
obdelava bolJnbOlj znanstveno; povsod Sc naide
elektricna razsvetliava, elektricni plugi. elektric-
M motorjl, o temer sc nj kmetom pref niti SANTA
10. Cena zemlJe ma Juetlandu je V dveh letih po-
skocila "a petinSedcmdeset odstotkov.
Magic obogatenjc ina slabe poslcdice V mar
sikaterem oziru. &c Sc kapitalisti sploSno ne mo-
reJo smatrati IA wore GloveStva, so pa vecinoma
parveniJ, Xxi 50 nenadoma prisli do velikega bo-
gastva, najslabSi med mimi. Ker jim je denar ia
korekoc rastel pod rokami, hi hoteli, da Sc mnoZi
tudi dale V enaki mcri in nobeno sredstvo "a
d"Sego novh p~rofitov Jim nj preslabo. y denar-
Jcm Sc jc pomnozia %njihova moe, dobili pa MISC
praNega merlla zanJo, pa so cato nagnjeni, da Sc
~slhatraJo IA vsegamogoGne in da zaidejo V popol-
no megalOmanijo. Tudi prava cena denarja Sc
jim izgubi izpred oci, in kakor so ma eni strani
pohlcpni po novih dobickih, tako so ma drugi
bahavo zapravljvi. Njihove potratnosti pa ne re-
gulira nobena boljSa omika in $ svoiim nespa-
metnlm razslpanjem napravijo navadno mnogo
wee slabeea kakor dobrega.
lmevno JG, da prihajajo ogr0mni dobiGki lie
posamcznikOm V prid. V posameznih rokah Sc kL-
picijo celia bogastva. Masa dclavskega ljudstva
nima resnicne koriSti cd tega. Res da so Sc place
iupatam nekoliko z~boljSalc; V nekaterih strokah
jc wee prilike "a delo. Toda p~oviSanje vseh cen IN
iZvoz je vplivalo tudi ma domaGe Gene. Zivljenske
potrcbsrinc so Sc tako podrazile, ola jih vse zboIj
SAME pac niti Oddalec ne doSeze. V vecjih mestih
SO Sc Gene zivil vecinoma podvojile.
VISA Svetloba prosperitete je pa podobna We
IA mllad mocviriem. kadar mine vojna in Sc VIZ
leJ" V Sovraznc dcIcle nornalne razmere in ne bo
wee vclikanskih vojnih narocil, izgine YES Ia 81
NaiheSto mega Sc pojavijo bankrOti in breZposel-
most. Tudi nevtralnim dezelam V Evropi grozi sill
ma kri2a, in zdi SO, da ne mara danes nihce mis-
lti ma u, kako hi Sc bilo pripravlti ma neizogibni
preobrat.