Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-18
John G. Kennedy:

raZmer Je dognala Zvezna induStrijska komisiia.
da vladajo V zavodih, V katerih je bila uvedena
takozvana "znanstvena uprava, nenavadne raz-
mere. Da hi bilo mogoce te razmere i'm delavske
probleme temelJlto razumeti, je komisija zaposlila
profesorJa Roberta Hoxieja. ola hi vodil posebno
preiskavo ma tenn polju. Profesoriu Hoxieiu ie
pomagal Robert q. Valentine, industriiski svet.
NIX IL BoStona, kl j. zaStopal podjetniSke interese.
IN John +, Frey. urednk lista international Mol
der Journal y Xxi je zastopal interese delavstva.
Preiskava, XII jo je vodil professor IIoxie in
nJegova tovariSa, je obSegala znanstveno upravo
v teorctlcncm in prakticnem oziru. Skrbno so Sc
preStudirala VISA wanna della o znaustveni uprayi.
zlasti della Fredericka w. Taylorja, III. l.. Gaulta
i'll Harringtona Emersona. XII so priznani vodie o.
mega glbanJa, Preiskovalci so poSetili okrog ti-
deset tovarn IN podjetij V Zedinjenih drzavah.
kJer je bia znanstvena uprava SistematiGno 1--WE
dena. = to nepoSredno preiskavo znanStvene IL
prave' kako da V rcsnici uGinkuje. pridobljeni ma
teriJal Je velikc Gene, ne lie Ia tiStc, XII so direktno
udeleleni kot delodajalci ali dclavci. temveG "a
vSe preuGevalce Socialne vede. zlasti "a socialiste.
kaJti prvic so bila zbrana, primerjana. analizira-
ma deJstva, ki opisujejo "znanstvcno upravo'' ia
ko, kakrSna je!
Nova knjiga profesora IIoxieja Scientific
Management and Labor je neprecenljiva "a So
clalSte, ker razumljivo analizira najzadnji raz-
voJ kapitaIizma Z industrialne strani. PouGimo
Sc tukaJ o TEN, kaj delajo najnaprednejSi kapita-
nj industrij, da hi izkoristili in organizirali stroje.
uredbe IN Material vidimo. kako Sc ~polaSGajo o.
brine izurjenosti, Xxi je pref bila last izucenega
delavca i'll jo rabijo ma nacin, XII omogoGa podjet-
nlku, da obvladava delavski poloiaj vidimo. kako
Sc vrSi V modcrnih tovarnah Studio casa. stavlja-
ME %ciljev. d~oloGanje tarifov in naGin plaGevanja.
metode nameStavanja, discipline in odpuStanja.
Podjetnik Seveda uvazuje o vsch ten straneh
znanstvene uprave 5 staliSGa njihovega uGinkova-
MA ma dobicek. Socialist 81 bo pa boil zanimal
IA to, kakSen utinck bo imela znanstvena uprava
ma scdanje ~zivljenje in ma bodoGi napredek DELAY
skega razreda.
he cd casa, ko sta Marx in Engels polozila
temelJe modernega znanStvencga Socializma. Spo-
znava vsak misleci socialist. da je treba zasledo-
vatl IN Studlrati razvoj kapitalistcnega industri-
jalnega siStema. Temeljna misel. XII preveva Mar,
Novo III Engelsovo delo. je Ia. da pripravlja ka-
pItalzem : Svojim laStnim razvojem Socializmu
pot. N%erjetnO je. da MISC veliki socialisticni mi
Sleci predidoce gcneracije popolnoma poznali sill
no A~vljensko moe in potenco kapitalistitnega
ndustrijskega Sistema. MiSlili so. da preide ka-
pitaizem Y svoem teku mnogo hitrejc svojo pot.
negO Sc zdi sedaj. kljub tcmu 50 bile njih iemelj-
ne mIsll nedvomno pravilnc i'll cd leta do lcta lah-
ko opazuJcmo. kako pripravljajo kapitaliSti V
Svojem strcmljenju, ia hi organizirali in razvili
svoJa podjctja. socialzmu pot.
Razvoj kapitalizma ie sci glavno Y dveh SINE
reh. y finanGni III Y industrijalni. UStvarianjc
mocnih korporacii in trustov ic blo glavno delo
'''iiiil Hd> Eti'I d'lit. Lndtnl
meri so odpravili kaoS in zapravljivost konkuren-
ce. Tako so pripravljali pot kolektivni laStnini in
upravi mdustrje. HoXicjevo proucavanic znan-
stvene upravc kaIc. da naprcduje kapitalizem ma
podoben natin l. industrijSke strani. Zapravlia-
ME della in materijala Sc odpravlja. in kolikor jc
mogoce. Sc postavlja YES process prOizvajanja ma
znanstvene temeljc. lzdelane so metode raGun-
silva in kontrolc. Xxi omogoGaio, da Sc z~aslcduje.
kar della deIavec in da So prilagodi njegovo delo
nJegoVim mOcem in SpoSobnoStim.
Ko so bill oGetje znanstvcnega socializma po-
zvani, da maj podrobno opiSejo. kako DO organizi-
rama in upravliana socialisticna drzava, so zelo
modro odgovorili. da Sc bodo ii %problemi reSili tie
kom industrjskega razvoja in da hi zaStonj slika-
ii utopiGnc >iikc BODICE drIave. Al! mnogo pro
blemov kolektivizma reSujejo kapitalistiGni usta-
novitclji truStov in njih znanStvcni upravitclji.
Eden izmed faktorjev, Xxi manjkajo Y niihovem
delu. in XII je vaInciSi cd vseh, jc element demo
kracije.
Dasi priznava professor IoXic zaslugc in MOI
nosti znanstvcne uprave, nj slcp IA njene pomani-
kljivosti Y rcsnicni praksi in "a dcjstvo. da SO V