davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
PraVica do ziVljenia.

Ali le pravica do ~zivljenja uresniaenaY
Toliko kolikor celia kopa lcpih in praznih
besed.
'e Sc JcmlJejo %poSameni deli nameslo celoie.
:" lahko>dokazc vsc, kar Sc hoGc. s svetim pis-
NOM lahko dokazem pregreSnost voinc; s svetim
piSmom lahko dokazem opraviccnost voine.
Clovekova prayica do zivlienia ie zaiamGena.
Ccrkev prepoyedujc umor in drzava ga prepoye.
duJe. Cerkev ina V Ia namcn armada duhovnikov
od kaplana do papeza. Driava ina varnosten n
parat cd policiSta do predsednika naiv1Siega So
diSca.
Nobcn tlovek nina pravice. da hi me umoril.
Ampak druzabni red io ina.
ZivJenjc je treba vzdrzavati. To zahteya IN
kon, XII Je mocnejSi od vSeh cloveSkih pos,ay:
Prirodni zakon. Nzdrzavati ga ic trcba $ hrano
kakor ogenj $ kurivom. NajveGji gozdni pozar
mora ugasniti sam cd Sebe, kadar zmanika lcsa
III drugih gorivih Snovi. &c telo ne dobi hrane od-
prime Avljenje kakor lastavica V iescni.
kapitaiStiGni druzabni red pravi:
Hrano dobiS IN denar. &c nimaS denaria. nc
bo krUAa in krompiria.
Odkod dobiS ienarjal
NaJboljSc jc, Ge ga podeduieS pray velik kun.
&c nj Slo tako, i%zkoriSGai tujc delo.
&c tega ne moreS. delai sam.
NeGka masa ne more izkoriSGati mase. Poim
izkOriStanja je V TEN, ola je izkoriscevalcev malo.
izkoriscanih pa veliko.
Torej - delaj, ZasIuzi 81 svoje potrebscine.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

Take jim ne hos mogcl zadostiti, kakor kapitali-
sti, ampak vsai goio zivlienie 81 hos ohranil.
Ampak o dclu ~odlucujc tisti, Xxi ina strojc.
tovarne, zeieznicc, rudnikc, parobrode i T.. Il. ,e
ii nc da della, pa nimaS. &c nimaS della. nimaS de-
maria cc nimaS dcnaria, nimaS hrane. &c nin,aS
hrane, Il VISA pravica do zivlicnia in vsi njeni GER
kvcni in DRAWN cuvaii ne pomagajo.
ldealna, prirodna, Svcta pravica do zivlicnia
umrjc, Ce ii zapro tovarmarji vrata. In $ prayico
lahko umrjeS sam.
Zajamtiti more pravico do zivlienia lie dru-
zabni red.
Kapitaisticni red ne stori tcga. Ne more sto-
riti.
Torei jc treba drugcga druzabnega reda. Ia
kega, da bo clovck ncodvisen cd socialnega "slu-
GAIA
kcr c~l0vcStvo ne dobi breZ della, kar potrcbu-
le, SIC mora delo Smatrati IN dolznoSt. Ne pogaca
ne kruh ne raStc sam cd sebe. IliSe ne stole cd
predadamovih Gasov po mestih. Obleka ne visi ma
drevju.
Delo je pogoi 6loveSkega zivlienia.
Ali Ge jc pogoi. mora biti tudi niegovo liant
TAX druzabcn red potrcbujemo. da DO Glo-
vek. &c opravl.ja potrebno dclo. uzival vsc. a,ar
j. potrebno IA z~ivlicnie. Dolznost della "a pravi-
go do zivljenia.
komur nj V kapitalisticncm redu zagotovIic-
no ~zivljcnjc, popolno zivljenje, Sc mora bojevati
IA SocialiStitni druzabni red.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

Steer j. pa zc treba tudi p~ovcdati, da Sc nam
nj me ogrevati IN 10, da oStane V Evropi Use ne
izprcmcnjeno. To namrec ne hi pomcnilo mic drl-
zega, kakor da hi Sc sklcnil prUvizoriGen mir. hi
hi sluzil "a pripravljanjc IA novo vojno. I'm IN tn
namen Iii Sc nalagala narodom Sc wee ia bremena
kakor pred scdanjo vojno. kdo bo odloceyal pri
SkicpanJu miru, Sc danes pac ST. ne more reel: toda
cC b. imcla Socialisticna lmternacionala kai Will
VA, gotovo ne bo zagovarjala status quo: in de- hi
hlo nam prcpusceno. ia doloGimo pogoje. hi dali
Evr"pi t~cmcljito izprcmcnicno lice. Socialism
nj varuh kakSnih ''historitnih drzavnih pravic".
ampak iSce iiStc pogoje, V katerih Sc more sam
iaJuspeSncje r~azyijati. In da hi Sc V drugaGni
Evropi dohili boljSi pogoii. kakor V start, ic ma
r.vno. Chm boil hi Sc odstranila nacionalna vpra
aanJa. tenn wee proStora hi DIDO IN socialna. cato
J' resltev cvropskih nacionalnih vpraSanj y emf
ncntncm intcrcSi socialiZma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
Bethmann HollWeg noce aneksii.

Nemski socialisticmi poslanec Scheidemann ie
IA nekem shodu V Vratislavi de ial. da ne misli
nemski kancelar Bethmann Iloliweg ma noLcno
a~neksiJo Belgije ali ma kakSne obscene aneksijskc
nacrte sploh. ~Belgijski sodrug Vamdervcldc ie
namrec lzjavil, da Sc bavi Bethmann IIollweg z mi
sligo, da hi Ncmcija anektirala Belgijo i'm doslei
zasedenc kraje Francijc. u oziroln ma to IT, Schci-
dcmann dejal, ia sc pCzitivno. da NINA ncmski
kanceiar : tenn zel. jaIni NScHcmc,v mic opraviti.
Bio hi popolnOma Y redu. cc hi bilo res tako.
All stvar hi bila boil %verjctna. dee hi To dcii! Beth
mann HOllweg. lie pa Schcidcmann. Bethmann t.
pa pred razmeroma kratkim casum irial. da mora
btu "vojni zemljcvid' podlaga IA Sklcpanjc miru.
&c imajo te bcsedc sploh kaj pomona, ne morcio
imeti drugcga, kakor ia zaltcva NemGiia wee
zemlJc nGjbrze ne le Ease. ampak Ia ve tiste
dezelc, Xxi bodo po njenih raGunih po konGani vol
nj pod komando Ncmciic. V TEN 81 has ~razlikuic
voJni zemlje>id od politicncga zcmljcvida Europe.
Mi verjamemo, da jc Schcidcmann prot ancksi-
jam; nikakor pa nismo prepricani, da ie Beth
mann enakega mncnja Z MIN.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
C~ARIGRAJSKE N

Kaksni so cilji scdanje vojne9 Zakai Sc n. pr.
bojnje Russia?
Ucili so mas - in Sc vedno nam dopovedu ic-
jo, da hoce car batjuska maSccvati Srbiio in osvo-
bOditi avstrijske Slovane. Sploh hoce $ svoihni
zavezniki ustvariti pravico vsaj nacionalno
pravicO v Evropi in Sc po nekaterih drugih
krajih sveta.
Professor Miljukov. vodja takozvanih kadc-
TOW (konstitucionalne demOkratiGnc stranke), jc
bill z ruskim poslanstvom V Londonu. ravno ko
je dosegla ruska kavkaska armada nekaj znatnih
uspchov ma azijskem b~ojScu. Tcdaj jc pravil, da
bodO Rusi brez dvoma zasedli Carigrad in 81 ga
po vojni ~pridrzali.
Neki casnikarski porocevalec je ma to vpraSal
Miljukova: "Ali bodo pa tudi vasi zavczniki "a
dovoljni, da obdrzite Carigrad -
go. da, brez dvoma !" je odgovoril Miliu-
kov. 81 zavezniki Sc Rusi popolnoma razumcmo.
Ministrski predscdnik Asquith je y svojcm po-
zdravnem govoru nasi delegaciji razlocno omcnil,
ola homo imeli p~rednost V Carigradu.'
"Kaj DO pa potem Anglia imela oil tie vol
ne?' ga je nadalje vprasal casnikar.
''Poleg moralnc zavcsti, da jc storila veliko
"a civilizaciio,'' je odgovoril. "brezdvomno dobi
MezopotamiiO. To no najlepsa zveza 4 Egiptom
in MaIo Azijo; in S TEN bo tudi prepreGena nem-
Ska nakana glede Bagdada.'
Crno ma belem menda Sc nj. Ola dobe Rusi Ca
rigrad. Ali re namen je zanimiy. Carigrad nj
ruski in nj nikdar bill ruski. In ce hi ga Russia do
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

WHO ukradli Arabom kalirat; kaiti Mohamcd
j. bill Arab, he pa Turek.
Sedanja vstaja hi lahko napravila TurGiji
velike preglavice. Stcvilo arabstcga prcbivalstva
So ceni ma million. Iapadno obrrzjc Sc deli v
turSka ~vilajcta lledzas in .Icmen; najvalnejSa
meSia so Meka, Medina, Jeda in llcdIaS. Tukaj so
Arab trgovci, rokodelci. pa tudi znanStvcniki in
hteratl. 20 okolici Sc bavijo 2 o~bdclaNanjcm zcm-
iJe, pc puScavi pa Z ropom. Xxi vclja IA vitcSko o.
pravilo. Vsled tega so tudi zclo boicviti in izur-
Jeni v bojevanju i'll V rabi orozia, ter postamcjo
lahko Turkom zclo ncvarni.
kakorkoli so bill Arab vcdno pripravljcni IA
punt, ie vendar vcrjetno, da so bile pri scdanii
vstaji angleSke, morda tudi framcoskc rokc vines.
Arabska revolucija hi bila dobra zaSCitnica Sues
kcga %prekopa. In Anglia kakor vsaka vlada
lJubl revolucijo - te prcti njcncmu na>protniku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

zemile naroceni in plaGani cd ameriskih intere-
SOW. Menimo, da mora biti nasa meta zavarova-
ma, menimo pa, da maj jo varujejo cete, postav-
bene na nasi strani reke Rio Grande. Mehikanci
SO ponosen narod. Treba jim ie lie eitati spomine
haSega lastnega generala Granta, da Sc pouce, da
so nJegovem mncnju Zedinjene drzaye enkrat
prlceie nepravlcno vojno proti MIN in Jim ugra-
pie poiovieo nJlhovc dezele. Naravno je. Ola nam
zaneravaJo Sedaj navzocnoSt nash Get ma niiho-
vlh tleh. Naravno je. da jim lie s%umljiva. Socia-
lstiena stranka misli, da imajo dovolj razloga IN
sum. Iahtevamo zaSGito naSc meje z voiaki, po-
stavlJenimi lie ma naSi strani reke Rio Grandc, "a
htevamo pa tudi, da sc primejo Amerikanci, XII
so povzrocili mehiSkc napade cez mejo.
Nacionalna eksekutiva
SocialiSticnc stranke.
Walter l.anfcrSiek, tainik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

la brzoJav Sc popolnoma vienna s staliscem,
ma katerem stoji "PrOletarcc" YES cas-. In Do ma
sem prcpricanJu sc ravno tako vienna z naeeli
prave socialisticne stranke.
Dejstvo je, da je oh meji nenormalna situaci-
ia. NrSili so Sc napadi na ameriSke kraje $ krva-
VIM retaliation. Cprava Zedinienih drzav lie dolz-
ma Scltiti svoje prebivalStvo roper take napadc
10 zaSclto zahteva Narodna eksekutiva stranke.
Iu III govora O 'nonresistance" Tu Sc ne
pravi, ola maj Zedinjcne drzave umakneio svojo
ohorozeno Silo in gledaio $ prekrizanimi rokami,
Gee pridcjo bandit cez mejo. ZaScita Sc zahteva
IA prebivalstvo.
Brzojav Nacionalne eksckutive ne misli ma
hlEaErSno papIrnato zaScito, ampak pove razum-
lIivo, da mai sc poStavijo cetc ma naSi strani me-
Jc. In razume Sc, ia morajo cete. XII so postavlie-
ne IA memo &trazo, imeti orohje.
Toda NacionalGa cksekutiva Zahteva. da o.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

staneJo cete ma naSi strani in protestira prot eks-
pcdiciji V Mehiko. Re mavzotnost nasih vojakov
Ma mehiskih tleh je nevarna, ker izziva sum me-
hiskega ljudstva.
Nacionalna eksekutiva torej zahteva obrom-
DO meJe, protestira pa prot napadu in prot vse-
mn, ~ cesar hi Sc mogcl razviti napad.
To je tista razlika med obrambo i'm napa-
dom, katcre nocejo nekateri ma noben nacin ra-
zumeti.
Narodna cksekutiva zahtcva tudi. da Sc ma
S'opi zopet tiSte Americana, XII podpihujcjo in
povzrocaJo mehiSkc napadc ma amcriSkc naselbi-
ne Ia zahteva jc tenn vazncjSa, ker nj doslei
znan noben korak, k%atcrega hi bila vlada Storila.
da hi izkusala vSai u%eotoviti. kdo ie ma naSi stra-
hi meje odgovoren IA napadc.
V vSakem oziru ie brzojav cksckutivc popol-
mona pravilcn.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

rinsko pogodbO prot centralnim drzavam. Skle-
hltl bi sc morale carinSkc pogodhc in dogovori
med matcmo dezelo in vSako poSamezno britain
sko poScStjo in med vsako poScstio Z vsemi osta-
lmi, p0tem med materno dczelo i'm vSakim ali.
lranccm in konGno med vSako poSamezno britain
sko poSeStjo in vsakim poSameznim aliiranccm.
Anglijd hoce miciti centralni DRAW T. odtegnit-
WHO Surovin in Sovraznim carinSkim zidom. can
tLtierman League uvideva ze sancS, ola Stoii
pred neizmerno tcZavno nal0go, ako hocc dose
cl popoln Sporazum med razlicnimi britanSkimi
kolonijami med seboi in med drzavami aliiranccv
Z njihovimi mnogostranSkimi Interest. Bojc Sc. da
pri Sklepu miru ne BIO mogoGc vSeh delov cnako
zadovoljiti in da hi u~tegnilc gospodarSkc koriSti
kljub SovraStvu proti ncmStvu prevrniti vSc pa
~triotiGne pomisleke.
Y nemSko avstrijskcm listu ie ironiia tcga
clanka r%azumljiva in tudi to, da skuSa nahuiSkati
nevtralce proti zaveznikom. Ali res ie, da Sc pri-
p~ravljalo ~aneleSko francoSki zavczniki ravno ia
ko kakor ncmSko avStriiski na move eospodarske
zveZe in ma gospOdarski boj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
predsedniku Wilsonu
v Washington, ID. C.:

Mehlsko nacionalnO bogastvo znasa okror
sedem miljard dolarjev. Cd tega bogastva pose.
duJeJo stiri miljarde Americana. Socialisticno
S,rahka vidi zvezo med TEN deistvom in faktom,
ia so a'heriskl Interest dolga leta skusali prisi.
,"l Niauo' ia bi zapletla ODE dezeli V vojno, ka-
'ere oci'en namen je z~asedenje in osvoiitcv enc.
ga della Mehike. Protestiramo proti namcnu do
sc zamenla ameriSka kri IA ameriSko zIato I'm.
iormaelJe nnamo, Xxi SO po naSem mncnju zancs-
1--we, Tia so bill mehiSki napadi ma ameriSko O.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

AmeriSka svetopisemSka druzba jc zadnje le-
To pc svojih poroGilih ranlala ma KitaiSkcm diva
KRAFT toliko Svctih piSem kakor Y Amcriki. Ma Xxi
taJskcm Jill je razdelila 2,244 74G. V Zediniemih
drzavah pa lie | ,lSl.99l. Steer je dober million t-
di tcdno Stevilo in nckaj uspcha hi sc morale
vendar tudl cd tega poznati. Pa vemdar nj opazi-
ii, da hi bilo V Amcriki Sedaj kai wee Svctosti -.
Sveta piSma .je izdala druzba V Sedcmnaitih j-
zikih. Cudno, da ne preklice Bog proklctstva, IL
rccenega oh zidanju babilonSkcga stolpal Kohl
ko della in denarja hi 81 prihranila pobozna druz-
ba, te bi govorili vSi ljudjc en- jerk!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

SEX, zahteva IA prvo lcto tri drcadnoughtc in Stir
boJnc krizarkc, IA drugo leto Stiri poizvcdovalnr
k%rizarkc, dcSet torpcdmih ruSilccV. tridcsrt obrez-
nth submarine, bolniSko ladjo. popravlialno IA.
dJo, municijsko ladjo in emo topniGarko. Pctlctni
program obscga deset drcadnoughtov & bojnih
krlzark, 30 t|orpcdnih ruSilccv. dcvct oceanskih
podvodnih colnov, 30 obreznih podvodnih GoInov
ter raznc pomolnc ladjc. Ia balonr in acroplanc
Sc zahtcva 100000 dolarjev; ~naiviSja ccna IN
dreadnought ie doloccna Z II 100000 IN bojno
krizarko pa $ Ii, q 1000 dolarjcv. StroSki "a okle-
pc IN topovc MISC vraCunani.
To je pray tcden programtck. MariniSti bodo
IA enkrat lahko zadovoljni.
V francoSkem listu "Populairc du Centre,'
Ii le glaSIlo socialiStiGnc m%aniSinc, piSc poslancc
L. BriSson
"TraJen mir jc lie mogoc |. ako doScZc DELAY
stvo moe V DRAW; >. kadar jc kapitaliSticni i'm
pcrializem uni6cn V vSaki dczcli. "
IL tcga sledi, da mi misliti ma trajcn mir, dok-
Ter ne zmaga socialism po vScm Svctu. PRAY TO
trdimo vedno mi. cato je pa neumnost prcdpo-
~StavlJati pacifizcm Socializmu. = pacifi2mom ne
dosezemo Socializma ,kadar bono incl social
zem, bono pa imcli mir brez pacifizma.
frohlbicloniSti hoceio prepovcdati vSako pi-
Jaco razun vode, ker ic alkohol SkodIjiv. Ne hi BIZ
10 dobro, &c hi Sc pref prcpovcdalo kuriranic 2
molitvami, Xxi je V Amcriki razSiricno. kakor da
Mvimo Sc V srednjcm veku in XII goloyo nj mani
nevarno od alkohola2
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

Nacionalna eksekutiva socialistiSne s,r,uko
ki Je zadnji teden zborovala V Chicago, da izdela
platformo IA jesenske volitve, Sc je bayilo ,udi ,
mehlsko situacijo in je poslala slede6i brzoiay
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

Ma Riskem so uStanOvili poSebne poSrcdo-
valnice IN rumcne delavcc. V vSeh krajih Rustic.
kJcr Sc cuti pomanjkanje delavcev, hoGcjo pora-
blti kitaJskc in k~orejske kulije. Take posredoval-
nice ustanavlja poljcdelsko ministrstvo i'm zveza
rudnISklh podJctnikov. - V vzhodni Sibiriii MISC
kitajski in korejski kuliji mic novega. Ia cvrop-
Sko Rustic pa pomcni 10 zclo vazen cksperiment,
III uSfvarJa rcSn0 'rumeno nevarnost. ''.Znano ie.
kaksne poslcdice je imelo importiranje rumenih
delavccv V Amcrik0. V Evropi lahko nastancjo
Sc vecJc komplkacije. ker so kuliii V svoiih xiv.
lJcnskih navadah mad vsako nero skromni in so
zaradi tega njih placilne zahteve neverjetno niz-
Ike, Jill bodo hotel podjetniki najbrze tudi po vol.
hi obdrzati. Slcdili bodo neizogibni Reimbursement
boJl. $ katerimi BIO V mnogih krajih spojena tudi
zmcda poJniov, ker ne bodo delavci ne ma cni ne
ma drug strani takoj spoznali solidarnosti svojih
mtcresov. Ma zadoSccnjc kapitalistov Sc bodo raz-
viiali plcmenski boji. Toda naposled DO razredna
zavest vcndar %zmagala, kcr mora. V Evropo i'm
portirani kuliji sc bodo prejalislej pod pritiskom
razmer morali organizirati s svojimi belimi tova-
riSi, in naposled pOstancjo lahko ucitelji organi-
zacije in socializma med svojimi zaostalimi roia-
Xxi. Napredek ne hodi vedno pc ravnih potih, hodi
pa lie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

SociJalizem hoce reSiti zelodcno vpraSanie,
ker Je To podlaga vSch kulturnih v~praSanj. Duh
zivi Y teleSu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
Pc krvavi vojni gospOdarska.

"WirtSchaftSzeitung der Centralmaechte"
obJavIja vcSti q angleSkih pripravah IN gospodar-
Sko vOjno 20 Sklcpu mira, o katerih trdi. da SO
avieIticne. TIA voJna sc ina voditi po nacrtu traj-
mega izNtradauJa, in STEER pred vsem glede Sur0-
vll. Ia nacrt So pa da izvesti Sele ma podlagi teh-
J." pogojcv: |. Y vSakem posameznem delu bri-
tanskc Svctovne drlave hi Sc morala uvesti pred
ncStna carina IA anglcSko blago. ,. Pod imenom
'aliiranci' zvczani narodi hi 81 moral IA avoz
in izvoz mcdscboino dovoliti reciprociteto. g.
ProtI Sovraznlku Anglile hi Sc moral zgraditi
"sovrazni carinSki lid" in I. med aliiranci m
nevtralci hi bilo uvesti "Sestav zmerne carine."
' tel gospodarSki vojni hi stale Anglia, Russia,
Francija, Italia. Helcija, Portugalska. Srbiia in
Crnagora prGli \cntiii. Avstro-Ogrski, Bolgari-
u, Turciji, Xdrulcmim Drzavam Severne Ameri-
Ike III dru%im nevtralnim drzavam. Pri gradbi
"Sovrazncga carinSkega zidu" hi bilo seveda
brezpogoino potrcbmo, da hi Sc Anglia ma
terna dezela -. AvStralija. Kanada, India. ka-
kor tudi estate britanskc posesti in kolonije zedi-
nile med Scboi i'm z aliiranci "a dalekosezno ca
sligo hojkotirati Srcdnjc-cvropski DRAW DO vol
III. Razllcnl drzavniki, XII so Sc udelezili te kon-
ference. 50 lzlayill, da so ST zdaj vse govorice o
bodoccm boJkotiraHju nemSkega oziroma avstrij-
Skcga blaga popolnoma urcSnicile. Po vojni Sc
hodo zavezniNkc Slc zdruzilc in $ pomOcj0 lastnih
in : pomocjo imdustrij onih draw. XII live zdaj z
mimi V priiatcljs kih odnoSajih, spravile svoje de-
|ele V normalno stanje. Dale so sklenili ustano-
witt nckako mednarodno mornarico, v kateri hodo
z%aStopanc vSe zavczniSke drIavc ali pa tudi one
dr/avc, kl so zdai ncvtralnc, akO hodo to zelelc.
IavczniSkc silc bodo druga 2 drugo delile svoie
naravne zakladc. NemSko blago bodo pa bojkoti-
rail- : tenn, da bodo naStavili visoko tarifo.
To SO 2clo grozeci nacrti. Toda zdi So nam,
da v prakSi ne DO tako hudo kakor V teoriii. Cast
k~itajskih zidov so minuli; gospodarske po,rebe so
prevcr mternacionalnc, la hi So mogli narodi ia
ko lociti, kakor mislijo zavezniki sedaj.
Pred -tridcSctimi lett je priSla Miss Julia l.
Snccden IL Brooklyna V zavod IA umobolne V
Pennsylvania. Takrat je znaSal MEN imetek 296.-
334 doarjcv. Cd tega casa ie narastel ma S19. l56
dolarlcv Miss Sneedcn &c sc vedno V zavodu.
YES cas- nj hila S%posobna "a nobeno delo. Kljub
temu Sc JIG Memo prcmozenje avtomaticno potro-
Jilo, ne da hi bila ona o TEN lie ka6 vedela. Taxa
globoka modrost tiGi V kapitalistiGnem sistemu!
NJegovi zagovorniki pa trdiio, da je to najpopol.
NJ 4, In. H.. 81 l.. =: - t.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

Rezultat gospodarske conference zaveznikov,
ki So J" ravnokar konrala, jc sedai objavlicn. Ia
yczniki SO izdelali nacrt, $ pomocjo katerega mi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

blla, ne hl to pomenilo svobode balkanskih naro
dov, tcmvct p%oveGano odviSnost cd Rustic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

MornariSkl program, o katerem b0 senat tn
teden odloceval in XII ga priporoca mornariski od-
University Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1908-1916, 1916-05-25
DISCUSSES DAY NURSERY PLNS
Welfare Committee to Canvass Town
for Data About Children.

The advisability of organizing day
nurseries for negro babies and fol
white babies whose mothers work a,
the shoe factory was discussed by the
members of the Child Welfare Com
mittee yesterday afternoon in the Y
NJ. c. A. Building.
The day nurseries committee re
ported that the negro women were
rilling to put their babies in / nur
sery while they were away at work
Et cause of the expense of organizing
and running the nurseries and the in
Sufticiency of funds, final action was
.COcrred until after further investica-
tons.
! report of the birth registration
uuiieS all births 10 be registered ~
pay Sicians in charge at the time If
the birth and that all but about > per
cent of Columbia children are regis
tered
1t was voted to make a canvass
of the town for the name, date Of
birth age and the mothers and faith
rr's name and occupation for all chill
dren under q years old. For this pur-
pose. the town will be divided into
University Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1908-1916, 1916-05-25
DI.i>G 1 tITN'S SUCCESS

The builders in Columbia estimate
the Total cost of holmes built here
.iu,,. I,.t s.ut.uh-, ,,iu reach snm,.
rhing like thre--marters of = million
dollars
ACCORDING 4. 4 proprr measure ol
the success or failure OF a CITY. Co
lumbia has in these building figures
Indicated 4 fact which is more SIP
ninraat than startling bank clearing
rerorts or r.,I .sr,t. mems brag Of
land ygIIrs
This lhre.-uuariars of , miIIi,u in
vested iu houses means inst .n many
University Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1908-1916, 1916-05-25
ELEMENTARY SCHOOL EXHIBIT
Dances, SongS and Industrial Talks
in Closing Exercises.


/ Dances, songs and talks on indus
trial subjects all Il part of the resu
lar work. will be given by the classes
Of the University Elementary Schoo
in the Elementary School Building al
. o'clock tomorrow afternoon. Wis
uOrs will also be- privileged to see an
exhibit of hantlwork ON The second
floor of the building.
The program will heain with two
| songs given by the entire school. The
/ Rrooklrt" ana The Swing" This will
be followed by 4 dramatization Of
SNOW White" by the first four grades.
Grades four and five will present two
/ folk dances. Reap The Flax" and
I"Gustars Skol"
! The talks .n Industrial and histori-
/ cal subjects. to be given by pupils of
/ the seventh and eighth grade. will be-
on manners ana customs, transporta-
lion. inventions and manufacturing.
Ruth Moore will talk on colonial life:
Marie Koeppen. on medieval life;
Roscoe GillaSpie, on early railroads:
Jonas Viles on the steam engine:
Walter Ellwo0d. on the moving pic
featuring.
I'm addition to these talks. the first
three grades will present four songs,
THE Umbrella Man" Little Polly
Flinders" "Wee Willie Winkie" and
The I.ampli2htJr Other songs
given will be Welcome Spring me
Poppies-" May Dancers" Boating
Song" and Spring Dance"
Two more sets of folk dances are to
be given, the English IIarvester's
Dance" and The Children's Polka" by
the first three grades, and the High
land SchOttische." ''Tarantella" and
"Hark, Hark, the Dogs DO Bark" by
the sixth. seventh and eighth grades
Die Alte Frau und der VOgel" and
'Pinnocchio" will be presented by
selected groups of children.
Diplomas will be presented at the
close of the program.
Prof. J. l.. Merriam. head of the
school. announces that since the seat |
ing capacity of the assembly room is |
limited tickets are necessary, but no |
charge will be made for the tickets |
They may be obtained by applying at /
the University Elementary School
University Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1908-1916, 1916-05-25

This Glorious Land of Ours" in | es-
lies, "Sportmanship," in Golfers, and
Commerce" in Leslie'S were by the
new president of the guild. Lee Ship
pey and one of his stories is mention
ed in Best Short Stories Of 1915,
Just issued by Small, Maynard e. Co.
Any Missourian who is the author
of a hook published on royalty basis
or three or more stories or art!C'es
in publ cations of national circulation
is eligible To active membership in
the guild. and any Missourian who as
pires TO write is eligible to associate
membership.
University Missourian. [volume] (Columbia, Mo.) 1908-1916, 1916-05-25
WHO'S IT ON!

This suggestion that Columbia set
lis clocks an hour ahead reminds one
of this:
Willie seizes opportunity by the
f0rrioch and the clock by the hour
hand a. teacher writes on the black
board
Or this.
Pa implicat-s the clock in a con-
spiracy 10 make sisters beau leave
earlier.
Or this:
The commuter, from Westmount or
other places. forsakes all else to
reach his place Of business, only to
find his clock has skipped a beat.
Or this:
Young budding shoots permit sua-
sion - drive them bcdwari. only to
hear mother say. why, if had
known it was 50 early, YOU could have
PLAYED an hour longer"
And no doubt it reminds You of
other "this-es."
Who it on anyway?