Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
PRvA NALoaA.

1917
volitve. Ia misleSe delavce v tel
dezeli je to najvaznejsi dogodek
tekoeega leta. kajti pri volitvah
dOseze BOZ interesov svoj vrhunec.
kakor zastavljajo nasprotniki oh
tel priliki vse moci, da zmagajo,
tako morajO tudi delavei napeti
vse sile, da dosezejo najveGji mo-
go6i uspeh.
"Proletarec? je re davno upo-
zarjal ma narodne volitve. Sedaj
Sc priblizujemo koncu julia no
vembra sc pa dovrsi odloGilni boj.
Cas- Sc je re znatno skrajsal. i'm
vsakOmur mora priti do zavesti.
da hiti cimdalje bolj. IL tega pa
sledi, da je treba povsod, kjer Sc
Sc hi zgodilo, z vso resnostjo pri-
teti delo in da Sc ne sine zamudi.
Ii nobena ura wee.
Bio hi skoraj odvec dokazova-
Il, da je "a Slovenca V Ameriki
nezmisleno glasovati "a kateroko-
Ia izmed meSGanskih strank, pa
maj gre "a takozvani start stran-
hi republicansko in demokratic.
no, ali pa "a katero tistih, XII Sc
predstavljajo ljudstvu kot move
izvelicevalke, pa imajo YES svoj
program ' eni Sami toGki kakor
n. pr. prohibistiGna, XII sc vede ia
ko, kakor da bi sc YES svet sukal
okrog ''stajna' pive i'm stekleni-
ce jabOlcnika. kakor da hi Sc $
pijantevanjem ali pa abstinence
resevaia VISA yprasanja tega sveta.
Slovensko ljudstvo v Ameriki
Je delavsko. Par trgovcev, duhov-
mkov in drugih, XII ne spadajo ma
ravnost med rOGne delavce, ne Ste
Je tOlikO, da bi mogli dajati mno-
zini nasega naroda drugaGen, ne
delavski zna6aj. Tudi oni so sko-
raj brezizjemno Odvisni cd delav-
stva in ne morejO najti nobenega
pametnega razloga, zakaj maj Sc
postavijo roper delavstvo.
Delavska mnozica, mai prihaja
cd Save ali Kolpe, cd Mure ali
Brave, ina svoje zivlienske inte-
rese sedaj v tel dezeli. Vprasanje,
kaksen DO evropski mir, vpliva ma
njih polozaj veliko mamie, kakor
vprasanje, kakSen DO V tel dezeli
politicni sistem, kaksna bo vlada,
kaksno DO ljudsko zastopstvo. Pc
zakonih ~Zedinjenih draw Sc bono
morali ravnati; cato nam tudi ne
more biti vseeno. kakSni bodo ii
zakoni cato a mora tudi zani-
matt, kdo DO delal in kdo DO kon-
troliral te zakone.
V dezelah, kjer Five razliene
narodnosti, med katerimi so 60
spodarska in politicna nasprotja
kakor II. pr. V Avstriji, Sc pravi
znacaj politicnih bojev lahko ska
II, in kdor he sega prav ia dino,
lahko misli, da so narodni boji
glavni, odlocujoci politicni boji.
V Ameriki, kjer je politicni narod
enOten, docim SO jezikovne skupi-
ne enakopravne, tako ola nj "a ma
rodnostne boje prostora V DRAW,
SO veliko brze spozna, da je pravo
politicnO ~nasprotje gospodarske-
ga, razrednega znacaia.
Ma Kranjskem in Stajerskem so
lahko dejali: Nemci gospodujeio!
Nemec je dezelni predsednik Ne
NEE je predsednik dezelnega sodi-
Sea ;Ncmec je po!icijski %ravnatelj 4;
nemscina je uradni jerk. Zatiran
81, ker 81 Slovenec.
Ker je bilo V vsem tenn yeGali-
mani %resnice, je marsikatero oko
obticalo ma tenn narOdnem naspro-
tju, pa nj spoznalO, da Sc nacio-
naina %solidarnost in nacionalni
kOntrasti nehajo tam, kjer stopa-
10 razredna nasprOtja ma plan.
Nemski in slovenski zeleznicar,
slOvenski in nemSki rudar, k%rojaG,
kOvaG, tovariski delavec sta kapi-
talisticno izkOriscana in zatirana.
Ali ker je slOvenski prOletarec vi
del nemske predsednike, ravnate.
lie, nadzornike, nj preko tega pri-
Sci do spoznanja razrednih mas
prOtij.
V Ameriki je polOzaj jasnejsi.
Tukaj spozna delavec lahko V