Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-01
VroGi dnevi.

Amcrika ina letoS izredno vroce
poletjc. Toplomor stopa mad sto sto-
PM. Nrocina pritiska cd vseh strani
in pogostoma Sc zgodi, da podleze clo-
vek vplivu prevelikc vrocine. Mnogo
Judi JIG V tenn vrocem casu izpostav-
lJenIh rcsnlm nevarnostim, Hi imajo
ceSto smrten ucinek. Nsak dan poro-
CATO casopiSi o neStetih zrtvah Solnca-
rice. Poscbno dclavci V tovarnah Gu
tito vrocino Sc veliko bolt. kot delavci
ma solncu ali pa raZni uradniki in
drugi; prvlc povzrocujc in ~pomnozujc
vrocino Vclika mnozica rdZbeljenih
peel, kotlov in S%trojcv. drugic pa raz-
Erejc ncumorno d%elovanje miSic clio
veka pray temeljito. Tvorba potnih
kapljlci IN posebno Nth nemotcno IL
hlapovanje je Y zvcZi z ~ohlajcnjem te-
lesne toplotc, kar pomeni nekako re-
Eulacijo organizma proti hudi. vedno
boil n~arascajoci vrocini. l~zhlapovanje
potu pa jc znatno olajSano, ako odlo-
emo tesno obleko, poScbno okoli vra-
ia, prsa in pasa. Skratka poletna oble-
ka sal 10 vSak pozna mora biti
lahka. svetla in ohlapna.
Vojaki. policisti in drugc uniformi-
rane osebc so Y tel dobi najvecje reve:
i~zpostavljeni so V prvi vrsti vsem
nevarnostim prcvelikega ~solncnega
vpliva.
NnAEtayn cn mi slnla-n AEn 10 10
kolickaj mogoce, mai Sc, bodisi telesna
ali dusevna della p~reloze ma zgodnje
jutro ali ma vecer, cetudi pozno V noe.
Soho Sc maj redno vsako jutro precej
casa zracijo, tako da je prepih, nato
sc maj ma sOlntni strani sobe zapro
z%unanja okna, Sc. da tista, XII
MISC steklena, takozvane zaluzije. Ma
dale Sc maj omeji p%revelika mnozina
~vsakdanje hrane. XII mora biti V po-
letju priprosta, lahko prebavljiva in
kolikor mogoce brez mascobe.
Uvazuje Sc maj povsem Skodljivi
vpliv raznih ~alkoholnih pijac, XII po-
sebno V TEN letnem East kaj slabo
vplivajo ma v%rocino in 10 Sc povecu-
jejo. Dobra voda. razni sadni soki,
limonade po obedu vplivajo dobro ma
zelodec in vrocino. Poleg ~prijetrega
ohlajenja pospeSujejo Sc produkcijo
potu.
Kopelj je izvrsten regulator poletne
vrocine; a vendar zahteva kopelj mar
sikatero zrtev, kar je razumljivo, ker
sc premnogi kopljejo prelahkomiselno
in prenaglo. Glavna napaka pri ko-
panju je, da Jill mnogo kar poskace v
vodo, preden Sc temeljito ohlade; pri
izbiranju prostih kopalisc je mnogo
~neprevidnih: cesto pridejo do plasti
glena, blata ali kaj ~slicnega, prime Jill
krc in ne morejo 81 pomagati, ker so
skocili razgreti V vodo. V takih stu
cajih mic ne pOmaga VISA plavalna
umetnost. Najbolje je, da clovek pc.
civa slecen kakih > do 10 minut, pre-
den stopi V vodo; pc obedu ali sploh
pc jedi je kopanje skodljivo. Zalostno
dejstvo je, da vecina mladih, vroce.
krvnih kopalcev ne uvazuje teh vele.
vaznih pravil; 2 zarecimi, potnimi
obrazi, Z neverjetno yisoko telesno
temperature sc pozenejo V vodo z ne.
varnostjo lastnega zivljenja, Same ola
sc ohladc. Zal Sc Jill pa mnogo ohlad
tenn lctncm casu, V tel neznosni vro.
cini, da so "a vcdno mrzli.
Prcvcliko razgrctjc organizma pc
spesujc Zelo nastop ncvarnc s%olncari
&C. Ia in oni SC Zvrnc ma ccAti. V de
l%avnici, ma polju. vojak ma MARSH it'd
Vsi omcdlc. brcz z~avesti, pot Sc usta
vi. Prva pomoc takim ncsrecnezen
je, da sc tclo kolikor mogoce hitrc
ohladi, da Sc mu odpre teSna oblcka
poscbno ma vratu in prsih. Bolnik ma.
lei v scnci, dajati SC mu morajo jake
mrzli obkladki in hladilnc place. "a
ne alkohol! Tie priprostc p%rocedur,
sc maj lc tako dolgo vrsc, dokler n,
pride zdravnik.