Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

poracijami. ampak da Sc bori "a
odstranitev kapitalistienega siste-
ma.
ReSitev izpod kapitalistiGnega
Jarma Sc ne dOseze = pOsamezno
stavko ali pa z osamljeno reformo.
Use pridObitve v okvirju kapita-
listitne drzave imajo lie to vred-
most, da drze delavca mad vodo i'm
p~reprecijo niegov popolni pogin.
To pa Sc nj nikakrSna resitev.
N~prasanje place n. pr, XII Sc tudi
V kapitalisticni druzbi lahko re-
gulira. nina samo oh sebi nobene
odloeilne moti, kajti povisana me-
ida izgubi tako.i svoio vrednost,
elm Sc podraze zivljenska sred-
silva. In ker imajo kapitalisti
moe, da regulira.io tudi Gene III
wi, obleke, %stanovanj, to Sc pravi,
da lahko delajo draginjo in odv-
zamejo delavcem pri prodaji pro-
duktov, kar ST jim dali pri pro-
dukciji kot place, ostane odvis-
most delavcev cd kapitalizma ne
izpremenJena. dOkler ostane kapi-
talisticni sistem.
Osvoboditev delavstva je lie mo-
COCA z odstranitvijo kapitalistiG-
mega sistema in z organizacijo
~druzabne produkciie. To Sc line
nuje socijalizem. To mora biti ELI
delavcev sploh. tudi eli sloven-
skin delavcev, ker je Min odvis-
most cd kapitalizma enaka odvis-
nosti vseh drugih delavcev.
SlovenSki narod V Ameriki Sc
pc pravici lahko imenuje delav-
ski narOd. N.iegovo politiGno in
gospodarsko stremljenje mora hi
II delavsko. In &c Spoznavamo, da
Je reSitev d~elavStva le V socializ-
mu, prfhajamo neizogibnO do "a
kljutka. Ola mora biti slovenska
politika Ameriki socialisticna.
Marsikdo priznava to, pa ga
vendar nj $ stirimi wolf spraviti V
Socialisticno strankO. Nekateri so
20 svojem znaGaiu tako ~nesocial-
nj, da jim .je vsaka organizacija
zoprna kakor hudiGu kadilo. Dru-
vi misliio. da jc vsceno, &c so or
ganizirani ali pa ne.
5 prvimi je tezko kai po6eti ;
oni so coklia naprcdka in ga bodo
najbrie tako dolgo ovirali, dokler
ne izumro. Druge hi bilo morda
pridohiti IN organizaciJo, &c bi 81
le dali dopovedati. Ola nj vseeno,
ali so V stranki ali ne.
Clovek hi dejal, da nj tezko spo-
matt potrebo organizaciie, in tez-
ko razume psiholoei.io ljudi, XII
mislijo. da zadostuie, 6e nosijo
'socialistieno miSljenie" CLAW.
To hi bilo nekaj. ce hi bila Cloves
ka druzba NEUTRALITY-SUSPICIOUS., Ge hi
mogla biti taxa in 6e ne Il; bilo
treba boja. Ali druzba je druzba :
v njej stole skupni interest mad
poSameZnimi - ce hoGemo ali Ge
nocemO. T%eoretiGno lahko tajimO
skupne interese, ali elm boil jih
preziramo, tembolj mas prakticno
tepo. Zato je anarhisticni indivi-
dualizem, XII Sc postavlia mad or
~ganizacijo. kljub aktivnosti in po-
lrtvOvainOSti posameznikov tako
neploden, da nj dosegel Sc niti
najmanjsega uspeha, XII hi kaj We
ljal "a splosnost in pomaknil ma
predek kaj dale.
Ako imamo ellie in Jill hocemo
doSeci, pa nam nasprotni razred
brani, ker hoce ohraniti sedanje,
MENU ugodne razmere. tedaj he
more Odlociti mic druzega kakor
boz. A "a boj je treba or~ganizaci-
je, kar je re vSak naGrt brez Or
~ganizacije nemogoc. Tisoc bojev-
nikOv, cd katerih atakira, parira,
manevrira, ~napreduje in odskaka-
je vsak ma svojo pest, ne DO niG
opravilo prot stotini, XII imajo e.
%notno volio. skupen natrt in kon-
centrirano moe, to sc pravi, XII
imajo dobro organizacijO.
Socialism V bOdOcnOsti bO mir;
socialism v sedanjosti .je BOZ. Ia
uspeh tega boja je v prvi vrsti
%potrebna organizacija, in kdor Sc