Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

mostu med Severno in JUNO Ameriko. Tako-
zvana Monroe %doktrina, XII je sla ameriskim po-
hticarJem po CLAW, preden 10 je Monroe formula
raj, Jc &c nckako zahtcvala, da sc zapadno indijski
otokl spravlJo v amerisko posest. Cetudi so otoki,
prlpadajo gcOgraficno vendar Ameriki, in ia ne
mara nobcnih e~vrOpskih posestnikov.
Prvi Sc j. IA zapadno indijske otoke aktivno
zanlmal Abraham Lincoln in Sc JIG trudil, da hi jh
Amcrika kupila.
Lincoln je sci IA tom &c pred drzavljansko
voJno, toda takrat nj incl uspeha. Ako hi ga bill
incl, hi Sc morda ne bila vojna tako dolgo vlekla.
Po koncani civilni vojni Sc JIG pa tie stvari boil
popriJcl. To je bill Lincoln, ce sc je hotel ozirati
ma strategicnc interese, Skoro prisiljen storiti
vSled naStalih mednarodnih razmer in vecnih ma
SprotStev cd strani evropskih drzav, zlasti cd
strani Anglijc, Francije in Pr%usije.
Lincoln jc takrat 5 sodelovanjem tedanjega
drHavnega tajnika dosegel toliko, da je bila dan
SKA vlada prlpravlJcna prodati otoke "a 81, 500
600; toda kupcija Sc nj sklenila, kcr skraja kon.
gres nj hotel privoliti. Takrat so namrec Zcdi-
meme drzavc nameravalc tudi Alaska kupiti cd
RuslJe. Toda Lincoln hi bill seasonal morda do
Segel uSpeh, cc hi ne bila znana krogla v gledali-
scu prczgodaj koncala njegovega zivljenja.
l%StocaSno jc pa tudi zbolel DRAWN tajnik
Seward in je sci zaradi zdravja ma neki otok dan.
Skc Zapadnc Indie. Tedanji angleski tajnik "a
zunanJe zadeve je to smatral "a ~politicen korak,
III u IulIlIdNlI ldDShO VIRGO 90 tepd. uA nj h0tpla
poznejc prodati otokov.
Potcm jc zopet predsednik Roosevelt ponu-
oil DanSki pet miljonov "a tri otoke. Roosevelt
in DRAWN tajnik Hay sta sc bila z dansko Waldo
popolnoma dogovorila, toda tedanji senat nj ma
raj tc kupcijc in ic nj odobril.
Roosevelt STEER nj bill izgubil upanja, Ola DO
Senat seasonal Sprejel njegove nazore o pomenu
tch otokov IA Iedinjene drzavc in je pustil vso
Stvar nekaj casa V miru.
Toda med TEN jc stopila NemGiia V akcijo.
no ic priScl nekega dine nemSki cesar V Kodanj i'm
poljubil d~anSkcga kralja kristiana ma lice, so v
IcdlnJcnlh drzavah takoj vedeli, kaj to pomeni.
kmalu nato so pa Zedinjene drzave izvedele,
da lc danski parliament sklenil, da "a vrze vse po-
nudhc Icdinjcnih drlav.
Pripovedujc Sc, da je prime Waldemar, XII je
ma DanSkcm vSo Styar pod vrhovnim nadzorstvom
IN vodStvom nemSkcga cesarja vodil, praznoval to
Svojo zmago Z banketom. katerega so sc udelezili
Skoro vSi ncmSki diplomat.
Scdaj nj verjctno, da bi bill nemski vpliv ma
DanSkcm tako mocan, zlasti nina kajzer casa, da
hi vodil tudi Sc take intrige. IL kaksnih razlo-
gov Sc opozlciJa sedaj tako trdovratno upira pro-
daji. 50 IL poroGil sc ne more natancno spoznati.
AmcriSka p%orocila pravijo, da je vse prcbi.
ralstvo ma danskih zapadnoipdijskih otokih. DO.
dist crnci, bodisi bell ljudje, ~soglasno "a to, da pri-
dejo pod oblast Zcdinienih draw.
Porocila govorc najbrze resnico: vprasa Sc
lc, cc SO lc Ia zelja pc ameriSki komandi porodila
Spontano med prebivalstvom, ali pa 10 je zdramila
amcrISka agitacija. Mogoce je pac tudi prvo. Dan
-ka ne Siori IA tc otoke me posebnega in pravza-
pray tudl ne more storiti otocani pa nemara pri-
c~akuj"l", da Jim napravi nescbicna Amcrika kdo-
We kolko lepega in dobrega. ker Sc MISC okusili
tc obla>ti. tudi ne vedo, kakSna da je.
&c So kupcija naposled vendar sklene. je itak
bolje, da Sc izvrSi TAXA transakcija z denarjem,
kakor Z dreadnoughti in kanoni.