Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-09-12
PO SVetu.

kakor to, kar dobivajo cd uradov. Pred kratkim
je bilo pOrocano, da so madjarski poslanci raz-
burjeno protestirali, ker Sc ~zatajuje tudi MIN re
snitni polOiaj ma bojiscih. Tudi o padcu Goricc
MISC izvedeli nicesar, dokler nj hilo wee nikakor
mogoce tajti. lie tOliko vedo, da je avstrijSka ar
mazda pod nemSkim vodstvom in da pritSkajo
Rusi ma Ogrsko. Ljudstvo pa We Sc mani kakor
poslanci. Ma NemSkem je podobno; tam So Sc We
dino trdno prepritani, da padc Nerdum in da DO
tedaJ FrShciJa pr~iSiljena proSiti IN min. Mcdtem
Sc vrSe shodl poo protektoratDm miroNnc hge,
ma kateriiI Sc go'vormiki prcpirajo koliko zemljc
da je treba odvZeti Sovraznikum in kako tczkc po-
goje jim je treba n~aloiiti.'
kar pripOveduje To porOcilo q nbupnem polo
zalu NemciJe, Sc ne SINE, kolikor So tiGe v0jaS-
kega %pOlozaja, welt dobesedno, in vojmo vodStvo
zaveznikov menda Same hi tako optimiStICno ka-
kor amsterdamski poroGevalec. Cctudi je NcmGi-
ia vecinoma n defenzivi, je vendar Ia defenziva
Sc prokleto zilava, ma nekaterih meStih popolno-
ma neomaJana, ma drugih spoiena : prOtinapadi,
IN ia nemsklh tleh Sc he stoji mixer Sovralnik
Ma Balkanu SO \emci T. BOlgari cello Sc V ofcuzi-
vi. Tako kakor Sneg ma Solncu Sc torej ne taja
nemska premoc in "a meme Sovraznikc same hi
bilo najbolj nevarno, &c hi mislili tako.
Ia mas je boil zanimiva tiSta stran porotila,
XII Sovori u vladncm zatalevanju reSnice. Tudi Y
TEN III ME presenetlJiNega, zakaj zlaSti IL AvStri-
Je vemo &c davno, kako brcZoDzirno poSlujc cen
H'io" Ehhlh S"l ", VA II iINb ' ld'ldJbCl pray III
ma Iasnem, kakSna nevarnost Sc Skriva Y tenn raz-
%Sirjanju nevednoSti. Ako pride dan, ko 81 ne mo
re ME wee tajitl Ill ko Spozna ljudStvo nemadoma,
da resnlca nj Svetla ampak Crma IN da ie bilu YES
cas- varano, tedaj 81 to lahko kryavo maitujc mad
tistimi, XII SO Slepili ljudStvu.
Feldmarsal liindenburg je bill pred kratkim
imenovan IA Sefa ncmSkega gcmeralncga S,aba.
LondonSke veSti pripovedujejo marSikaj q lem,
kako Sc Je moral unlakmiti prcjSnji SET Falkcu-
hayn. Tie vesti mas malo %zanimajo, " zaradi tcgd
ker Je London malo ZaneSljiv vir "a TAXA poroci-
la. Hndenburg0vo imenovanje ic tudi brez obi
IA ma Ia ~ugibamJa zanimivo. V Ncmciji ina imc
tega marSala nekakSen caroben zvok njegoNi re
nlalnoStl pripiSujcjo Use uSpehc. kar jill jc Mem
'iJa doSegla proti Rusiji, imajo "a "a najvecjega
zlvecega voJskovodjo in miSlijo. ola bo murala
NH NemciJa ma vseh frontah zmagovita, ako boz
do Use fronte podrejene MENU. \jcgovo imeno-
Nanje torej pomemi, da Sc Spoznava ' NemGiji
resnost ~pololaja III Sc miSli, da je soda ma odlo-
ciinem mestu tiSti MOI, hi mu DO kos.
Nezmiselno hi bilo tajiti, da je Hindenhurg
incl uspehe i'll ia ina, kakor Use kaze, res znatmo
Strategicno nadarjenost. Ampak V nemSkcm oh
cudovanJu %nJegovih rezultatov ie nckai prazno-
verJu zelo podobnega. Mani gledajo tako, kakor
da bl znal delati yOjaSke cudeze. Toda kakor jc
wojna tekla, Sc lahko vidi, da ina tudi linden
burgova moe meje. Tudi prodiranje mjcgovih ar
mad je bilo ustavljeno, ko so ruske vojSkc dose
gle dovolJ utrjene p~ozicije in ko so moglc y njih
koncentrirati zadostno moe.
Nj dvoma, la je voi~kovanje :" kaj druzcsa
kakor naStop brutalne Silt. Tudi zmano>t in umct-
most Je V MEM. Tuintam zmaga tudi ma boliScih
dusevna sila mad ciSto fiziCno; toda V igro ma sa-
how deski Sc voJna vendar ne more izurememiti.
Duscvna sila d~isponira, ampak disponirat< mora
$ hzlcno silo. Tudi llindenburg p~otrebujc voja-
kov, kanonov, municije, providnta it'd, in 90 ic
ma nasprotm straml pretezna fizicna prcmoc, jc
mogoce, ola zmaga naposlcd Judi brcz Linden
burga - mad lindenburgom.
Dokler ne bo vojna koncana in ne bodo Una.
nj vsi podatki o velikih potezah i'm % detalinih
posameznostih, ne bo mogoce izreGi praye sodbc
he o Joffru, BruSilovu, Cadorni, kakor ne O Hin
denburgu, MackenSenu, Boroo vicu. Ali tudi Ne
nadkrllJule Hmdenburg vse druge "a viSavo Hi
malaJe, Sc vdaJajo ma NemSkem zelo nevarmemu
optimizmu, ratumajoc, da morale mjihove zcnial-
ne glave zmagati ,tudi Ge vstame YES svct proti
MIN. Ia nesrecni 0ptimizem je veliko kriv, da Sc
vojna tako %zavlaci; kajti dokler nastopa oficielna
Nemtija " vlogi zmdgovalke, XII 81 pripisujc pra-
vico diktirati pogoje miru, je povsem izkliuccno,
da sc voJna k0nca. NcvpoStcvanje dcianSkih raZ-
mer in slepa vera v moe, Oh Boga poslanc. jc Sc
daj ena najvecjih zaprek miru in eden glavnih
razlogov "a podaljsanjc klanja.