Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20
Ia mas kOngres.
Resolucija k izseljevanju in naseljevanju.

~rojstva, razredov, narodnosti, plemena i'm spola
MEN koncni cilj JIG Gloveska druzba, V ktcri nj
gospodarskih razredov in imaio vsi clani cloves
Ike druzbe enake pravice he gledc ma plcmcna.
narodnost in sploh.
Da sc Ia eli dosezc ic dolznost socialisticnc
strankc, la z vsemi danimi sredstyi pobija nazo.
re, ki so izrodck kapitalisticnega sistcma in Iii
vOdlJo do narodnega IN plemcnskcga boja. Narod-
III III plemcnski boz, Iii "a vsiljujc gospoduioci
razrcd delavstvu vsch dezel, nina drugcga ma
mcna, kot oslabiti moe delavstva in ga razccpiti
V sovraznc tabore ma korist gospoduioccmu raz-
redu.
&c hi priporocali o%mcjitev nascljevanja ali
izkljucitev gotovih plemen cd naselicvanja, hi
prisi z naSimi naGeli in naSim koncnim ELLEN V
protlslovje, nastopili hi dircktno prot solidarno-
sti delavStva vSega Svcta.
Tako pa izjavliamo jugoslovanski socialist,
zbrani na tlctjem jugoslovanskcm kongrcsu V
Chicago, organizirani V Jugoslovanski Socialistic-
nj Zvczi, Iii ic del socialistiGnc slrankc V Anne.
riki, da sOglaSamo popolnoma z zakljuGkom med
larodncSa Socialisticncga kongrcsa V Stuttgartu,
da 'sta naSeljevanie in izscEjcvamie dclavcev
prikazni kapitalizma, XII izvirata IL brcZposclno-
Su, mad produkcije in podkonzuma delavstva. To
So glarni vzroki, XII znizujcjo dclcl, dclavstva pri
produktih njcgovcga della, in XII Sc vcasi abnor.
malno pomnoze vslcd politicnega, vcrSkega ali
narodncga preganjanja."
Ravnotako izjavljamo. da Sc popolnoma stri-
'i"'' - i'NNi'6'Hi hhhJNiIC Id hbhHItSu Sbcl-
alisticnc stranke leta 1910 V Chicago, ILL.,, Xxi H.
Javlja, Ola je vsako omcicvanje izseljcvasja i'm ma.
selJevanja nazadnjaSko Xxi sluzi lie goSpodujoGcmu
razredu, da lahko delavce enc narodnosti all
plcmena lIigra V svojo korist prot dclavccm dru-
&c narodnoSti ali plcmcna.
Ma podlagi tcga spoznanja iziavljamo, da jc
dolznoSt organiziranega dclavStya. da Sc hrami
proti %zniIanju pridobljenih zivlicnskih ugodnoSti
III da zabrsui izvoz in uvoz stavkokazcv.
PriLnamo. ola uproIo naSe1ieyonin Jel,Vooy
IL kapitalisticno zaostalih dczcl zivljcnskc ugod-
noSt delavcev. Ii Five V dezelah. v ktcrih ic ka-
pitalIzcm razvit, N,ndar pa ne vidimo, da hi Sc
dalo To v~praSan5c rcsiti $ ten, da hi celc narodc.
plcmcna ali pa dele narodov in plcmen ~izkliuGili
od nascljcvanja. kar JIG dircktno V protislovju Z
naSimi naccli in koncnim ELLEN.
Vsicd tcga priporocamo IA dczclc. Y ktcrc Sc
iziva izSclicvanjc:
Prepovc mai ST izselievanje in nasclicvamjc
takih dclavcev, Iii SO napravili Z dcloda alccm po-
Sodbo, XII Jill oropa svobode, ola lie morejo razpo-
iaga'i Z MN de!avho mocJo pc nJih la>tni wolff in
vstopiti tam Y dclo, kier zclc delati.
Doloci mai Sc zakoniti dclavnik in minimal-
ma plaza; zakonito maj Sc odpravi dclo od kosa
in domata industrial Sweating system - house
industry i'll uvcdcjo mai ST. zakonitc ulravstvc-
ne napravc.
Odpravijo maj Sc ve omcjitvc, XII iemljcjo
doloGcnim narodOin ali plcmcnom pravico do zbo.
rovaila. ali Xxi otczkocujcjo to pravico. ola Sc 10
clio od domacinov. Iakoni "a naturalizaciio mai
Sc o~lajSajo. ola lahko vsakdo postanc drzavljau,
Iii prizna ustavo drzavc.
Strokovnc organizacije vSch drzav maj pri-
znajo prestopnc listc delavccv IL drzav IA vcljay-
he brez poscbne naklade.
PriStopnila "a strokovnc organizacijc mai Sc
zniza, da JIG lahko vsakcmu dclavcu pristop
omogocen.
Podpira nal Sc strokovne organizacijc ' de
zelah, IL ktcrih jc majvccje izsclicvanjc. \aobrat-
no le pa dolznoSt organiziranih dclavccv Y dele
lab 4 najvccjim izscljevanjcm ola razkrinkajo zc.
lezniSkc i'll parobrodne druzbe. zcmljScnc Speku-
lantc in drugc sleparSkc druzbc kot navadnc slc-
pavjc, X 4 lcpimi in praznimi obljubami spodbu-
jajo dclavcc k izseljevanju.
Dolznost organizirancga prolctaria,a ' tel
dczeli - politicno V socialisticni stranki i'm gospo-
daisko Y dclavskih unijah JIG. da odsti AM vSc
tczkocc, Hi oviraio izselienim delavcem vstop V
politiCro i'll strokovno organizaciio.
Ma podlagi navedenih dejstcv izjavljamo, Ola
Sc delavstvo lahko ubrani naseljevamia pogod-
benin dclavcev V vclikem Stevilu. &c delaystvo
osvoii politicno moe, ker le 4 MO lahko doloca o
svojcm blagostanu.