Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-01

izkuSala Z vscmi mocmi avstrizirati. Bosno i'm
Herzegovina.
Priklopitev tch dezel JIG imcla "a habsburSko
monarhlJo nekaj ncvarnega. Po narolnosti je hi
10 hJih prebivalStvo jugoslovanSko kakor ono on
kraJ Save in kakor ono onkraj Drinc. Ma ODE stra-
nj hi ga utcgnilc vezati macionalne simpatiic. .Iu.
goSlovanska ideja hi bla Z okupaciio lahko dobi-
Ia krl IN meso. DunajSka politika jc to smatrala
IA veliko ncvarnoSt in sc ie twkoi pripravila. da
jo prepreGi.
Onkraj Save, ma llrvaSkcm. jc dala madinr-
SKI hegcmoniji presto r0ko. la zatrt kos IA kosom
hrvaSko avtonomijo; IL llrvaSkc in Slavonijc mai
hi bile poStala ogrskc vclikc zupanijc. IL Dalma-
ciJe pa Sc holj av>trii>ka pokraiima. kakor do
tlcJ. ker pa nj bilo mogotc dovolj nitro nadia
I1zlrati, Sc jc ma Them podpihoyala ysaka politi-
ka, XII Je p%odzigala SovraStyo med IIrvati in Srbi.
' Bosnl so protcIirali Vcrsko nasprotjc, Srhohr-
vaScino 50 imcnovali, "hoSanSki' ali ia Sc a iSi
"dezelni' jerk. in trudili 81 Sc, da hi ustvarili
posehno mohamcdanSko narodnoSt. Poleg tega
Sc Je naselila Y dcIcli celia armada avStrijkc i'm
ogrskc birokracijc in favoriliralo Sc jc n~a,ciicva-
me- ncmskih in madiarSkih trgovccy. Spckulantov
IN drugih pionirjev "avStro-ogrSkc idcje."
Arstrijska narodnoStna politika. zlaSti ona
ma Jugn' Sc lie more prcsoiati kot poscbna. IL
kI1ncno naclonaliSt:cna prikalcn. Memo o2adic
Jc bllo mprrlaliStirno Ako ne hi hill ~vladajoii
lmcli svoJih viNokolctcGih lc.ia. hi bill ravmo iugo-
slovanski problem IA AvStrijo zclo cno>tavcn. &c
hi bila habSburSka monarhija miSlila lc ma raz-
voJ V Svojh mciah, ne hi bilo zanjo ME ugodnei-
sega, kakor rcorganizacila ma pod!agi avtonomi-
Je IN enakopravnc>ti narodov. VA iugu ne hi hilo
delalo nit vclikih tcIaV vpraSanjc. ali mai So IL.
here tcritorialni ali ta;ozvuni pcr>onalni princip
IN narodno avtonomijo. kajti Y vclikcm dclu So
krilcta ozcmlJe in naroAnOSI. in tiSti kompromisi.
ki IN hllo potrchni "a rcSitc, in >pravo. hi Sc bill
brcZ tcIav doScgli.
Taxa urclitcv >kupnc irlavc hi bila DALAI Az
>triji vcliko notranio moe in hi 10 bila varovala
tudl ma zumaj ,ako hi bila nacionalna avtonomiia
utomclJcna V matclih p%oliticne Syobodr. VSaka ire
dcnta hi postala smcSna. &c hi naSli narodi "a svoi
razvoJ IN %napredek notrl bolJSc pogojc kakor zu-
mai.
V svoicm in'"rcsu hi hila Avstriia morala
reSlti nacionalni problem ma tn nacin. ako ne
hi bila imcla impcrialisticuih ciIjcv. Nacionalna
avtonomlJa i'll %politicna Svoboda MISC faktorii IA
napad iii osvaianjc. V potrebi obrambc lahko
delaJo cudezc; "a agre>iyno polit'ko nimajo vrcd-
nosti.
AvstriiSki cilji 81 bill agrc>i>ni: cato 81 nj
mogla AvStrija odlotiti IN Iiobcnc fclcralizacijo.
IN nobcno avtonomijo. Iato 80 oStaiali ncuspcSni
zlasti vsi poi3kusi Socialnih dcmokrainv. Xxi so cd
svoJcga v>topa Y parliament lcta 1897. pa do zad-
ME zakljucitve drIavncga 1hora. ncitctokrat vlo-
I'll poZItlvnc %prcdlogc ~ rc>itcv narodncga vpra-
SanJa na podlagi avtnnonij" in cnakopravnosii
In kcr jc imcla AvStriia imperiali>tijuc ma
meme, jc morala iSkati za>lonho. odkodcr hi Y res
mem %slutaiu dobila pomot. Naiti jo jc mogla lie V
NemclJl to. n" pa kakSna p">chna Ijubczcn do
nemstva, j. hi glavni vzrok. da ic imcla notramja
polltIka AvStrijc %prctciuo ucra;kO harvo. To ic
bil pa ohcncm tndi glavni vlrok. da ic avs,rij.
ska politika holjinboli guhila >amostalnost i'm ic
postajala V raStoci m"ri "dvi>na oj Ncmcije. tako
da Sc ir naposlcd nn Duuiiu ycdoma ali ncvcdo-
ma vrSiia politila Nclorij".