Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-04
Crnf kabfnetf.

Ii s pecatOm, ponarcjenim DO sadrcncm odtisku.
Ma Hanoverskem je imela Anglia "crni ka-
oinet kot drzavno institucijo i'll to popolnoma
Javno, ker je bill izdan odlok, da Sc mora dupli-
Kat vsakega pecatnika, Xxi sc napravi, izrociti
vladi' Tu sc "crncmu kabinetu' nj bilo trcba mu-
citi S sadrenimi otiski, kcr ic incl IA svojc de
lovanje popolno zalogo peGatnikov.
Toda ne lie angleskc, temvcc tudi romanskc
dezele so imele svOjc 'crne kabincte.' V scdanicm
casu sc posebno papez pritozujc prot itali janSkc-
mu "crnemu kabinetu,' XII baje tajno nadzira
dopisovanje papezevega drzavnega t"ainiStva.
Ia casa francoskih kraljev je bill "trni kabi-
net drzavna insiitucija, Xxi jo jc bajc iznaSel
Ludvik Al, XII je ukazal. da smcjo kurirji kra-
| 1eve poste prenaSati lie TAXA pisma, o katcrih
vsebini so sc re pref osvedocile oblaSti. Ia casa
/ kardnala Richelieuja in Wade Ludvika XIV. in
Ludvika XIV. je bill "crni kabinct" drzavna in
stltuciJa, XII je stala ma leto $4,000 fraukov, svo-
to, XII sc je izplacala IL srcdStev minStrstva zu-
nanjih stvari.
'Crni kabinet" ie bill, kar JIG samo oh scbi
umevno, najobsovraznejSa in najogabnciSa insti-
tuclJa, IN minister Turgot je koncno doScgcl lcta
IT'S, da Sc je odpravila. Narodni konvcnt jc lcta
1870. proglasil nedotakljivoSt pisemskc tajnosti,
1 a kljub temu ~proglasu ie incl "Grni kabinct" Ii
lavo zivljenje in je obStojal Sc dale.
Tudi Napoleon nj bill toliko z%nacaicn. da hi
sc bill odrekel temu sredstvu, tcmvcG je uvcdcl
"crni kabinet' V velikem slogu. 10 ic nicgova
armada leta 1906. zascdla Berlin, jc takoi usta-
novil "pisarno "a revizijo pisem," XII ic, kakor
pravi DavouSt, 'sluzila Zelo dobrO," tako "do-
bro,' da je Napoleon uStanovil potovalnc "crnc
kabinete, " Xxi SO delovali sedaj tu,' scdai tam. ka-
NOR so prisli Francozi. Pred tent kabincti nj bio
varno nobcno pismo i'll odpirali SO tudi pisma
vladarlev, II. pr. pisma prihajajoca vojvodi Kar-
lu Avgustu Weimarskcmu.
Ia casa Bourbonov, po Napolconovcm pad
GU, le doseglo delovanic crnega kabincta vrhu-
nee. Zaposlenih je bilo V MEM ~ uradnikov in
letni stroSki SO znaSali 500 .000 frankov. 'Odpra-
viii so ga sicer uradno leta 1927, toda lc ma pa
pirju. kralj Ludvik Flip ga JIG vzdrzeval tajno.
Napoleon Ill. pa ga je zopet uvedel oficielno V
oblkl predpiSa, pc katerem so imcli prcfckti pra-
vico zahtevati, da Sc Jim izroci proti potrdilu
katerekoli "sumljivo" pismo.
omega kabineta'' nj bilo koncc niti V dru-
81 polovici 10. ~stoletja. Gambctta jc lcta 1870. IL
dial predpis, imenovan ''prcvod civil 20 kate
rem JIG poSta morala izroGiti vsako piSmo, katerc-
ga naslov hi oznacil. V sedanjem casu Sc ic dogo-
dilo ma AngleSkem, da so angleske oblasti cd
prize dopise med Svcdskim poSlanikom V Londo-
nu in svedsko Waldo in pray tako tudi med nizo-
zcmskim poslanikom in |niegovo Waldo. Potcmta-
KEN Sc stvar nj zgodila p~rvikrat, kajti, kakor
smo povedali, je ma AngleSkcm re dolga Stolctja
bila uvedena TAXA 'ccnzura."
PosebnO poglavje hi Sc lahko piSalo O av-
strijskih crnih kabinetih, Xxi so aiboli vzcvetcli
v casu ~vefkega reakcionarja Mcttcrnicha. MOI
je smatral "a svOjo poglavitno nalogo zatiranjc
vsake revolucije i'll jc veljal "a aandaria vc Ev-
rope. Ia pisemsko Spionazo so 81 takrat izdajalc
| ogromne svotc in cetudi je bila roka ma Dmaju,
so njeni prsti scgali V naioddal jcncjSe kotc
Europe.
Tia tradicija ie V Evropi Sc dolgo zivcla.
Mnogo krsitev pisemske tainosti JIG znanih IL
poznejSh casov. IL lastne izkuSnjc vcmo, da so
nekako pred osemnajstimi lett, ko jc priScl cesar
V GOrico, odpirali cello V TrStu piSma znanih So
cialstov i'll drugih politicno "Sumljivih" liudi.
Sedaj naStOpa ia cenzura ciSto hrcz krinkc.
Pisemska tajnOst je cnostavno udpravljcna in
tenn JIG vsak izraz cuvstcv tudi med ljudmi. ki so
81 ~najblizji, onemogocen; kajti &c ina clovck ko-
lickaj rahlocutnosti, Sc mu gabi, da hi obcSal svo-
ie srcne zadeve policistom in ~voiaSkim ccnzor-
/ iem ma nos.
Drzava Sc seveda izgovaria : svoio potrcbo,
Z interest vojskovanja it'd. In to jc rcsnicno. Ali
liz tega vendar ne sledi ME druzcga, kakor da jc
sedanja drzava institucija ma zclo nizki stopnji
razvoja, i'll pravijo, da mora kapitaliSticna drza-
w varovati oSebno svobodo, katcro bajc ugro2a-
va socialism, ne bo trcba ccnzurc in crnih ka-
binetov i'll nihGc ne bo incl zoprncga obcutka.
da mn vobajo tuji nosovi cello po naiintimncjSih
~niegovih pismih.
Analfabetizem in zlocini.