davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

Neredko je re tudi pravoGasno patentirana
igraca naredila kneza il ub0gega nemanisa Neki
pleskar sc ravnO zuri $ tem, Ola bi nadabnil stene
visoke hise 2 nOvimi barvami; visoko pori stoii
ma lestvi. ker potrebuje ravno nekai kliuk "a
pohk' VZame ave naenkrat v roko. Pri TEN mu pa
%slucajno zaponki uideta druga v drngo in ye ur
Sc mora trudl;i, preden ju razreSi. To ga 10 pri-
pravilo do tega, da je sestavil dvoino zaponko:
te sta sc obesila oba della zaponke drug v drupe.
ga, Ju Ie mOgel zopet lociti lie clOvek. XII 10 poznal
leKo skrlto nJuno posebnost. Torej nekaka igra-
ca "a odrasle, potrata casa "a one, XII Jill morejo
take stvarl kratkoGasitii No. je patent naznaniI
so shomlzgavali Z ranami, ceS, pri tenn pa le nj
pod crepllJo vse pray V redu. \ MOI ie pri tenn
~obogatel.
~ kralJevstva patentov je tudi sledeGa do
g0dDlca, ki Je re cato vredna, Ola sc omeni ker ma
poseDho karakteriStiten naGin dokazuje. kako sc
ha TEN Svetu vse Spreminja. Leta 1899. Is. malega
lraVha, le bilo V nemSkem drzavnem zboru prvo
brahJe meSnega in mesarSkega zakona. Poslanec
Nleihapen Je trdll v svojem govoru, da je slisal,
da nameravajo nazvati Amerikanci neko posebno
dragocenO Sunko "Buelowo Sunko''. To V zahyalo
"a oclvidn0 protekcijo, kaiero so uziyali ameri-
kanSkl meSni izdelki V veliko Skodo domaGih cd
'edahJega drlavnega tainika urada IN vnanie DO
sic Ia to opombo je vtaknil govornik V Yep opo-
MN ma red; o ~sluGaju Sc je mnogo govorilo in
'Buelowova Sunka' je poStala pravcata krilata
beseda. Nekemu mesarskemu mojstru V Uambur-
gu Sc Je pa zdelo posebno imenitno, da hi prehitel
Alnerikance, IN nitro je Zahteval cd cesarskega
patentnega urada zak0nitega varStva besede -
'Buelowova Sunka" "a gotove svoje izdelke.
lmenovani urad mu je pa odgOvoril, "da je STEER
navada, da Sc rahiio imena velikih MOI lot fam
,as'na imena pri varStvu vzorccy, kakor Bis
marck, llohenlohe, dr., ker so Sc ii mozje odIiko-
kovali III so Min imena znana i'm slavna, V TEN
slucaju pa, ce je z izrazom "Buelow" misljen dr.
Savni taJmk urada IA vnanie posle, stvar nj taxa,
kr ia Sc nj izvrSil dovolj imenitnih tinov. da bi
bllo nJegovo ime slavno in SploSno znano. cato
Sc mora vpis besede 'Buelowa Sunka' odkloniti".
hoz Sunk Sc pa hi dial kar tako ugnati V kohl
rog. lSkal Je i'll iSkal, dokler nj izvohal nekje
mesarJa Z imenom Buelow. Tega je pregovoril. da
mu Je dial V njegov namen svoje ime in nato je
blla varStvena znamka ''Buclowova Sunka" brez
vseh ovir vpisana V patentni seaman.
PATENT ME kot PATENT, kakor dalec sega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
O ~iZna1dbah.

YES raZvoJ tehhike V vseh neStetih tisoclet ih,
Kar hodi clovestvO pc svetu, hi Sc lahko imenoval
"zgodovina iznajdb". Yes naGin naSeoa della in
sreostva della poclvaJo ma iznajdbah. Cd prvih,
naJprimitivnejsih zacetkov della pa do naipopol-
heJsega, haJkomp liclranej Sega Sistema tehnike lie
VSce lznaJdba. no j. prvo nam neznano. cloveku
vSaJ podobno bite pobralo pryi kamen. nemara
ola razblJe 2 MIN orehovo lupino, ie bila to iznaid.
ba prvo kamnitno kladivo IT, bilo iznaidba pryi
leSeni kol Je bil iznaidba prvo napravljanje og.
MA, prVe StatNe. prvi plug, prva igla, prvi NEE,
prva brv, prvo kolo pa vSe do nash Gudeznih
%stroJcv, do brzojava, ~tclcfona, fonografa So same
iznajdbe.
Ma miljone Jill je, in ogromna vecina iznaidi-
'elJev Je neznana nJh imena MISC zapiSana V no.
benz zgodovinl, in SedanjoSt $ Svojo kulturno vi
slno ne Una nti pray oceniti, koliko je vsaka IL
haJdba pomenila IA tiSti cas-, ko jc bila storiena.
4 iznajdbami pa hi bilo vedno tako. kakor ic
sedaJ, Ola Je njih namen veGinoma oSebcn dobiGek.
Lahko Sc pravi, ola je bila V prctekloSti veGina
l7ilaJdb %StorJena popolnoma neSebijuo. Y mnogih
alucaJih pc nakljutju, V mnogih pa 2 zelio. da So
koristi SploSnoSii. V dobi kapitalzma je razrm-
lJivo, da Nplivajo kapitaliSiitua maGela tudi ma
iznajdbe.
PraNni Maori naSega casa Smatrajo iznajdbo
"a duSevno last iznajditelja in priznavaio MENU
pla'Ico, da uzlva sam "a gotov cas- Sadove Svojega
izuna. To So vrSi $ patentiranjcm iznajdbe. Ali
pogoStoma ma tn naGelo zgolj teoreticmo |veliavo;
V mnogih ~Slutajih je oStal iznajditelj siromaScn.
medtem ko so kapitaliSti, XII so prevzcli iznajdbo
"a izkoriStanje, vlekli bogaStva IL ME. Tudi So
zgodi. da Sc kakSna iznajdba ne Spozma pray; clo-
vek, ki jo j. Storil, zrtvuje vtaSi dclo Svojega
~zivljenja in vSe, kar ina, zanjo, pa lie doSeze nti
navadnega priznanja in MCCOY izum izginc. &c
iznajde pozneie drug clovek ravno to, morda le
V kakSni malenkoSti izpremenjcno. pa aanje mi
lone. ker Sc sedaj njegova ~iznajdba razumc.
SploSnO je pa kluub tcmu raZSirirno mncnic
da pomeniio iznajdbe bogastvo. Ljudic vidiio lc
tiSte, Xxi so incl uSpeh, zlasti finanGer uSpch. pa
ven opazaJo, da 50 to pravzapray izjeme.
lmevno je, da hote liveti vSakdo vsaj Y bla-
g~oStanju, a lie malokdo ostane Y Svojih zcljah
tako ponizen: veGina ljudi hrepeni Pc bogastvu.
In te jim pri TEN Stremlienju odpovcdo VISA dru-
ga ~srestva, MISC redki TAXI ljudje, XII Sc zateko
k z%adnjemu sredstvu, k iznajdbam. Bogastva 81
zelet revez je ~slutajno tital ali SliSal, kakSne baj-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
NllraInaF " al dOhi.

kakor pravljca IL %marmoria So dviga ne
dalec Trsta grad Miramar IL .JadranSkega mOrja.
kakor da j. peSem Okamencla i'm obticaIa ma
vznozJu kraSkih pccin Sredi bajno zclenih vrtov
mad HalovI, III Sc peneci zaganiajo oh fundamcn-
te, SanJa bell grad V cudovitem miru Samotc. kdo
Je bll kdaJ V TrStu in 81 je mogcl odtcgniti ME
govemu vabetemu caru? In kdo. Xxi ga jr kdaj O.
gledal, je mogel pozabiti ma |njcgovo Gulovito
harmonitno lepoto?
Kako je >edaj z Miramarom, ko grmc topove
kOmaj nekoliko kilomctrov cd NIGGA?
Artur llolitScher, dopi>nik "Bcrliner Tage-
blatta piSc Y tenn liStu slcircc:
Cas- in viharji, XII so Sc vanj "a ganjaii. so grad
oropali barvc, ga pobclili, mu odtrgali robovc.
= Siolpa V kotu ere orcl ; kaGo V kljunu kakor o.
kostnica dol ma kamcnito Sfingo ma ~majhnem pri-
stranskem naSipu. Cd tega p0mola ie udrinila
harka, III j" I MO nadvojvoda MakSimilijan "a
puStll kopno, da tvega puStoloyScino V Mehiki.
Or"l in Sfinga Iivotarita mirno dale, zatopljrna
V premiSljcyamje; lahko pliuSkanjc valov in We
trio 5 kraSa, Ia j. cdino, kar more scdamjoSt Sc
okrog nJiJu uStvariti. Steer pa sta grad in writ "a
puStena. Mice ne r~azmiSli ia, nihcc ne trpi wee
pO drevorednih in dvoranah, ako So IL cvetlicnih
cas- ne vzdignrjo Sencc, XII vijcjo rokc. trkaio ma
sipe IN plavaJo skozi temna vrata in zavesc, ka-
kor da 50 to MIN podobna bitia IL vzduha in po-
2ahlJen"stI, ne pa oprava. XII jo jc IL pozcmcli
skcga gradiva naredila clovcSka rnka.
IL vseh okeni je razglcd ma morjr. VSako ok
no je okvir "a drugo sliko. NOda, ncbo i'm izpreme-
memo ozadie IL ska!ovia, mcSta. obriSa. Poysod
pa, skozi ysako okno je morje vidcti enako puSto
III prazuo: nobenega parnika : kadcGimi So dimni-
XII, nobene ladje 4 napetimi jadri, Same neSkon-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

pogled! Kako so zasmehovali cello njegovi prak-
titni rojaki Severoamerikanca XII .je zahteval "a
konitega varstva "a kOvinske gumbe pri cevljih!
Ia %iznajdba, sama ma sebi takO priprosta, ga je
naredila ~ 'niljonaria. Mnogo drugace sc nj 60
dllo onemu, Xxi je prvi nadomestil gumbe pri ro-
Kovicah 2 "mehaniko"; podobno je bilo z onim,
Xxi je prvi zaGel zamasevati steklenice s kovinskim
zamaSkom mesto $ probkovim, in ME drugaGe 2 o.
MIN. XII je izumii jaske "a konzerve, pri katerih
nj treba noza, ce Sc hocejo odpreti, ker Sc dajo
odpreti : samim pritiskom.
NtaSi p%atentira kdo kako pozabljeno stvar
ali ilgubljeno tehnisko umetnost. Tako je bio $
takozvanimi varnostnimi iglami, Xxi MISC bile
pravzaprav ME ~drugega, kakor zvesta kopija IL
starorimskih GaSov. Tisti, Xxi jih je zopet ozivil,
Je pc nJih %obogatel. Pred nekaj desetletji je brs-
kal neki Benetan pc starih knjigah in obledelih
r%okopisih. Pri TEN je naletel ma stare recepte, Do
katerih so start umetniki palace dozev izdeloyali
slavnozvane steklene posode in posodice. Umet-
most sc Je bla popolnoma izgubila nihce nj vedel
wee zallJo. LJudIe so neverjetno zma jevali, ko je
zahteval commentators Salviati, tako Sc je ime-
noval ON srecni elovek, ma to stare umetnost pa
tent. Incl je kraSne uspehe.
Nj NSakdo takO neumen, kakor Gevljar Gre
COR Urban IL BudJevic, Xxi je izumil, kakor lie do.
kaZano, crnllo IN cevlje, a je moral doziveti, kako
so drugi 5 To ~njegovo iznajdbo obogateli. sam 81
j. pa moral 5 trudom sluiiti vsakdanii kruh. Ko-
vinsko per0 je iZumil leta 1908 neki uGiteli v Kra-
lJevcu ma Pruskem. Razbobnal je to novice v svet,
vessel lepcga uspeha. Zvedel jo je tudi Anelez Mr..
Perry V birmingham patentiral je iznajdbo hi
tro kOi svoJo in postal je miljonar, docim lie umri
nJen pravi duseyni oGe v ~revSGini. Anglez je bill
pac Anglez.
Nestete iznajdbe imajo lie tedaj pomen, &c sc
morejo Z velikim kapitaiom spraviti V prakso. Re
ven iznajditelj ne more sam z mimi niGesar zaGeti.
Ako hoce lmeti Sploh kaj dObi6ka cd svojeea de.
la, mora iznajdbo prodati. In dostikrat Sc zeodi.
ola dobi zanJo primeroma malenkost, kdor 10 ma.
kupi. pa pridobi miljone.
Y sploSnem koristiio iznajdbe dandanes DO.
sameznikom vefko wee kakor splosnosti. in to
ovira napredek. Marsikdo, XII hi bill sposoben. pa
nc more %napraviti ali dovrsiti svoje morda res
memo vaihe i~znajdbe, ker nina financnih sred.
stew zanjo. Tudi "a iznajdbe in iznajditelje pride
pravi, veliki cas- Sele tedaj, ko sc kapitalisti6ni
sistem umakne boljSemu, socialistiGnemu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

Berlinski %casopiSi predlagajo. Ola mai So IA
vSe case odpravi IL nemSkih viSjih sol pouk fran
coSkega in angleSkega iezika. Tako miSlijo "ka
znovati' Svoje Sovraznikc. V mrzlici, XII jo pov-
zroca vojna, Sc gOvori mnogO blazncga. he V pr
viii meSecih smo citali Zahtevo, da mai Sc niklar
wee - To velJa "a vSo vecnoSt! - ma nobencm
ncmSkem odru ne uprizarja nobeno angleSko.
francosko ali rusko dramaticno dclo. Enkrat jc
bio V imenu patriotizma ukazano vSem nemskiin
ucenjakom,s eveda tudi "a vsc case, da prekinejo
vse stike z n%cenjaki, Z akademijami in z drugini
znanstvenimi zavodi "Sovraznih" narodov. Tudi
parisko in londonsko modo so hotcli odpraviti in
mocno so Sc trudili. da hi iznaSli pristine. domaco.
patrioticnO nemsko modo. Sc wee takih "rodo-
%ljubnih" zahtev in predlogov jc bilo. Zdaj so to-
rel priSli do prepovedi angleScine in francoScine.
Sovinizem in blaznOst sta dvojGka. To potr-
jujc tudi berlinski %slucaj. Patriot hotcjo ''ka-
ZnOvati" Francoze in Angleze, pa ne vidijo, da hi
bill najbolj kaznovani Nemci sami, tc hi So urcs-
nicila niih neumna zahtcva. Xnanjc tuiih iczikov
koristi pac tistemu, kd0r ga ina. &c ga hocejo
Nemcem welt, udarijo $ TEN lie Nemce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

ne zaklade Je prinesla tn Mi ona iznaidba temu
ali onemu eloveku V ubozno koco. Gee Sc je one
mu posretilo, zakaj hi Sc morale meni ponesreGiti,
81 misli, pa Sc vSede in misli i'm tuhta i'm mesa i'm
kuha in pill in zbija, ker Sc da. Kratkomalo, POI
east postaja izumitelj, in neredko tudi res posta-
ne. Nikakor sc ne ola tajiti, da so mnoge iznajdbe
lie na Ia nacin zagledale bell dan.
CeSto della Gloveku preglavico, da bi Sc resno
drlal, &c poglcda v seznamek vseh razlcnih pred
metov, Xxi zahtevajo kot novo izumljeni zakonite-
IA varStva. Maj sledi nekaj cvetov takih paten-
tov "PodnoiSki omnibus, "Cevlji z venti-
lacijo'. "Avtomatitno sezuvaioGi zajec", -
"kopalna blazina", ''Sveteci klobuk", -
"Obuvalo IN zivali" "Priprava, XII Sc z memo
pomocJo ohrani pi dvokolesnh vozovih ravno-
tczic", "~Avtomaticni ugaSevalec sveG'.
Nendarlc pa moramo priZnati, da ideje, "a
katere tukaJ gre, pravzaprav MISC ravno tako ma
patne. Morda Sc kdaj Sc pray dobro obnesejo V
praksl IN nikakor Jill ne Smemo kar k%ratkomalo
zasmehOvati in odklanjati. Ravno take izna jdbe,
kl So V zve2l z vSakdanjimi potrebami z~ivljenja,
so bile IA cioVeStvo ceSto neprecenljvc vrednOsti
in So prineSlc Una iditelju velikanske svote. Tako
Jc princSel zvonec, Xxi viSi mad plinovim plamen6-
kom, duSevncmu ocetu blizu pet milionov kron.
Direktno V Spanju je priSel baje neki inzenir
Springer ma 10, kako hi Sc dial napraviti avtoma-
titno delujot FAVOR. Zbudil ST. ie in je poizkusil
prestavitl Y reSnico, kar SO ga bile uGilc SAME.
In p~osrecilo Sc mu je. Nekai dni pozneje mu je
~ mekdo ponudil "a nicgov patent $1,000 dollar
JcN. Srecnl clovck j. torej ' rcSnici V Spanju pri-
Sci do denarja.
NtaNi je pa bil le sluGaj, Hi igra re tako i'm
tako velko vlogo ma polju izumov, oni Promoted,
Isl Jc pokazal tloveku luG spoznanja, po kateri
poti pride do zlata. Zivel ic V Scveroamerikanski
draw Maine ncki farmar, prilcten MOI, XII ga je
SInO drazilo To, da so porabili ~mjegovi Stevilni
otroci toliko ohutali. Nedno move teyljc in move
ccvlJe! y vSaki so bill naenkrat "a ME; zlasti
SpredaJ ma prStih 50 bill vSaki takoj obrabljeni
ali cello poSkodovani. To mu ie vdihnilo V modro
glavo SrecnO miScl. da j. oboroIil vSake move Gev-
lie ma pratih 2 baErenim %oklepom. To ie romagalo
lzborno; vSaki tevlji SO trajali trikrat dale, nego
pref. Ncki trgovcc, Xxi je ravno obiskal farmo. je
Nvetoval modremu farmariu, maj vzame ma to pri-
pravo patent. Reteno, %Storieno. Nekaj tednov
pozncie je bill patent re dalje prodan IN 100000
mark.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

eta grlo, elm wee mas cd dvorane do dyorape
dale nOsiti.
l." ena Mva rec Ostane, ko smo vse TO pre-.
hodlll. Ma pragu prostora, XII imamo yani sto.
pltl, Oh vratlh Sobe, Xxi Sc il "a mani zaprla. M.
stoJiino in poSluSamo. kakor hrezdisno utrina.
NE Srca So cuje tn in tam V zaklenienih. zatemne.
I'M dvoranah in sobah tiktakanje ur. Ponekod
gredo IRE Z Jasnim, naglim, drugod zopet s So
nornlm, mracnim glaSOm. Jutr0 "a iutrom obbodi
starr kaStelan YES grad, da navije ure V tel baiki.
III Je pozablla ma prostor i'm cas-. Tudi alge ma DIM
mora Sc pregibljejo, kakor da hi jih gonilo ko.
iesJe IRE, a TO je ura. XII kaze plimo in oseko.
polhoc IN poldan. resniGnejSa kakor cas- pori
V zakle'em gradu. krog grada Sc sirijo pozdiSi
iaVorlkr, Jasmina, Juznega liStnatega drevja. Gez
ograJo vrtne galerije pa wise tezki. ilabaryani
gro|di cvetoce glicinije glObOko dol do naSih
kVisKu stegnJenih prstOv. Kmalu DO tudi Nth do.
ia minlla. Cez mijone ~majhnih, odpadlih cvetnih
caSic koraka tezki crevelj samotne hrvatske stra.
re IN MCCOY dobri, topli obraz Sc okrene Z veil.
KIM sRoro prestraSenim pogledom kvisku. &c se
ma koncu drevoreda kdo prikazc.
Vojak v sivi uniform p~riGakuje meniave. po
mali 'eraNi' : Katere V mlrni dobi diva stara topo-
va Z odprtimi zreli zijata ma morje. koraka 2 ma.
SaJeilm hodalom gor in dol po dvajset korakoy
""prrJ IN onoliko zopet nazaj. Topova pa leiita
ZadeJ ' grInovJn IN spita zdaj, ko je postalo resno-
n'o ma Sveiu. Tudi onadva sta sla med strahoye
III poNaSti V casu, Xxi Jill je prehitel.
70 drevoredu prikoraka izmena. Prodec
SkripIJr pod vojaskimi obuvali. Kmalu 10 zonet
mo- 4 haSalenlm bajonetom edini svedok soda.
"JoH' Po potih Oh osamlJenem, potasi pogrezajo-
Gem Sc gradu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
$ HolandSkega poroca.jo:

'Neprestano streljanic IL topov della vtisk,
kakor da Avi tlovci V vojSkujoci Sc dezeli. Pogo
stoma Sc ponoti vidijo bliski IL topov in SO sill
81 grmenJe. Mnogo pobeglih bclgijskih vjetnikov
IN hcmsklh dezerterjev prihaja ma Holandsko,
krr Je moraIa tudi nemSka crna vojska, XII je o.
praviJala obmcjno sluzbo, oditi ma bojiSGe, da IL
poInI vrzelI, XII nastajaio vSIed izgub. cato ne mo-
rcJo wee tako strogo straziti mejo, kakor pref.
IaradI mnogoStcvllnih dczertacij SO ne SINE nem-
SIX" voJaStvo pribIizati mcii bolj kakor ma 200
JardoV. Veciha Rusov in drugih vojnih vjetnikov
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

emo mrtvo, zadivljcno morjc oh zalivu velike av-
Strijskc luke.
Morje ), ,injc in srebrno Sc svctlika. Enake
barvc SO in podobncga lcSka zavcse pc grajskih
Nohah. &c Jill odgrneS. Sc ii zli, da Sc morjc NADIA
lJnI" ' modrini caves in da Sc jc o%toina, prazna
ne>konrnost naselila V gradu samcm.
Globoko doll pod balustrado Sc zibljrjo aloie
y lahnl Struji; voda priteka do temrlirv zidovja,
;" oh NTH odbija, sem in tie. V vecni enolicnosti.
' JaSnih, prozornih vodah vidiS, kako Stresa bal.
M v"t"r vrhove aloi p~otopljcn gozd ubra-
mem gibanju. XII je lastno smrti in spominom. Ma
donecem parketu proStorov, XII Smo jih IN hip
v2budlli V Mvljenie, imajo naSi koraki podoben
rltem, moJi lastni, nezni koraki dragega bitja oh
lnoJl Strani, pa tudi koraki Starega kastelana
pred mama.
kakor da ne hi moglo morjc tam zunai nasititi
nJ"govega hrepenenja pc svctu. 81 jc dial nadvoi-
voda, prcden je postal mehiSki cesar. sobe. V kate
rth hi maj ' Miramaru hiyal, pregradi,i V ladiiske
pr"N'"rr' NIdeti Je poNnetkc Spalnc kabine in cast
miNk" %"bednice, kakor sta bila ma korvcti Nova
ia hJrgovI ladJI Ia potOvanie okrog Sveta. Ma
llck"m mcStu ie Strop okroglo Steklrno dino akva-
riga. l.ahko 81 mislimo, kako j. tod hodil MOI.
hi "a J" bla sama fantazija, MOI zaznamovan cd
uNodc, hrez miru, poln koprnenja. 2 V srce uykle.
Sahlm r"kom: Navigare neceSse! Slike pc stenah
nam ka/eJo njegov zaGudcni, priSluSkujoci obraz
4 Nal"Nito pIavO brado i'll prozornimi ocmi o
hraZ " morSkc mitologijc, obraz hi Tia, XII ie
zgrr>ilo Svoj IivljrnSki element. Iii so ga niegoye
%Nrzdc prevarllc, XII mu jc zlokobna sreGa priso-
dlla prokletstv0, da mora hoditi in tavati okrog.
lSkati, za>ledovati, Sc radovcdno povpraSevati.
KAN pravzaprav spada, vse Iivlienjc pricakovati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

IL AmNtcrdama p%oroGajo, da so bill ma lido
v'l voJaSnice V Gcntu n~alcplicni plakati, Hi pra-
vJo po Porocilu liSta Echo Beige da Sc je
lhed \emcijo i'll Iedinjenimi drzavami uyedlo
pogaJahJe zaradi odhoda nemSkih Get liz Belgije.
10 ten veSteh Jc Nemcija baje pripravljena "a
P'iS'itI ''rlglJo. cc Sc il plaza odSkodnina V znes-
ku Siiristotisoc miljonov mark.
&c TO nj raca, tedaj ie razumljiv sarkazem
llSta Echo Beige, XII pravi, da jc zahtcvana cd
Skodnina "komaj pix bolhe."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

Svctovno vojno jc zakrivil Darwin. To
odkritic j. sioril dr.. John A. Eaton. pastor GER
kve Madison Avenue Baptist church V New Yor-
ku. Darwin je odgovOrcn "a teorijo q cyolnciii.
XII je ustvarila nadljudi v NemGiji, prayi slayni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

pastor. In John ID. Rockefeller odobraya ia nauk
N'o'tK j. iahko pastor. pa govori neumnosti, 6lo-
vek Je iahko miljarder. pa odobrava neumnosti
famet ne tti V denarni mosnji.
"e Je krme "a kanone! Portugaiska arma-
ga 1e sedaJ, kakor porotajo il Londona. oboroze-
II "a IN pr'PraVIJena, da poseze v BOZ, kadar jo po-
kiceJo zavezniki. Nj Sc torej treba ~ustrasiti, da
DO kama prezgodaj konec. P~ravijo, da sprawl
rortugalska 100000 MOI ma noge. To bi re ONO
gociio lepo vrsto novih grobov.
Ahgieskl ministrski predsednik Asouith "a
"tr!" od parlamenta nov kredit v znesku $50
m,'Jonov fnntov. To je najvHja zahtevana svota
o' A"cetKa volne. Yes kredit letosnjega leta INA
"a se"aJ l'o'o,Ooo, 900 %funtov, YES kredit cd "a
no '4''oo'ooo'W ~dolarjev. vojna IRE, IRE, IRE -.
' lndIanapolisu je umrl ameriski pesnik
lanes "hitcomb Riley. Roien je bill |. ls49. y
hJlm Je Amerika izgubila enepa svoiib m.Ios,o.
Vilskih resniGnih pesnikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

cd zunaj glasu in odgovora. XII mu ga notran lost
moce DAFT.
Slika Manetova, XII kaze ustrelitev. Sc nam
zdi kakor dovtip, Ge pc primerjamo $ s~poStova-
nJem zamiSljeno stensko sliko neznanega umet-
nika, XII je ovekovecil PRIOR, ko stoji mehikan-
Sko odpoSlanstvo V mali dvorani grajskega Stol-
pa pred mozem usodc.
Starr gradnik nam odpira vrata. odprinia
zavese, ter razlaga $ Thin glaSom, kdo je tukaj
Stanoval, KIDD j. tam naslikan Sestdeset let Ego
dovIne, sestdeset let n~esrece, gorja, zalosti do
vrha napolnJenih, prekipeva ioGih let GloveSke
skupnosti mad katero vidno PLAYA krona, je V
ten prostorih Zaprtih.
kakor pravl jca o prikazni Sc ve to cuje. in
glas starca, Xxi je vse te pokojnikc poznal, je IL
hoten kakor je lasten ljudem, Xxi bivajo V zapuS-
tenih hisah, V katerih straSi. Tod hodi prikazcn
MaslmiliJanOva, potem Charlottina ona Sc zivi
~AvlJene sence, ~bridkejse nego Sestdesetkratna
smrt tukaj j. spal Rudolf, tam je incl svojo de
iavnico, in Ge Ii je nOtranjost popolnoma zbrana,
lahko opazis med drevjem, kako mimo cvetia.
morJa in skal brez miru gor in dol p~lavajo dekli-
SkO meme sencc Elizabetinc. V pestri, ZraGni. $
svllo oblozcni Sobi 5 kita jskimi ~pagodami in me
tulJckl pa so Sc do nedavna imeli svojo igralnico
otrocl Frana Ferdinanda i'll njegove sorroge So
fiJe, Xxi SO ju smatrali "a ncenakorodno Sc DO
njeni enakorodni smrti.
u morja mas spremljajo dolgi zarki zahaja-
JOctSa SOlnca IL SObe V soho. pOgiedalO T. mann
vrcd V prostore, XII Jill start gradnik IA hip odre-
81 IL temine, da Jill ze prihodnji trenutek "a ma
SINH koraki zopet paine V isto temo. In to jc prav,
da Sc bitjd IL pravljic in rrsnicnoSti druga drugih
ne MOTTO. lie sanja in laloSt ST. ii kakor tezki o.
grinjali ~ovijata okrog ram i'm ii boli in bolt It's
V Bclgiji obdelava zemljo, stavi cestc in plete-
mreze IL bodice zice. cato nj ME presenecenja V
tenn, da SO pobegli vjetniki, priha ajoGi ma IIo-
landSko, vecinomal tusi. Pritozujejo Sc, da zelo
siradajo in da Sc ravna Z mimi kakor : sunni.
Zdi Sc. da So ponavlia strahovlada, XII je bila vpe-
llama za6etkom vojne V Belgiji. Civiliste zapirajo
kot talce. Nsak dan Sc izvrSi mnOgO aretacij, mno-
go Sodnih razprav in tudi mnogo usmrtitev. Pro
s~tOvoljne brigade RdcGega kriza so bile organizi-
rane pod p%ritiskom nemSkih oblasti; obGine so
bile prisiliene, da SO dale Sole in javna poslopja
v~ojastvu ma razpolago. Ljudstvo je prisiljeno
"prostOvoljno" street ranjenim, XII prihajajo y
bojiSGa. Oblasti vrSe zopct rekvizicije DO raznih
Obcinah.
To porocilo je tako zgovorno in pove toliko
raznovrstnih zanimivosti, da je vsak komentar
nepotreben.
TaÌˆgliche Omaha tribuÌˆne. [volume] (Omaha, Nebr.) 1912-1926, 1916-01-04
9er geiiescr Oes sel6ea siebers.

9or einiger 53eit nuroe in pa
odna Or. gurfos s. Ginteb nit srOs
ben ebren gu 0rabt getragen. gin,
lp lit Der eriolgrside 8etdmpier hes
qelben 5iebers, bos in berIeafien
.@sgenoen etipa jeoen 3lpeiten @iuges
tpan0erten erfabt. 90 mar IS dud
auf 4uba Dor Der Gntbedung Gin
lens, unb ipenn bsute oieIe ff0ite
5niel Doaig fret III BON biefer tidi
iden .Delben @sfabr,4 70 beroaHtt
fe es nur Der unermlbIiden 8ebnrrs
.Ii6ieit 5iuIebs. 5inIsp Itellte bic
.5bsprie auf, DAB Die lleberirdguns
oss ssIbsn 5iebsrs nidlt Don Wienld)
gu WPsnIh srfolgs, ipnoern sinss
Mitilers btbirfs IN @eitalt Oes
.0udleeiltes Mostito. als 5inlsp Dor
stDa 30 sSabrsH NIT 6isfsr Sbes Der
borirai murbe II 5una4f uHb nod
.piele Sabre bsfIadl. Ia fam 1898
Der asiee 5ipiihm Spanisn unb Den
8ereinioten Stn1tsn Der Der Biz bas
bin Ipauiidsn aplonis anbo bic lin
a6bdniai4tsit UNI 0ie Republif brads
ie. 9ieftn giniiigm Womtnt be-
ntisie 5iaianb UNI bic Union fir