Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15
GLAsILo JUGosLov. socIALIsTIcNE zvEZE.


Bit predsednik Zednjenih draw ali pa dr.
zavni tajnik je res Sc nekaj druzega kakor zaba-
Ii uradi so spojeni castjo ali paSim znanim
velekapital.stom njih mijoni jubSi cd take
Gasti. Razuntega je IL. pr. Rockefeller ali pa Nor
gan vseskozi preprGan da je veliko wee kakor
predsednk Zedinjenih draw.
In V ten sc gospodje po milosti dolarja nti
popolnoma ne MOTTO. kapitalistGni drulb je
kapital 'najveeja sila, in kdor ga ina najveG je
najmoenejsi gospod. Predsednik Zedinjenih dr.
zav je velika glava, ali dokler gospodujejo kapi-
talisti, je vendar lie njih sluzabnik Zato Sc pra-
vi gospodarj ne tezajo "a to, da bi prisi ma ME
govo mesto.
Rajs prepuscajo sitnosti in trouble tistim,
Xxi jih je navidezno ljudstvo izvolilo; resnici pa
kapitalizem imenoval. To gre kaipada DO OWN
XIII. kaptalisti 81 napravijo svojo maSinerijo
politiGnih strankah Kakor zdovski Bog V mai
svetejSem' ostanejo skriti. Ia zagrinjalom pa
drze nti, katerimi cukajo svoje marionete poll
ticne bosse, funkcionarje meScanskih strank i. t.
d. Vidni bogovi postavljajo in nominirajo kan
didate, kakor jim ukazali nevidni bogovi In
Potrpezljivo ljudstvo vriska in pleSe kakor nekoG
Zdje okrog zlatega teleta Zdje, katerim je ne
koliko zviJacnih duhovnikov dalo zlato tee so
misili, da je to njihov bog. Ljudstvo msli, da so
kanddatje ki mu jih je dao nekoliko politGnih
popov kapitaizma, njegovi kandideti.
SpreJme jih Ia svoje, pri volitvah jih pa
H. Ce ne gre povsem gadko, pa kapitalizem
tiste XII ne pogledajo nikdar zagrinjalo. Agen-
ii mijard in miljonov MISC tako neumni. da bi
kicai: "Fantje! boz "a kapitalzem!" Ampak:
Ia republicanska naGela!" Ia demokraciior'
Ce III dovolj prepricano, Sc pripomoGki ma
razpoago. Oh caSu votev je dobiti tako veike
in debele cigare, da jih Glovek ne sprawl med ust-
nice. Oh casu volitev popije covek lahko mnogo
pva in zganja zastonj. Oh caSu volitev so tudi
namgavanjq - xrQznje poceni. ''V naS tovarli
alxnIar do hnIO oil az
tega; sicer - Ia ''sicer" je navadno zelo raz-
rmljiv;1
LJudstvo voli in vecinoma niti ne zavc-
da, ola voh brez svoje wolfe in prepricania ma tut
ukaz kapitalistiGen ukaz. Ker ne vidi OWN
kov, po katerih je priSel ukaz ne spozna nti vira
IL katerega je orse
Tako so kongresniki, senatorji, zupani, sod
niki menovani cd kapitazma In tudi predsed-
mix Zedinjenih draw.
Njegov urad je ze TAX da povzroea vGasi SIT
nosti. Sal tudi nj prjeno kopati premog ia
mi, ne da bi clovek vedel, kdaj Sc vzgo kaksni
strupeni plini. Odkar je izbruhnila vojna Ev-
ropi, pa res nj zapletljajev kritcnih stuacij kor-
troverz in konfiktov ne konca ne kraja Aeera
sledi afer; Sc preden je reSena, skoGi re drr-
ga iznenada IL kaksnega kota Danes je nespora-
zum Nemcijo, jutri Anglijo. Komaj miss, ,da 81
kaksno vprasanje definitivno reSil kajzerjem
pa napravi Avstrija naivno in ii napravi posla
z enako recjo, zaradi kakrsne 81 Sc cele mesece
prepiral Francjozefovm zaveznikom.
Gotovo, Amerika wi cas- diplomatGni
napetosti, vlada sedi poldrugo leto ma vulkanu,
izbruh tega ognjenka pa groz vsemu amcriske-
mu ljudstvu vecno nevarnostjo
Tako je: Amerika zaradi kitajskega
zldu okrog svoJega Ozemlj in lociti svojega DIV
ljenja cd zivljenja vsega drugega sveta. Svetov-
nj promet, cigar nkdar pref ne znano bujno, ter
vozno vrvenje je produkt mogocnega tehnGnega,
industrialnega, trgovskega. kapitalistcnega raz-
voja da preiskati. Vojna nu della tupatam
ovire ali prekiniti ga more re ker ga sama
potrebuje. Sc njegovo poveGanje ze da dc b elm