Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-25
kadar sOXsOcialisti " uradih.

' SedanJlh druZabnlh razmerah je Stavka emo
najvaznejSih sredstev, 5 katerini 81 more delav-
stvo ~zbolJSati svoj pololaj. In neizogibno srcd-
stvo je. kajti IL lastnega nagona ne pride kapita-
listom nikdar ma misel. da bi oddali delavcem kaj
cd svojega profita. Tudi 6e sklenejo vGasi sami
kakSen priboljSek, je to lie posledica strahu pred
organizacjo in stavko.
Vazno je torej "a delavstvo. kakSne sile stole
proti MIN, kadar Sc bojujejo in 5 kakSnimi zapre-
kami moraJo raGunati. DclavStvo zeli miren boj.
&c zaradi tega, ker je Y MEM najmocnejSe. PRAY
cato ga pa kapitaliSti lie lele. &c stoji "a DELAY
stvom dobra organizacija. je V stavki nepremag-
1.-Two, dokler sc vodi BOZ lie kot stavka. IL tega
razloga ga skuSajo kapitalisti spraviti ma drugo
pole. i'll cato vidimo V ncStetih sluGajih. da ne
nastopajo proti delavcem lie kapitalisti 5 svojimi
organi, ampak tudi javna sila; Policija, konstabli,
Serifi i. I. q.
V Zedinjcnih drzavah so krvavi spopadi oh
stavkah re vsakdanje reel. Kapitalisti imajo il.
kuSnjo, da je Ia njihove interese najboljc. Ge Sc
napravi ma kakrSenkoli nacin nered, $ katerim Sc
"opraviti' posredovanje policije ali milice in raz-
bijejo vrste Stavkujocih.
Toda policija je vendar javna institucija slu-
ziti mora vsemu prebivalstvu. varovati mora mirne
in n~astopati mora prot tiStim. XII kale red. &c so
ugrozeni stavkujoGi delavci. mora torej tudi te
varovati -.
Pc zakonu i'll pc teoriji hi bilo res tako. Ali
vsakdo We, da je V prakticrem ~zivljenju vse dru-
GAGE. Policija sluzi tistemu. kdor ina ~politicno
in eksekutivno moe V rokah in il more ukazovati.
Dasi 10 vzdrzuje delavsko liudstvo. padajo niene
g%orjace pc delavskih glavah, ~ovirajo delavski boz
in pomagajo kapitalistom do image.
Mixer Sc tako ocitno. tako debelo ne kazc
veliki greh delavcev, XII ga store, kadar g~iasujejo
PR volitvah IA uradnike kapitalisticnih strank.
kakor pr stavkah. Treba hi bilo pa lie nekOliko
odpretI ocl, da bi spoznali Ia grch in Sc ga V bodoc-
nosti varovali.
Menda ga nj industrijSkega kraja V Ameriki.
kJer ne bi bill delavci ma Svoji koZi oGutili nasil-
stvo kapitalsticnih administracij. Mai DO ma who
du ali ma zapadu, ma severn ali ma jugu, povsod so
pollclsti, konstabli ali pa m~iliGarji bill. Sekali ali
%StrelJall delavce. V Chicago so krojaSki delavci
oh svoli zadnji stavki lahko dobili bogate izkuSnje.
Zupan Thompson je bill li%ubljenec mnogih DELAY.
cev. hakor da so placani "a to, so agitirali zanj,
IN ko je bill i~zvoljen in namescen, jc mnogo uni.
deIavSklh unlJ, marsiralo Y njegovi paradi. Cd te-
ga casa Jc bllo re nekOiko Stavk V Chicago, in oh
Vsakl Je stall velkl Thompson ma strani velikih IL
korlScevalcev. ' casu krojaSke stavke jc delal
to tako ocitno, da jc odklanjal cello posredovanie.
otavkarske strazc so preganjali in zapirali, pod
Jetnlkl so 81 pa smell najcti cele tolpe razgraia-
cev, pretepacev in p~rivatnih policistov.
Tako Sc godi, kjer je javna uprava v kapita-
ilsticnih rokah. Bivstveno drugace je pa tam,
kJer Je delavstvo politicno tako zavedno, da 81 IL
vol socialisticne uradnike. Kjer imajo socialist
eksekutivno moe V rokah, tam nj pristranske pro.
tekclJe "a kapltaliste; tam so res delavci pred "a
konom enaki kapitalistom.
To sc Je pokazalo re pred petnajstimi lett pri
stavkl cevlJarJev v Haverhill, Mass, pr kroiaski
sIaVKl V Milwaukee pred petimi lett, pri stavki
uelavstva General Electric Works v Schenectady.
N. T., in pred kratkim pri stavki delaycev v Ha.
milton, o.