Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-04

iJellosti IN ~ tega naStale nemoci, prineslo Same
iezlatne uspehe. Poglejmo ma kratko polozaj ma
sh polltlcno prosvetnih organizacij. tn yidimo.
da sc cd svojega prvega poGetka MISC dosti raz.
vile Z ozirom ma nase narodno zivljenie niso pod
vzele nikakrSne veGje akcije, niti V %politicni akci-
il alIlcrlskega proletarlata MISC igrale nobene
Nloge. Ia nenoc IN nedclo ie privedlo mnogo or
gahl|aclJ do nazadovanJa in prenehanja vsake-
"a delovanja. Il ozirom ma ~ekonomski boj proleta-
rata pa Stojlmo Sc ma slabSem; V ameriSkih uni
Jah Je lie neznatno Stcvilo iugoslovanskih de-
lavccv.
Preprltani Sno iorei, ola DO iugoslovanSki po-
kret motan i'll uspeSen lie tedaj, ako Sc organizira
IN zcdlnI V JugoSlovanski socialistiGni zveZi. Ma
iHeSto doScdanIc revne III mrSavc v~ZajemnoSti, ki
ST. j. manifcStirala lc ~prigodom shodov i'm ,eselic.
mora naStopiti neomejena vzajemnost, skupni
pravec in siStcmatiGno delo. -=--
In dale:
VcGie stevilo nasih naseliencey Sc yra6a v
stare domovino. \ ii naSi naseljenci so V veGini
N vaSl. kam"r tczko zaide socialistiGno gibanie.
TukaJ, v dezeli do viSka razvitega kapitalizna. 81,
EnetJc vcilko priStopnejSi nauklt Socializma i'm
NrhIVSi Sc c"I morlc, hi priStopili X tamoSnJemu
"ibanJu. Ma Ia natin hi podprli cvropSko socialno
dcmokraclJo IN memo veliko jugoslovansko tez-
MO, memo revolucionarno nacelo jugoslovanske-
ga zedlnJenJa. Tu, kier mas ne dele meic, kjcr mas
ne dele ccrkvcni Stolpi in grobiSca. kicr mas ne
dele interest oltaria in p%rcStola, tn. kicr mas kapi-
tallstlcna drUzba uGi $ straSnimi primcrami, da ic
ZdruZltev delavsiva neObholno pOtrcbna i'm ola ic
pfNl pogol proletarSkc razrednc borbe melnarod-
ma delavSka Solidarnost tukai hi mi odraiaIi
IugoSlovanSko cdmStvo Y praksi. Ma Ia naGin hi
m"rda mi dali prvo gradnjo za zgradbo iugoslo-
VanSke bodocnoSti, III uStvarjenie revoluciOnar-
NH idcalov cdinStva jugoSlovanSkih narodov.
brez katercga Sc ie nemogoGe upreti |tlaGenju i'm
osvaJaJotim TEN jam cvropskcga kapitala. kateri
lc Y enaki mcri, raZrcdni, nacionalni. naincvar-
ncjSi Sovraznik Jugoslovanov in ostalih narodov
ma jugoiztoku Europe.
Ma podlagi tc iziavc jc odbor IA Sklicanje
konEreSa, III Sc j. vrSil potem 3. i'm 4. Julia 1910
y Chicago, ILL.,, izdelal svoja naGela in pravila.
= tenn lc bilo prvo III najvazncjSe poglavje iugo-
SloNalsklh SociallStov Y Ameriki zakliuGeno.
Ne smemo pa pozabiti ~povedati, da ie imeia
IdcJa zdruzenja jugoslovanskih socialistov V A
Iherlk SvoJc korenrnc liza aktivnosti sodrugov Y
Starcm kraJu, HI So V Ia mamcn imeli re pref svoie
conference Y L~jubljani, Trstu, Zagrebu, Saraje-
VA. Belgradu i'll Sofiji Pred vsem gre kredit "a
I" mlScl torcl po vSci pravici naSim sodrugom V
starr domovini, Xxi SO pripravljali tel ideji pot.
Nekateri tiStih sodrugov sc ma naso sreGo nahaia-
10 Sedaj med mani V Ameriki.
Ma !. zhoru j. :. u. 1910 jc bill storien sklep,
da Sc zvcza pridruzi oficielno $ svojim tainistvom
S"claliStitni Stranki, in STEER takoi T. novim l-
tom 1911, dotlei Sc pa poSkrbi, da bodo ME klu-
bI prlpravljeni "a sprejem. u novim letom ie Ste
III |N"Ia % akllNNln KluDOV, kl SO potem, SpOle-
M Y Skupni Stranki kai nitro raStli z vSakim me-
Ncccu. tako da jc bilo komcem lcta 1911 ze IS
aktivnih klubov, koncem lcta 1912 81, koncem
1913 1O4 in |. 1914 1l9. V teku Stirih let je bio or
EanlZlramh ZIG klubov, cd katerih ie pa vsled
fuktuacije dclavccv odpadlo 33.
l-cta 1912 o BoziGu Sc ic vrSil drugi zbor V
Milwaukee, i'll IL tainiSkcga poroGila je razvidno,
da Je zveza V istcm lctu podvzela velikansko ak
cIJo, ko je povabila ma agitacijsko potovanjc sodr-
ED. krlStana, IL starega kraja. Sodr. Kristan je
obdrzal mad A. shodov in vzbudil med iugosl. dc
lavci V Aneriki velikansko ~zanimanie IN social.
Sticno gibanje. Promct tega podvzetia JIG segal
2reko 100000.
Od ZadnJega %kongresa sc jc razpustila korpo.
raciJa stare zadruzne tiSkarnc, Xxi ie bila takore-
koc coklJa naSemu gibanju, cato ker nj bio "a ia
ko podJetje ma roki dovoli gmotnih sredstev. Sc
dag sc libra cato potrebcn fond, Xxi Steie danes
re mad S4OOO.O0 in iSce - vsled utemelinin yzro-
kov, Xxi leze V gospodarski konkurenci spora-
yuma 4 81. odborom s. n. p. D., "a skupno tiskar-
no. Polcg tega le eksekutiVa j. S. Z. spreiela ma.
rrt "a Jugoslovansko akademijo. XII BIO. &c sc ME
ideja uresniti, V kulturnem oziru "a jugoslovan
Sko Judstvo V Ameriki emo najveGjih kulturni!,
podjetii.
Ne da So taJlti, da ic SocialistiGna misol da-
mes prodrla 70 V vSc krajc Sirne Amcrikc. kicr
1--WE JugoSlovanski dclavci. Prebolcli smo vse IN.
cetne krizc in Sovraznik So ic moral umalnii. NJ
II n~ajzadnji pOizkuS oh izbruhu cvropske voinc.
Oh strani poSllI bnrzovazije, da oiivi V jogosl. ljud-