Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-09-12
RESOLUCIJE KONGRESA !. IS. Y.

40 je bl koncan lctoSmii kongres ,Juroslo.
NanSke SociailStlctc zvcze V Chicago, smo mislili.
da bo v dogledncm caSu douotovIicn y,ni.n;L
zborovanla iii da ga bu tedai moroGc obioyiti =
zveznih glaSlllh. NaStalc So ia tezavc. Ma kon,,r,-
Su STA blla diva zaplSnikarja, IL noben stenograf.
Naravno, da j. zadclo la diva sodruga tczko
pravzaprav prctclko dclo: ma zboru sta 81 mogla
delati lie hclczkc, pc katcrih jc moral potcm ysak
scStarlJati Svoj del zapiSnika, i'm Selc tcdni SO il
" obeh delov mogcl SeStaviti cclotcn zapisnik.
To j. vzclo casa. Kakor 50 titatclji spoznali
IL %zapiSnika Scjc glaNncsa odhora, Sc Scdaj zapis-
NIX zbcra Sploh ne objavi wee v liStih, ampak GA
dobe organizacijc poScbci ,iSkancga.
Il "Ilrom ma L" je %primcrno, dn Sc objavijo V
liStu vSaj rcSoluciic zbora, Xxi hi bile Steer obiav-
ljene normalno kot del zapisuika.
Y naslcdnjcm najdcjo titatclji lie rcSolucijc.
o i1.elj.v.nju in na.eljavanju.
Socna'aSticna stranka ne prizna predpravic roj-
silva, razredoy; narodnosti. plemena in spola; MEN
koncn' cMJ Je cloveska druzba, Y kateri nj gospodarskih
razredov in imajo vsi clani cloveSke druzbc cnake
pravice ne glede ma plemena, narodnost in sploh.
Da sc Ia clj doseze. je dolznost socialisticnc stran-
Ike. da z vsemi sredstvi pobija nazore, XII so izrodek
kapitalisticnega sistema in XII vodiio do narodnega in
plemenskega boja. Narodm in plemenski boj. XII Ga
vsilJuju gospodujoti razred delavstvu vsch dezel, nina
drugeg" namena' kot oslabiti moe dclavstva in ga
razcepiti V soHrazne Lahore ma korist gospodujoccmu
razredu.
&c hi priporocali cmejitev naseljevania ali IL
kJucitev gotovih plemen od nascljcvanja, hi prisli z
nasim' naceii IN naSlm koncnim ciljem V protislovje, ma
stopili bi direktno proti solidarnosti delavstva vsega
sveta.
Tato pa izjavijamo jugoslavenski socialist. zbra-
nj ma tretJem jugoslovanskcm kongresu Y Chicago. or
ganizirani v Jugoslovanski SocijalistiGni zvezi. XII jc
del SociJalistIcne stranke " Ameriki, da soglaSamo po-
polnoma 2 zakljuckom mednarodncga sociialisticncca
kongresa V Stuttgartu. da sta naSeljcvanje in izselie-
vanje dclavcev prikazni kapitalizma. XII izvira,a il brez-
roselnosti' nadprodukcije in podkonzuma delavstva.
To so glavni vzroki, ki zni7ujejo delez delavstva pri
~produktih njcgovega della. in ki Sc vGasi abnormalno
pomnoze vsled politicneGa, vcrskcCa ali narodnega pre-
ganjanja."
Ravnotako izjavljamo, da Sc popolnoma strinjamo
; predlogom manjsine ma konEresu socijalisti6ne stran-
Ike leta 1910 y Chicago. Ill. HI izjavlja. da lie vsako
omeJevanJe lzselJevanJa IN naseljevanja nazadnjaSko in
sluzi lie goSpodujo6emu razredu. da lahko delavce enc
harodnoSti all plemena izgra V svojo korist prot de-
lavcem druge n%arodnosti ali plemena.
Ma podlagi tega spoznanja izjavljamo, da je dolz-
most organiziranega delavstva, da Sc brani prot zniia-
nju pridobljenih z%ivljnskih ugodnoSti in da zabrani IL
voz in uvoz stavkokazev.
Priznamo. da ugroza naseljevanje delavcev il
kapitalistlcno zaostalih dezel zivljenske ugodnosti de-
lavcev. Xxi 1--WE V dezelah, V katerih je kapitalizcm raz-
VT. vendar pa ne vidimo. da hi Sc dalo to vprasanie
resiti $ tenn, da hi ccle narodc, plcmena ali ma dole
narodov in plemen izkljucli cd naseljevanja. kar ie
direktno v protslovju z naSimi naceli in koncnim
ciljem.
Vsled tega priporotamo "a dezelc. v katerc Sc
iziva izsejcvanje:
Prepove maj Sc izseljevanjc in naseljevanie ia
XIII delavcev, ki so napravili 2 deloda jalccm pogodbo.
X Jill orOpa svobodc. da ne morejo razpolagati 2 Min
delavno mocjo 20 Min lastni wolff in vstopiti tam
V delo, kjcr zelc delati.
Dolo6i maj sc zakoniti dc!avnik in minimaIna
plaza; zakonito maj Sc odpravi delo cd kosa in do.
maca industrial Sweating ~system-house Industry;
in urede maj Sc zakonitc zdravstvenc naprave.
odpraviJo maj Sc ve omejitve, ki jemljejo do
locenim narodom ali plemenom pravico do zborova-
MA, all kl otezkocujejo to pravico. da Sc locijo cd do
macinov. Zakoni "a naturalizaciio mai SC olajsaio. da
lahko vsakdo postnc drzavljan. XII prizna ustavo
drzave.
Strokovne organizacjc vseh draw mai priznaio