Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-04-28

'"'J' ''' 4N'"''t mamma hNSu II al
.cuzai. Tuom tarpu bent Xxi Siol
rusai prizes vokiecius nesigriebia
namieje ofensyvo, bet vicn ne
leidzia jiems Rusijon giliau zengti.
Daugelis mano, kad Rusija vi
sus tinkamus vyrus neistengia
)rideranciai apginkluoti, todel
Juos, kick pramokinusi, siuncia
talkininkams, kurie gall jiems
greiciau ginklus if amunicija pa
rupinti. Tuli laikraSciai uztikri-
ma, jog Ruisja turf net 6 Milo
nus kareiviu, kuriems ginklu ne
turi, tai juos gall pasiqsti ant
vakarinio kares fronto, kur jie
gall butt apginkluoti geriau ne
gu Rusijoj, tie svetur pasiusti
rusiSki kareiviai taipjau gelbetu
vaNaru talkininkus, kaip If Ru-
sijQ. Nezinia tikrai, ar dabar
Francuzijon atgabenti rusiSki ka-
revival atkako su ginklais, ar be
Iju, Bet laikraSciai raSo, kad jie
muSius atkaks prize Verduno tik
| po kokiu dvieju savaicip, nors
Ipric Verduno jie galetu vienq
dienq atkakti; tai rcikia many
| ii, kad jiems ko nors truksta,
jeigu ju tuoj nesiuncia ant ka-
res lauko, trukti gall vien
ginklu
Ir vokieciai stengiasi talkinin-
kams patarnauti if prizes Angli-
! ia airius sukelti. Jiems pasise-
Ike Dubline muSius ant gatviu
pagimdyti.
Balandzio 25 d. j rytinius Ang-
llJos krastus vel atsllanke 8 vo-
kiSki Zeppelino orlaiviai If
miestus m6te uzdegancias bonn
bas. Ar jos daug blogo pridir-
bo, apie tai dar pilnu ziniq nera.
Ant Balkanu nieko svarbesnio
neatsitiko. Prize Salonikq buvo
vien mazi francuzu susiremimai
su vokieciais, bet cia, matyt, kad
talkininkai rengiasi prie ofensy-
vo. Per Grekijq talkininkai prie
Salonikq gabena naujai suorga-
nizuota serbq If montenegro ka-
riumene, taipgi sill talkininkais
besilaikancius albanus, nors Gre
kija, verciama Vokietijos, prizes
besinaudojima is jos gclezinke-
lio if teritorijos protestuoja. Vo-
kietija reikalauja, kad Grekija
Il eleistq talkininkams tai daryti,
bet il nemegina rcikalavimq is
pildyti, nes jeigu SIT ginklu tai
lSininkams pasipriesintu, butu
karen itraukta, o daugumas JOS
gyventoju labjau pritaria talki-
ininkams negu vokieciams; jeigu
ikaralius stotu vokieciu pusej,
gyventojai galetu prizes j revo-
lucia sukelti.
PrasiSalines is Albanijos ka-
res pradzioj jos karalius kuni-
gaikstis Wied, kuris pastojo Vo-
kietijos kariumenen If buvo
Francuzijos fronte, dabar vel su-
grizo savo karalyst6n ir pakvie-
te savo albanus stoti karen aus
tru puseje, bet kaszin, ar 10 pus-
laukiniai pilieciai pakvietimo pa
klausys.
Italai Wis laiko uzeme Alba
inijos portq Avlonq, o austrai, ku-
rie trauke is ten italus isvyti, ST.
lake savo kariumene If wilma
Italy ant toliau atidejo. Turbut
Albanijoj permazai turf kareiviu,
o gal bijosi talkininku laukiamo
oiensyvo. Ir vokieciai laukia ju
ofensyvo. Kad tai talkininkams
apsunkinti, naikina jie gelezin-
kelly titus.
Ant austro-italiSko fronto ME
ko svarbaus neatsitiko. Wen Al
lpu kalnuosc Italians pasiseke pa
init drutas, sunkiai prieinamas
iaustrp pozicijas, kurias JIG nau-
jais apkasais sudrutino.
Italiski orlaiviai balandzio "a
diena bombardavo miesta Triest.
Uzmusta ten 9 civilistai, tame
| 5 vaikai, o kit 5 sunkiai suzei-
sti. Bonbos iSgriove Salezioniu
Ivienuolynq, kurio koplycioj klau-
-o..sff.. - IT.