Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-01-21
Metal XIV
Dideji Kare.

su daug didesnemis paiegomis,
kaip galima buyo tiketi, iveike
montenegrus, uzeme jq sostine
Cetinia ir svarbia gamtos tvir-
tove, kalnq Lovca. Karalius SIT
visa valdzia persikele j Scutari,
is kur i$sineSdino svetimu kras-
tu konsuliai, mes Gia laukia ats
tru uzpuolimo. Austrai gyresi,
buk Montenegro kreipesi prize ju
sill praSymu sulaikyti kare, mes
name pradeti susitaikymo tary-
bas; zinia ia vienok pasirode
neteisinga. Zinoma, Monteneg-
70, turinti iSviso vos puse milo
no gyventoju, viena negali atsi-
remit didelei Austrijai, bet tai
kytis nemano ir sulaikymo kares
neprase. Karaliaus Nikitos ka-
riumene pasitrauke / Albania,
kur ii sueis kruvon su ten esan-
ciais serbais, kurie ten turf natl
jai suorganizuotu kareiviu Ioo,-
COO, O netoli kita tick yra italu.
Tuom tarpu Montenegro karlu-
meme traukiasi atgal prizes dides-
mes austrq pajiegas, jiems att
dave miestus Podgorica ir Ms.
Prize Berane austrai paeme 500
monte1egre nelaisven ir nuzen-
pc Xxi Grahova. Montenegro
traukiasi prize Tarbos, kur mano
meginti pasipriesinti If austrus
sula;kyti bent tol, kol italai ne
atsius pagelba. ItalUos minis
teriu taryba, atsibuvusi po kara
liaas vadovyste, nutare pasiqstl
pagelba Montenegro karaliui, ku-
ris yra vuosvis Italijos karaliaus.
Austrai, uzeme Cetinia, pagar-
sino ten kares iaiko teises If
suarestavo daug zymesnip gy-
ventojp. Austru kareiviai daro
kratas gyventoJq namuose, kur
RADIO daug ginklq. Konfiskuoja
maistq, koki tik kur randa, gy-
ventojams veik nieko nepalieka,
todel jie bada kencia. Austrai
ant kalno Lovca uzvilko sunkias
savo kanuoles, is kariu gall su-
bombarduoti Cetinia, jeigu gy-
ventojai megintu riauses kelti.
Austrai paklojo minas jurese prie
Montenegro pakranci,l, todel ba-
duoliams is svetur nieko privez-
ii negalima. Nupjauste telegra-
fu vielas ir tokiu hudu pertrau-
ke visus susineSimus. Monte
negro sosto ipedinis iskeliavo
ItalJon. Ten iskeliavo ir Ser
bios ministerial. Tokiu budu
kare jau isnaikino, gal wien tuom
tarp, iris Europos neprigulmin-
gas karalystes: Belgija, Serbia
ir Montenegro, o ju karalius pri-
verte syetur prieglaudos jioSko-
H. Manoma, kad Serbia per-
kels savo sostine Francuzijon,
kur tuom tarpu yra If Belgijos
sostine, o karaliaus scimyna yra
Anglijoj.
Talkininkai, negaledami pri-
versti Grekija eiti isvien sill jais,
pradeda nepaisyti JOS savisto-
vystes. Anglijos laivynas vel
pradejo bliokuoti Grekijos pa
krantcs, del lSo pritruko ten ly-
giai maisto, kaip il kitokiu daik-
tu, ypac kuro, del ko turejo SUI
stoti darbai neskaitlingose Gre
kijos dIrbtug9se. ISsprogdino
gelczinkeliu THUS. Kaip prane-
sa is Berlino, talkininka; issodi-
no savo kariun enc porte Phale-
ron, visai netoli Grekijos sosti-
mes At6nu, todel grekai nori sa-
vo sostine is Atenu perkelti i La
rissa. Berline mano, kad talki-
ninkai nori Grekijoj isversti ka-
raliaus valdziq, o vietoj monar-
chijos, ivesti ten republikoniSka
tvarka, o prezidentu apsaukti
jien.> pritarianti buvusi ministe-
rig Firmininka Venizelos. Pa
tyirtinimo vienok tu ziniu is XII
tur nera, nieko apie tai nesako
nei talkininkai. Gal vokieciai
panaSius paskalus svietan leidzia,
rcredami sukurstyti Grekijos gy-
yentojus prizes talkininkus ir