davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
Mr.. EDWARD PooLEY HOME
FROM SUWANEE,

Mr.. Edward Pooley is at home for
the holidays. and will spend the next
two weeks with his mother, Mrs. An
ME Pooley. Mr.. Pooley, who is study
ing for the ministry at the University
of the South, Suwanee, Tenn, has a
great many friends who are welcoming
him most cordially. He is a member
of the p. H. S. Alumni. and his Gloss
mates are making his visit most
pleasant one.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
Peel Off Your Rough Skin

To remove roughness chaps or any
complexion difficulty, the best thing to do
is to remove the skin itself. This is easily
and harmlessly done by the application OF
ordinary mercolized way. The wax peels
on the defective outer skin, q little each
day. gradually bringing the second layer
of skin to view. The new skin Is beauti-
fully soft, clear, white and young looking
Just procure an ounce of mercolized wax
at any drug store and use like cold cream.
ADV.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
AT HOME FROM
ARD BELMONT,

Among the bright college girls at
home for the holidays is Miss Mary
Norris Sandusky. of Ward Belmont
Nashville, Tenn, who will remain for
several weeks, with relatives here.
Hiss Sandusky is receiving a warm
welcome from her friends of the
school and college set.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
HOME AND SCHOOL MEETING
POSTPONED.

On account of the usual holiday
work the Home and School league of
School No. IA has decided to post
pone the monthly meeting which was
to have taken place on December
10th to January 10th.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
TO SPEND THE HOLIDAYS.

Mrs. J. c. Hendrix arrived in the
city Saturday to spend the holidays
with her mother, Mrs. John Zirkel-
bach, 4S3 w. Gregory street. Mrs
Hendrix, who was formerly Miss Err
nestine zirkelbach. is receiving cor
dial welcome from her many friends
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
GUESTS EXPECTED FROM
GENOA.

Mr.. and Mrs. W. 5. Rosasco are
expecting as their guests for the holt
days, Mr.. and Mrs. A. T. Rosasco and
daughter, Luisette, of Genoa, Italy,
who arrived in New York on the Gut
seppe Verdi on December 10th. They
are expected to arrive in Pensacola on
Thursday when they will be most cor
daily received by their relatives here.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
TO PRACTICE FOB
CHRISTMAS,

The children Of the primary depart-
ment of the Gadsden Street Methodist
Sunday School are asked to meet at
the church this afternoon at 2:3D
o'clock, TO practice for the Christmas
exercises. In case of rain they will
meet On Wednesday afternoon.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
MEETING PRISCILLA CLUB
POSTPONED

The meeting of the Priscilla Club
has been POSTPONED until the second
Tuesday in January, when the meet
ing will take place with Mrs. A. f.
Paderick.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
THIS BAG HOLDS ONE DOZEN
POWDER PUFFS.
By Biddv Rve

This odd Christmas gift is an ut
terly superfluous bit If feminine lux
ury, or an absolutely essential, accord
ing to ones point of view.
The powder balls are delicateIy
scented and tied with minute pink
bows Silver or gold net is used for
very. elaborate bags. such as a hostess
would wish to display the day she
entertain her bridge club
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
MEETING. PARENTS TEACHERS
ASSOCIATION SCHOOL
NIIMREP N
NUM- BERzQ

The Parents Teachers Association
of School No. 20 will meey this after
noon at 2:15 O'clock at the school
house, and as the meeting will only
last one hour, it is hoped that all par
ents and patrons will make a special
effort to attend
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
TO SPEND THE CHRISTMAS
HOLIDAYS HERE.

Mr.. and Mrs Alba H. Warren and
little son, OF Galveston, Texas. have
arrived to spend the Christmas holt
days with the Misses Brent, and other
relatives here. Mrs. Warren and little
son will probably remain for several
months.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
RETURNED FROM
ATLANTA.

Mrs. William S. Rosasco las re-
turned from Atlanta, where she has
been spending several months with
her daughter. Mrs. Henry Goldthwaite
Wells. Mrs. Rosasco was much BEN
efitted by her trip.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
TO SPEND HOLIDAYS
HERE.

Mr.. and Mrs. Chapman Lewis have
arrived from Valdosta. Ca, to spend
the Christmas holidays with Mr.. and
Mrs r. Lewis and Mr.. and Mrs. A.
Zelius.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
PERSONAL MENTION.

Mrs. C. w. Mizell ard little daugh-
ter, Kathleen, of Opp, Ala. ere spend
ins the holidays with Mrs. sabra Nc
David.
Mrs. Florence Stinbaugh Of Earl,
Colorado, left yesterday on the noon
train for home, after a pleasant
weeks visit with her aunt, Mrs. NJ.
P. Cornelius, of Brownsville
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-12-19
EXPECTED FOR THE
HOLIDAYS

Master Herbert Rivers is expected
home on Wednesday to spend the
Christmas holidays with his parents,
Mr.. and Mrs. b. F. Rivers, on West
Garden street.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

List "a koristi delav-
sksua liudstva. Delav-
CT 90 opraviSsni do
vsesA kar producirato.
THE papor 10 devoted
to the interests OF the
workins class. Work.
ere arc entitled to all
what they produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
PANAMERIKANIZEM.

ko Je znaSal Sc pred sedemna jstim lett nemSki u
voz JUNO Ameriko komai sest odstotkov, ic
dosegel do vojne &c enoindvajset odstotkov vsega
ondOtnega uvOza, kar ie gotovo "a tako kratko
dobo zelO velik napredek. VcGji del teh pridobi-
tev je pa splaval po vodi odkar je vojna, in mno-
go kupcij - ne lie nemSkih so prevze kapita-
listi Zednjenih drzav. Uspeh bi bill sicer lahko
sc mnogo veGji, ako 5i bila Amcrilla lani imela
trgovsko mornarico in ce hi ba ameriska inCu-
strija nitro pripravliena zvoz pa ce bi bill lu-
kajsnji kapitalisi glede kredit ki so ga potre-
bova juzni Ameriki, nekoiko mani ozkosrcni
Ali tud dosezene pridobitve so toliko vredne, da
jh hi tukajSnji kaptaizem rad zopet izgubil,
zlasti ker ina utcmeljeno upanie, da iih bo Sc
poveGal
PanamerSka zveza ina tedaj prvi vrsti ma
zagotoviti in zavarovati tukaiSnii kapitali-
stiGni industrii trg juzni Ameriki
Preko tcga cisto kupGiiskega interesa pa "a
sluZ panameriSka konvcncija pozornost in zani-
mamie zaradi svojega nedvomno jake veikega
politGnega pomona Ne da Sc tajiti, da je V taxi
zvezi znaten napredek in da prinaSa korist ka-
tcrih nj podccnjcvati.
Zvcza ameriSkih dezel hoGe varovati republi-
;anski znaGaj vseh. Sedania svetovna vojna. Xxi ie
ogromno vecino vSega coveStva preseneta ka-
kor strela Z brezobacnega neba, je lie pokazaIa,
da Sc ne smeio ncnavadne ideie odpraviti meni-
mic teb mic besedo: Nemogoce! Tud poizl<us,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

da Sc tel ali oni dezeli poruS republiGanska in
uvede monarhicna oblika. spada med nemogo-
Gc recl. ZveZa vSeh ameriSkih republik "a ohrani-
tcv rcpubike pa re zeo ovra in menda tudi o.
ncmOgoca monarhiGne ekSpermente.
Da bi Amerika dobila kakSno vojno $ ka
terokoli evropsko ali azijsko so, nj tako verjet-
no, kakor deklamirajo Roosevelt in njegovi somiS-
Jenlki. Ali da ne hi mela nkdar nobena tuia dr.
zava sovraznih namenov zOper Ameriko more tr-
diti le clovek, ki Zaradi teoriie noce pogle-
dat resnicl V obraz. Cd nekdaj dokazuje social
zem nepobitnimi argument, da nastajajo V ka-
ptalsticni druzbi vcdno nasprotja, Xxi groze OBJ
orozenimi konflikt
Oclvidno pa bi zveza vsch ameriSkih republik
zmanJsala nevarnOst zunanjeg napada ce lie ne
hi sploh odstranila
lzkusnja mas seveda uc da MISC alliance we'd
no garancije miru. V Evropi smo meli trozvezo
XII je OBJ vsaki priliki oficicno zatrievala da noGc
mic druzega svetu, kakor varovat mir Ali ze
nicn obsanck je bill tako grozecda Sc e prot nici
ustanovia ententa, in potcm je priGeo tisto
obOrozevalno tekmovanje, IL katerega Sc je napo-
sled izcimila sedanja vojna.
Med tistimi aliancam in zvezo ameriSkih re-
publlk je pa ncskonGna razka, re zaradi tega
ker Je tn zvcza naravna in kcr obsega YES konti-
nent. Isti razogi, Xxi navajajo socialiste. da "a
htevajo ustanovitev Zedinienih evropskih draw.
zagovarjajo tudi panameriSko zvezo. In ce bi Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

WashingtOnu sc je seSel kongres, katerc-
nu ne more odrekati velika vaznost, pa naJ
stoji clovek napram idejam, zaradi katerih e ski
in napram zakljuckom, ld jih sprejema, ma
kateremkoli staliSGu. Ma TEN kongresu je zastO-
pana republikanska Amerka, torej odStevSi
Kanado severn in juzn kontinent. Namcn tc-
ga zbOra pa nj mic vec in mic mani kakor obranl-
bna Zveza in pogodba "a razsodiSce med vsemi
severe srednje- in JUNO -amerskimi republika-
mi. S to hoGejo utrditi in zavarovati Monro-
ejevo nacelo, XII uGi popolno ncodvisnost Ameri-
Ike od Europe.
Med vladami kaptasticnih dezel in zaved-
MIN delavskim liudstvom nasprotja, Xxi Sc ne
dajo nikdar premostit Karkoli store meScanske
Wade, ina mescanski, kaptaisticno- -razreden
znacaj in Sc zgod fnteresu vadajocih, kapita-
lsticnih sojev. Sedanje drzave organzacije ka-
pitalizma, in zeo kratkovidno hi bilo ce bi clo-
vek katerikoli vaznejsi allcij teh drzav in vlad
preZrl kaptaSticne namenc. AkO ponujajo Ic-
dniene drzavc svojim - kakor navadno pra-
vi sestrskm republican tako obrambno I've
10, morajo imcti predvsem svoje nterese pred
oGmi in V teh interesh mora kapitalizem igrati
svojo vlogo.
Dalec nj trcba hoditi, da Sc naidejo ii inte-
resi-. Odkar je izbruhnila voina Evropi,
dotni konkurent zapravili mnogo svoic trgovine
Ameriki, zlasti ma jugu Zlasti NemGija ie ime-
la tam doll iako lepe kupcijske uspehe Medtem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

po voJnl res ustanovila zveza evropskih drzav. bi
blla to naravnost izpOpolnitev vseameriske zveze
Seveda nj nobena TAXA zveza uresniGenie soci
aiIsticnlh idealov. Kapitalisticna nacela bodo tn
d potem velJaa, in to mora biti jasno, da ne izoi
neJo snow Ia konfikte, dokler ne izpine kap;tali
Zem Ioda vsako zmanjsanje nevarnosti je re pri-
doDltev In da sc nevarnost resniGno zmaniSa hi
Dllo prvl vrsl zahtevati, da Sc strogo absolutno
zavaruJe obrambni znaGaj ameriske zyeze in one
mogoclJo vsi imperiastiGni in agresiyni nameni
kakor hoce panameriSka zveza prepreciti vol
ne med posameznimi ameriSkimi drzavami 9 fem
Ga Sc mora vsako spOrno vpraSanje predloziti raz
sodlScu, postane vseameriska zveza lahko iako va
zen faktor resnejSem gibanju "a mednarodna
razsodlsca ma bolJSi in zaneslvejSi podlagi kakor
doslcj
uresnicenju panameriSke zveze ne bodo od
locevall socalst ker je politicna moe V rokab ma.
Sprotmkov Odgovornost zanjo bodo imeli tisti,
kl 10 sklepaJo TEN je nevarnost. da 10 bodo
dzingsti skusali izrabljati "a svoie namene. Ce
pa ne more ljudstvo, XII ie izrocilo poitiGno moe
tuJlm rokam, izrekati najodloGilnejse besede, mo-
ra bl vsaJ ma strait, da rec XII ie sama ma sebi
dobra, ne prevrne zlo
Letos bodo nacionane volitve: in oh tei nri
hkl naJ volilci prcmisjo da poidc tn IN vpraSa
MA, ki imajo najvecj pomen "a dolgo bodoGnost.
VpraSanje, kako 81 Amerika ohrani mir 10 mod
mimi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
LetO (VOl.) XII.
PozARI.

Tisti. XII so hoteli met nered 50 svo; rare,
popoInoma dosegl KapitalistiGni lsti govore
NuaJ StraJkarJlh, zdaj simpatizantih. zdai O
"o"iSl' NaJraJSl bl pripisal stavkuioGiln delov
Gem Vse lzgredc, pa vendar cutijo da ne ore to
|saka laz mora imeti svoje meje kaiti drucaGe ca
sploh me ne verjame.
Ngredl so bill ma vsak naGn veliki in obzalo
IaIJa vrednl SodiSGa bodo sevcda preiskavala
III ce ID Sc bllo tam zanaSat ma nepristranoet l..
l"'No m'rho pocakalo ma rezultat. Kar Sc iz-
kaze Mkaze
Toda covek ina prevec izkusnie no :, 10
prlcakuJe, da sc bO iskala Gista resnica ANIMAL, d
Sc bodo zbirali ''dokaz'' "a to. kar Sc boer dol,
zati. N''>"
mestu so bill veiki pozari Prva vest. k
Je PriSla Chicago, je dejala kar da gori vsc me
S'o' Seasonal Sc Je pretiravanje vemdar nekoiko
Poieglo PozneJSe vesti pravijo, da ie pogorelo
pet biokov in da znaSa Skoda 100000 doIariev
rreden Je priSla milica, je mnozica baie zadrza
Nala gasilce da MISC mogli priti ma mesto nesro
te in gasit
Prepricani smo, da Sc ne moreio VISA IA de;o-
MA meni mic ebi mic pripisati Stra raikariem V VISA
KEN meStu so gotovi element, XII so nagnieni K
haSllStvu, ne da hi imeli kakSno ideio ali kaksep
cn] razun unlcevanja. Doklcr nj prilike So ne
HgaheJo' Ce Sc pa prkaze prilika, pa prilezeio da
'ioEeh Ilu ne We odkod so priS in kaj jih ie pri-
heslo. Skoraj vse revolucije so trpele zaradi ia
KIN ekSlStenc, katerim nj namen revouciie mic
vandalizem pa vse
Med lJudml, XII so V Youngstown poceniali
TAXA nasllstva, Jill je gotovo ogromna veGina ia.
KIN, kl Jim Je stavka deveta brga in XII niti ne We
do' zakaJ so delavci boju. Rek bodo paG. da
Simpatlzlrajo Strajkarji, ali marsikdo med nil
mi bi Sc obrnil proti Strajkarjem Ge bi mogel ia
ko zadostiti svoji strasti. Taxi liudje lie diskre
dltlraJo poStene delavske boje
Danes Sc tudi ne more izkljuciti moznost. da
sc je cd kakSne tretje strani vodla agitaciia in
da so bl lJudJe nascuvan cd hujskacev. katerim
Je "a delavska vpraSanja toiko kolkor "a lanski
sneg.
Da Sc je popilO mnOgo zganja. je verietno
hdo Je bil ma tenn nteresiran, ie paG doslei Sc ne
reSeno vprasanJe. Nikakor pa ne gre, da bi Sc vse
kar Sc Je zgodilo. obesilo rajkarjem ma suknio
hapltaistom bi bilo to scveda najbolj vse6 ali
posrecilo Sc ne bo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
PRVI STREL.

petek vecer, ko je dnevni oddelek stavko-
kazov pri Tube and Sheet Company zapusGal to-
varno, sc je zbrao pred poSlopiem veGie Stevilo
StavkuJoGih deavcev. V casu stavke to pac nj
ME posebnega. TEN tudi hi nikakrSna nevar-
most Pac pa je ravno taken slucaju treba
hladne krvi.
Toda kdor hoce povzrociti nered in nemir i
ma pray taken polozaju nailepSo priliko Zbra-
no mnozico je treba lc na kakSen nacin razburiti
potem nj treba dale skrbeti
To sc je zgodilo Youngstownu
Vodja privatnih poicstov j. NJ Woltz je IL
strelil IL revoverJa Sam pravi, da je ustrelil lie
zrak in da je hotel lie prepaSiti traikarje Ce
oznacHJe moz svoJe namenc prav, tedaj 81 daje IL
prlcevalo, da je popolnoma neposoben "a svoj po-
sci. kajti od poveljnika pocije Sc SINE zahte-
vati, da pozna psihologijo mase in We. kako ucin-
kuje kakSno sredstvo ma mnozico.
IL poroGil hi razvidno, cemu je bilo sploh tre-
ba zastraSti strajkarje Polagoma bono re Sc
tud to izvedeli, TEN prepricani ''Situaciia
je bila napea''. 'Straj jkarii so grozeGe nastopa-
Ii bil je "kriticen moment, ali pa kaj podob-
mega. Take fraze vedno pripravljene lie prvi
hip je bill mr.. Wotz najbrze tako konfuzen da Sc
nj domislil nobene
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

roda take fraze mas bodo zelo tezko prepri
cale. haJti ce bi bila situacija tako nevarna, da
Je oiio reoa pograbiti revolver, tedaj ne bi bill
prlvatnl policst strelial zrak Privatni DO
licist niso tako rahlocutni. da ne hi streia Y IL
vo ce Je treba braniti svojo kozo
Ioda Woltz je streljal zrak Zakaje - Ia
to, da je pocio. 'ZastraSiti'' Sc pravi taken
slucaJu "razburiti.' - Mic nj taken polozaiu ne
varnejSega, kakor Slept streli
In ko je pocilo, Sc je zgodilo kar ie bilo ma
meravano Pritel Sc je boj. To je GloveSho tako
razumlJlvo, da nj treba nobenega razlaganja. OBJ
zalovanJa je yredno, ali razumliivo je.
Da Jc bilo res kaj takega nameravano. Sc ze
po tenn lahko sodi. ker so kapitaliscn slugerji ze
pred par dnevi izkuSali provocirati nemire. i'm ie
hil takrat eden izmed Strajkarjev tczko ranien.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
STAVKOKAZI.

tovarni so deali stavkokaz Kadar majo
kapitasti lie peScico takih izdajalcev, tedaj ina
10 tudi upanje, da zmagajo 4 njih pomotjo in da
uzugajo Strajkarje. MISC jih ime dovolj da hi Sc
delalo navadnem obsegu in da bi Sc nadomestili
Z mimi stavkujoGi delavci ali imeli so jih toko.
da Sc ie silo dclalo.
TEN je ze dokaz. da MISC hotel poStene
sprave deavc. ampak da jih hoteli ugnati
kozJ rog. Toda cc ne zadostujejo Stavkokazi IA
normalno delo je treba gedati, da Sc yrnejo
Strajkarj tovarno; elm pref. TEN bolje zlasti ce
gre "a delO. ki prnaSa toliko profita
drugimi besedami: Treba je skruSiti Strajk
Ako sc Strajkarji ustraSijo stavkokazov ie tre-
ba drugih. mocnejSih sredStev In "a ia mora
skrbeti privatna polciia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
MILICA.

Soboto zJutraj je prSla Youngstown
vest, da je milica IL Clcvelanda 5 stroinimi pu-
Skami ma poti.
roroclla pravijo, da stavkarji ma to po-
aStlil bolniSnce druzbe Youngstown Sheet and
Tube Company in Sc njej zabarikadirali. da hi
Sc bramh napada milice. sploSnem so porocila
preceJ koninzna in 81 tudi marscem nasprotu-
jejo.
Gotovo je, da priSle tri kompaniie ohijske
drzavne milice Stirim strojnimi puSkami me-
sto IN mimi je priSel tudi general Speaks. Dive
stotniji sta zasedli omenieno tovarno Stotniia X
8 polka Je pa odSla East Youngstown ker je
bIla baje tudi tam stuacija grozeGa
Drug oddelki drzavne milice so dobili nalog.
naJ bodo pripravljen ia odhod v Youngstown
ma prvo povelje.
hmaIu so bile vsc strategiGne'' tocke Ease
dene III mesto le izgledao kakor vojaSki tabor.
General Speaks je razglasil voino pravo "a
ok raj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
Chicago, ILL.,. IL. ianuarIa (January) 1916.

Zedinjenih drzavah, Sc je re davno sam preprical,
da so ii junaki oh vsakem strajku zva provokac-
ia Varstvo lasnine je vedno lie pretveza. V res
nci pa je glavna naoga teh tolp, sestavjenh il
naJdvomlJNejsih in najsumljiv jivejsih elementov
da ustvarjo stuacijo, il katere je ''sia edin H.
hod." VlOga volka, katercmu je jagnje skalilo
vodo, nj tezka, zlasti ce nj clovek preneroden In
razbijaci, Xxi prakticrajo to vse svoje zvljenje. i
majo re toiko vaje, da znajo provocirati pa da
lzgleda, kakor da SO bill oni provocirani
Sama navzocnost privatne 'policije' pod
Jetjih, V katerh je bill Strajk, pojasnjuje koliGkaj
lzvedenemu cloveku, cd katere stran je priSe go
vod IA izgrede. Ia nStituciia je re tako razvia
in Sc je re tako vzvcla Svoje metode da hi iz
zlvala nered cello tedai, ce ne b hoeli kapitaisti
res mic druzega. kakor da jim strazijo tovarne
Ali kapitaiste bi zalil ce bi jih smatrah "a tako
neumne, da lie vedo, koga najemajo Ce vedo
kJe MAJ naJemaJO take cete. tedaj ze tud vedo
koga najemajO in kakSne vrste liudje so njih ma
jemniki
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
POSREDOVANJE.

Drzavna industrijska komisija ohijska je
sklenila poslati vodjo statistcnega urada Fred c.
.roXtona Youngstown da posreduie med de-
lavci IN deodajalci. Croxton Sc je takoi odpelial
1oungstown in Je pondeljek re poiskal stike
tovarnlsklmi uradniki in vodtelji stavkariev.
organlzator A. +. of Labor John Barusaldi
!e Stoph zVezo stavkarji Govorica prav da
JIM Je svetova, maj sprejmejo po diva in pol CEN
ia pribojSka ma in da so spreieli niepov nred.
log.
oblastl pravijo, da imajo situacijo popolno.
ma rokah in da sc ne boje novih izgredov. Wee
sto oseb je zaporih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
Stew. (NO.) 435.
ZOpet ie tekla delaVSka kri.

Mobilizirana milica, ostri streh, mrtvi, ranje
nj, obsedno stanje in vojno pravo
Jei sovraznik udrl Zedinjene drzavef Ali
sc je izvrsila tista grozna nvazja ki jo je ma
povedoval Theodor Roosevelt, O kateri so pisali
kapitasticni listi cele romano, kateri je modro-
vala vladaf Cd katere stran je priSel napad2
Atlantika, PacifikaY Cd Nemcev, Anglezev ali
Japoncevf
Me mic. V Youngstown, Ohio Sc je zgod-
10; torej nj mogel bti zunanji sovraznik zakaj
take popolnosti Sc MISC dosegli ne Zeppelini ne
aerOplani da bi preleteli ocean in Sc nekoliko
nasih draw, pa izkrcali svoje vojaStvo kar O.
hio. lie stara pesem Sc je ponovila; izkoriSGani
delavc so bill poignant obup, pa je tekla kri ka-
kor navadno je bilo troba 'varovati sveto last
nino', in zarad svete lastnine je morale nekoliko
ljudi prezgodnji grob.
Ena najzaostnejSih epizod zgodovini anne
riSkih delavskih bojev je odgrala Youngs-
town.
Majhno mesto Ohio je to, ali mogocne kap-
talisticne druzbe imajo tam svoja podjetia Med
mimi sta Republic Iron and Steel Company in
Youngstown Sheet and Tube Works. Delavci teh
zavodov so V stavki. Zahtevali pet in pol centa
prlbolJSka ma uro Sporazum Sc nj dosegel ker
Je druzba ponujala po - centov ma uro, delavska
zahteva Je pa bila % centov. Teden dn ie traiala
stavka ne da bi sc bilo zgodilo kaj resnega Ma
enkrat je priSla eksplozija.
SoDotnl kapltallstlcni llsti bill pon ma
kilometre dolgih telegramov opisi nezasliSanih
strahot, da morali dobremu pokojnemu me-
Scanu Jeziti lasje glav. Atilove hunske tolpe
IN Dzingis kanovi roji MISC bill mic primer te
mi barbarskimi, divjaskimi rajkarji,ki so morai
prltl ma kaksen cudezen, doslej Sc poponoma "a
goneten nacln naravnost liz prehistoricne dobe
dvaJseto stoetje. Vcasi so pripovedovali poSast-
ne grozote pariskih komunardih, o ''petrole-
zah'', podivjanih coprnicah, XII so povale hSe
III iJudi petrolejem i'll jih potem zazigale. Nepri-
stranska zgodovina nam pravi danes, da so bile
tlste krvolocne istorije izmis jene Ali cello one
1antaziJe MISC bile mic primeri temi satanskmi
strajkarji, ki so Sli nalaSc napit ukradenega
prlropanega zganja, da so mogli potem divjati.
Oplsi mescanskih listov dajali nekaksno
slutnJo, kaksna bo tista straSna socialna revolu-
cija, XII jo pridigajo rdeckarji
Mescanski casopisi ne bi imeli nikdar prosto-
ra "a take Dodge brzojavne romano, Ge jh ne bi
ma stotsoce delavcey podpralo svojimi cent?
zato da OBJ prvi prilki lahko - lopnejo po DELAY
cih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
MRTVI, RANJEEI.

Ia hip, ko TO piSemo. Sc he vemo zanesIiivo
kaksne zrtve je zahteval ia boj. Prva poroGila Sc
pravlla da 50 bill Strje ubiti 10 pa ranienih. Ne
ka pozneJSa vest pravi, da ie lie ena smrtna zrtev.
medtem ko je Stevo ranjenih mnogo veGje. mai
manJSe Sto. Ma vsab nacin pa je gotovo, da je ta
ko kakor skoraj V vseh podobnih sucajih: VeGi-
ma zrtev je ma strani delavcev In 5e to ie mo-
can argument prot trditvi, da so delavc brez raz.
Ioga IN brez provokacije prGeli boi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
PRIVATNA POLICIJA.

Youngstown je res bilo straSno. Ampak -
tako nj bilo, kakor piSejo kapitaistGna trobila
Bill so tudi izgredi; ali tako sc MISC zgodli ka-
kor opisujejo papirnati sluzabniki trustov
kapitalisti Sc takoj, ko je nastaa stavka,
posluzili svojega starega, izzivalnega sredstva:
"Zastrazili" so podjetja privatno polcijo
Walsheva zvezna industrijska komisja je
svoJem lepem poroGilu zivmi barvami naskala
navade In metode teh 'privatnih policstov," in
kdor nj mzal vprico neStetih delavskih bojev
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
STRAH v OKOLICI.

IL blI]nJega mesteca Struthers priSe vesti.
da Sc tam boje izgredov stavkujocih delavcev.
Pod vodstvom svojega zupana so Sc ondotni me-
seam takoj oborozili in zastrazil most XII so ga
hotei pognati zrak, ce hi Sc prikazah strai-
kari.
General Speaks ie takoj ukazal, da sta otlsli
dive stotniJi milice tudi ia kraj Zdi Sc da so
bile vse povesti o pohodu Straikarjev prazne 90
voree
Enako Je bo tudi drugo povestjo, da ho-
ceJo StrajkarJi razdejati nek nasip in odrezat; to-
warm vodo, pa poplavti okoico. Tudi tia je bila
poSana milica
Opoldne je bilo koncentriranh 2OOO micar
jev. in Sc wee so jh priGakovali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

A ZITEs
na stsvilko v oklepaju.
ki 30 nahaia poles va.
sega naslova. prilepIis-
nega spodai ali
ma ovitku. Ako (4S6)
10 stsvilkA
tedat vam . prihodnjo
stevilko naSesa lIsta po-
fscs narocnina. Prost-
mo, ponovite 10 takot.