davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26

day publishes a proclamation con corning the peace plans of the or ganiZation. The proclamationists said that they formerly believed in the extremest carrying out of an- nexationist plans but they repudiate them generally as confined simply to the advocates of war of con quest
 The proclamation proceeds to say that the committee advocates war
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26

because the Entente nations believ-- ing the Allies lies, which they de plore, think Germany can be de feated. Germany cannot be defeated England is leading in this campaign of lies as she is the most active ana relentless and deceitful of Ger many's enemies. Peace mus. he for ced upon Great Britain and the war treasures carried out until that na- ton is humbled.
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26
PANIC WHEN ZEPPELIN
 REPORTED RIVER THAMES

Cannonading and exploding shells shook the buildings, three being killed and nine injured.
 Several raids also were conducted along the east and southeast coast, the airships all heading in the di- rection of London
 BERLIN, Aug. 25.-The Independ- ent Committee for German Peace to-
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26

LONDON, Aug. 25.-A panic seized the towns at the esatuary of the Thames this morning when at one o'clock Zeppelin were report ed approaching. The mist obscured the raider as it passed to the west ward and it's flight was followed by a series of violent explosions.
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26
SOME GAINS.

BERLIN, Aug. 23.-The Admir- alty announces that the Teutons sank seventy two allied ships of war during two years with gross tonn- age of half a million. The German loGTes were twenty five ships of war with a tonnage of seventy thousand.
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26
LOAN TAKEN UP.

NEW YORK, Aug. 25.-The new British loan has been all subscribed and the lists are now closed.
The daily Nome industrial worker., 1916-08-26
GOING OUT.

GOING OUT! Indian Motor Cycle and Side car.. complete outfit. Also sled runners all cheap. STORM, Electric Light Plant.-Adv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

he davnO 50 evrOpSke driavc Spekuliralc :
%kitajSkim bogaStvom JaponSka 81 ic pa pridobila
glavno 'zaSlugo." da je razodcla >laboSt Kitaj-
ske y japonsko-kitajski vojni. Sedaj Sc je zazdelo
k"pitaliSticnim SLAM, da je cas- "a odloGncjSi ma
stop, in druga IA drugo ic 'na iela" kos kitaj>ke
zemlJe ma 90 let kajti vSaka ic hotrla biti y
blMni, te pride trenotek, ko So bo dclil plen.
ker je bilo muogo volkov. jc bilo pa tudi
Ia>no, da Sc rop ne more izvriiti, ne ia hi So ro-
parji Sam med Sabo poklali. Svetovne vojne. XII
hi Sc bila morala izleti IL tcga, Jill je bilo takra,
vSeh Sc Strah in tudi Sc nj Gutila mobcna skupina
dovolj pripravljena 2anjo. Use So 50 torcj Spo.
razumelc, Ola "aranijo y ~liyljenju ti>to. kar hi BIZ
L. Use n~aJraJSe pOkontalc in pogOltnilc. Ia tr-
govmo 50 razglaSile naGclo 'odprtih yrat - VISA
ka drIava ina po TEN na6rlu pravico. ia trguir
5 kitajSko, da ST dobavlJa od kitaj>ke Wade kon-
ceSije "a zeleznico, ia gradi tovarme. izkoriSGa
rudnike it'd. Priznana ic bila konkurenca vSch,
toda Ia konkurenca maj hi hila IiSto trgovska in
mirna.
: TEN mirnim tekmovanjem ie Scveda tako.
ola oStanc mirnO, dokler ne pade iSkra y SmodniS-
nico. Y gOSpodarSkem tekmOvalncm boiu tiGi
vedno nevarmost krvave voine. Ma kitaj>kem jo
Je %prepre"Il le v%zajemni Strah vSeh. katcrega je
povecevalo deJStvo, da nj mogel nihce natantno
vedeti, kako hi Sc V taxi vojni druzile in locile
sile.
Dokler nj bilo mogoje raztrgati plcna, so
imeli v>i, Xxi so prezali mani, skupen interes, da
oStane eel. Scitili So torcj obStanck kitajske i'm Sc
cello zdruzlli, da il poSodi o denar IA ureditev ME
NH domacih razmer. Da nj bIla To has najGi>icj-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

Na I%Jubezen. So razume Samo oh Scbi: doEnik je
vedno odvlSen od upnika, in zato nj nihGe pri.
voScll drugcmu, da hi bill ON DIM upnik.
lie /edimjcnc drIavc sc doSlei MISC udeleze.
vale te >kupnc poSojilni>kc akcijr. pray >cdaj 81
pa pripravljajo, da 81 poStavijo ma drugo StaliSGe.
PoNcbcn razlog cvropskih kapitalistiGnih dr.
Zav. da 80 varovalc obStanck kitajSke. ie bill V
nlih Nkupni nczaupljivoSti napram JaponSki. o
kateri 50 bill v>i skupaj prepri5ani. da hrepeni
Pc izkIJutnem goSpod>tvu mad kitajSko. Ia sum
Jc bll gotovo utemcljen. kajti japomSka vlada je
Y kitaJNk" Japon>ki, v.ruSko %iaponSki vojni in pc
nJcj : SleyiInimi znamcnji pokazala. da Sc Smatra
pokli"ano ~ abNolutuO hegemonijo ma daljnem
vlhodu.
E~vrop>ka voina ie nenadoma premaknila 81
tuaclIo. Japon>ka Ne je poStavila ma Stran zavez-
nikov, napadla Nemcc y Cingtavu i'm Jim vzela
k"lonlJo. lgrala Jr p%retkano za>novanO igro: 20
per Nemcijo jc Sedaj imeIa pravico naStopati kot
v"jna Sovrainica, cd zaveznikov .je imela pravi-
go pricakoyati obzira kot pomojnica.
lie nekoliko prehitro je razkrila svoie naGrte.
.Iahtcve, HI Uh Jc pc zavzetiu kiavGava predlo-
lila kitajski, MISC Y resnici pomenile ME mani
kakor popolno kontrolo kitaj>kc indu>trije. XII
taj>ke politike in kitajSke vojSke. Zayezniki 50
morali maNtopIti zopcr To nezaSitno pozel jivost, ne
L. da So prcprctili uovo kitaj>ko- japonSko vojno,
ampak zlaNti da 50 varoVali Svoje iulerese, kate
re je hotela %JaponNka nagloma p~oteptati.
Tako torei nj Slo, kakor so takrat zeleli V
Tokiju. Tcdaj 81 poiSkali drugo pot. Zdi So. da
ic priScl lanSki ruSki poraz .Japoncem nadvse
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

Jo goliuiati lie toliko casa, dOkler 81 ne moreJO po-
maeati; sriaj 50 81 uredili svOjo industriJo III he
narotajo v"" tam, kjer 50 bill sleparjeni.
delavcev je brez della. Nekoliko tisoG brez-
poSelmih nj veliko Ameriki; "a tis,ega, XII
j. ravnO Prizadct, hi 10 Steer nobena tolalba. Ali
bolJ reSna ie stvar, sc ;" pOmisli. da j. ten par
tiSOt lie predStraza tistih miljonov. XII bodO neizo-
CHINO ,lrlili, pref ali slcj.
VISA sedanJa prosperiteta j. z~grajena skoraj
|izklju6no ma vojni industriii. Enkrat pa mora
biti tudi IL vojnc kraj la c- -. Ir >-daj odpu>ca-
jo delayci. kaJ bo tcIaj, ko ne ho Europa potre-
bovala nobcne municijr IL Am-rikc v.6! Use po-
trehe pov"canega mlliiariIHa > Irdinjenih dria
yah nr moreJo oddalrt zapuSiiti v,-h podjetij, HI
50 doslcj IN XII Sc n~de!uJrlo v"jni material "a Ev.
ropa. Ia municij>ko indu>trijo pride trdaj liz.
%izogibna kriza, ia S"r j" izielovanje militaristiG-
nth potrchitin scdaj ]najvctja induAtrija v Anne
riki, So lahko ia pr>tc lziatuna. ia pride kriza,
kakrSne Ia dcirlI *, ni ~loiivcla in ia izgine va
proSprrit"ta mah"na y kao.u b"dc in b~rezposel
nosii. Najhujie 10 to, da 81 ustavi delo pc We
tini podjeiij naenkrat.
To MISC nikakrSne skrivnoSti. da hi Jill mogli
le posebni molrijani uganiti. Use Ia lei ma ola.
III. Tch par tovarn. kar 81 jh j. sedaj zaprlo in
teh par tisot delaycey. kaT Jill je sedaj izgubilo
delo, so opomin.
kdo pazi mani: Kje jc opaziti kaksne ukre-
pc. kakine %priprave. ola hi 81 odvrnil ali vsaj u
hlaNl prcteci udarcc'
Vlada. kongres, kapitaliStitne Organizacije
trgovske zbornice vse molti. In naposled
kaj more kapitali>titna druiha s%toriti: Ona he
more spraviti produkciie v sklad : potrehami:
oma ne more organiziraii della "a potrebe: hrez-
mocha j. ypriio kriz, XII pretresajo driave in syet.
' tenn - lzraza nj-na ne>poSobnoSt. Ponosni kapi
tallzem j" SlabotneI, kadar nalrti ma naloge. XII 50
nekOiko ~resnejSe kakor momentano grablirnj-
profita.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

pray. Dial Jim Je lepo prilikO, da So 81 mo6no pri-
vezai RuSijo, Xxi je dobivala cd Nth municijo i'm
Sploh vojni material, brez katerega ne hi bila
mogla prlccti move ofenzive. Prijateljstyo med
RuSiJo in Japonsko je p~oStajalo vse t~eSnejSe, in
napoSled le dozorela ruSko- aponSka pogodba, XII
Je re kakor dlaka dlaki podobna rusko-japonsk
ZveZi.
kakSen je rcSniGni namen te move alliance
\atancno ne We tega Sc nihte. razun obeh
NIad, III Steer trdita, da nj Y pogodbi nobenih
tajnih took, kar pa je lahko res ali pa tudi ne.
In Skoraj jc bolt %verjetno, da nj res.
Ako hi Russia in Japonska hoteli. Ola ostane
y veljavi mateIo odprtih vrat, kakor je bilo do
NleJ, tedaJ ne hi hilo razumeti, cemu je treba POI
Nehne p"godbe. &c j. Dogodba skleniema, ie lie
logitno, ia ina namen, ki Sc brez ME he hi do
Segel.
Da hi Japonska opuStila svOje zelje baS Sc
daJ. ko Ie men polozal izredno ugoden. je IL
kIJureho. T"reJ gre "a privilegije, Hi 81 jim RuSija
IN Japomska vzajemno priznayata. Kako sprej-
mcjo 10 estate Sile,
SedaJ imajo vSe 2 evropsko vojno prevec o.
pravka, in cello Anglia Sc mora vesti. kakor da
NerJame vse, kar pravijo Y Tokiju. Mako bo DO
N0Jnl, Je drugo vpraSanje. Ma kitajskem ie mo-
gote "zaSluaiti' miljarde in noben kapitalizem 81
ne bo dial mem ME tebi ME zapreti teh trgov. Ne
varnoSt, da dolIvl svet zaradi kitajske novo, Sc
viogami, nj baJka IA otroke. Dokler ie svet kapi-
tallSticen. Sc reSujejo taxi veliki Reimbursement
konflikti L orozjem. In svc, Je Sc hapitalistiten.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

municiJe, bl bilo vendar naravno. ia hi 81 ODD
prli Use wire, IL katerih jo moreio dobiti.
Stvar je vendar razumljiva. V zaa.tku 80
bill zavezniki naraynost prisiljcni marocati y \.
meriki lnduStrlJalno Jill jc vojna nedyomno pre-.
senetiIa. Ia izdel"vanje lakih mnoIin mnrilnih
NredSt"v kakor .iih Iahtrya modemo voj>kovanje.
MISC bill nikakor pripravlieni. Ne SovraIue arma.
de, ampak krupp in Skoda, hi jh bila premagala.
dee ne hi bill dohivali " Amerikc oroinih potreb-
sem.
All mabavlJanjc takih reel IL tujine pomeni
lclo neprilctno odyi,nost. ka,cre Sc ySaka deIen
rada resi-. Tudl hi bilo ilkljucrmo, ia 81 zama3i
Ia Nr. 6rolnJa Z ameriSko- mehiiko yojmo je pla-
slla zaVcznlkr; ako hi Amcrika sauna potr.boyala
munlcijo "a yojmo. ic ne hi mogla prodajati y Ey.
ropo. Napo>lcd tudi nj malenko>t, &c je ysak par
NIX y n"varnoNti, ia "a potopi torpedo IL mem
Ske submarine.
|aveznlki 81 delali ma 1--WE in mrtyc. ia So or
ganlziraIi laNtno yojno indu>trijo. Oprayili 50 V
TEN ozlru res yclikansko delo. Mogli 50 ga seyeda
lie zato opraviti, krr jr drlavst,o omogocilo to
ogromno organilacijo.
Ali ANluith uaglaia ia oStanc v@praSanie mu-
meg" ndi nadalje glayno vpra>anjr. Torcj hi
morale hlii >tr"liNo IL Amerike yeudar dobrod6-
SIo. NNekakor hi biIo IA zaVrznike bolje, Sc hi ga
imeli prevec. kakor 80 hi ga zmanjkalo. Pa ga le
ne naroraJo wee y Amcriki, vsaj pri y,eh tvrdkah,
kI 50 jim "a do>lcj dodajalc. "a ne n~aroGajo
vec.
N"mara jc nekatcrim firmam >rdaj zal. ia
s." bile zaccikoma prevc" grabciljivc. l.judje. XII
miSiiJo, ia imajo tukajSnjI kapitali>ti posebno We
like >~impatijc do zavczuik"v. 81 zclo MOTTO. &c
hi Jill imeIi, hi bio y prvi yr>,i >krbcli. da
jim daJo dohro blago; toda glcdali 50 Y prvi
vrNtI ma To, ola 81 uapravijo velikc profile. Zahte-
vail 50 vcllkanSkc Gene. dajali 80 jim pa >lahc in
pokvarj"nc reel. Mi>lili 50. la hodo zavczniki ma
Necne case odNl>mi oct Nth. ToIa y Evropi sc da-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

i~zgubanl, nemSka vlada, XII ukazuje med central
MINI drzaNaml, Sc cutl Sc vedno Zmagovalko in
ne priznava moznoSti nobenega miru, XII ne hi po-
vocal Nemeije in sploh izpolnil njenih pogoiev.
Pololaj Sc pat lahko nenadoma izpremeni.
Ali nobena vlada ne more biti takO neizrrcno lah-
koumna, da bi 81 zanaSala izkljutno "a kakino
eyentualno mono prcSenecemje. Obc Skupini ma
them %hrepenita po miru; ODE Skupini Sc ma $50
moe pripravljata "a nadaljevanje vojne ne lie cez
lcto in jeSen, ampak Gez limo.
Ali ZEE je tako, kako ia ne narotaio zayezniki
novega orozJa IN Strcliva Y Ameriki?
Da racunaJo zavezniki z ogromno pOtrebO
streliva, je gotovo. Ma AngleSkem hoGejo zopet
odgoditi avguStove prazuike in .ASquith je obrav-
naval o tenn Z delavSkimi orgamizacijami Narav-
most je povedal, da So more zavezniSka ofenZiva
lie tedaj nadalJevati, ce tece municija nepreneho-
ma V enako vehkih ozlroma Sc Y poveGanih mno-
zinah ma b~ojiSta. Poraba Streliva jc Y tel vojni
tako koloSalna, Ola 50 poveSti u tenn enake balkan.
Sc nikdar hi imela artilerja takih nalog kakor
sedaj Nemci ma Francoskem 50 H.. pr. dlajset me-
secev u~trieyali Svoje poziciie. Nsi cudezi moder-
ne tehnike 50 Jim p~omagali pri tenn. Clovek eta
q zakoplh, pa mlSll. da so To navadni iarki, Hi Jill
NoJakl nagloma iZkoplJejo : svOjimi lopaticami-
' resnicl so To velikanski, sino komplicirani SiSte-
mi StavbinStva, pri katerem Sodeluiejo vSc stroke
tehnike. Cele y zemljo ~Nkopane, utrjenc, 5 telc-
fonom, brzojavom in vSakovrStnimi Signalnimi
napravaml SpOJcne. : prStjo. lcSom, crmcntom, ho-
deco iico izdelane Masculine 50 Ia. I'm vSe te utrd-
be mora artllerija uniGitI : tiSoGerimi tonami ie-
kla, Z ogromnimi mnozinami cksplozivnih >rrI-
stew, preden more imfanteriia Stopiti Y akciio. Te-
kom vojne same Sc ie natin vojSkovanja biyStve-
no izpremenil in hoj je nduStrijaliliran kakor Sc
nikdar ne.
kako la zavezniki vprico take vclikan>kc poo
trebc nr izrabijo wee prilikc. ia hi dobivalc mum
clJo IL Amerikc: &c je zmaga uaJvec odvi>na od
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
VZhOdne

kratka, ali zelo znacilna vest ie te dni pre-
senetila in razburila ameriSki kapitalizem in anne
riSko Waldo. JaponSko in Rusija sta Sklenili po-
golbo, k 81 ti1e njiju skupnih interesov ma Hi
taj>kcm.
PodrobnoSti t. pogOdbe Sc MISC znane. RuSke
IN japonSke oficiozne vesti pravijo, da nj Y njej
nicesar. kar bi ugroIalo intereSe drugih drZav. ann
pax Ola Je pOgodba namenjena lie proti NemGiji,
kateri Sc ne DO dovolilo, da hi naredila IL Kitaj-
s.", kar je naredila IL TurGije. Specialize Ameri-
HI zagotavljajo, da ne obsega pogodba niteSar,
ksr hi mogle Zedinjene drzave Smatrati "a so.
~Nraznost ali nepriiaznost.
kolikor je videti, so V WaShingtOnu skeptiG-
III in lie verjameJo pray TEN tolazbam. To je tudi
preceJ ~razumlJlvO, zakaj razmerje med .IaponSko
in Zedinjenimi drzavami ie sploh re polno sum
lJlvoSti, a laponski nameni ma kitajskem so vrhu-
tega dobro znani po z%ahtevah, XII Jill jc hotela ia
ponska vlada re tekOm sedanje vojne vSiliti Hi
tajski in Jill ie lie pod p~ritiskom zaveznikov zaGa-
sno opuStila.
Ako o%menjajo ruski in japonski zastopniki,
eovoreci o novi pogodbi, Turcijo, je to toliko o.
praviceno, da gledaJo vse kapitaliStiGne drzave
IA kitajsko tako, kakor SO pref gledale ma ev-
ropSkega "bolnika," namrec ma Turtijo. Kakor
50 pref Gakale ma smrt Turcije, da bi planile ma
"dedStino', tako Smatrajo KitajSkO "a svoj bo-
doci plen, le da 50 njlhove made tukaj Sc mnogo
vetje. nego SO bile ma svropskem vzhodu. kajti
ljonov prebivalcev, torej ogronno mnoiico IA
konsum kapitalistiGnih produktov, in je silno boz
gaia, kar Sc tee prirodnih zakladov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
NiZOZemci ma RuSken.

IL Amsterdama prihaja vest, Xxi zopet kaze,
kako rodi vojna brezobzirno okrutnost, XII biie in
davi tudi najnedolznejSe. Dopisniki p~orocajo, da
namerava ruska vlada izgnati IL Obese vse Ho-
landce, ako ST. jim ne posreci dokazati svoj ne
nemSki rod. To hi zadelo okrog $4,000 oseb, XII
so sc obrnilc do holandske Wade IA pomoc.
Zgodovina tie koloniie ie precej romanticna
in sega re diva stoletja nazaj. V II. ~stoletju je BIZ
la zlasti Y pokrajini Friesland razSiriena sekta
takozvanih Anabaptistov ali Menonitov. Prega-
mamie ''krivovcrcev' je bilo takrat Sc zelo ma
dnevnem redu. Tudi Menoniti so ga bridkO izku-
sill, in da bi Sc mu u%maknili, Sc jh je znatno Ste
vilo izselilo v Nemcijo. Zacetkoma so Sc ii ljudie
naselievali v zapadni Prusiji. Toda deloma ga
TO, ker tudi ma Pruskem nj bila verska svoboda
bias vzorna, deloma pa cato, ker Sc Jim je ma
Ruskem materijalno kazala boljSa bOdocnost, so
sc p~olagoma %pomikali oh doljni Visli ma Poljsko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
Pre- dStraze krize.

IL New iorka prihaja kratko, "A kljub temu
znacilno IN vazno %poroGilo. Razne firme. XII so 81
paNhe z izdelovanJem voJnega materials, 50 cd
pustile nekoliko tiSoG delavcev.
NOJna Je prineSla V Ameriko ogromna naro-
ella. NeStete tovarne so Sc ~povecale, druge 50 opu-
stlle preJSnJo produkcijo in Sc prilagodile izdelo-
vanju orozja in municije. Tudi povSem nova pod.
Jetja So nastala. V deeilo je priSla prosperiteta.
Delavci j. steer nlso takoj obGutili. VSo limo
l9l4-l9l5 je bila straSna kriza. Okrog osem mi
lJonov delavcev je bilo po konservativnih cent
Yah brez poSla IN So dalec V Spomlad je segala la
mora. Sele ko SO blla podjetja dovolj pripraylie-
ma, Sc Je pritelo Y veliki me;i izdelovanje puSk,
srapnelov, Smodnika, topov, granat, nitrogliceri-
Ia IN vSeh tiStih lepih reel, XII pred vsemi drugimi
oznatuJeJo momentano kulturo Europe. Tedal Sc
le lzdelovanJe res rapidno mnoiilo. u MIN ie pri-
sla takoZvana prosperiteta.
Nekatere tovarne so sedaj dovrsile svoia ma
rocila "a AnglJo. Francijo in Rusijo noyih naro-
ell pa nimajo.
OptImiSti hi po TEN lahko sodili. da misli Ev-
ropa reSno ma mir. Taxa Sodba hi bila napaGna.
Breme roJne Sc pac pc vSeh evropSkih dezelah re
mocno cutl IN poStaJa tupatam naravnOSt memo
Sno. ''ovorl sc tudi u mOZnosti separatnega miru
med RuSiJO in AvStriJo nameSto Buriana postane
baJe AndraSSy zunanJi minister in AndrasSy je
zagovornik miru, ker sc boji ruskega vpada ma
Ogrsko; ruski miniStri so Sc odpeljali k carju
ma fronto' in 10 - pravijo je V zvezi Z 90
Noricami o Separatnem miru.
Ma vSe te kombinacije ne damo pray mic.
DaSi je res, da hrepeni V dust vsaka vlada po mi
ru, Je SploSni polOzaj vendar tax, da ma nobeu ma
en- Sc hi upati ma konec VOjne. Xavezniki SO pri-
cell ma vzhodu In ma zapadu Z ofcnzivo: doScgli
SO nekolko uSpehov in Sc nadaio, da doSeZejo Sc
mnogo veGic. Nemci in AvStrijci Sc pa Sc vedno
b~ojujejo IA tujih tleh, trdijo. da morajo zavez-
Mkt NSak korak naprej %poplacati Z velikanSkimi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

kor " I%JndStva, in vSeeno nj, kako misli in Guti
10 %lJndStvo, kadar gre na bojiSte. Tako Sc je pri-
pravilo nekoliko boljSe mnenje o Rusiii.
Niada Y Petrogradu ne more storiti veGie
heumnoStI, kakor te Sc potrudi. da zaduSi te "a
rookie boljSc Sodbe. $ takimi progoni pa mora do.
Seti tax uSpch.
Russia je v zvezi Z Angliio in Francijo. Via
Oh Sc menda zdi, da ie lie V zvczi = angleskim
kralJem III $ francoSko Waldo. Ampak ce molce
tekom voJne V ten dezelah nekatera nasprotia ia. sc
bodo pc vojni oglasila z vso mocio. in anglesko
III francoSko ljud>tvo ne be trpelo. da ostaneio
hlegove Wade tudi tedai V zvczi : kakSno barba-
reno Waldo. Russia bo pc sklcnjenem miru boil
po'reooVala zunanJih simpatii, kakor pred vojno
III h1ena viada ravna proti ziyljenSkim inieresom
de@eie' &c skuSa zapraviti simpaiije. Sc preden SO
Sc pray ra2vile.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

kakSnc poSebnc aSpiraciie, o ccmer pa nj hilO mix
dar niteSar sliSati, ne moreio priGakovati. da hi
segla roka Nemtijr do Omega moria. In sc Sc
cutijo "a llolandce, tedaj gotovo tudi vedo. da
nj IIolandiia nii kaj naklonjcna NemGiji. YES
Gas. Odkar jc vojna, hi bilo niti najmanjSe vesti.
da hi bilo to prebival>tvo delalo Rusiii kakSne
>itno>ti. in %porotilo, da Jill petrograsjka vlada
Scdai prcganja. prihaja popolnoma %nepri6a-
kovano.
P~raviGno to ravnanjc ruSkc Wade gotovo nj;
toda tudi pamctno nj. Dei>tvo ie, ola so Sc V tu-
JIM tckom vojnc Maori o RuSiji precej izpreme-
nlli. Razlogi IN to So razliGni. V nckatcrih dczc.
lah kakor Y Amcriki pritakujejo velike kuptije
1 RuSijo, i'm To ic mogoGcn faktor. Cctudi Sc nj
Russia ccz noe modcrnizirala in libcralizirala. ic
morala vlada vcndar V TEN in onem nekoliko cd
nchati. kaiti vojakov ne more dobiti drugod ka-
Y AvStriii so haje ' takih StiSkah zaradi me-
81. da so ma Dunaju prcpovedali prodajo vsakcga
mesa. tudi prckajcncga. pcrutninc in divjaGinc.
Ma Submarinko "DeutSchland" XII 70 nakla-
da blaeo IN NcmGijo, pref pred baltimorSko luke
izven amcriSkih Voda mnoiina zavezniSkih bojnih
ladij. kapitan Koenig je izjavil, da Sc Jill ne
boji, GeS da imajo toliko upanja. da mu uniGijo
ladjo, kolikor igralcc. da zadene V loteriii. To
lc precej %verjctno. Kajii pod vodo najbrze ne
bodo mogli gledati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

new!orSkem davtnem okraju ie bio letos
E,p'a'ahlh -. 433ll9 dolarjev dohodninskega
davka. LAM je znaSala vplacana svo,a o6. 2O2 246
~dolarJev. To je ceden prirastek Y fem 10 seyeda
zhanlenle, da SO dohodki kapitalistov tekom le-
Ia mogocno narasli, kajti nobon kapitalist ne bo
pIa'al daNka cd dohodka, katerega nina. Prospe
rlteto jc pa vecinoma ustvorila wilma pr;:sto.
vati od kapitalistov. da hi So navdus.vsG p. h;,.r
MIR Ie '"reJ ravno tako kakor npati. ola bodo me-
tall miljone V morje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

Morilec Jean Jauresa, Raoul William, je po-
sal predsedniku porotnega sodiSca pismO, V kate
rem zahteva, da Sc process proti njemu cimprcj
izvra, ceS, da je re GEO dni V zapOru. &c Sc to
ne stori, zahteva, da ga do razprave izpuste IL
zarsdfa. PredSednik sodiSca je obvestil o zahtevi
gehefalnega drzavnega pravdnika in justicnega
Iaiaistra.
Bio bi res zanimivo zvedeti, zakaj Sc ia pro-
ces tako dolgo zavlaci. Kakor je videti, ga no.
cejo resiti, dokler ne no vojna koncana. Cesa So
bojef
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

in potem dale ma RuSko. Bill 81 poSebno izur.
jcni V kanalizacijSkih delhi, ' katcrih SO Sc V
domovini mojStrSko ~izvezbali, in zaradi te Spo-
sobnoSti so bill povsod dobro dosli.
Friderik ''veliki", kralj Prusiie cd leta 1740
do l7S6. XII je neprenehoma vodil vojne, Sc je
trudil, da hi bill pridobil tc IIolandce "a voiasko
sluzbo. PRAY to je bilo pa najboli Y naSprotju T.
naceli njihove we're, in cato Jill ie vcliko Stcvilo
sprejel0 vabilo ruSke Katarine II. i'm Sc prcsclilo
ma obreije Crnega moria, kjer SO usianovili znat-
no kolonijo v OdeSi in okolici. Tukai so goSpo.
darSko dobro uSpevali; Svoi jerk in Svoje Scgc
so 81 ohranili, daSi so STEER ziveli z ruSkim prcbi-
valStvom V popolni Slogi.
SedaJ Je posegla voina tudi Y niihov mir in
ru>ka vlada. XII s%tlmnjiGi ma dcSno in ma lcvo. IL
grozava naravnost njih obStanck.
Ielo ~verjetno nj, da hi To ljudStv o S%impatizi-
ralo Z \~cmGijo. Tudi &c imajo tam, kjcr Five,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

Ma dive lett jeGe in 10000 mark globe jc bill
obsoJcn meSar Sommer V Kclmorajnu. ker je ma
skrivaJ prodal meso V Drazdane, kjer je dosegel
vecJ dobicek kakor V kelmorainu. To je mai
visla kazen, XII je bila doslej prisojena "a tax
sluGaj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

RimSka "ldca Nazionalc" trdi, ola so Az
strict pozgali Cetinjc. "Idea Nazionale' nj maj
zaneSlJiveJSi list in doker ne pride porocilo od
bolJ verodostojnc Sirani, rajSi ne bono verieli
V takO barbarStvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

V AvStriii so baic Y takih Stiskah zaradi me-
IL, da so ma D%unaiu prcpovedali prodaio vSakcga
mesa. tudi prckajcncga. pcrutninc in divjacinc.