Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-09-05
Varnost cloveSkega zivljenja.

vlaku, Xxi trGi Z drugim ali pa Sc pogrezne most
pod MIN. Pri vseh takih katastrofah Sc pokaze.
da Jill zakrivi V prvi vrsti kapitalistiGno dobickar-
Stvo. zdruzcno 2 malomarnostjo in brezvestmostjo.
ZivIJenje je V kapitalistiGni druzbi sploh ha-
zardna igra kdor 81 "a ohrani tako, kakor mu ga
Je naraNa namenila, lahko pravi, da je incl V tel
igri veliko Sreto.
Druzabne uredbe obljubujeio cloveku, da ne
no %zahoden, zastrupljcn, ustrelicn, kolikor ie pae
mogoce preprcciti take neljube %slucaic. Ali moZ,
piStoIa, cIankalI MISC edini sOvrazniki I~ivljenia.
do katerih Je tlovcku dana oblast. Me m~amjSega
pomona MISC gospodarskc razmere V njih So skri-
Va dandancs n~ajvecja nevarnoSt. one povzroCaio
najvec umoroy. Clovek. XII miSli. da je zdrav in
krepak IN ola j. vSled tega warren svojega zivlie-
MA, Je zclo povrScn. Njegovo lepo zdrayjc posta-
ne takoj zrlo klavrno, DEE vzkrati svoiemu zelod-
Gu, kar zahteva. Par dni stradanja zadoStuje. da
lzglne vse zdravje in Z zd~ravjem vred tudi zivlje-
ME. kratkotrajna lakota trpinti, dolgotrajna u
bija.
Nlkakor pa nj odviSho cd clovekove "svo-
bodne' wolfe, te Sc bo naSitil, kadar jc treba. ali
rc DO oStal laten. Da priden Glovek lahkO uni
rom toliko zaSluzi. kolikor potrebuje, je goro-
StaSna laz. V prvi vrsti odloGuje o te M kapita-
Iizem. Narava je dala clovcku ~zivljenje in spo-
SobnoSt zanJe. Postavila "a jc ma zemljo, XII rodi
Use, od cesar tlovek Iivi. Dala mu jc tudi moe. da
pride poSrcdno ali nepoSredno lahko do vsega
~ ~ SO ''S"H' a. ''hid ili u Hlp' utld. lbla NSt
To hogastvo So n~agradiIi ljudjc, in vsc kljuGe je
vtaknil kapitalizem Y Yep.
Dclo daje ZivcI. ohleko, StanOvanje. raZkoSic.
kulturo. In tlovek hi dejal. da vSe TO lahko do
see M ullva, Gc hoce deiati. To pa nj res. V ma
Slh razmcrah mora potrkati pri kapitalistu in ga
lcpoprositi, Ge mu dovoli delati. Ne delati "a
Sc, trmvet zanj. "a kapitalista! lie toliko, da hi
mu kapitaliSt miloStno p%rcpustil maihen del tega,
kar IN uSam prinaSa 5 svojim dclom. Kapitalist
pa ma lahko odgovori: Ne. ne. dovoli mt delati.
In loper tako odrekanie dovoljenja nj nobenega
ngovora. mobenega SredStva. Zakaj zemlia je ka-
pitaliStova, gozd jc kapitalistov, zeleznica ie ka-
pitaIiStova, rudnik je kapitalistov. tovarna je ka-
pltalistova vSe j. kapitaliStovo. kje mai de
IaNec della, ce pravi kapitalist Net?
In dalJe Use pc vrsti: Stroll. ordoie, par, g
lcktrika, voda vse je kapitalistovo. : Gem mai
tlovek della, Ge kapitalist ne dovoli?
In kapitalst lahko pravi: Ne. On 81 lahko
lzbira med tiSoGerimi rokami, Xxi Sc mu ponujajo.
lahko Spreinic tcga in lahko odkloni omega. Pryi,
drugi, deseti, stoti kapitaliSt lahko odkloni one
"a in 81 katerega in Sc wee Nth. Kapi,lizem lah-
ko obsoja Judi ma stradanje, lahko Jill obsoja ma
Smrt. Taxa je "varnost' cloveSkega Iivljenja
Da take smrtnc obSodbe MISC Same izrodek domiS-
lJiJe, dokazuje StatiStika SamOmorov.
Ali te SO boli rcdki S%luGaji, XII pozenejo clo-
vcka ma Ia naGin ocitno V Smrt. Jill je pa ma ii
Sotc mani otiinih. Kapitalizem je mOriiec V We
hkcm. &c dOvoli cloveku, da SINE delati Zanj, Sc
81 IL mega ne lie uStvarjajoto. ampak tudi xiv
ljenjSko silO. : prekomerni mdelom, z nezadoSt-
no place. kar pomeni nezadostno hrano. nezado-
stem povratek izgubljenih sill. nezadosten odpor
2opcr napadc bolezni, nezadoStno stanovanje. $
trajnim oslabljevanjem krajSa kapitalizem DELAY
trvo l~ivljcnjr spravlja ga prezgodaj V grob -
mort in ubija. DokaZano j.. da delavci ne d~oSelejo
one povpretne starosti kakor kapitalisti; slabec
otetovo in materino telo pa ubija kapitalizem
tudi zarod. kar n~ajbolje ~izprituje umrljivost do
jcnckov in Sploh otrok.
NavSczadnje pa so tudi zrtve, XII Jill zahte-
vaio vojnc, lrtve kapitalizma zakaj vOjne Sc vo-
dijo zaradi kapitali2ma in njihovih interesov. Ia
kozvana smrt "a domovino, je V resnici navadno
Smrt III kapitalizcm.
Tudi 5 te Strani 81 je treba oglcdati blaieno
druIbo, XII io j. baje sam bog ustanovil tako, ka-
krSna ie. Tedaj mora clovek Spoznati, da je to
majStraSnejSa drIlba, Xxi 81 jo je misli'ti. Unicenje
kapitalizma ie torej najvaznejSa kulturna naloga
c~loveitva i'll 10 malogo mora izvrSiti socializem.