Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-11
p soCIALNI MIR.

lnRtOnu, ID. e., vellka III ncVSdk-
danja slavnOst. OBJ veliki udelez-
hi sc je Otvoril novi dom American
Federation of Labor, in Gompers
je incl zadoscenje. da je prisel ma
slavnost ne lie tajnTk oddclka "a
delo Wilson, ampak tudi sam pred
sednik Wilson, XII je nastopil ma
slavnosti cello kot glavni govornik.
40 ga je predscdnik federacijc
Samuel Gompers predstavil, JIG n
peliral ma poslusalcc, maj ''podpi-
rajo prezidenta V miru in V vol
nj GOmpers hoGe namrec DIVA
rovati delavske organizacije vsake
politike, in lie cato agitira IA de
mokraticnega prezidenta. Res da
je ia logika preccj tezko razum-
ljiva, toda Gompers Sc vedno raw
ma pc njej.
President Wilson jc potem GO
voril z oZirOm ma slavnOSt. Dejal
je, da posvecujc novi delavski dom
skupnemu posvetOvanju in spora-
zumu, in je izjavlial, da je maj
vecja ovira industrijalnega miru
V TEN, da je tako tezko omogociti
resne, tOda strasti proste konfe-
renee.
Temu predmetu jc poSvctil Will
son najvccji del svojega govora in
ponovno naglaSal, da je boljc iska-
ii sporazum, kakor bojevati Sc. De
jail je n. pr: Nacin, kako iSccmo
navadno svojO pravico, je pripra-
va "a BOZ, in pc mojem mnenju je
to ~najdaljSa pot do pravice. Ako
pride kdo k meni $ stisnjcno pes
ITO, hi mu lahko dejal, da SO Una
moja pest dvakrat tako nitro Sti-
sniti kakor njegova. &c pa pride
k meni i'll mi pravi: Dovolite, ola
scdeva in Sc skupai pOsvctujeva,
pa ce sva razlicnih nazorov, da
najdeva vzrok in tockc, "a katcrc
gre - tcdaj bono %spoznali, da nj
smo tako dalec in da jc
tistih took. V katcrih Sc razhaja-
mo, mnogO mani kakor tiStih, V
katerih So strinjamo. in de imamo
le potrpljenje in odkritosrtno &c
ljo IA sporazum. sc sporazume-
mo-
Precedent Wilson jc to rec NOR
da prav dobro miSlil, ampak $ te-
mi lepimi besedami .ie dokazal, da
je Sicer lahko dobcr professor Ego
dOvine, da pa ne We mic o social
mem vpraSanju. Cital ie menda
porocilo Walsheve industriiskc
komisije, ali tudi to ga nj priyedlo
do razumevanja. Bivstvo boja med
delom in kapitalom mu je popolno-
ma tuic. Kakor Sc zdi. Sc Sute pc
njegovem mnenju YES to boj le-
okrog par centov place in par mi
nut delovncga casa. kakOr ncka-
teri ljudic lie Spoznavajo barv. ia
ko ne vidi Wilson. da je boj med
delom in kapitalom znacilni boj
nase dobe. boj IA druIabnc tcme-
lie, in da So ia boz ne more koncati
drugaGe kakor 4 dcfinitivno odlo-
citvijo.
Spanska vas j. Wilsonu deistvo,
da ne resi- socialnega boja noben
k%ompromis. ampak da ga vsak le
podaljsa. Menda nj Sc nikdar sill
sal. da Sc Y TEN boju ne Ste.jejo
tockc, katerih So n%aSprotni Stran-
Hi strinjata in V katerih So razha-
.iata; da to sploh nj boi "a tocke,
ampak boz Ia vse: Ma eni strani
hoj "a pravico izkoriScanja. ma
drugi "a pravico do produktov de
la.
Wilson tudi ocividno ne We. V
Gem so 81 interest razrcdov ma
sprotni. kajti ce hi to vedel, hi
razumel. da je vsaka harmonic
teh intereSov nemogoGa. has cato.
kcr so 81 MACEDONIA in bivstveno ma
sprotni.
kcr vscga tega ne We, ije govoril
o Sporazumu. XII j. ncmogoc. in o
dobrih zakonih, Xxi so bill V casu
nJego veadministracijc baic spre-
jeti vprid delavccv. Posebno jc
h.alil Claytonov zakon. Xxi izreka.
da dclo nj blago. in ic cello trdil.
ola so : TEN o~bnovljena temelina
nacela ljudSke svobode.