davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

hi mu "a nekaj casa wei vcseljc "a take ~poizkusc.
Ali taJtl So vendar ne more, ia Stradajo ljudje
tudi V veiki ameriSki r%epubliki; in med strada-
MEM in ,tradanjem nj razlike. &c ie urcicno mo
narhiGno ali pa demokratitno.
uStava Zedinjcnih draw je paG zc nckoliko
Stara, III tistih par dodatkov i'm rcSolucii. ; kate
rimi So io opremili tek0m casa, je nj moglo spra-
viii ma yrhumec naSe dobe. Ali : TEN Sc vcndar
he morejo pojasniti in ~razloIiti Use pomanjklji-
vosti naSega l%iyljenja V Amcriki. V Svojcm iedru
j. ia konstitucIja vendar demokraticna i'm na
zemlJi nj drlave, Xxi hi imela Macedonia boil demo
kratiGno.
Pa vendar je V deleli bcda. brezposelnost.
trampanJe, umor, %tatvlna, linGanjc, graft, jetika,
iakota, veliko umiranje otrok, Silna statiStika Sa.
momorov, sploh gorje Y vSeh mogotih oblikah in
IA vSch mogocih stopniah.
No So j. ljudstvo V katcrikoli dczeli bojcvalo
roper aboSlutizem. Ia konStitucije, IA parliament
tarizem, IA dcmokraciio. je pricakovalo od svoic
image ZbolJSanIe S~voJega p~ololaja. Ljudjc, XII
Five V svojih mislih ma luni, lahko famtaziraio.
da je So Y takih bojih lie "a obliko. Ali dee hi bill
miSlili %pontarji lie ma zunanjo lcpo,o. Sc ne hi bill
naJbrze nikdar uprli monarhiji zakaj razkoSnost,
pompoznost, parade, bliSc in sijaj So ma kraljev-
skin dvorih III Y monarhisiicnih rezidencah lahko
veliko boz razyija kakor Y rcpubliki. Ljudstvo
pa Sc nj bojcvalo cato, ker Sc mu krone MISC zdele
lepe, ampak ker je cutilo, ia jc nj"govo irpljenje
V zvezi z obliko Wade. kjer j. moglo. je poruSilo
avtokratlcno obliko V madi. ia 10 potem Same
odlocevalo o svOJih raZmcrah in ia DO tedaj ME
govega ~trpljenia kraj.
odpravilo Je stare Oblike V Amcriki cello prav
temelJito. Mas prcdScdnik n. pr. nj nit ekselenca.
kar Ie V AvStriJi ali Nemciji vSak minister, ysak
feldmarsallajtnant. Ali ljudskega trpljcnja ven
dar III kraJ. In te hocemo biti pray odkritoSrcni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

maya delavski list, mnogo delavcev je, XII MISC
vaJenl citati casnikov, ker sploh nicesar ne eta
10 ali pa ker Jill politika in gospodarske stvari ne
zanimaJo. Takim delavcem p~osojajte 'Proietar-
ca opozarJajte Jill ma zanimiva poroGila, raz-
prave IN clanke; raziasnite jim, kako je vse naSe
socialno z~ivljenje odvisno cd vladajoGih strank
m vladanja in kako nuino je p~otrebno, da pozna-
mo tie razmere in da sami sodelujemo DO syoiih
moceh V gospodarski politiki ter $ TEN odprav-
lJamo v delavskem smiSlu Socialna fla, XII tlaci-
10 mas vse. Jako v~erjetno je, da tudi ma Ia naGin
ne boste dosegli vedno uspeha prviG, drugic ali
tretJlc pa gotovo zmagate. lmamo Sc emo metodo.
Sodrug, ki Jc nekOliko bolje situiran. mai naroci
froietarca "a svojega znanca vsai IN pol leta.
~IrlJatelJ nJegov Sc DO naucil Gitati, zanimalo ga
DO cltanJe III narOcil Sc bo sam ter Sc povrnil zani
piacano narotnino. lmamo pa tudi pray siromas-
he delavce; ii maj hi narocili list po diva in diva
skupaj; vsaka deavGeva rodovina pa hi morala
imeti V svoji Hist delavski list.
SiovenSkim delavcem, kateri Sc zanimaio IN
raznovrStne novice je pomagano soda Sc ma drugi
strani. Pred SeStimi tedni je izSel dnevnik "Pro-
sveta" laStnina :. y. =. j. V kateri podporni or
ganizaciJl Smo Skoro vSi SlovenSki socialist. Pro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
Mas <@PrOletarec',.

pref odpravimo, moramo zaStavl.iati pOvsod vse
sroJe sile IN odnehati ne smemo pref, da dosezc-
jo dOhOdki "Prolctarca" tisto viSino, XII jo zahte-
vajo izdatki, in da list stranki ne DO wee V finanG-
no breme.
Ia "reforma,' pomnizitcv dohodkov, pom
nozitev narocnikov je IA enkrat najvainejSa in
sodrugom in Sodruznicam ne moreno drugega
prlporocati, kakor da Sc z vSo ljubczniio in 2 vSo
vztrajnostjo lotto nabiranja novih maroGnikoy.
Ia strankarSko dolznoSt mai Smatra in V east mai
81 StcJe vsak Sodrug, komur je naprcdek social
Stlcne miSll pri Srcu, da oproSti StrankO tezkega
bremena, Xxi ovira SvobodncjSc gibanje in uSpeS-
neJSe delovanJc. Y east mai DO vSakemu sodrugu
III nasemu SomiSljeniku, ia je naroGnik sam i'm da
Je pridobil liStu elm wee nOvih naroGnikov. = tenn,
Ola sc vlezeS ma komodno klop in da modruicS, ka-
10 hi Sc dalo To in ono poholiSati ter izpop0lniti.
nj Sc ME storjencga. NaSvcti SO cenejSi kakor boz
rovnice. IN izpolnitev liSta je treba denarja: VISA
ka reforma pomnozi izdatke i'm dobcr gospodar
pomnozi izdatke Sele tcdaj, ko jc poveGal dohod-
Ike. Nsak. komur je V rcSnici do tcga, da Sc list
ncpreStano izboljSujc in izpopolnjujc, hajdi ma de
la "a pomnozitev naroGnikov,
Mnogo je Sc delavccv, XII niti ne vedo, da IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
PraVa

Amerika ie demokratiGna dezela. Odkar st
j. lotlla cd Nelike Britanije, kar jc doSegla z re-
volucijo, nina mOnarhov, nina aristokracije. nj
ma birokracije, Xxi hi il uStava izrotala Waldo.
Fredsednika 2veze, guvernerje posameznih drzav,
sodnike, uradnike 81 wolf ljudstvo samo.
To 50 vse znaki demokracije. Kdor hi Sc y
Ameriki drznil reel, ia MISC JAYNE uredbe V tel
deleli demokratiGne, hi IA Smatrali "a obreko-
Ndlca Iedinjenih draav ali pa IA morca.
kako je tOrej To. da MISC "a ljudstvo Zedinie-
ne driave pravi raj na zemlii' Da MISC, je nam
rec tako jaSno kakor Svetloba sOlnca. kadar je
lep dan. &c hi bile raj, he hi moglo bti samo-
morov, pohabljencev, %zlo6incev in ne hi bilo ire
la jec, prisilnih delavnic, elektricnih stolov in
viSlic, Seritov, policistov in konStablov.
Nekaterl posamezniki pac uIivajo raj V tel
dezeii, ker 81 lahko urede ~ziyljenje po svoji wolff.
To so, kakor jc sploSno znano, velekapitalisti, We
Tiki poSestniki, dolarski mogotci, katerim dovo-
ljuJe njihovo bOgaStvo. da 81 kupijo, kar Sc more
kupiti "a denar. In TO jp dandanes skorai vse ma
svetu. POleg t. razmeroma male peScice srecni-
kov j. pa ogromna mnozica onih, XII uzivajo od
lahkih vie pa do g%orecega pekla vSe stopnje muk.
5 kateriml Sc baje ukvarjajo hudici ma drugem
svetu, da Jill pripravijo greSnikom, kadar zapuste
To solZno dolino.
Amerika ie demokraticna dezela. To uci ma
Sa uStava, o kateri We vsak Solarcek, da je mai
bolj demokraittna IA svetu. Glayar Zedinjenih
draw nj yladar, temvec prvi sluzabnik, prvi urad-
mix ameriSkega ljudstva. KakSna velikanska
razlika je med nasimi uredbami, pa med onimi
V postarni EvrOpi, kjer vladajo kronane glave
pc mllosti bozji i'll Sc jim mora ljudstvo KLAMATH
do tai!
Use res, ve pray, in noben pameten ne bo
taJil, da ina r%epnblika p%rednosti pred monarhijo.
&c hi kdo izkuSal V Ameriko vpeljati krone in
zczla, smo prepricani, da hi naletel ma odpor, XII
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
SPlSAL IVAN CANkAR.

lila resnicno. Stara sta bila zc occ in matt. VISA
skliuceua in uboga.
'SaJ Sc povrnem e. in pisala bonn"
PA kdaj misliS ma pot. kom? Kaj obs V
mestu!''
"Sluzila bom!"
A je laz?" je pomislila IIanca, ko je ko-
MAJ izpregovorila. "Nc, nj laz; bilo hi lima tezko.
ce hi Jlma povcdela resnico 49,"
SvetlejSi so bill zc veGcri, brstclo in poganja-
10 je tudi &c " glohcli, ncbo je bilo temnejse in
vlsJe, .nodrosinje, bali bell in C~istciSi so bill drol-
nj obIaki, XII so Sc igrali in podili pc MEM V to-
plem pomladanskem vetru.
hanca Jc hodila pc vaSi kakor tuika. Ne
mirno, zmerom boil nestrpno je bilo njeno srce,
kakor cloveku, XII je bill re vse ostayil IA sabo. DO
sloVl Sc Oh donna in cd prijateljev ter 6aka ma
perohu dodge IN puste ure, Il vlaka nj.
kadar je delala, Sc jc roka tresla in je pada-
la tridna v narocje, oci so sirmelc skozi okno.
Vecer IA vecerom, predno jc upihnila luc, je brala
hJegovo pismo in zmerom vecja il bila niena bo-
jazen kakor da hi lczal clovck ma postelii, YES
re sub III bled, odpiral mukoma motne trudne oci
ter Sc poslavljal -.
Zaspala jc in sopla ncmirno. vcter ie bill zu-
nag III j. nalahko stresal okmo, priSel j. bill nena-
donna prtHo hriba in je zdramil noGne sence.
TedaJ Sc je v~zdignila sunkoma v postelii. sko-
ella Je ma tia in je razprostrla roke, kakor da bi
mn hotela braniti dale.
me, Mate, nikar!.. -. Usmili Sc sebe. ne
mcneil
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

C~asopisje je velesila. Nj ga uspeSnejSeea bo-
Jevnega orozja "a napredek in socialism nego je
dobro in razSirjeno c~asopisje. &c pregledamo sa-
mo pri mas ma vellke uspehe, XII SING jh dosegli
s svoJm tednlkom "Proletarcem" pa smemo BIZ
II pc vsej pravici veseli. Toda ce primerjamo
izvrSeno delo z delom, XII hi ga bill lahko in XII hi
ga bill morali opraviti, ne smemo samo zadovolj-
no prekrizevati rok. Zakaj nj Sc casa IN oddih i'm
$ podvojeno vnemo moramo nadaljevati delo IN
"Proletarca."
List uStreza vSem reSnim potrebam delavskih
citateljev i'll tudi ugaja SploSno. To pa Sc nj do
wolf "a list, poSebno ne IA delavski list. ker nina
nikakrSnih glavmic, IL katerih hi pokrival izdat-
he. zee ina izgubo. Narocniki so delavskemu listu
glavna opera, zaneSljiva podlaga, ma kateri TEN
holJ uSpeva. elm wee Jill ina. To nj nobena skriv-
most. Tudi naSemu tedniku 'Proletarcu''. Sc do
h"dki MISC uravnoveSeni z izdatki lista. Dohodki
lista Sc vedno ne zadoScajo IA pokrivanje ogrom-
nj hizdatkoy, ki Jill tirja list in izposoditi smo 81
moral znatno Svoto cd j. =. Y. ter tako odtego-
vati znatne zmeSke drugim agitacijskim name
nom, Iii MISC mic mani potrebni in vazni kakor
list. TIE razmere, VSled katerih zaStaja vazno de
l~oVanje ma drugih poljih. 50 nezdrave: da Jill elm
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
kRIZ MA CORR.
LJUBEzENskA zcoDBA. spIsAL IVAN CANKAR.

Amerikanec je Intel pc hribu ko je stall ma
vrhu, So je ozrl v glObel, odkril Sc je, pogladil St ie
Il roko preko celia in Sc je oddahnil globoko.
mi smelo bti Adijo, Hanca!
Nayzdol proti fari je Sc pospesil korake in
urn Sc j. gubila pot Ia MIN Ma fari 81 je kupil
papir i'll zsvitek, napisal je v krcmi pismo ter ga
oddal. Nato ST. je napravil Sc tisti vecer skozi
gozd V meE'o. ' mestu Sc je napil do gluhe pija-
noSti, spal j. nekje V predmestni krcmi, zjutraj
pa Je nadalJcval svoje potOvanje. -.
VeGcr IA vecerom je cakala IIanca. Napoti-
In Sc je cash, kadar je opravila delo in je odzvo-
Mia angeljsko ceScenje, IL vasi proti hribu. "a
kaj Mate pride pac $ tistim hladnim, liubeznivim
veccrnim solncem, Xxi ga je tako ljubil, pride ma
proti tistim vcGcrnim scncam, Xxi so ga tolikokrat
Spreml jalc, ko j. romal IL globeli $ srcem zalost-
MIN, toda npanja polnim -.
Cakala je in je ~gledala, roko mad ocmi, cato
TIA hribu, V poslednjem odsvitu vecerne svetl0be.
Imiacilo So je, davno re j. ugasnilo solnce.
Kje Sc mudiS? Kai odlasas?"
Ugasnil ie vecer "a veGerom in nj ga bilo =.
Temno je pogledal oce manic, kakor da ga j.
bila globoko uzalila.
"Kdaj pojedes?'
'Kmalu!'
Sa je matt mimo in je zavzdihnila.
"Nisi storila prav, Hanca! VdrugiG je Sa
sreca mimO tebe, pa jc nisi marala! !"
u bistrejSiu occsOm Sc je Ozrla Hanca ma oba-
diva in zasmilila sta Sc j, kakor da ju je bila uza-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

moramo priznati, da ga je V Zedinjenih drzayah
sc wee in da je Sc hujse danes, kakor takrat. ko
Sc hi bilo Zcdinjcnih draw, ampak SO bile le ko-
loniJc njegovega velicanstva kralja Velike Bri-
tanije.
Mako je 10 mogote, ako je demokraeija I'VE
liGavna.
Da, demokracija je dobra. Demokracija je
pogoJ vSega napredka V tloveSkem svetu demo
kraciJa jc pogOj vSakega zbolj;amja. Ali - de-
mokracija mora biti zavarovana in zascitena. in
demokracija mora biti popolna. In lie, te ie no
polna, more biti zavar0vana.
Takrat, ko Sc je ljudstvo bojevalo "a demo
kraciJo, Je pa bilo V zinoti gleda ma njene pogoie
III ma memo nujn0 vsebino. lojevalo Sc ie "a 30.
h'icno oblko, pa Je prczrlo, ia je tudi politika
Nellko bolJ odvSna cd drugih raZmer, cd gospo-
darskih razmer, kakor cd vSeh pisanih zakonov.
Napravilo je politiGno demokracijo, ne pa gosto-
darske. In tako hi politicna dobila podlage, ma
katcro hi Sc bila mogla opreti. in danes visi v
zrakn. Demokrati6no konstituciio imamo, V prak-
81 pa nj dcmokraticnost niti V politiki.
Gospodarsko SO tudi Zedinjene drzave aristo-
kraticno %urejene. PlemiSkih naslovov in grbov
kakor V NemGiji, V AvStriji, V RuSiji, STEER nj V
AmerIki, toda naSa plutokracija, Xxi nadomeSca
Z miljoni pradedc in $ ceki grbe, ina prakticno
tisotkrat wee noel cd katerekoli ~evropske aristo-
kracije. In 5 to mocjo je unicila tudi politicno
demokracijo Y Ameriki, ali pa je vsaj napravila
velikansko farso IL ME.
Demokraciia zahteva enakopravnost Tia pa
Sc davn0 hi ~dOsezcna, ce nj baronov in grofov,
ampak Je vsakdo mister. kajti tisti mister, Xxi
ina deset m%iljonov, ina tudi neskoncno wee pra-
vie cd omega mistra, Xxi ina prazen yep.
Demokracija pomeni neodvisnost. Ali draw
lJan Je V listen razmerju odvisen cd drugcga
drzavljana, V katerem Sc r~azlikuje bogastvo enc
ga in drugega. &c je posestna razlika majhna,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

vesell, ponosni i'll polni ziv%ljcnja, da sc ie 2 mlkim
pogledom oziral mamie in lc Intel $ ~poveSeno gla.
vo mirno, gnan cd zoprnega i'm n~eraZumliivepa
sramu $50.
Laze Eu le bio, kadar Sc je znocilo i'm so to-
nile V Somrak Ozke predmcStne ulice. Nzdignil il
glaVo, pogled mu le bill boil Svobodcn in hodil je
Doll pocaSi. Stopil le casih cello par korako> IA
Zensko, ki lc prlhitela minIO, toda kOj Sc je ma
smehnii sam sebi in Sc ie vrnil. Postal ic med
gruco lludl. kl so Sc p%repirali, glcdal ic "a pijan-
Gem, kl sc j. opOtekal p0 tlaku ,~poizkuSil ic cash,
ola hi razlocil ime' ulice V drcmotnem svitu od-
daliene svetilke.
IzprehaJal Sc je do pozne noel. roke V hiaGnih
Zepih ,obraz dolgocasen in brezbrizen: mi Sc mu
mudilo nikamor in tudi truden nj bill. mob vsem
mu je klluvala V CLAW ncprestano cna sauna We.
lika miScl
"kako je clovck res malenkosten. slabotcn.
ola hi Sc gnusil sam sebi Cemu nosim ma hyb.u 10
spaceno podobo zivlieniaY Y enim Samim sunkom
hi Sc osvobodil! -. Poznal sem ljudi mater SO
imeh donna, Xxi il jc blo srce. emo samo iezero
%llubezni imeli so sestro, zeno poznal sem ga cello,
hi Jc imei otroka, dvcletno nedolano stvarco =
velikimi otmi -. Toda Si so, brcz stralu. brcz Ike.
SANTA odtrgali so So, pa Go So jc prcliIa reka
srcnc krvi! Kaj imam Jazz Niti sestradancpa
PISA, Xxi hi cvilil, ce hi me ne bilo domov! kdo
We. morda bi Sc odtrgal tudi iaz, cc hi incl mater,
2eno, otroka laze 81 nseka clovek vrliko ramo.
nego Ola III Sc zbolcl 2 buciko V dian! ."
Stresel Sc ie od gnusa, ko Sc ic domislil. kako
b ipotegnii IL vOde mrtyo truplo, morda ze 2
ostudno razglodanim obrazom.
(Dalie prihodnjiG)
Organiziraj Sc in pomagaj druge organizirati
49, To Je prvo pravilo "a socialista.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

j. tudl odviSnoSt mi jhna; od kapitalista, XII ina
miljardc, ioyarme, rudnike, zemlio. zcleznice.
plavZe, Je pa delavcc, Iii nina ~niGeSar, boil cd
viScn kakor navaden driavlian V monarhiii cd
ceSarja.
Zakoni logike ne hi bill vrcdni piSkavepa
oreha. te ne hi izkuSaIi tiSti, XII razpolagajo Z 90
SpodarSko motJo, lzrabiti Svoj vpliv tudi V poll
tcnem I~iyljenju. Xato opazamo pri vsakih yo-
htvah, da ina ljudstvo po naSi demokraticni us,a.
VI volilno pravico, pa vcmdar izvoliio poslance in
uradnlke kapitaliSti. Ako hi mogle bili pol.iticne
razmere neodvisnc Cd goSpodarSkih. 81 To ma ibrlc
ne III zgodilo; ioda ker sta politika in ekonomija
takorekoc Siameska dvojcka, zaZuga kapitalist
~ljndStvu L gospodarskim prStom, in IL gospodar-
skega strain uboga ljudStvo tudi politicno.
' kapltalisticni drulbi ie rcSnicna dcmokra-
eliza ncrnogoca. Da live sinovi in hccre naSih phu-
tokratov pray tako kakor princi, CROFT in baroni
po Evropi, le da Jill St prekaSajo $ svoio hlazira-
nostjo, ekSkluzivnostio in prevzetmostio, da je '
rezidenci k~akSnega amcriSkcga multimilionarja
vega razkoSnoSt, potrata, gizdclinstvo in oSab-
most kakor ma kakSnem knezjem dvoru, hi bilo Sc
najmanje. Ali Ia gospodarska aristokracija ina
ncprimerno wee moti od rojene, in 5 TO moGjo
grabi tudl mnOg0 vecje pravice. = to moe o OBJ
SOFA armade poStenih Judi ma stradanje. olsoja
neposluSne elemente ma pogin vsled ira me bede.
obSoJa lJudske mnozice ma politicno odvisnoSt. =
SVoJlm delarJcm Je Ia gOSpodarska aristokracija
napravlia IL uStave navaden kos papirja in "a
dusila demOkracijo V dezeli.
Prava demokracija ST. more ustanoviti ma de
mokraticni gospodarSki pOdlagi. Politicne pred
pravice padeJo lie tedaj, ce izinejo gospodarske
predpiavlce. IL tega razmutranja Slcdi, da jc
Sociallzeih edna ZaneSlJiva pOdlaga dcmokraciie.
Iudi Iedlnjene drIave bodo takrat rcsnicno de
mokraticne, kadar bodo sOcialisticne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Vzkliknila je in mrzel, silen strah je bill V ME
mem glasu
Zazeblo jo jc. pomela 81 je oci in Sc ie vrnila
V posteljo.
"kaj sc mi je sanjalo?" ie pomislila in Sc nj
mogla domisliti ... Odela Sc je preko glave in je
molia : trepetaiocimi ustnicami.
"Ne, Mate, nikar! Usnili Sc sebe, ne
menc!"
Yes Sc je stresel, zavzdihnil je globoko in
kakor ola Sc ie zdramil. Zacul ie glas liz daliave,
ugledal je obraZ, prosec in prestraSen in obup, top
in velik, SO ie odvalil od srca =.
Ostavil je oil popoldnc svoio pusto izbO, to.
like boil pusto, ker ie siialO vanio pomladansko
SOlncc.
Naootil Sc je krizem pO ulicah, koder so GA
pac noslle nOge, tOda Ogibal sc je Skrbno velikih,
svetlich, goStoobljudenih ccst. Nj mu bilO V po-
slednjih cash wee yelikO do obleke, tOda maral
nj, da bi zijali IA MIN. Hla1e so bile spOdaj re zelo
razcefranc, suknja ie bila ~Ogoliena in posvaljka-
ma, klobuk ie bill vegast., 6istO brez oblike; po-
sebnO so "a iezili cevlji, cato ker so bill spodaj,
kier jh ziva duSa nj videla, Sc skoro cell, zgorai
pa so pokali in zevali.
Dan mu je bill dOlg casa ic incl velikO, ola hi
spal in je legal pOznO, toda zdramil Sc je redno
vsako iutrO, kO ie kOmaj zasijal prvi zarek skozi
okno. Nato je lezal do poldne i'm vse telo ga je
bolelo. Ma akademili re davno nj wee bill in zde'o
Sc mu ie, Ola hi tudi ne Sci, ce bi hlace ne bile raz-
cefrane. Cemu pac? 80.
SrdilO GA je solnce stale je visoko, kakor pri-
bito; kadar Sc je Ozrl, ic bio Sc zmerom natanko
ia istem mestu, IN dive pedi mad sosednio hiso. In
V solncu, TEN mehkem, pomladanskem, so bill
cello obrazi jeticnih delavcev v p~redmestiu tako
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

wee Ola hi incl vpliv ma mirovne pogoje tisti, XII
iahKo gledajo boil nepristransko p~olozaj.
honferenca socialistov Sc je V Haagu izrekla
"a to, da Sc udeleze nevtralne drzave miroynih
pogaJanj. To je re zaradi tega opravi6eno. ker
Sc DO $ tenn mirom ustvarjala nova Europa. Kon-
ferenca je pa zahtevala tudi sodelovanje DELAY
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

cialnim vprasanjem $ poti. Gin wee besede BIO
imela lnternacionala, TEN wee je npanja, da Sc ne
DO malim narodom godila krivica pi organizira-
nju move Europe.
u ozirom IA Ia p%olozaj ie IA Slovence mai
vaznejSe, da dObi lnternaeionala do sklepania
miru elm wee moei, da jo tedaj lahko porabi v
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

silva, tOrej sodelovanje socialisticne lnternacio-
male pri teh pogajanjih.
In to je najvaznejse cd vsega. Ravno mali ma
rodi nimajO cd nikogar pricakovati takega raz-
umevanja %njihOvih interesOv kakor cd Interna-
cionale. Interest socializma zahtevajo, da Sc re-
sijo narodna vpraSanja v Evropi in spravijo So
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

prid delavstva vseh narodov sploh in v prid ma
lh narodov posebej. Najboljse, kar more slovcn-
ski delavec v s~edanjem casu sioriti IA svoi narod.
Je to, da Okrepca socialsticno stranko $ svo-
jim pristopom i'll $ svojo agitacijo. To je sedaj ne
lie sociaIna, ampak tudi narodna dolznost slovcm-
skegs delavstva.
The Dawson news. (Dawson, Ga.) 1889-current, 1916-09-20
CAUSES OF DREAMS
NOT ALWAYS MYTHS
SOME VERY ODD THINGS HAP
PEN DURING THE HOURS
ONE is ASLEEP.

ooh, you dreamed it, Such is the
good-natured rebuff one often re-
ceives when insisting that such and
such thing must be SO, or must have
some foundation if one cares to pro-
coed with an investigation of the
circumstances.
Prof. Carl E. Seashore recalls a
number Of interesting experiments
with the causes of dreams, made by
Alfred Maury, another scientific
writer and thinker:
First Experiment-He caused him
self to be tickled with a feather on
the lips and inside of the nostrils.
He dreamed that he was subjected to
a horrible punishment. A mask of
pitch was applied to his face and then
roughly torn off, taking with it the
skin of his lips, nose and face.
Second Experimental pair of
tweezers was held at a little distance
from his ear and struck with pair
of scissors. He dreamed that he
heard the ringing of bells.
Third Experimental bottle of
eau de cologne was held to his nose.
He dreamed that he was in per
tuners shop.
Fourth Experiment-A burning
lucifer match was held close to his
nostrils. He dreamed that he was at
sea (the wind was blowing in through
the window and that the magazine
of the vessel blew up.
Fifth Experiment-He was slightly
pinched on the nape of the neck. He
dreamed that blister was applied by
a physician who had treated him in
infancy.
Sixth Experimental piece of red
hot iron was held close enough to
him to communicate a slight sensa-
ton of heat. He dreamed that rob-
bers had got into the house and were
forcing the inmates, by putting their
feet to the fire, to reveal where their
money was.
Seventh Experiment-The word
Leonore was spoken. On awakening
he recollected that word and found
that he had attributed it to one OF
the persons who had conversed with
him in his dream.
Eighth Experimental drop Of
water was allowed to fall on his fore
head. He dreamed that he was in
Italy, that he was very warm and
that he was drinking the wine of Or
veto.
Ninth Experimental light, sur
rounded with a piece of red paper,
was repeatedly placed before his
eyes. He dreamed of tempest and
lightning.
The Dawson news. (Dawson, Ga.) 1889-current, 1916-09-20
NEWSP APERS ARE
FACING SUSPENSION
Small Publishers Fear Shutdown Be-
cause of Paper Shortage. Addi-
tional Economies Suggested.

WASHINGTON, D. additional
economies and more active cooper
alton in the manufacture and con-
sumption of news print paper are
suggested in letter issued by the
federal trade commission.
Because of the increasing shortage
publishers of the smaller daily and
weekly newspapers throughout the
country fear they will have to sus-
pend publication.
The commission suggests that the
paper manufacturers association
take steps to insure newspaper pub
fishers not protected by contracts
that they will continue to receive a
supply; that steps will be taken to re-
strain members or middlemen from
charging unreasonable and prohrbl-
tive prices; that Sunday operation OF
paper mills and the transferring of
machines operating on other grades
of paper to the manufacture OF news
print paper be considered, and that
officials of labor unions be approach
ed regarding Sunday wo1k.
The situation, the letter says. is
one which calls for patriotic action
bv all parties concerned.
The Dawson news. (Dawson, Ga.) 1889-current, 1916-09-20
Grins and Groans
Merely Incidental.

Puck: An aged negro was cross
ing-tender at spot where an ex-
press train made quick work of a
buggy and its occupants. Naturally
he was the chief witness, and the en-
tire case hinged upon the enegry with
which he had displayed his warning
signal.
A grueling cross-examination left
Rastus mistaken in this story: The
night was dark and he had waved his
lantern frantically, but the driver of
the carriage paid no attention to it.
Later, the division superintendent
called the fagman tc his Office to
compliment him on the steadfastness
with which he stuck to his story.
"You did wonderfully, Rastus," he
said. 81 was afraid at first you
might waver in your testimony"
"Nossir, nossir," Rastus exclaimed,
"but | done feared ev'ry minute that
ere durn lawyer was gwine ter ask
me if nah lantern was lit