Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27

mlgaValo sc Je, da ruJcjo Mehiki tuji vplivi a
kaKor ne more naJbrze nhGc dokazat take trdit-
We, tako Jc tudi ne more nihcc poponim prcpri-
canJem zatajiti. kakor najdejo amcriski kapita-
llstlcni interest pot ccz mcjo tako pozkuSisio tu-
Oh drug mperialisticn in mtariStcni interest
Svo1o Sreco Mchiki. In cc ie kai takcga vines
je situaciia Sc boj komplicirana
VOJNA JE NEzMISELNA - MIR JE MOGOC.
kljub tenu nj nicesar, kar hi Sc mogo sma-
trait "a absouno zapreko miru. Nasprotno:
liladnokrrno prcSojanjc Situacije kaze, da hi BIZ
la Ia vojna "a obe Srani vclikanska norost
krvava igra je lahko neresu posameznih
ameriSkih kapitaliStov. Da jc tukai skupna do
laiSkih magnatoy, Xxi hrcpcni po vcillem spopa-
du, Sc Spozna IL kapitaliSticncga casopisia
NoJna bl m0rda uSreZala politiGnim nterc-
som posamcznih oSebnoSti in strank. V icsen so
roltve in agitacija ppsluzuie vsakega sred
sIva, od katerega pricakuje ueoden rczutat
Nona hi Sc lahko vjemala interest Carran
zove Wade, XII do danaSnjega dine nj tako utr-
jena, da Sc il ne hi bilo trcba bait nobenc opo-
zicije in revolucic.
Toda vojna nj ne intcrcsu Amcrikc. ne
mtercSu Mchikc Ne eni ne drugi Slrani ne more
PrncSti takega rczultata, ki hi bill vrcden materi-
Jalnih IN krvnih zrtcv, katcrih 81 Incnda MISC
na jasnem lie tukai ne tam.
In vendar ne bi bilo trcba naagati mozga-
nom nemogotega della, da hi 81 vsai tiSti, XII MISC
popolnoma nevcdn napmvili nckoiLo polma
kal hi pomenila TAXA vona.
Amerika nina nemSkc armadc Ali Zaio 10
vendar blazna misel, da hi io Mehikanci prema-
gall in il well nekoiko drzav. &c hi Sc pokazala
TAXA moznost hi So napcle ameriSkc moci do
SkraJnosti, zr,vc b Sc pomnoze, poStotcrilc ali
uspeha, ma katerega misiio mehiSki sanjaci, ne bi
bilo
Mehiko nina Kruppa in Skode in Zeppeli-
ma ali da bi mogla Amerika ker odpreti usta in
Jo pogointi, jc ncVarno nczdrava mse Ce hi
postalo resno hi bill skorai vsall Mehikanec bo-
ievnk in boz hi Sc vodil strastio kakrSno je BIZ
10 opaziti morda lie Srbii. Mehiko ic pa lie ne
kollko vecja dezela od Srbijc, in priroda ic tam
uStvarila ovire, XII SO ne daio odpihniti.
Zedinjenim drzavam hi TAXA voina nalozila
ogromna bremena; ne gcde MA krvne Zrtve hi Sli
iTdatk miljardc, Mehiko pa nina niccSar ra-
zun dogov; kdo hi povrnil Ameriki lie dcnar, ki
bl "a potroSa IA tako puStoovSGino,
Mchlko ina povScm ncurejcnc finance
vojni hi pa morale napeti svoio materiano moe
do skrajnosti. Naravno ic, da hi sc upiralo vsc-
mi silami, cmboli bi Sc upiralo, tcmbolj hi
voJna podaljSala in tembolj hi Sc dezela zcrpa-
vaa. &c prhajajo evropskc dezcle vslcd svoje
vojnc V nevarcn finanGen polozai, jc skorai
izogibno da hi Mchiko bankroiralo
Nobena zmed obeh dezel najdc od vojne
rezulaa, XII hi poplajal le del zgub in zrtev
Nit ancksiia Mchike ne hi mca zmsla IN
Oni gledaio ma mchiSke rudnkc, petrocjSkc vi
re, gozdove, zcleznicc. Ali Amcrika he hi imela
dobicka, Xxi hi j nadomestil zrtve Amerika bi
morala prcvzcti mehiSkc dogovc: in ii MISC maj
hni. Amcrika hi morala dnektirani dezcl Ieta
il lc;a vzdrzayati veiko .okupacijsko armada
na Svoic StroSke. Amcrika hi morala nanovo Sc
zidat meSta in vasi, Xxi hi iih poruSila in pozgaa
vojni - zopct ma Svojc StroSkc.
Amerika hi iako ancksiio prdobila ogrom-
no maso gospodarSko, vScd tega tudi kuurno in
politicno zaosacga ljutlStva. Nabavila hi 81 tczko
cokljo in ustavila Svoi lastni razvoj
To, kar Sc zdi kapaSticnim grabcaljivccm
najviSji cilj. nj nikakrScn cilj IA Amcriko
Cemu torei voine? AmcriSkemu narodu ne
more korsiiti, mehiSkemu narodu ne more kori-
stiti, obema mora strahovito Skodovat Cemu
torcj'
Ncspamctnh razlogov IA tako voinc ic, ka-
kor smo videli, dovoli. Pamctnega mi ne encga. &c
bi bila torcj ma Obeh Sranch rcSna VOLTA da sc
prcpreci vojna, pride obema pamct ponoc in
sma pomaga ohraniti mir.
VpraSanjc ic Ic: Ali ic volja rcsna in dobra?
SvicarSki zvczni konzular SchutncsS jc ma