Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-12-26

dovolj in lahko hi razposiliali syoie
izdelke. Mislimo pa, da Sc ne smejo
zeleznice zabasavati $ sredstvi udob-
nosti. Xxi MISC potrcbna "a zivljenje. S
TEN, da Zaprcmo svoj zavod, hocemo
cd svoJe strani pomagati zeleznicam.
HI imajo premalo vozov i'm ogromen
%tovorn promet. Prihranile bodo vo-
GOV, premoga in della. XII Sc lahko po-
rabi "a prevoz najbolj "a zivljcnje
potrebnega blaga."
Tako jc torej, To JIG stalisce clo-
%vecnosti. Same zaradi clove6nosti
mora $4,000 Fordovih delavcev ostati
brcz posla in izgubiti okrog diva mi
iona dolarjev mezde. Toda kako mai
sc drugace odpomore draginji?
Neckrat so re p~ravili, da resuje
Ford s~ocialno vprasanje. Tukaj je
lgled. kako ga resuje.
Nj izkljuceno, da je Fordov namen
PR TEN povsem poster. Sal je lahko.
kaJti cetudi BIO okrog 25OOO avtomo-
bilov mani izdelanih, kakor bi jih bio
breZ tega praznovanja in izgubi druz-
ba n~avidezno profit teh vozov, vendar
nj Stvar tako huda, da hi prisel Ford
ali ostali delnicarji zaradi tega V kak-
sno n%evarnost. Ia potrebe z~ivljenja
Jim je minulo leto &c dovolj prineslo.
In naposled niti ne mislimo, da je til
stih $4,000 avtomobilov res izgublie-
NH. Sedaj je lima in V TEN casu Sc
malokomu mud "a avtomobil. Pozne-
je Sc pa lahko malo pritisne. da Sc ma
domcsti sedanje znizanje izdelkov.
Ampak poSteni nameni sem ali tia;
elm resnejsa JIG Fordova VOLTA, tenn
boil dokazuje, da ne more posameznik
r%esevati socialnega vpraSanja.
kaJ zalcze v ogromncm prometu in
V ogromnih potrcbah Amerike tistih
par vozov, XII bodo prosti "a prevoz
moke ali zita, &c ne bodo prevazali
fordovih avtomobilov? Menda tudi
FORD nj take MAVEN, da hi pricakoval
cd tega odstranitcv draginjc.
Ampak morda misli dati zgled dru-
GIN kapitalistom. &c jc to niecov
namcn, Sc bo grdo prcvaril. ker ga nc
bodo p%osncmali. Ako ina Schwab ali
Du Pont kontrakt "a dodaio voinepa
materIJala do d~olocenega casa, bo
energlcno zahteval, da Sc pravocasno
odpremijo morilni Instrument. Toda
recimo. da hi Ford dosegel, kar zeli:
Vsl vcliki kapitalisti hi dali svoiim
delavcem pocitnice, seveda n~eplacane.
hakSen hi bill uspeh? Da bi Gene
padlc, tudi Sc nj gotovo, ker vemo.
da Jc romanjkanje zelezniSkih vozov
bolJ izgovor, kakor resnicni vzrok
draglnJe. Ampak vzemimo zopet mai
ugodnejsi s~lu6aj; delavci hi dobiyali
par dni moko in krompir "a par cen-
TOW c%eneje; cato bi izgubili mezdo
dveh tednov. kaksen dobicek bi imeli
cd tega? ko bi zaceli zopet delati.
hi pa dalo pomanjkanje zelezniskih
vozov Spekulantom zopet start izro-
vor.
FORD lahko rcSuje vpraSanje plac
IN d%c!ovncga casa, v~arnostnih naprav
in oskrbe invalidov, zdravih prostc
row in pocitnic V svoji tovarni: social
mega vpraSanja ne more individualno
N'' Nv oA' it .noTpdn. ne ROcke-
Teller. N~prasanjc druzbc more resiti
lie druzba, oziroma tista njena sila. XII
INA moo V druzbi. Razred, kateremu
Je !czece ma p~ravicni rcSitvi Socialnera
vprasanja, mora torej doseci odlocu-
Joco moe V druzbi. In V ia namen So
mora organizirati.
individualno ~rcScvanje d~ruzabneea
~vprasanja ne more doSeci mic druzepa.
kakor povecavati konfuzijo v druzbi.
&c bi bilo Fordu toliko lezecc ma re-
SitTi aocialnega vpraSanja, torcj vpra-
SANTA cloveStva. kolikor covori o clo-
~VccnoStI. hi moral postati socialist. da
hi pomagal uStvariti edino moe. XII ic
~SpoSohna, da prineSe ~resitev. Tcca
ne stori; tega nc mara storiti; in take
morajo vse njegovc resitve postajati
komcdijc.
(lmuht 10 LII