davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
First Clash is Reported in Eastern Rumania - Bull garian Outpost is Sabred By Cossacks--B Gain New Line of German Trenches.
Heavy Bombardments on Somme Positions Give Al lies New Ground-Itali Dirigible in Raid-Ger- man Attacks Are Repulsed By French.

Petrograd, Sept. 5-Russians and Bulgarians are fighting in Rumania. The war office announced today that the first clash between the Bulgarians who have invaded Eastern Rumania and the Russians who went in to assist Rumania, occurred yesterday. A Bull garian cavalry outpost was sabred by Russian cavalry.
 In the direction of Vladimir-Vo1yn- ski, on the upper Sereth,, Volynia, Russian troops, in battle lasting from Thursday to Saturday captured 11b Teuton officers and 4,514 men. They also took six cannon, 35 machine guns and four mine throwers. This infor- nation was contained in the Russian official statement issued today.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
THE IGNORED GUEST.

First gent-"Come and dine with me tomorrow evening, old top"
 Second gent-"Afraid I can't, I'm going to see Hamlet"
 First gent-'Never mind, bring him with you."-Today.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
ROB EAST SIDE STORE

Effecting an entrance through a rear window which had been left un- locked. intruders last evening robbed the general store of Charles Pullan of SIP East Main street of six cameras, 12 watches and diamond ring.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
TREATY TO BUY
 DANISH ISLANDS
 BEFORE SENATE

Washington. Sept. 5.-The treaty for purchase of the Danish West In dies for $25,00o.000 was ordered fa- vorably reported to the Senate today by the Senate foreign relations com mittee on a unanimous vote of Sena- tors present It will be reported later today in an effort made to have it ratified before the adjournment of Congress.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
BRITISH TAKE TRENCHES

London, Sept. 5.-British troops In battles last night in the region of the river Somme in France, increased their gains in the neighborhood of Guillemont, says the British official statement issued this afternoon.
 The official announcement says that the fighting on the Somme since Sept. 3 had resulted in the capture by the British of the whole of the remain ing German second line of defense on the battlefront from Mouquette Farm to the point where the British line joins the French.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
ITALIANS IN AIR RAID.

Rome, Sept. 5-On the night of Sept. an Italian dirigible according to an announcement made here, suc- cessfully bombarded the Austrian mill itarY works at -Lussinpiccolo. on the crown land of Austria. The airship returned undamaged.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
us. SENATE
 AIMS BLOW
 AT BRITAIN

Adopts Revenue BillAmend- ment By Which President May Deny Public Utilities to Nations Interfering With Commerce of Coun- try.
The Bridgeport evening farmer., 1916-09-05
THE WEATHER

Unsettled, probably light local showers tonight and Wednesday.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
" Indiji nj reVOluci1e.

Mnogo Sc Jc 70 plSalo % dvojni moral, XII OBJ
staJa poglavitno V TEN, da obsoja rlovek kakSno
deJanjc IA nepoSteno, DC ga izvrSi kdo drugi,
>natra pa IA poVScm pravilno, zee stori sam iSto.
DvoJna morilla jc lahko individualna ali pa Sku-
pinska. II. pr. razrcdna, Spolna i. t. d. Cd zcnSkc
II. pr. zahtcva mCSki, da mai pride V zakon, kakor
ola nj znala do svatbc niti razlikovati spolov, sam
Sc pa Steje tenn imcnitncjScga, elm wee izkuSenj
ina. &c prir6kovnjaci Spekulant ma borzi V
enem dncvu cello prcmozenje in sprawl = TEN dru-
gcga ma rio, JIG zenialcm financnik ce ukradc
MENU kdo liStnico : par dcSctaki, ic ncsramen
tat.
Taxa dvojna morila Sc kazc tudi Y ravnanju
vlsoklh Nidd. iii pray ScdanJa yojna je tndi y TEN
oziru zelo pouona. &c ic kaj ohIalovati. je lc to.
da ic ~liudStvo rayuo vSlcd sploSnega prctcpa ma
rodov tako zapo>leno, deloma V zakopih. deloma
pa Z vsakdaniimi Skrhmi, Ola ne more kriticno
zasedpvati vsch tch zanimivih poiavov. Toda
kar brCz vSakc"a ucinka TO vcndar ne poid"
mimo ljudstva. Ia vSc. kar sc Sodi, le ne mcrc
biti slcpo. in ko mine vojna, ga bodo razmcrc
silile misliti.
Vsaka vlada stoii ma ~StaliScu lcgalnosti Kar
JIG. je zakonito: kdor SO trudi, ola hi izprcmcnil,
kar je, jc puntar, To Sc pravi zlocincc RcvoIu-
cja jc hudobiia in vlada ina pravico, da io po-
tlaci z vsemi sredStvi.
Ravno vojna polka STEER strah0vito po naGclu
legalnosti u MO j. zakonitoSt skrGcna skorai ma
mic. Vojna hocc Siloma iz|premcniti, kar je. V
tenn je povscm enaka rcvoluciii.
Toda castle legalne Wade SO scdai navdu-
sene tudi IN rcvoluciio samo. Namrcc IN rcvo-
lucijo V sovraznikovi dczcli. To jc Nth dvojna
morala. Ncmciia JIG bila VISA blazena, ko ie sill
sala % revolt ma Irskem, in kakor so mas poucili
Liebkncchtovi govori. ic sama imcIa prstc vmcS.
Revoluciia So Smatra V Berlinu "a imcniino roe.
ako izbruhne V Dublinu. V Berlinu SO poStav-
liza dr.. Lic5knccht pred voino sodiSce kot velc-
ida la lee. le ker je ]. maja demonStriral IA mir.
Anglia jc obsodila cello gruGo irskih vstascv ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

ArabIji vzbuja memo Srtno vcSclic. \almanjSa
bcscda. Iii nj c:norumena. sprawl cloycka Y
AvStriii lahko ma viSlicc: 4 razkoSnimi cuvStvi
belrzi Avstriia vSako vest o nezadovolinoSti ma
fuskem. PoljSki ali ruSinSki rebel, Xxi Sc hoccjo
boriti proti AvStriji, dobe od RuSilc lahko oroijc
i'll municijo in oficirie poliskc vslaSe, Xxi Sc bo.
jujejo proti Rusiji, j. Avstrija organizirala i'll
oborolila.
l.ojalni drlavliani. XII MISC cd same vdano>ti
do Svojih vlad izgubili Use pamcti, bodo pc voini
Strn"li, ko bodo spoznali, kako so vsi zaStopniki
svete legalnosti poSpeSevali in Sciti.li rcvolurijo,
docim So jo obcncm prcklinjali in preganiali. In
90 s" bodo poucili. da prcSoiajo tudi vladaioci
rcvoluciio lie 20 TEN, &c Jim koriSti ali Skoduic,
bodo morda spoznali, da ie rcvoluciia tudi III
liudStvo dobra in poStcna, cc 81 more l. MO pri-
dobiti syobodo. NSai tisti svcti strah. tisto zani-
rcvanie rcvolucijc, XII ic doslci dicilo loialnc
drzavlianc. utcgnc izginiti.
Centralnc zaveznicc. Ncmciia. Avstriia in
Turtija, 80 dolgo pricakovalc vclikc reel od re-
voluciic V lndiji. katcro 50 smatrala IA ncizogib-
no. kakor kazc dvelctna ~izkuSnja, Jill ic upa-
ME zelo prevarilo. Ncki amcriSki casnikarSki
porote,alcc, XII ic govoril 4 i~ndijskim >crdaricm
Daldzit Singom, pravi, da mu ic la o p~olozaju
V lndiii dcjal sledccc:
"Niti ma imanjSe nevarnos,i nj, da hi V lndiii
izbruhnila kakSna rcvoluciia. Ravnokar sem Sc
vrnil 5 potovanja po vsci Indiii in lahko mirno
in brez pomiSlcka pravim. da ic 9S odStotkov pre-.
hivaIcev loialnih napram anglcski vladi in angle
Skemu kraljcstvu.
To je tudi povscm razumliivo, kaiti V Indii
nj bilo Sc nikdar take prosperitctc kot ic danda-
mes in ljudstvO nocc, da hi Sc TO blagostanic
koncalo. Dezcla ic od dine do dnc bogatCjSa.
zlaSii policdclSki krogi so 81 zcIo %opomogli: IL
tch krogov pa indiisko liudstvo malone obstoja.
Da JIG tako, so najvec pripomogli dolgi prckopi,
Smri in Jill vclik del res dala usmrt'iti rcvolta '
zcIeznicc, ccste in drugc promctnc zvcze, Hi jh
ie India dobila, odkar jc pod anglcSko Waldo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
NAPREDEk.

liza tistih casov, ko je clovek biyal DO brio.
glh' XII Jih le napravila priroda, pac ne z name.
NUM- ia vi lJuuem sllHlli Ia stanovanja, pa do da
nasnJih dni, Sc je ma svetu resnicno mnopo izpre.
menilo. Polagoma, skoraj neopazeno So ic izprc-
minJalo, ali vsota vsch izpremcmb ic tako vclikan-
ska, da je sedanjc zivljcnjc ljudi komai Sc
podobno nekdanjcmu. Trcba je le prcmisliti. kai
Je vse izumil in pridobil clovek v ncStctih iisoc.
letJih' III so minila, odkar JIG prvo bite zaGelo no
uiu pc dVeh nogah in iZtczati dvojc rok. PRAY
TOXIC Je nekdaJ incl tlovck kolikor wal :Kar mu
Je daJala priroda sauna. NaSel ic ma isiroyeiSo
hrano. Ali re oblekc nj izdclovala nobena prirodna
STA oStvarJala nj orodja, gradila nj his. Nobcnih
pripomockov nj bilo, da hi bill mogel 6lovek shra-
hJevati pridobljcne izkuSnje in jh oddaiati no
zheJslm generacljam. kakor nj Glovek incl ne
sraJce ne ~cevlJev. tako tudi he crnila ne kniig.
Tezko nam ic danes zamisliti zivljcnic prvih
lJudi IN niJh pololaj ma svctu. UGcnjaki iSccio
prlmerov med takozvanimi divjaki. Ali pravih
dlvJakov dandaneS nj Skoraj mixer ma zemlii.
Iisti, XII jih Evropcjcc ali Amcrikancc navadno
tako imenuje, ne z~aSluiijo tega zanicevalncra ma.
slova. Tudi &c nInajo naSe kulturc, naSih vscuci-
lsc' nasih topov, boinih ladij, vcmdar nimamo
pravice. da hi jim kar odrckali kulturo, ker imaio
pac svojo.
Mnoga amerikanska plcmcna. XII so ih osvo
Jevalci in priScljenci IL Europe unicili. so stala
kulturno cello izredno visoko, V marsikatercm OH
ru visJe kakor njih 1atiralci. kitaiska kultura ie
~
popoinoma razlicna od francoske in nemSkc, toia
Nehka IN temeljta ie vcndar. In niti o zamorcih
Sc ne more rcci, da so brez kulture. cello q tistih
ne, HI stoJe ma ~najnizji Stopnji. Druiahno Zivlie.
NE ima1o %ureJeno, scveda po Svoje. zcmljo znaio
obdelorati. nauk imao in vcro Gee Sc to Smatra
"a znamenje kulturc - tudi oroljc znajo sukati
20 gotovih pravilih.
Ma nekcm otoku V Them moriu so ba ic IA.
sltdri pleme, XII zivi Sc popolnoma divjc zivljenic
in tudi nekod ma Kitajskem pravijo, da prcbiva
Sc tax rod, a natancncga Sc ne We o tch ljudeh sko-
raj ME, ker so tako plaSni, da je bilo doslei skoraj
vSako opazovanjc ncmogocc.
Toda ma razlicnih ~Stopnjah kulturc stole raz-
lem narodi pac. In znano>t. XII Opaque Nth RAJ
llche urcdbc in Scg", vSaj lahko primerja in izvaja
posledicc. Tudi i~zkopinc praGlovcSkih ostankov
omogocaJo, da Sc Sklepa o zivlicnju prvotnih ljudi
' daVnini, ki jo tlovcSki um komai doscze.
kakSna velikanSka razlika! Da So ic clovck
sam izpremenll. ne more dandaneS mihcc wee uta-
Ilti. Norcevai so Sc IL ''pitckantropoSa" - opic-
mega cioveka III le pc mnenju nekega rcSnega
ucenJaka zivcl ma otoku Java. Tisti pitenkantro-
pos Je danes znanstveno preiskan in dolocen kot
bite, XII j. stale med opico in tlovckom. Ali kdo hi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

danes mogcl reel, da ne kazejo cloveSke kosti, XII
]h Jc professor kramberger Gorjanovic naSel ma
krapini, ocitne opicnc make! I'm kdo hi mopel to
zanikati o poznejsih podobnih najdbah ma Franco
skcm, V Amcriki in pred ncdavnim ma britanskih
otokih? DanaSnji clovek in tisti. XII jc zivcl pred
par stotisoc lett, SC razlikujeta kakor noe in dan.
In vcndar sta oba clovoka,
Ali kako Sc Selc r~azlikujc zunanie in notranjc
z~ivljcnje modernega clovcka in prvih Judi. &c
mas moraJo obhajati ~cuvstva, katerim ne moreno
DAFT imena. kakor livalsko krdelo So je klatila
tolpa dvonozcev pc zemlji, polna strahu in nczaup-
llivostl. Meme miSli MISC segalc dalje kakor po-
trcbe zelodca in obrambe golega zivljcnja, golega
V naJpopolnejScm smislu bcSedc. IL grla Sc je tenn
bitjem izviialo nckoliko komaj razlocnih glaSov.
Sovrazniki So Jill obdaial vscpovsod. priroda jim
Je naStavljala pasti, nevarnoSt Jim jc zijala ma
vseh koncih in krajih V oGi. To l~ivljcnje, poino
najkruteiSih, ncusmilienih bojcv Z zverinami, Z
drugini tolpami, 2 nerazumlj ivimi prirodnimi 81
lami, jc bllo res divje, ZivalSkO.
In danes! Ia zemlja, nekdai 30 naScm
pojmovanju pusta, jc obdelana, kicrkoli iivi clo-
vck. Povsod vaSi IN mcsta, po nJlh palace, cerkvc,
vSakovrstna vscuciliSca, bolnice, dclavnicc, tovar-
ne, v~ojaSnice. VISA zcmlja jc prcprelcna 4 zclczni-
crmi, 4 zlcami IA hrZoiavni in telefonSki promet,
po vSch NORTH vclikanski parobrodi, nepretrganc
we've vScga svcta od encga konca do drugcga.
dN Do sid ltldlIl NlTbIl Io Lfdku, uTu-
lba u~rcjcna ma podlagi vclikanSkc, vse livljcnjc
obscgaJocc organizacijc in zakonOv. Ljudic go
wore cudovito razliCnc jczike, XII lahko i~zraIajo
vsako miScl i'll viamejo cello ~fantazijc V besedc.
Use %lzkuSnjc, vSc znanjc ncStctih gcncracij jc
zhrano Y knjijnicah, V arhivih. da 81 ga novi rod
lahko prilaSti in n~adaljujc tam, kier je prcnehal
start. TiSoccri pripomoGki, cudoviti stroll, V svo-
Jcm ScStavu podobni umnim bitjcm, neskoncno
povccavajo plodovitoSt della, XII dannadan ustvar-
ia ncprrccnljiva bogaStva; premagovanje prirodc
klcr j. njcna trina najvctja. prodiranje V njene
skrivnosti, izumi dajejo zivljenju neprenehoma
move molnosti. Clovck INA prcmagovati naiSo-
vraincj>e holczni, odvra6ati g%rozcto Smrt, pa tudi
uniccvatl holJ grozno kakor SovraIni hogovi sta
rih GaSov. Ccz najvccjc rckc in najglobokcjSc pre-
pade Una graditi mostovc, pa Jill tudi hipoma raz-
dcvati. Odganjati Una nalczljivc kozc i'm kolcro
cd svojih his, ali tudi ubijati Una Judi ma kilomc-
trskc daljaves Pota zvezd. XII Sc prikazujcjo en-
KRAFT V Stolctju, INA merit kakor vaSko pot in Mi
vo in V umetnoSti 81 dviguic do bolanskih viSav.
Nekdaj in danes! kakSna vrtoglava razda
lja, kakSna ncizrccna razlika! Vanjo So zamislimo.
pa cc bo tudi mas jerk preslah, bono vcndar raz-
uneli. kaj IL naprcdek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Res ic nckai fanatikov, XII hrcpcnc po tenn. da hi
odpravili anglcSko Waldo, toda ii ne pridcjo V
poStcv. NaSa pokrajina rcndlah. kakor tudi
drugi deli Indie. 50 popolnoma zddovoljmi z
angleSko Waldo. Gotoyo jC. kar jc i2obraienih
krogov, da zclc ncodviSnoSt, toda Jazz, XII razmerc
poznam, vcm, da Sc nj priScl cas-, ola hi Sc India
sama vladala, Naiti cato Sc nj zrela. PreSodui
lndJci vedo. da So moramo nauCiti hoditi. predcn
bono lahko tekli. V preiSnih caSih razmcre MISC
bile povoljnc, toda zahtc;ali Smo vedno izboliSa-
ME; in danes SO nahala Y drlavnem zboru i'm Y
drzavnih Sluzbah wee Imd:ircv kot Anglczcv, cc-
sar pref nj bio. Iiazlicnc govoricc, Iii so Sc raz-
Strife po Amcriki u mcmirih V Indiii ,nimaio nj
kakrSnc podlagc in so najhrIc skovanr V Ncmciji.
Ma potovanJu Scri nairtcl ina par indi icev. Xxi So
SO bill ravnokar vrnili IL Amcrikc. Bill 81 nadvSc
z%acudcni, ko 81 priSli V Indiio in 10 naSli Sc we'd
no V a~nglcSkih rokah. Porocila. XII so doSla V
Amcriko gledc Stcvjlnih usmrtitcv zaradi vcle-
izdaJc. So ne vjcmajo Z rcSnico. Lcta 1918 jc bilo
V vsci Indiji radi ~politiCnih zlncinov usmrccnih
Sanlo ScStlntridcSct oScb, dvainStlrideSct jh jc
bilo pa izgnanih. II Amcrikc Sc ie vrniIo lanSko
leto okoli 5000 oScb, izmed katcrih ih jc bio
292 arctiranih in zaprtih. kcr so Jill sumili. da
so V zvczi ) kakSnim rcyolucionarnim gibani lem.
PribHzmo poIovica tch ic bila zc izpuStena, drn-
ga polovica pa Sc caka zasliSanja. India jc po-
kazala Svoio vdanosi do hngliic tudi : tenn. da So
lc priglaSilo zclo vcliko proStov"ljccv."
Ne hi pri>cgli, da jc vsc dobcscdno tako, kn-
kor pripovcduic indiiSki vclikaS. NcStctc vc>ti, XII
smo Jill siSaIi pred voino % razmerah V Indiji, %
ondoini brdi, q zaucmarjcnoSti prcbivalstva, %
reriodicni lakoti. q kugi il. d., MISC moglc biti vSc
IL tr'c iZvitc. Prii@jalc uiSo lc od SoviaInikov
Anglijc, ampuk vclik del tch opiSov Smo imcll oil
Anglcacv Samih. Cello MA mcdnarodnc SociallStic-
ne kongrcsc so ~prihajali indijski zastopniki pro-
sit pomoci.
Tudi trkom voinc nj hilo vSc tako blago in
gladko. kakor hi hilo Soditi Pc Scrlaricvi izjavi.
Da jc bio Y dcacIi wee ncm;rov in. da So nckatcrc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

potlacili laponSki voiaki, vcmo ne Pc nemSkih.
tcmvec po iaponskih poroGilih.
Porocla indiiskih odlicn iakov ,ploh MISC zolo
blister viz. Med glavna naGola auglcSkc koloni2a.
cllske politlkc Spada zlaSti To, da 81 ic loIc prido-
biti poSamcznikc IA priiatcljc. kakor pa ma>o. Ia
10 JIG vlada rada kaj irtvovala, da 81 ic kupila ma
klorlcnoSt vclikaScv. Iii 50 il potcm pomagali dr.
zati lludStv" y p0korScini. TAX indiiSki macnat
ina vcaSi dvor, : katcrim So mar>ikatcri kraiicV-
ski grad ne more merritt: nicuova ohlaS, Y dclo-
krogu. XII mn ic propulsion od hrir,kc Wade, ic
abSolutna pa tudi nieg"vo izkoriScanjc naroda
lc abSolutno. Ravno la SiStcm jc povzrocil wee
bcdc. kakor VISA ~anglcSka cksploataciia. Xato j.
tudi razumliiNo, da ic vccina tch vclikaScv po-
pomona zadovolJna Z angicSko nad>lai".
Toda res .ic, da tiStc yclikc rcyoluc:io, XII so
io rricakovali zla~ri ma NcmSkcm in ma TurSkem
nj, Tudi klic ma ''Sveto voino islama' nj razvnci
mohamcdanSkim lndiiccv. Da 50 ncmSki in tur-
Ski agent ~poskuSaIi rahdraaiti @liudStvo, ic goto-
vo, kcr dokazuicio To zcIo 2an"Sljivi podatki.
USpcha vcndar hi bio.
Je Ii to dokaz. da so razincrc y Inlili tako
siiajnc, da 81 ljudStvo res ne zcli uohcuc izprc-
membc Nikakor ne. Pac pa ic dokaz. da j. hila
rcvoluciia, uSpcSrH rcvoIucija, ncmo"cca Y In
dill kakor ' dru"ih dczclah. ucmogoca y Indiii
kakor ma CcSkcm ali Y RuSiii ali la SIovcnsh"m
ali Y RoSni.
la ~liudStvo Y Indiii Sc nj zrclo. hi Dc|dzit
Sirgu v%crjcli nc da nj India Ircla za aylouomi-
10. Sal tudi y drugih samoStoinih dclclah nj liud-
>tvo yScSkozi ma cnaki stopnii kulturc in zrrlo-
SIT, pa SO vemdar lahko ncodviSnc All "a rcvolu-
clio ocitno nj zrclo. In razun tcga NINA srcdStcv
zanio. Tch tudi Y takih dczclah nina, y katcrih
hi bilo morda kulturno zrclo zaaj" Ia srcdStva
SO povsod V rokah vlndaiocih. To jc trcba Spo-
znnti in IL tega SO ic trcba uciti. Tarr,lnje, da nj
so narodi rcbclirali. ic nczmiSclno. krr ic bilo re-
bcliranjc ncmogoCc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

N~ajhujsa mora dclaystva V kapitalisticni
druzbi Je V materijalnem ozru brezposelnost. ka-
kor DamoklcJev NEE, viscc ma tank niti, preti ne
prenehoma delavcu in provzroGuie naivccio ne
Siainost IN neslgurnoSt njegovcga |zivljenja. BreZ-
poselnost o~tczcuje delavSko organiZaciio, ona
ogrozuje nJcgov goSpodarski obstanck in ovira
nJcgovc bojc. BrczpoSclnost ustvarja ogromno
rezcrvno armada dclavstva, : katcro zuga kapita-
hzcm vpoSlcnim dclavccm, &c zahtcvajo kakSno IL
b~oljSanjc ~svoiega p%olozaja. IL tc rezervnc armada
padaJo ncprcStano posamczniki V najglob0kejS o
bcdo, V takozvani zalumpani prolctariiat, IL ka-
tcrcga navadno hi wee reSitvc. Brezposelnost de
moralizira in uStvarja zlocincc. TisoScrim brani
brczposclnost najSkromnejSc kulturnc uzitke, pa
poSpcSujc Z gmotmo obcnem tudi duScvno bedo.
Narodom kradc pridnc rokc in s~posobne duhove,
pa ic vSlcd tcga bic ne lie IA dclavstvo. ampak "a
clovcStvo sploh.
roSlcdicc brczpoSclno>ti 50 matcriialno in mo-
ralno StraSnc IA dclavski razrcd, IA narode, IA vso
tlovcSko druzbo. Morale Sc ic vslcd tcga pref ali
Slcj zgoditi, da sprcgovori . tel Sibi bozji dclavska
lnternacionala. I'm zgodilo ST jc ma kodaniskcm
k%ongrcsu.
Zbor je sprcicl slcdcto rcsolucijo:
"kongrcS konStatira, da ic brczpoSclnost nc
lccllIva od kapitaliStiCncga macina proizvajania
In da izginc L. : tenn obcncm. V SiStemu kapitali-
Stitnc produkcijc ne more torci iii IA odstranitcv
brczposclnosti. ampak lie "a zmanjSanjc in "a ubla-
@lieN njcnih poSledic.
Kongrcs zaht"va sploSno obligatno oSkrbo
Ilczposclnih, Iii io imaio opravIiaii delavSkc or
ganilariic. StroSkc imaio nositi posestniki DELAY
nth Srcdstcv.
Iast"pniki dcIavskcga razrcla imaio zahte-
vati cd jaVnih oblaSti;
|. Da So natamcno in pravilno vodi in ugo-
tarlja statistika brczpoScIuoSti.
>. Da ~razpiscio Y svoicm obScgu "a brezpo-
seine zad"Ntna della ~ Silo, in da So "a TAXA della
pladuicio mczLc, Hi Jill priznavajo strokovnc or
gani2ariic.
,. Da Sc dovolijo oh taSu krizc blagajnam
"a hrczposclnost izrcdn" podporc.
I. Nobcna podpora. XII So da hrczpoSclnim Y
katcrikcli obliki. ne smc prikrajiati njihovih poll
ti6nih pravic.
). Uvcsti in p%odpirati Sc imaio napravc IA
i2kazoyanjc dCia. y katcrih imajo Strokovnc orga-
uIzacijc varnva'i NNobodo in intcrcSc drlavccv.
&. T. zakonskim dolocbami Sc ina skrajSati
dclovni cas-.
I. Dokler So ne izyrSi Sploino, iavno postav-
no. obligatorno podpiranjc brczpoSclnih. imajo
JAYNE oblaSti finanrno poSpcSevati strokovnc ma
pravc IN podpiranic hrcZpoSclnih. Taxa podpora
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

je tezko dclo. ali cesar mi mogla stranka opraviti
$ tiskano bcs"do. .jc kolikor mogoGc nadomcstila Z
govorjeno. In zdaj jc dcmokratov Strah. Iato 50
hotcli zmanjaSti Stevilo volilccv.
Toda socialisticna stranka jc bila ma strait in
JIG dokazala, da tudi m~anjsina Z cncrziio vcasi la
hko kaj doseze. Omenjeni dodatck je sci na gla-
sovanje. Socialisticna stranka je razvila krepko
in obscene agitacijo profit MENU. rpozorila JIG
volilcc zlasti ma to, ola je glasovnica zvijacno ST
s%tavljcna. kdor je hotel glasovati prot nazad
%njaskcmu dodatku, jc moral ~precrtati neki stavek
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

V Oklahomi kjer vladajo ljubi dcmokrati. 81
hoteli vtihotapiti V drzavno ustavo pray demo
kraticen'' dodatek, pc katerem hi imeli vOlilno
pravico lc tisti drzavljani. XII znajo citati in pi
sati. To je seveda zelo %posteno; najprej Sc vzamc
della vskim otrokom moznost, da hi Sc kaj naucili.
kadar dorastcjo, Sc jim pa vzamc %politiGna ="
vica. Doslej so bill deuokratom neDismcni v"-
lilci povsem vseG %racunali so, da jh bodo tenn To-
&c vodili "a nos, elm bolj bodo ncvedni. Ali V
Oklahomi Sc je zacel siriti socializem; stranka
raste in je dosegla tudi nepismene delavce. Bio
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Ma JaponSkcm ic hio nckoliko poslanccv oh
Sojcnih, kcr so Sc dali cd municijSkih in oroznih
tovarnarjcv podkupiti. da hi glaSovali "a velik vo-
jaSki proracun in IA pomnozitcv voiSkc. &c hi
povsod zapirali podkuplienc poSlance. hi Sc mar
Sikcd vojaSki proratuni proklcto skrcili! Pa tudi
marSikatcri drugi izdatki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Ia glasovnici. cesar pa volilec oh povrSnem eta
nju nj opazil. To ic razkrila stranka : ~poscbnim
l%rtakonI, katcrcga jc poSlala vsakcmu poSameznc-
mn volilcu po posi-. In trud. Xxi jc bill V to vlozen.
jc naplacan z %uSpchom. Ma s~pIoSncm glasovaniu
JIG bill dodatek porazen in demokratiGni napad ma
volilno pravico jc odklonicn.
V Stuttgartu jc ondotno dezclno sodiscc OBJ
sodilo sodruga C~riSpiena ma diva meseca zapora.
Ianimivo je, zakaj So ic to zgodilo. Ma nckem ne
javnem shodu JIG bill vlozil resolucijo, XII odobrava,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

ne SINE ma nobcn nacin ovirati ncodvisnosti stro-
kovnih organizacij.
TAX jc bill sklep mcdnarodnega SocialiStic-
mega kongresa.
Da ie brczpoSclnoSt huda socialnn bolezcn.
cutijo ma svoji kozi dclavci. Ampak nicnc poSlc-
dice so vendar ncvarnc tudi drugim faktorjem in
dclom GloveSkc druabc; z vpraSanjcm brczposcl-
noSti Sc bavijo radi tcga tudi mnogi mcScanski SO
clologi i'll njihovc Studijc tvorijo zc obSirno biblio-
teko. Tudi nekaterc Wade so Sc polagoma pribli-
Iale ~problcmu in 81 bcliio glavc. kako hi Sc dial re
Siti. Gotovo je torei, da hi Sc dalo o brczpoSclno-
sti reel mnogo wee. ncgo je izrckla kongreSova re
soluciia. Toda socialiStiGni kongrcs nina namcma,
IN nalogc. kazati mcScanSkim Sociologom pota, i'm
ncvarnoSti, katcrc prctc privilcgiranim Slojcm,
so laStna skrb privilegiranccv. Nazno in potrcbno
le pa hllo, da jc kongrcs ilrckcl, kar jc p~ovedano
Y prvi tocki.
Clovckoljubi Y mcScanSki drizbi Sc ncprcnc-
homa ukvarjajo ; Starim ncmogotim problcmom:
Kaj storiti, da bo volk sit in koza celia. Odpraviti
brczpoSelnoSt, pa ohraniti kapitaliSti6no druzbo,
kakor hi radi mcScanSki sociology. jc ncmogocc.
kajti razlogi brczposclnoSti titc ' tcmclinih urcd-
bah druzbe, Iii ic oSnovana ma podlagi privatnc
lastninc in privatno kapitaliSticncga izdclovanja
blaga. Da izginc brczpoSclnoSt. mora izginiti ka-
pitaliSiicna drulba in Sc mora prcurcditi Use 90
Sp6darSko ~Iivlicnjc tako. kakor uti Socializem
CStanoviti So mora vcsoIina druzba. XII ic Sama
lastnica produktivnih SrcdStcv ter urcjcvalka della
pc potrchah druzbc.
BOZ profit brczpoSclnoSti ic torcj naloga DELAY
silva. : svojo organiza"iio 81 ina dclavStvo pride
hiti odloccvalno in izvrScvalno p|oIiticuo moe. da
more organizirati dclo ma Socialni podlagi. Kadar
Sc To 2godi. bo koncc brczpoSclnoSti i'm nicnih Stra-
hot, pa nikdar pref ne. I'm &c delavci spoznavaio,
da ic brczposclnoSt mora i'm pogoStoma Nth pogin
moraio tudi Spoznavati, da j. |ujihova ncizogihna
dolznoNt, priyCsti svojo organizaciio do skrajnc
popolroSti.
V Amcriki Sc jc zclo bait, da pride po Scdanii
proSpcritcti silna kriza; vpraianic brczposclnosti
ic cato pray Scdaj pcrcGc.