Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-30

SrblJo zaradi umora Franco Fcrlinauda in mic
COVE zene. Pustimo vsc prciSkavanjc % pravicno-
stl IN moralnOsti tc "kaZenskc ekspcdiciic' ma
stran; fakt je, Ola ic avstri iska vlada To trdila.
Dosegla JIG pa Ia eli popolnoma. ko ie 2 memSko
in bolgarSko %pomocio mitila srbsko drzavnost.
&c hi bila resniGno tako miSlila. kakor ic
oficielno govorila, ko JIG napovcdala Srbiii voino.
hi bia morala, ko JIG bill nicn ell dosezcn, liza
viii. da nina niGesar wee iskati ma boiiScu in da
ie priSel zaujc trcnoick "a sklepanic miru. Toda
niti cna oficicfna beseda V ten zmiSlu hi bila Y
Avstriji izrctcna in nj mogla Bit ~izrcGena, kcr ic
bill atcptat Tia Franco Ferdinanda lie Dretveza. ne
pa rcSnicni povod voinc. I'm cili voine nj bl
''kazuovanic" Srbiic, ampak imperialism.
Noina torci nj odloGcna.
Mogla hi hiti odloccna V dvch slucajih: &c
hi ena ali dru"a stranka tako tcmcljito zma gala,
ola ne III bilo % nJcni abSOlutni Zmagi nObcncga
dvoma wee, ali pa &c hi SC bill ODE stranki do do
brcga prcrricali, ia ne more zmagati ne cna ne
druga. ampak da SC obc izcrpavata brcz rczultata.
Odlocilnc image nj doSlcj Sc ma nobeni stra-
nj. Res je. da ic V Bclgiii, ma Francoskcm. ma
Balkanu in V Rusiji zclo obscene ozcmlie zascdcno
cd ccntralnih sill. Nh drugi Strani ic fakt. ola so
robrali zavczniki Ncmciii vSc koloniic in ola pri-
tiska Rusija pray ncpriictno ma turSko armada Y
Mali Aziji.
Kakor stole stvari militaristitno, je danes
Nemcija V ugodnciScm ~pololaiu kakor zavczniki.
zakai poscstno Stanic V Evropi jc v~aznciSc od
omega Y k|oloniiah in vojaSko Sc voina Sploh ne
odlocuie V Afriki. tcmvcc V Evropi. Toda ne
dvomno trpi Ncmcija vslcd ponprskih razmcr.
Cetudi nj doscgla anglcSka blokada vscga. kar jc
namcravala. jc vcndar Ncmcija prccci tcmeliito
odrczana cd Svcta i'll daSi so njcni tehniki V sill
napravili veliko zclo vaznih iZumov. vcndar ne
moreio dclati cudczcv, $ katcrimi bi donna nado-
mcstili vsc, kar ic pref prihaialo IL tuiinc. Soda
MOST jc \cmciji ugodna. bodocnoSt jc dvonIliiva.
&c pravi Bcthmann l~Iollwcg, da ic \cmcija
pripravljcna sklcniti mir. Sc mu to lahko vcria-
me. Drugo ic vpraSanjc, pod kakSnimi pogoii ic
pripravl jena ma To. JaSno pa .ic, da horc ncmSka
vlada ScSti IA konfCrcnCno miZo kot zmagovalka
in nikakOr drugaCc nc. &c ne more tako. tcdai
ic tudi zanaprci Sc pripravlicma ma brczobzircn
boi in i%zpricuic to Z bitkami okrog Verduna. 4
avstrijsko ofcnzivo proti Italiii. $ posamcznimi
ofcnzivnimi sunk ma franroski in ma ruski
'front.', Il organizacijo turSke rczcrvnc armada V
Mali Aziji.
Zavczniki pa noccjo mirovnc conference, ma
katcri hi sedcli nemSki zastopniki kot zmagovalci,
kcr imajo Sc vcdno upanjc .da izprcmcnc polo
Iaj i'm rrisilijo \cmciio do priznania, da ne more
daljc. " obrambc Vcrduna, IL ruskcga prodira-
MIA proti Bagdadu, IL SvOjih Sc neporablicnih
rczcrv crpajo upanic. da sc nagnc voiaSko raz-
merle MIN V prid. Zdi sc jim. da ne morcta
NcmGija II Austria %financno iako dolgo vztra-
iati kakor oni, povrh tcga SO prcpricani. ola Sc
bliza problem aprovizaciic V Avstriii in NcmGiii
kliub rumunskemu zitu iisti tocki. ma kateri ga
ne DO wee mogocc reScvati.
Ne ema ne druga stran Sc ne Guti prcmagamo:
ne ena ne druga ne priznava, da dosczc svoie ellie
Zaradi tega nj mixer trdne podlage. ma katcri hi
mogla mirOvna prerokovania z~anesliivo pocivati.
KdOr pa nina moGi, $ katero hi mogcl aktivno