davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15

kJe sem re Gul podobne besedef Oh, yesl 10
bal Roosevelt uei pri svoji militaristiGni propa-
gandl, da gredo $ pravicami drzavljanstva tudi
doznostl, III zahteva, da Sc vZame drzaylianstvo
vsakemu, kdor nj pripravlien zagrabiti "a puSko
in braniti %"Svojo" domovino. No, iaz trdim. da
socialist ne delaio propaganda "a drzavlianstvo
zato' ola pomagaio delavcem do domovine, katera
Jim daje pravice in malaga dOiznost, da 10 bra.
nlJo protl zunanjim sovraznikom, ampak cato.
ker Jim daJe drzavljanstvo V rokc orozic, (glasov-
hlcol protl notranjemu sovrazniku, kapitaliStom
III nllhovi razredni vladi. To razredno Waldo no
Cejo poruSiti in 10 nadomestiti 4 industriialno
demOkracijo.
Branltl domovino V ''socialisticncm smislu"
kakor Sc izraza Sodrug Petrich, ie meni nekai ne
lasnega, bleda fraza, da rabim ~niegove besede.
jake bi me veselilO. da mi kak zagovornik ma
rodne obrambe poiasni, katera grupa e~vropskih
soclaIlStov BRAN danes svojo domovino V "Socia-
llstlcnem Smislu". Zelel hi direkten odgovor. ker
H. pr odgovor. ola neGem spreicti t%eoriio. da lie
'ldeJa abSolutno neodvisna cd goSpodarskih raz-
mer " katerih Sc prctaka vse misclno in praktiG-
no AvlJenle", mi he zadoSca.
Nadalle pravi sodrug Petrich "Brcz izvrSe-
valne moci %(armade) pa nj mogoGe braniti i'm
morallsti nam tudi V TEN ~slucaiu ne moreio dati
garancil, da he BIO nobenih notraniih in zunaniih
napadov, dokler nj padel kapitalizem in MISC tudi
druge drzave Spreie socialiStiGnc Wade"
MAJ so "notranli napadi", ma katere moramo
btl prlpravllem! Cd katerc strani preti ''notra-
MI napad' naSi vladi in DRAW? Cd strani kapi-
taIlStlchega razrcda? To vcndar vlada &c danes.
Edlnl "notranji napad" ma Waldo in drzavo preti
cd Strani dclavSkega razrcda, kateri Sc cato orga-
mara, da jo Strnoglavi. Da, armada Sc rabi "a
volJo "notranlih napadov", da vzdrzuie mir i'm
red ola drzl prolctariat V pOkorSGini in ola pre-
precl vSak upor proti vladaiocemu razrcdu.
kal pa zunanji napadi? Kako Sc jih ubrani-
MOI 70 mnenju sodruga Petricha nam moraliSti.
kakor on imenuie nasprotnike vsakega oboro-
zevanla, ne moreio DAFT nobenih garancii. Kai
pa za~govornlki narodnc obrambe. ali nam mar
morelo oni dati kakih garancij? Recimo, da smo
prlpravlIeml braniti naSo kulturno in svobodno
Amer1ko proti |zunanicmu napadu kakega namiS-
lIenega, nekulturnega sovraznika naSe svobodc
IN enakopravnoSti. Bodc Ii zadoScala armada
100000 MOI. ako ina Sovraznik eel million? Ali
MAJ p1mnozlmo naSo armada ma diva miliona? Ali
DO kos naSa "liudska armada, svoiimi puskami
katere so Jim visele donna ma stenah. armadi ca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15
NarOdna ba.

Zakaj sc je pricela in razvila ravno sedaj V So
cialisticnem ~casopisju diskusija o Preparedness, o
militarizmu, o narodni obrambi l.. t. d.?
Re nekolikokrat smo sliSali to vprasanje in Vi
detl Je, da Je mnogim sOdrugom Zelo zal, da Sc
razpravlja o ten reGeh. Pa vendar nj V stvari mic
zagonetnega. Evropska vojna sama ma sebi mas
ne bi imperativno slila V to diskusijo, ce ne bi
porajala tistih ~posledic, Xxi Jill nujno mora pora-
jati, ~posledic, Xxi segajo cez vse oceane in uGinku-
jejo z vso silo tudi V Ameriki.
Vidni iZraZ teh posledic je preparedness
ZedinJene drzave ~prehaJajo V novo fazo svojega
razvoja. Doslej so Uncle koScek militarizma, ven
dar MISC bile militaristicne. Sedaj stopajo oGi-
vidno ma pot militariZma. kakorkoli krsti otroka
Wilson ali Roosevelt, Daniels ali Garrison, V DEF
stvu ostane to, kar zahtevajo i'll pripravljajo in
kar bodo tudi realizirali, militarizem. Pomnozi-
tev stalne armada ali pa pomnozitev in Macdonald
ziranje drzsvnih mile je militarizem. Tudi Will
sonova "Kontincntalna armada" XII jo je sam
imenoval Citizens Army je militariZem, cetu-
di nekolikO blazji Cd prvO navedenlh nacrtOv. n
kakor vsc kazc, 81 kengres pokopal ia blazji mi
litariZem in Sprejel s%trOzjega. kongresna takti-
ka V mornariSkom vpraSanju, pomnozitev kade-
TOW V Annapolis in govori, XII so bill o tel stvari
izreceni, kazejo povsem jasnO, kan pes taco mOll.
Zedinjene drzave sc pricenjaio militarizirati,
in to postavlja amerisko socialisticno stranko
praktiGno pred nov problem in sicer pred tako
vazen problem, da hi bill neodpusten greh igrati
politiko ptica noia in Zatiskati trepalnice vprico
tega fatalnega d~ejstva. Kadar pride militarizem
v kaksno dezelo, sc ne zadovolji S prvo po%stojan-
ko, XII mu ie prepuscena, ne $ tisto pOrcijo, XII mu
je enkrat dovoljena. Evropske drzave nam jasno
kazejo, da ina militarzem V sebi tendenco neo-
mejenega razvoja in da raste njegov apetit oh
uzivanju. Seasonal potisne ve druge interese v
ozadje, hoce pozreti vse narodne dohodke, in Sc
ne zadovoljnje S tenn, da hi bill sredstvo drzave,
temveG hoce biti naravnost MEN namen in GO
spodar.
Gin Sc v Zedinjenih drzavah %pricenja mill
tarizem - in da Sc priGenja, je ocitno moramo
raGunati. da Sc bo hotel tudi nadalje tako razvi-
jati, kakor Sc je razvijal povsod. Tudi k%onskrip-
ella nj tedaj vec prazna fantazija; to prica An
glija, XII je bila rrej naravnost ponosna ma svoJ
prostovoliniski sistem. In %slutnjo nam daJeJo
, govori raznih kongresnikov in senatorjev in IL
jave voinega tajnika Garrisona.
To MISC majhne in postranske reel IA prole-
tariat, ampak zahtevajo, da jim pogledamo ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15

vraznika z mOderno artiljeriio? Ne, priiateli
Petrich! Ako bi bila to rcsnica, potem hi bile vse
evropske drzave varne pred zunanjimi napadi.
Use so bile pripravljene, ola braniio svoio east in
svojo neodviSnost - in kai so poslediceY Europa
Je tloveSka klavnica. Cloveska bitia so Sc spre-
menlla V zveri, katere uniGuieio kakor moderni
Frankenstein sadove svojega lastnega stoletnega
dela' Ako bl ne bile pripravljene 2 milionskimi
armadami in posaStnimi topovi, hi bilo sedanie
klanIe in unicevanie nemogoce. Evropska vojna ie
"a Vedno eksplodirala teorijo miltaristov, da lie
Vehka armada n~ajbolisa garanciia "a mir.
Preparedness! OborOzevanie Ia narodno
obrambol Sodrugil Pustimo kapitalistom. da
skrhe "a narodno obrambo. Rockefeller, Morgan,
Schwab IN tovariSi so laStniki Amcrike. Oni bodo
skrbell, ola Ohranijo Sebi pravice izkorisGati anne
rlski proletariat. Edna naSa posest ie hasa de-
lovna moe III Sc te ne moreno prodati, kadar so
polna skladiSca naSih produktov. Mas sovrahnik
Ill V Nemciu ali ma JapOnskem, ampak tukai v
oSebl anlerlskega kapitalSta. SOvrazniK nemSke-
ga delavca nj V Rusiji, ampak V nemskem kapita-
lizmu. Sovraznik francoskega delavca nj v Mem
cl1l, ampak V francoskem kapitalizmu. Ali mora
10 har0di Vedno ostau oborOzeni voiaSki tabori?
"Dokler DO vladal kapitalizcm, bono imeli mill
tarlzem," pravite9 Dobrol Toda dokler bono
incl militarizem, ne porusimo kapitahzma, Sc
glasi ravno tako %resnicno. Voina vojni! Agitirai-
mo "a splosno razorozenje in ne "a narodno
armada!
Ne! Nlsmo mi "a mir "a vsako ceno. Ia boi
Smo mi, toda ne "a narodni boi, ampak "a razred-
III boJ' ne "a boz V obrambo narodnih pravic.
ampak "a boz V obrambo nash razrednih intcre-
SOY. Ia armada smo mi, a ne "a armada, katcre
DO stopila pod orozie ma povelie kakega Roose-
Velta IN Wllsona, ampak "a armada, katera DO
zagrmela skupaj pod vodstvom kakega Debsa ali
Llebknechta. Ne kaplie delavske krvi, dokler
boJu "a svobodo naSoetaoin taoin taoin etaoinat
vlada kapltahzem, zadnio kaplio, ako treba V
bolu "a Svobodo naSo, naSih zena in otrok.
ia mas SUI uske granice iedne drzave. " pr,vi
hadnlcka STRATA. Pravilno. Podaimo 81 roke
proletarcl vSega sveta in napravimo 81 sledeGo
prlScgo: "RdeGa kri, katera Sc pretaka V nasih
zllah, sc le doslei V zgodovini vedno preliyala V
korlSt yladalocih razredov, V korist suznjedrzccv,
fevdalnih baronov in kapitalistov. Ako Sc mora
ia kri prelivati tudi v bodocnosti, mai Sc preliva
samo v boju "a osvoboditev proletariiata."
Yes svet le moja domovina! Proletarci vseh
narodov SO moii bratjei
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15
Etbin Kristan.

ravnost V oGi. Debata o teh receh je pa dobra, ie
cello p%otrebna, ker ne more biti jasnosti brez ME.
In socialism hoGe jasnost.
Ma drugem mestu d~anaSnje Stevilke je ella
mex sodruga Petrovicha. On p~olemizira $ sodru-
gom Petricem, i'll V to Sc ne vtikam. ker znata o.
ba sodruga sama povedati to, kar mislita. Sklicu-
jem Sc pa ma Ia clanek zaradi tega. ker Sc mi raw
no IL NIGGA zdi, da hi Sc mnogo hitreje zblizali, ce
hi bill cloveSki jerk preciznejsi in bi Sc mogla VISA
ka misel in vsak pojm tako ostro, takO natanGno
izraziti Z besedo, da bi bill vsak dvom nemogoc.
Polemika - ne lie ia med sodrugoma Petro-
vichem in P%etricem, ampak V ameriSkem social
sticnem c~asopisju sploh Sc suce ponalvec okrog
"narodne ~obrambe.' Morda hi re nekoliko ne
Sporazuml jenja izginilo, sc hi dali otroku drugo
inc. JAZZ ga sploh nisem tako krstil. ampak V
'~'izjavi,' XII sem jo V klubu st. | predlozil. sem
dejal "SploSno ljudsko oborozenje in demokra-
ticna organizacijs ljudske brambe.' Avstrijski
socialisticni program stranke pravi "Allgemeine
Volksbewaffnung; :" pokOjni Wilhelm Liebknecht
je to imenOval "VolkSbewaffnung' in ''Volks-
wehr.'
Izraz "narodna ooramba jc pri mas priseI y
debate p~Onajvec zaradi tega, ker smo zdruzeni $
IIrvati in Srbi, Xxi rabijo izraz "narodno,'' kjer
imamo mi bescdo "ljudsko.' Steer ina pa zane
socialiSta beseda ''narod' in "narodno" co ipso
drugacen pomen kakor V burzvaznih ustih.
''Ljudska' ali "narodna bramba," kakor so
" HP''h II hhhOi " anu duIO
tudi mi, nj militarizem, temvec je protimilitari-
STIGMA.
Ljudsko oborozevanje je demokraticno revo-
lucionarna zahteva. V okvirju GasniSkega clan
ka nj mogoce pOdajati vse meme zgodovine; lahko
Sc pa Omeni, da Sc je ia zahteva redno ponavljala
V revolucijah. V berlinski marcni revoluciii -
da ne segam dale nazaj - V dunaiski revoluciji
|. 1S4S. je bilo takorekoc prvo, da je ljudstvo "a
htevalo orozie. V obeh teh revoluciiah so delavci
igrali znatno vlogo. In socialist so prevzeli to
zahtevo kot vazen pogoj "a pridobivanje in "a
obrambo ljudskih pravic.
Ponavljam. da je ljudsko oborozenje, katero
najdemo v resolucijah mednarodnih socialisticnih
kongresov - ne lie V Oni IL leta 1885. - ter V raz.
nih socialisticnih strankarskih programih, n. pr.
V avstriiskem, V hrvaSkem, V bosanskem, Xxi so bill
merodajni "a mas, dokler smo ziveli V Evropi in
bill tam clani socialistiGne stranke. naravnost pro-
timilitaristicno
Orozje nj militarizem. Orozie jc sredstvo mo-
ci. Militarizem je organizem, XII je locen cd ljud-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15

Zmaj militarizma je zaGel dvigati svoio cla.
vo tudi tukaj V Ameriki. Mi ga Steer imenuiemo
preparedness" vendar pa JIG popolnoma enak
onemu, katerl danes unicuje evropsko civiliza-
clio. Nj 81 tezko tolmaGiti Ia duh militarizma
kateri danes preveva naSe iavno zivlienje. Dive
skupini evrOpSkih drzav, ma Gelu Jim eni Anglia
"A drugi NmGiia, bijeio boz IA zivlienio in smrt
kateri ina odlociti mai ostane Ii Anglia ali Mem.
ella kraljica svetovne trgovine. Med TEN pa pre-.
haja VISA trgovska, industrialna in %finanGna oblast
V roke ameriSkega kapitalizma - ameriSki lxoni.
tallzem Sc le vsedel ma preStol, "a katerega Sc
borita Anglia in NemGiia.
"Ako Sc ia vojna nadaliuje Sc nekai casa. bo
Amerika edini zmagovalec," ie zaklical social
stem ZaStopnlk V nemSkem drzavnem Zboru V
svarilo Svoiim tovariSem. ResniGno! Toda bodc
Ii mogoGe ameriSkemu kapitalizmu obdrzati yse-
tovno goSpodstvo? Bode Ii mogoGe obdrzati vpliy
III trgoVlsca, katera 81 pridobiva danes skorai
brez vsake konkurence? Juzna Amerika ie bila
dobra odiemalka evropSkih industrii. Sedai ie
naSa. Tukai sc je porodila ideja Panamerikaniz
ma. "Amerika Amerikanceml To ideio lie treba
braniti z ~oroziem, ako treba. Da DO branitev
uSpeSna, pa moramo imeti veliko armada i'm mai
veclo mornarico ma svetu.
Tudi socialistiGno gibanjc V Amerilii nj ost,.
10 neprizadeto. Toda medtem ko nj tezko rfz-
lozlti, zakaj roma predsednik Wilson cd vzhoda
do zahoda, od severa do iuga i'll zahteva veliko
armada in najvecio mornarico ma svetu, nam ie
tezko predstavljati 81, potion kakSne logikc je pri-
sci socialist Charles Edward Russell do 18TH "a
kljuGkov. Medtem ko poznamo vzroke Roosevelt
tovega divjanja in kriGania po prisilni vojaski
sluzbl, nam je nemogoGe tolma6iti 81 Bergeriev
militaristicni naGrt, V katerem zavzema konskrip-
ella glavno mestO. Resnica je, Ga je ogromna
vecina ameriSkih Socialistov nasprotna vsakemu
oborozevanlu in Sc ne pusti begati $ frazami o ma
rodm obrambi, vendar pa je nepriietno, Ola pri-
ha1a Ia polemika ravno sedai, ko hi bio treba
napeti vse naSe sile, da razkrinkamo pred odmi
ameriSkega delavstva zloGinSke namene amriskih
militaristov.
Toda ako nam ie prijetno ali ne, diskuziia je
tukal. Use gOvori o preparedness" in tudi
vrste iugoslovanskih socialiStov MISC izoStale. NaSi
sodrugi V Chicago so sklicali debate. Debata Sc
Je vrSila, toda ne dokonGala, ampak Sc zopet ma
dalluje. Clanki o preparedness" ''Prolciar-
Gu" in "Radnicki Strait" zavzemaio prvo mesto,
in zdi Sc, kakor da Sc ie razredni boz umaknil V
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15

Toda veclna pomeni vecji del, ne pa vsepa. Po.
leg veclne Je Sc m%anjSina. Ako Sc socialist N
brambno vprasanje splOh ne hi zanimali in hi osta.
Ii V tenn oziru popolnoma negativni. bi Sc labko
zgodllo, da bi stala prot parlamentarni veGini OBJ.
orozena manJsina Ena strojna puSka lie pa IL
datneJsa cd stotine neoborozenih rok.
kapitalisticni militarizem sluzi cato da M.
~tlatuje revolucijo delavskega ra ,reda in liudstva
sploh. (hautsky upozarja V svoji MARX oekono-
illSche Lehren ma to, da Sc r~aZvije socialna de-
mokraciJa seasonal il cisto delavske v sploSno
lJudsko stranko, "Volkspartei,' ker pozene kapi.
talizem sam male poljedelce, obrtnike, razne int.
llgente l t. d. %vanjo). SocialistiGna liudska BRAN
ia mora sluzlti, da obvaruje ljudstvo svoje prido-
bltve roper protirevolucijO kapitalistov.
Je pa res Sc nekaj druzega. kar pride v no.
stew pri lJudski brandt. To je moznost zunaniih
zapletljajsv.
Socidllzem sc razvija. Kakor 81 kapitalizem
polagoma osvaJa vso zemljo, smemo v%erjeti. ida
mu no sledll socializem cd dezele do dezele. Toda
kakor kapitalzem, tako sc tudi socialism ne raz-
viva ma vsem zemel .skem planetu enakomerno. V
caSu, ko Je incl nemSki proletariat III zastopni-
kov V drzavnem zboru, so bile Sc mnoge deaeie ne
lie ma svetu, ampak tudi V Evropi. XII MISC Uncle nc
enega socialisticnega pOslanca. Kaksen bo v tenn
ozlru vpliv sedanje vojne, Sc bo sele pokazalo. &c
Sc ne zgodi Sc kaj pred mirom, DO pc mojem mne-
nJu najprej zela ~reakcija in doziveli bono vsai
kratko renesanso nacionalistiGnega Sovinizma. no
TEN bodo pa ten bujneje zoreli sadovi socializma.
Vendar pa ne moreno niti tedaj priGakovati
vsaj garancije nimamo cato - da DO social
Sticna stranka povsod e%nakomerno napredovala.
V Amcrlkl sc nam obeta doba mogocnega kapita-
listicnega ~razvoja, $ katerim bodo spojeni poostre-
nj Socialni boji, ostrejSa razredna loGitev, s tenn
tudi ~jasnejSe spoznavanje razrednih nasprotij in
kot nujna posledica velik napredek socialistiGne
strankc.
Ne pravim, da DO America prva dezela, XII do
bi socialisticno vecino. o takih reGeh ugibati ie
utOpisticno. Gotovo jo pa dobi pref kakor mnogo
drugih dezel.
Med dezelami s socialisticno in med onimi 2
reakcionarno vecinO in ADMINISTRATIVE bodo ma
sprotja. Razume Sc, da Sc tudi v Zedinicnih dr.
zavah ne more jutri uStvariti "socializem." &c
zmagajo danes socialist. Kakor sc ne more V ka-
pitalisticni DRAW ohraniti komunisticna koloniia,
ne more biti posamezna dezela socialistiGna ma ka-
pitalisticni zemlii. Vendar pa ne hi socialist dr.
(Konec ma 6. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15

silva, organlzem, kl sluzi vladajoGim SLAM i. jim
lahko sIuzi naravnost proti ~!judstvu. Militarizem
strogo loci vojaka cd civilista. Kadar stlaGi zad-
mega V unliormo, mu vzame njegOv redni draw
lJanskl znacaJ, vzamc mu vsako svobodo mislie-
MA III odlocevanja ter napravi IL NIGGA memo. sle-
pc ubogaJoce kOlesce V veliki maSineriii militari-
zma, XII ravna pc rolji vladajocih.
Mi nocemo militaristov. temvec svobodne dr..
z~avljane oborozene.
GospoduJoci razredi Sc branijo tega Z vsemi
stlrlmi, ker vedo, da hi bila V TEN ogromna nevar-
most "a nJlh absolutnO goSpodStvo. Oni potrebu-
Jejo orozje, da morejo ugnati delavsko ljudstvo
V kozjl rog, &c jim zmanjka drugih sredstev; ali
V nJlhovih rOkah mora biti orozje. oni ga moraio
kontrollrati, lJudstvu je pa orozje prepovedano.
Nsak tran je ucvrStil svojo despocijo 5 TEN. da ie
predvsem razorozil ljudstvo, scbi pa ustanovil OBJ
orozen aparat, S katcrim jc pc svoii volii razpo-
lagal.
Socialisticna zahteya ljudskega oborozcnia
pomeni, da maj Sc vladajocemu. kapitalisticnemu
raZredu vZamc orozJei in mega kontrola, in mai Sc
vrne l~Judstvu. Ioper militarizem vladajoGega
razreda pcS.2ylia socializcm ohorozcno dcmokra-
clio. kajti ce bo treba dajati kri "a svobodo -
Sodrug Petrovich jo Je tudi pripravljen DAFT IA Ia
namen - noce socialisticna stranka, da hi bill ka.
pitalisticni razred sposoben prelivati kri brez ne
varnOsti Ease, ma strani delavskega razreda pa da
hi lie tekla kri, ne da hi Sc mogel braniti in odgo-
variati sill S silo. .
Razume Sc samO oh sebi, da je naSa zahteva
IA SedaJ lie programaticna. Dokler imajo kapita-
listi tako p~Oiticno prcmoc, kakrSno vidimo V vseh
dezelah, Sc bOdo upirali 4 rokami in z nOgami. To-
da delavstvo Sc organizira, njegova moe sc mnozi
i'll njegov vpliv naraSca stopniema. NihGe ne mi
si, da Sc izvrSi prehod liz kapitalizma V social
zem V enem dnevu ali V eni noel. Toda tudi V Sc
danji druzbi mora vladajoci razred delati konce-
size; moral Jill DO delati tudi ma polju militarizma
V Avstriji II. pr. je parliament sprejel z~nizanje
aktivne vojaskc sluzbc cd 3 let ma dive. in social
si so glasOvali "a to povscm pravilno - dasi
so naceloma nasprotniki militarizma. CimboIi DO
naraScala moe socializma, tenn wee DO takih kon-
ceSij, socialistiGna stranka BIO pa pazila ma to. da
Sc vrsi ia razvoj V tisti Smcri, Xxi drzi k njenim
ciliep.
Socialisticna strsnka hoGc parIamentarno
zmagati. Ali &c pride V tel ali oni draw do take
moGi, da sc il to p%osreci, jc veliko vprasanjc, Ge
Sc DO kapitalistiGni razrcd meni mic tebi mic VIDAL
V usodo. Socialist ~zmagajo, kadar imajo veGino.
The day book., 1916-01-31

Find railroad which has put into
effect the Brandeis efficiencies and
you will find railroad with fat earn
ings, good credit and the price of its
stock and bonds going. up.
Brandies was one of the first per-
sons in the country to call attention
to the terrible mismanagement of the
New York, New Haven and Hartford
system. He was denounced by rail-
road presidents and attorneys as the
widest type of a demagogue. After
the things he declared were true of
the New Haven had been proved the
stockholders of the road beseeched
The day book., 1916-01-31

TYPOGRAPHICAL UNION SHOWS
SCHOOL BOOK WASTE
Biographies which Rand, McNally
& Co. now sell to the school board
for 80 cents each could be II -ade and
sold for 45 cents at a comfortable
profit, according to group of men
representing different labor union
bodies who have investigated.
A few years ago these same men
made the declaration that the spell
ing books then sold to the school
board for 80 cents each could be sold
for Is cents. They succeeded in in
teresting the board, the board start
ed printing its own spoilers and found
that it could turn out the books for
8 cents each, a reduction of SO per
cent on the Rand-McNaIly price it
had been paying.
TheChicago Typographical union
yesterday by unanimous vote in
structed its officers to appoint COM
mittee to act with general commit
tee which it urged be appointed from
other unions in order to confer with
the school board over the question of
the board publishing its own geog-
raphies.
The unions, backed by the A. F. of
L., want the school board to be in a
position to print its own biographies
with union labor and at a saving of
.ens of thousands of dollars when
he end of the war makes necessary |
IN entirely new supply.
The day book., 1916-01-31

| him to become one of the trustees in
trusted with the work of re-creating
the system.
Besides his interest in railroad
management and regulation, Bran
deis has been prominent in the efforts
to wipe out child labor, procure better
hours of employment for working
men and women, obtain better sani-
tary conditions in all lines of employ
ment and to improve the working
mans standard of living.
He become interested in the work.
ing hours of women and offered to
serve permanently without fee as the
general counsel of the National Con-
sumers' league. In this cause he won
his case for the establishment of a
ten-hour day for women in Oregon
and in Illinois.
He interrupted the Pinchot-BaI-
linger hearing for four days in order
to go to Springfield, Ill, to argue,
without charge, the case in that state.
His task was that of indusing the
Ou pI SuIO COuII VI lu1IIOlO W ISNSIS0
itself. He succeeded.
Brandeis testified a year ago be-
fore the U. G.. commission on indus
trial relations. He said he believed
the great corporations tended to de-
generate the type of labor.
For their refusal to treat with or
ganized labor he Iikened the directors
of the United States Steel corporation
to the emperor of Russia, "Who also
declines to deal directly with the rank
and fiIe."
The fundamental cause of indus
trial unrest, said Brandeis, was the
conflict between political liberty and
industrial absolutism. He thought a
limit should be placed upon the size
Of the Industrial units of the country.
The herald-advance. (Milbank, S.D.) 1890-1922, 1916-10-27

deserted by American cruisers when
the German and British m~en-of-war
came to the rescue. Ask these
men and women-the survivors
Of maurading bands Of cuthroat
Mexicans-and they will tell you
whether or not Wilson has kept
this nation out Of war. The
Scand !navian voters of South
Dakota who may be tempted to
vote for the reelection Of President
Wilson on the claim that he kept
the country out Of war will pay
heed to the words of senator Nell
son. They admire the Minnesota
Senator, have confidence in his judg-
ment and know that under no
circumstances would he misrepre-
sent this or any other matter.
The safe course is to cast a vote
for Judge Hughes for president.
The herald-advance. (Milbank, S.D.) 1890-1922, 1916-10-27

THE hue and cry Of democracy
has been stand by the president
and yet a great many Of the
democratic leaders have been
caught on the other side Of the
fence when matters Of importance
have been brought to the attention
Of congress. This may be explain
ed away very easily. Nine
chances out of ten the night pre-
vious to the taking Of the vote the
leaders were with Wilson and while
they were enjoying their nights
sleep-Wobbly Woodrow simply
wobbled again. And when he
wobbled they were left high and
dry on the other side Of the fence.
It's all right to stand by the pres
sident if he will only stand in one
place long enuogh to snuggle near
him.
The herald-advance. (Milbank, S.D.) 1890-1922, 1916-10-27

the student of the school you Sc
lect. For it is only by the success
of these other boys and girls that
you can tell what YOUR chances
are.
No matter how much a school
claims. if their students are not
successful you know you probably
will fail too. II a schools students
are successful. you KNOW that 1t
has everything you need and want.
But can you accept Gains without
proof? Can you accept promises"
for facts? No!
The school with the greatest mum
Der OF successful students is the
the Best. Neutrality-suspicious.
without doubt. But you must have
proof. Every school, good or bad,
has boosters" and knockers" SO
you must have Proof.
A PRINTED LIST is Proof. The
largest list is proof of the Best
School. You believe this. We all
KNOW it.
winners of Success is the larg-
est Published list of employed stu
dents in the world. They arc To-
land students. The w. T.. Z. is a
Toland school, nuder the personal