Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-25
~RESOLUCIJA PARISKEGA KoNGREsA.

Leta 1889. je bill prvi mednarOdni SocialiStic-
iii kongreS liza padca prve lnternacionale Bill je
Y Parizu. Bavil Sc je tudi Z vpraSanjem militariz-
ma in oborozevanja in ie sprejcl obSirno rcsolu-
cijo o TEN %predmetu. V niej ie z yo odloGnostio
naStOpil prot militarizmu ali Z enako odlocnost-
10 je zahteval sploSno ljudsko oborozcnic in
ljudSko brambo.
O militarizmu pravi reSolucija:
"Stalna voJska ali mocha armada Y sluzbi
vIadajotega ali posedujotega razreda je nasprot-
na vsaki dcmokratiGni ali republiGanSki obliki
Wade in je izraz yojaSkega, monarhitnega ali oil
garhitnega in kapitalisticnega gospodstva ter yir
reakcionarne brezpravnosti in socialnega ma
silstva.
Stalne voiske so pretveze in vzroki napadal-
Eih vojn in traJna nevarnost, Xxi povzroGa med
narodne konfliktc; cato Sc morajo stalne vojske
i'll izzivajoca pOlitika. katere organi so. umakniti
obrambni politiki miroljubne demokracije. orga-
nizaciU vsega naroda, ki mora biti izurjen V oroz-
Ju III oborozen. ne "a rop i'll o%svajanje, temveG
"a varstvo svoie neodviSnosti in svobode.''
Resolucija ne %pripuSGa nobenega dvoma, da
hote oborozcno liudstvO ne lie roper doma6ega
naSllnlka. temvec tudi roper tujega ~napadlca in
osvojevalca. Povsem jasno pravi to V sledecem cd
stavku:
"Stalna armada ie, kakor kaze zgodovina.
neprestan vzrok napadalnih vojn, in nj sposobna
braniti delelo roper moGnejSo k~oalicijo, temveG
vodl naSprotno X nJenemu porazu, Xxi izroGa dezelo
ma MIDST IN nemllost zmagovalcu, medtem ko je
dobro o%premlJen. Organiziran III obOroIcn narod
~nepremagljiv "a napadajocega Sovraznika.'
To so tako jaSne besede, da ne more biti O
Nth niti najmanjSega dvoma. SloveSno IRE
kajo pravico naroda, ola Sc brani, Ce je napaden.
ReSolucija noce welt narOdu brambne moGi, am
pax DAFT mu hoGe boliSo kot ie stalna armada in
kapitalistGni militarizem. Resolucija ne propagi-
IA tiStega 'miru IA vsako ccno," ki ze nekai Ca
sa StraSi pc amcriSkih listih in ne uGi, da je "vSa-
ka vOjna greh, y ampak ho6c dati narodu "a slu-
cal potrebe ~naJvetjo vojno uSpeSnost. Internaci-
onala j. torcJ IA oborozeno pripravljenost, "a
preparedness, Scvcda ne IA tako, kakrSnO no.
&c kapitaliStiGni razred, temveG ia sploSno ljud-
sko pripravljenoSt. Internacionala nj nikdar hotc-
Ia vzgaiati mehkuzcev. Xxi Jill obliie kurja polt.
&c lie SliSijo beSedo "puSka," ampak ic hotela or
ganlZiratl lJudStF0. mocno, kakOr Sc nikdar ne,
moGno tudi Z vScmi sredStvi moderne oborozeval-
ne tehnikc.
Resoluciia imternacionalnega kongresa de
terminira razlikc med militarizmom in narodno o.
brambo tako:
'Stalna armada povzroGa deSorganizacijo So
cialnega z~ivljenia, $ tenn da mu odteguie cvct ma
roda Y dobi vojaSkega urjcnia in val, zapravlia-
joe delavski cas- in u%SpeSnoSt dclavstva 5 TEN, da
ga zapira V kaSarne in tam demoralizira.
Stalna armada della delo, znanoSt I'm umct-
most neplOdno in ovira Nth n~apredek ter ugroza
razvoj drzavljanov, posameznikOv in Nth druain,
medtem ko lahko drzavlian V resniGni narodni
vojski, kjcr je narOd oborozcn 'narod pod o.
rozjem"- nadaljuje svoj razvoi Y narodnem xiv
ljenju, svojc naravIio nagncnjc in svoje Sege.
vrSi pa svoje vojaSke funkcije kot potreben atri-
but svojega drzavljanstva.
Stalna armada ie vsled neprenehoma rasto-
eth bremen vojnih dolgov, vsled traino sc pove-
G~avaiocih davkov in posojil, XII Jill potrebuje,
vzrok bede in propadanja.
Kongres Z odlocnostjo odklanja voine naGrte
vlad, XII Sc obupno bore "a svoj obstanek in sma-
ira mir "a prvi in neizogibni pogoj delavske osvo-
boditve;
zahteva odpravo stalne armada in splosno o.
b~orozenje ljudstva pc sledeGem naertu: