davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20
kOl1kO POzira vOina.

Med vprasanji, XII SO V zvezi S sedanjo sve-
tovno vojno, je poleg cloveSkih izgub naivaz-
neJse ono o stroSkih. Razni statisticarji so Sc ze
bavili $ TEN problemom; njih racuni Sc pa med
seboJno he vjemajo. To seveda mi mic Gudnega.
kaJu posamezniku MISC dostopni vsi podatki in
nlnogo poStavk Sc more opirati lie ma kalkulacijo.
' zacetku vojne so bill vsi taxi ratuni lie ugiba-
MIA ma podlagi p~rejSnjih vojn, sedanjih armad in
sedanjih cen.
Po dveh letih vojne je Ia posel re nckoliko
olaJsan, zlasti ker ne morejo drzave vseh svojHl
stroskov %zatajiti. Trudijo Sc pac, da hi zakrile
reShlco, kollkor Je mogote; ali posojila II. pr.
moraJo prrtl V javnost, ravno tako nckatera ma
rocila. Ma to seveda tudi Sc nj misliti, da hi
iJudstvo sedaj izvedelo popolno natanGnost; ali
kolkor toliko postaja slika jasnejSa.
Precej izcrpljiv pregled voinih stroSkov je
pred kratklm izdalo V Kodanju ma Danskem
ustanovlJeno znanstveno druStvo IN preiskavo
socialnih posledic vojne. Ia razprava je posebno
zanimiva zaradi tega, ker Sc nj omejila lie ma IL
racunavanje vojnih izdatkov posameznih drzav
"a l. IN :. voJno leto, temvec je skuSala tudi DO
JaSnltl razmerJe med vojnimi StroSki in narod-
MIN prenlozenJem, izvozom ter drzavnim gospo-
darstvom vojujoGih Sc drzav. tn gre seveda le
"a priblizne c%enitve, in razmerje med vojnimi
stroSki ter dejanskim gospodarskim polozaiem
poSanieznlh draw sc "a sedaJ, ko Sc jc Spremenilo
III prevrglo cello gOSpodaySho ~zivljenjc bojuiocih
sc narodov, sploh he da niti priblizno pravilno
Hraziti. Gospodarska revija DER osterreichische
Volkswlrt poudanja, da je razprava kodanjske
druzbe STEER jake objektivna in da so n. pr. meme
navedbe glede avstrijskih vojnih stroSkov morda
cello preZmerne, ola pa Je izracunano razmerje
med voJnimi stroSki in narodnimi dohodki. OH
roma narodnim premozenjem Avstrije mnogo
preneugodno. Avstrijsko narodno gospodarstvo
pravi omenjena %reviia, XII je seveda avstrijska
sc je cd nekdaj tudi cd mas samih podcenie-
valo IN sele tekom vojne smo spoznali, kako moe
ma je gospodarsko nasa monarhija.
Da smo mi V tenn oziru nekoliko drugacnega
mnenJa kakor a%vstrijski clankar, nam nj treba no
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

10 ITO IL, 562, 446; "a Italijo Ill II, 453, 312; "a
kusiJo M mogoce dognati razmeria napram ma
rodnemu dohodku in premozenju, proccntualno
razmcrjc napram izvozu je 1885, napram uvozu
1911.
VoJna posojila. Do |. januarja 1916 najeta
voJna posoJila vojskujocih sc draw SO dosegla re
ogromno svoto mad 100 miljard. Cd te svote ODD
pade ma Nemcijo 2S.0OO miljonov mark, ma Av-
strijo 14.3OO ~miljonov mark, ma Rusijo 20. 700
milJonov mark, Anglijo 2S.350. Francijo 24.OOO,
ltaliJo 1850, Srbijo 500, Turcijo 600, Bolgarsko
2S4 in ma Belgijo 240 miljardov mark. DRAWN
dolg vseh tch draw, Xxi je znaSal pred vojno
9S.236 milJonov mark, sc je do l. januarja 1916
&c wee kakor podvojil in bo, aproksimativno IA
cunano, $ |. avgustom wee kot trikrat veGji, kakor
Je bil pred izbruhom voine, znaSal DO namrec (ne
vpoStevSi Belgiio in Turciio) 2S6.319 miljonov
mark. Ma tel vSoti so udelezene drzave
tako-le (Stevilke V o~klepajih navajaio drzavni
dolg pred vojno) Nemcija $500 10000, Anglia
(l4l4O) $4,000, Francija (26.300) $4,000, Avstri-
jill Q53OO) 371OO, Russia $4,000 81 1000, TIA
lila Q1.6OO) 1880, Srbija (736) 1S4S, Bolgarska
$500 1920.
Same "a obresti cd tega ogromnega bremena
bodo placevalc prizadetc drzave V bodoce 12.174
miljonov kron ali z drugimi besedami. vsak pre-
bivalec DO moral p~lacevati "a obrestovanje draw.
mega dolga V bodoGe ma leto ma NcmSkem 1S.5
mark, ma AngleSkem 90 mark, ma Francoskem
'3.' marx, ltallJl ~, V AvStnJl Al. ma RuSkem
l6.I, V SrbiJi 22, ia Bolgarskem pa 10 mark. Sc
veda velJa to lie "a DRAWN dolg, XII naraste do |.
augusta 1916. ker nj mnogo upanja. da bi sc
vojna koncala re do l. augusta, bodo torei pred
s%tojece Stevilke Sc znatno narasle.
X stroSkom sedanje voine pa ie priSteti 90
tovo tudi izdatke ncvtralnih drzav "a vojne pri-
prave, Hi z~naSajo tudi re mnogo mad 1000 Milo
nov mark.
kdor bi bill pred vojno izraGunal take vsote
kot voJne stroSkc i'll pri TEN Sc trdil, da DO gospo-
darstvo e~vropskih narodov preneslo Ia grandioz-
ma bremena, hi sc bill naJbrz izpostavil sploSnemu
zasmehovanju. Vojna je bila-pravi omenjena re-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

viva tudi V tenn Oziru velika uciteljica in pre-
izkusevalka. Narodno gospodarstvO evropskih
drzav sc je pokaZalo kOt silno trdno i'm S p%osebnim
zadovoljstvom lahko b~elezimo, Ola ie naSa monar-
hija tudi V gospodarskem Oziru O~gnjeno preizkuS-
MO srecnO in uspesno prestala.
S%trinjamo Sc z avstrijsko revijo v tenn, da
SO stevilke kolosalne, Ola so bremena grandiozna
III da V ~splosnem preseneGa dolgo traianje voine
ravno 4 ozirom na gospodarskO stran. Alnpak do
zakljucka, da Sc je 5 to vojno pOkazala gospodar-
ska trdnost cvropskih draw i'll Sc zlasti Avstrije,
Sc nikakor lie moreno pOvZpeti. TO vprasanjc
doslei sploh Sc nj reseno, odgovor DO dala selc
bodOcnost pc vojni. In zdi sc nam, ola DO zalo-
stem.
Tekom vojne sc pac napenjajo moci do skrai-
nosti in i~zrabljajo sc VISA sredstva, da sc vztraja
do konca. Ali kdor sklepa pc Stevilkah ogrom-
nth stroSkov, da je drzavno gOspodarstvo bri-
lJantno, hi ravnO tako pc Stevilkah cloveSkih IL
CUB lahko sklepal, da ina Europa preobilico
ljudi.
V resnici je polozaj tax; Europa prenaSa do
slej cloveSke zrtve in gospodarske zrtve. Ali
kako Jill prenaSa, ie drugo vpraSanje. Drzave so
doslej izpumpale Sc yes denar, kar so ga potre-
bovale ;toda to Sc ne pumpa IL nobcncga neiz-
crpnega studenca, temvec liz ljudstva. In &c sliSi-
mo, da DO treba lie IA doslei narasla vojna poso-
jila ~placevati pc l2.174 mil jonov ma leto poleg
vseh dosedanjih davkov je vprasanje, kako DO
lJudstvo, pc vojni decimirano in OslabljenO,
moglo zasluziti "a tolko wee, oziroma "a koliko DO
morale slabSe ziveti, &C DO hotelo placevati take
ogromne zneske ne lie par let, ampak tekom
celih generacij.
V postcv pridejo pa tudi Sc nepreceniene
unicenc vrcdnosti, poruScni domovi, opustoSena
polja i. t. d. Pogled V bodoGnost ie "a liudstvo
vojskujocih sc draw skrajno teman. Da DO gospo-
darski pritisk ma delavske razrede ~straSan, jc tudi
pc sedanjih pribliznih cenitvah gotovo. In mic
Gudnega ne hi bio, ce hi liudske mnozice. ko pri-
dejo do zavesti, odrekle priznanje ten raGunov.
kal hi to pomenilo, smejo Wade lie $ trepetom
misliti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

sebei povdarjati. Ia svoie nasprotno mmenje o
avstrijskem narodnem gospodarstvu imamo pa
precci trdne razloge.
Vojne stroske je izraGunala kodanjska
drulba takolc (prva Stevilka velja "a prvo, dru-
"a IN drugo vojno leto, koncna vsota torej IA dive
lett, pri cemer so seveda stroSki drugega leta ra-
cunani priblizno; raGunano je vse V miljonih
mark.
Bclgija r - =240: Belgijska kontribucija
9S5 + 3S5=1370; Bolgarska 100 + 500 It
Nemcija 77.700 + 2S90O=46.6OO; Anglia 14.2OO
r 36.500=50 700; Francija 12.SOO + 1900
$4,000; Italia 5000 + 576O=S96O; Avstrija 10. 200
r 12.750=22950; Russia 1900 + 2S.OOO=43.O 600;
Srbija $50 $4,000; Turtija $50 + 92O-16sO;
V prvem letu so znaSali vojni stroski vseh vojsku-
jocih sc drzav 75.745 milionov mark, V drugem
pa bodo znaSali l33.415 %milionov mark. StroSki
do |. ianuarja 1916 so znaSali 12S.S05 milionov
mark.
Razmerjc teh dvcletnih voinih stroSkov ma
pram narodnemu dohodku in narodnemu premo-
zcnju je iZraGunano seveda ma podlagi starejSih
podatkov, Xxi ne vpoStcvajo Sprememb, katere je
pOvzrocila vOjna. Narodni dohodki NemGije SO
znaSali pred vojno ma leto " milionih mark
10000, narodno prcmozenje Sc je cenilo ma 3OO,-
900, izvoz ma 10, 100, uvoz pa ma 10.S00. Odnosne
Stevilke "a estate drzave so: AvStrija 1880,
l0I. 10O, 1920, 2915; Anglia 400, 10000, 10. 700,
INV rI""clJd -S'-oo, -ooooo, oioO, ooOo; "a
Rusijo so navedcni lie podatki o izvozu in uvozu ;
prvi je znaSal 3lll0, drugi 2600. Procentualno
razmcrjc dvcletnih vojnih stroSkov k narodnemu
premozenju, oziroma narodnemu premolcnju, do
hodku, izvozu i'll uvozu JIG torej "a NemGijo 116,
10, 46l.432. Nemcija je torej izdala doslei "a
vojno IA Ii odstotkov wee, kakor znaSa MEN let
nj narodni dohodek. "zapravila' je V vojni 16
odStotkov vsega svoiega narodnega prcmozenja,
izdala ie IA bojna Sredstva skoro 5krat toliko,
kolikor letno izvaza in skoro 4krat toliko kakor
znaSa vrednost njenega lctnega uvoza. Odnosne
procentualne Stevilke so: "a Avstrijo $50, 81,
4I, al; Ia Anglpjo 10, IL, AS, 377; "a Franci-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20
kRIZ MA CORR.
~LJUBEZENSKA ZCODBA.

Hanca je videla, da sc je igrala pod MILO ME
ma rOka z n~jegovo; oklepali so Sc prsti, umikali
so Sc igraie in so Sc iskali.
U~citeliica Sc ie sklOnila k Mateiu, njene ust-
nice so Sc premeknile. Hanca ic strmela mania, XII
sta sedela daleG V svetlobi Memo oko .ie videlo vse
in vse je slisalo memo uho.
"Pozabi!" je govorla ona. "Sai ie zdai lcp
vecer - kaj hi sc %spominial ma preteklos,, kaj
sele hi mislil ma prihodnost! Ne smes zdai misli-
ii drugega, ncgo da te imam rada !"
In r%esnicno sc ie Mate nasmehnil. rcsniGno
JIG pozabil; Hanca je opazila natanko, dasi Sc je
bill v istem hipu obrnil z vsem obrazom cd lic, XII
ie sedela V tenn.
"Rad tie imam" ie govoril smchliaie. Same
zdi sc mi, da je Sinila senca mimo in da sem ugle-
dial obraz, XII sem ga nekoc poznal Toda 81
Mia je mimo in zdai ne mislim mic drugega, ne
go ola te imam rad!'
"Ne glei tia, Hanca!" ie izpregovoril Tone
galsneje in Sc je doteknil niene ramc. "Ne glcj
tia VISA 81 prebledela Poidiva!"
Zdramila Sc ic samo napol, ozrla Sc ic nanj 2
motnim pogledom.
"Ostanivap'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20
SPISAL IVAN CANKAR.

dvorani ie zasvirala vcsela godba. Vstajali
SO lzZa miz III vstala sta tudi Mate in ucitcliica. z
urno roko 81 je popravila frizuro, pritrdila S ic
rozo V laseh II odSla sta V dvorano.
Prihitel jc utiteli in ie priiel Hanco "a roko.
'Ce nistc re oddani!"
lianca je vstala. Tone io JIG priicl ckoli pasu
in io ie potisnil ma stol.
NE pojde; slabo il ic!"
'Slabo mi je!" ic ponovila Hanca in ueitcli
je hitel dale.
'Zdrami Sc Tanca!" JIG prigovarial Tone.
'Spametul Sc, drugace tie ostavim tuksj samo, pa
napravi, kar ii drago!'
"Pojdi!" ic odgovorila Hanca mirno.
'Znorcla 81. to ie in drugcga mic! cara.
Oh takega no, Bog z MIN! Tistc zenske hi SO
ognll ma cesti ma dcsct korakov Bog mu 10 bla.
goslovi! Phi, Hanca, reel vsai besedo, ola bonn
vedel, &c 81 Viva ali mel"
""Ali .io ina rcsnicno rad?""
MAJ VENT Nisem ga vpraSal! 80. Ampak
zdi Sc mi, ola nj tlovcka nasvetu, XII hi incl tisto
zensko resnitno rad vsai njenih oGi ne,
kar on pocne, mi mic mar, nisem mu varih! 49,.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

Druzba Sc ic zasmeiala. Debela pospa. XII 10
sedeia poleg koziebradca, pa ie koncala razgovor:
"Lep FAINT je!"
ouhnlla le godba, pari so Sc vracali IL dvora.
ne z razgretlmi zardelimi Obrazi in blesGcSimi
ocm' prva sta prisla Mate in uciteljica on ic scl
heKoiiko sklonlen, kodri so mu bill padli globoko
ma ceio' smehlial sc ie S polodprtimi ustnicami.
Nikoll ga Sc hi videla Hanca tako lepeoa in strab
10 le bilo njegove lepote, ~trepetala bi in hi no mo-.
gla govorlti, ce hi Sc nenadoma ozrl, stopil k n;ei
ter io ogovoril. ~
Stoplla sta k mizi, roka jc ostala v roki. nri.
!ei 1e kozarec z levico in ie pill. Nekdo So 10 zasmc.
lai IN mizo, izpregovoril lie besedo. roki sta 10 u.
pustill IN zasmeiala sta sc tudi sama. zyonko in
veSelo. N''"N' III
ZnJo bi hodil po ulici in ne bilo hi q, sram,,
Je mlslila Hanca.
ocitellica je vzela S stola Sipkas,o ruto oor
MA 81 10 le tesno okoli vratu in nano,ila st, :.
pc mostovzu. upon" >" ~
.Glei sem in PHI"
''a STA pocasi, tsno drug OBJ drupem ? I,b.
Mill urobnim koraki ie stopala ona. zibalo 80
rami. ""E"'" N hIeSo'i
,a Ma.' Sc le nasmehnil, vel je rozo IL nicnih
ct III III 10 le vteknil v gumbnico.
(Dalje prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

SamO doll ma cesti hi ga rad dobil, da hi ga malo
pretresel, mega i'll tisto zametno kamizolo!'
Hanca ga ic pogledala prcstrasena.
"Ne stOri mu zalega! Ne reel mu bcsede,'
""Nic sc neboj! V lido ii ga zaviicm!''"
POskocna godba ie donela IL dvoranc. sliSalo
Sc le drsanie nog po gladkem parketu. Ia Mia
mi so ostah samo Sc S~tarejSi gospodje. Zmcrom
glasnejsi so bill, obrazi so rdeli zmerom boil.
"To je Mate kovaG. mlad umetnik. Casopisi
piSejo o MEM ~praviio, da ie vclik talent"
sub gospod $ Swim obrazom in kozio brado
&c strcsel neievOl ino z glavo.
"Velik talent - kdo We! Lepo stevilo smo 70
incl takih talcntov, pa so Sc veciidel izpridili i'm
naposled so bill druzbi in narodu V nadlego. Max
narod ne rabi talcntov- delayccv rabbi"
"Malo prelude je to-" JIG ugovarial r.ien 90.
spod. "Zakai hi ne rabbi %talentov! Dibri SO
IA nedclje in praznike ="
Koziebradcc ie stresel z brado Sc boil zlo.
volino.
"kar JIG nepotrebnih novotarii. vse so zanesli
k nam tisti takoimenovani talenti! Zivljcnie kaze.
da jh hi potreba Sc nobcnemu izmed Min 80 nj
godilo dobro. Rastlina, Xxi je naturi V prid. ne II.
SALINE! Tudi Ia FAINT Sc mi zdi l%ahkomiscln.
re niegova kamizola ga izdaic; spodobni jludic
ne nOsijo takih kamizol!'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

tranciJa poSlje vso municijo. XII je sauna ne
obhodno ne potrebujc, V RuSijo, da pomaga tako
svoji zaveznici reSiti municijski problem Rustic.
Tako Sc je izrazl Albert Thomas, francoski NUM-
clJSki minister, Xxi Sc zdai mudi V Rusiji $ pref
SnJim minlstrskim predSednikom Rene Viviani-
Jem. FranciJa nina cd te kupcije Z municijo ba-
Je nit najmanjScga dobicka.
Tia "nesebiGnoSt' izgubi preccj svoje ideali-
stlche ~velJave, ce SO vpoSteva, da pomaga Fran
ciJa sama sebi, ce pomaga Rusiji do image. To
slavlJcnJc nesebicnosti je ravno tako, kakor zee
hi kdo trdil, da je Nemcija IL nesebicnosti vzela
avstriJsko vojsko pod svojo vrhovno komando.
Nacionalna zveza industrijcev in drugih pod
JctnIkov Je imela pred kratkim V New Yorku V
h0telu Waldorf Astoria seja, ma kateri so poziva-
Ii tudl druge kapitalisticne Zvezc, da Sc zdruzi-
Jo V emo samo veliko organizacijo. da bodo tako
iaze klJubOvdli deLavstvu in njihovim zahtcvam.
ohsoJalI so poSt0panjc delavcev, ceS, da MISC Sc
nlkdar imeli tolikih plac, pa vcndar nj bio Sc nj
koll poprej toliko dclavskih nemirov kot ravno
letos. Sploh je bill YES ton tcga zborovanja samo
tarnanJe zaradi delavske nenasitnosti. Gospodie
iinaJo pray, &c trdijo, ia jc letos preccj stavk. o
nemlrih maj hi rajsi molcali. kajti tie uprizarjai 10
Ill prov0cirajo saml, oziroma njihOvi M jeti prete-
pacl. Iakaj j. ravno letos toliko stayk. hi pa
gospodjc kapitalisti sami lahko uganili. Pametni
lJndJc nc gredo V boz, kadar so okolScine "a Una
go naJbolj ncugodnc Mar maj stavkajo dclavci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

lilo meScanski casnikarii glave. Mi 81 svoje ne
bono, Ampak zanimivo je, kaj so v sedanji
druzbi "vclika vprasanja."
Tudi V malem Luksemburgu, XII ST. je facet
kom vojne kljub svoji nevtralnosti, kakor lie Una
no. takoJ VIDAL Nemciji, vlada pc porocilih anne
riSkega poslanika velika beda. SploSno primani-
kuje moke in mesa, zlasti svinjine. Industrijalno
prebivalstvo Steje glavno rudarje, zelezarje in ro-
kovicarje; 10000 MOI je brez posla ali pa della
k%vetjcmu pol casa. Tako vpliva voina, &c je de-
zcla neposredno udelezena ali pa ne.
V August, Me. Je V soboto umrl zvezni sena-
tor Edwin {. Bureigh, XII je zastopal cd leta 1913.
drzav" Maine. Star ie bill 73 let, bolan pa lie ncko-
like ur. lzdajal je list "Kennebec journal. 81
Ger jc bill pa lastnik obseznih gozdov. Politicno SO
Je stiridesct let ~pristeval republicanski stranki.
Francoska zbornica Sc ie V petek sesla ma
taJno zasedanje. Vlozenih je bilo trinajs interpe-
laciJ, kl Sc vecinOma ticejo ~polozaja pred Verdu-
nom. Mlnlsterski professionals BRAND pa vztraja ma
tenn. Ola MAJ sc razpravlja VISA pOlitika Wade cd "a
cetka voJne, III tudi vprasanje. &c sc jc zgodilo
kaJ krivega ali Ge je kdo odgovoren, da lie nasta-
la "delikatna situacija", odkar Sc ie pricela nem-
ska ofcnziva. CcnzOr DO skrbel, da he izvemo nice
sar o tch raZpravah.
Marconi je baje iznasel novo napravo. $ ka.
tero hi Sc dali prepreciti karamboli ladii Y temi
III megli. Aparat je baie enostaven i'm Sc 2 him
iahko brez tezav operira Z l~adiinega mosta.
TO bi bil zopet enkrat izum "a resevanjc xiv
LENA. Steer SO sedaj bolt izumi "a unicevauie
A~ivljenja ma dnevnem rcdu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

kadar kapitalisti sami cakaio ma trenotck. kdai
bodo zaprli tovarne? Kadar je delo "a kapitaliste
naJbolJ potrebno, je cas- IN stavko najprimernci-
81. Ali podjetniki hi Sc vsch teh ''nemirov'' lah-
ko resili. &c hi izpolnili pravicne delavske zahteve
brez stavke.
kar Sc ticc visokih delavskih plaG, je trditev
kapitalistov lie navidezno resnicna. Sedanie de-
lavske place so mike, tudi ce so po zenith i'm do
larJih nekoliko visje kakor pred lett: mike SO
cato, ker so Gene zivljenskih potrebScin visoke.
Dollar in dollar nj vse emo. Njcgova vrednost je
odviSna cd tega, koliko Sc more kupiti zani. In Sc
daj Sc kupi prokleto malo.
Seveda ne more nihcc zabraniti kapitalistom
ia Sc tesnejc organizirajo. lie da hi Sc delavci IL
tega kaJ naucili in spoznali, da Sc morajo tudi
oni tesneJe Organizirati strokovno i'm polite
no! Nakane kapitalistov kazejo, da prihajaio east
poostrenih bojev. Pripravljaio Sc ma oni strani :
cas- je, da Sc pripravijo tudi delavci.
IL Pekinga p%orocajo, da je Juansikaj nevar.
no bolan. IL Sangaja prihaja vest, Ola jc bill "a
s~trupljen in da je ~njegovo stanje kriticno. Zelo
preseneblJivo ne hi bio, ce hi bilo res.
V Uralu so odkrili vclike zalogc volfra move
rude. To so cdini rudniki V evropski Rusiji. il ka-
terih Sc dobi ia ruda in STEER je je baje toliko, da
DO zadostovala vsem p~otrebam Rustic.
Precedent Wilson je V Washingtonu marshal
$ parade "a Preparedness in mahal kakor o.
stall demonstranti Z ameriSko zastavico. Wilso-
nu je c~estitati, da ina dovolj casa IA take reel.
Iakaj Sc jc V odlicni dru1bi ura vecerie. XII
jc bila nekdaj med peto in sedmo zvecer, premak-
mia ma osmo.. To ic vpraSanjc, $ katcrim 81 Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

Senat republike Santo Domingo ie izvolil ia
cinto de Castro "a predscdnika namesto Jimminc-
"a, XII je odstopil, da bi $ TEN prepretil interven,
clio Zedinjenih drzav.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20
III.

ljanten uspch njih 'varnostnc'' politikc. Ali
253l ubitih in 43.51S ranienih to jc re rezultat
precci velike bitkc. Dokler masakrirajo zelezni-
ce toliko Judi brcz puSk in topov in tako uspeS-
no tekmujejo z militarizmom, ne smeio o varno-
si nit ziniti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

V londonskih p%Oucenih krogih trdijo. da sc
Je ma Angleskem ustanovila korporacija lastni-
kov jam i'll ladij z nominalnim kapitalom V zne-
sku stO miljOnov funtov. Pravijo, da ho6ejo inter
naclonalizlrati produkcijo in razpecavanje V
prid mednarodnim odiemalcem, kadar Sc konca
volna. To Sc pravi: Pripravljajo st, da bodo pc
voJni sposObni "a elm ostrejso konkurenco. Pri-
pravlJaJo sc "a trgovinsko vojno. Vrsi Sc to, ma
cemer Je utemeljena socialisticna %teorija. Kon-
centraclJa kapitala prestopa meje posamezne
stroke. Premog in ladje Sc zdruzujejo. V tel sme-
ri gre razvoj neizogibno dalje. Produkcija zeleza
ne mara biti odvisna od tujih zeleznic, pa 81 gradi
svoje. kadar Jill ina, il nj dovolj, da prevail ma
NTH rudo. Med vlaki. $ katerimi oskrbuje svoj
lastni promet, je Sc prostora in casa Ia druge Via
Ike. Pricenja sc konkurenca z drugimi crtami.
konec takega boja je prejalislej pogin slabejSega
ali pa njegova zdruzitev Z mocnejSim ma vsak
nacin koncentracija.
Pred nami Sc to vrSi in mic druzega nj treba,
kakor odpreti oci, da Sc vidi. I'm &c ST vidi, tcdaj
hi dovolj skomizgniti, ces, kakor je, tako je;
vprasati je treba: kaj more biti il tega. Iskati
odgovor ma to vprasanje sc pa pravi studirati So
cializem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

Po porocilu zveznc prometnc komisije Sc jc
ponesrecilo tekom treh mesecev do 30. septembra
p. |. mad $500 oseb pri zelezniSkih ncsrccah. L.
bitih je bilo 1881 potnikov, ranienih pa 43,5lS.
Stevilo ponesrccencev Sc j. zma jsalo Ia 1914 V
primeri z istim casOm V prejsnjem letu.
ZclezniSke druzbe bodo pac trdile, da ie to bri-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

Zakaj sc ie V odlicni druzbi ura ~veGerje. k
jc bila nekdaj med peto in sedmo zvecer, prcmak
Mia ma osmo. To ic vpraSanjc, $ katcrim 81 Sc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-20

lilo meScanski casnikarji glave. Mi 81 svoje ne
bono. Ampak zanimivo je, kaj so V sedanii
druzbi "vclika vprasanja."
Walker Lake bulletin. (Hawthorne, Nev.) 1883-1926, 1916-08-26
SUMMONS

In the Dist let Court OF the Seventh judi
icIal DIS rict OF the State OF Nevada In
and for the County OF Mineral.
f. Sucoctti, plaintiff vs. Myry Succetti,
defendant.
The State OF Nevada sends greetings TO
said defe ndant:
You are hereby summoned 10 appear
within ten days after the service on you
Of this Summons. II served In said county
or within twenty days II served out OF said
county but within said Judicial District,
and In all other cases within forty days
exclusive Of the day OF service)and defend
the above entitled action.
This action is brought to obtain II
Judgment and decl ee Of divorce, forever
dissolving the bonds Of matrimony here
tofore existing between plaintiff and de-
PENDANT.
Dated at Hawthorne, Nevada, this "a h
day Of June, A. D.. 1916.
]. II. WHITE,
Clerk of said Court
First publication July 30. 1916.
Walker Lake bulletin. (Hawthorne, Nev.) 1883-1926, 1916-08-26
NOTICE TO CONTRACTORS

The Board of County Commissioners of
Mineral County, Nevada, will receive
sealed bids up to IL o'clock, noon, Septem-
Der 18th. 1915, for the constr ction Of u
hospital building near Hawthor e.Nevada.
Plans and specifications may be secured
at the Office of the County Clerk at Hlw
thorne, Nevada, or at the Office Of F. ]. De
Longchamps, architect, Nixon Building,
Rtno. Nevada. and deposit of $40 will be
required TO- each sucs. copy.
Bids will be received at the Office Of the
County Clerk in the Mineral County court
house, at Hawthorne according to the
official plans and specifications, and ac-
cording to the Instructions contained
therein.
Bids are to be sealed and plainly marked
bid for Construction OF county hospital, ,
and must he accompanied by certified
check amounting to five hundred dollar S,
payable to the County Treasurer, to guar
antee the execution OF the contract and the
filing of satisfactory bond.
The Board reserves the right to reject
any OF all bids, and to let the contract to
other than the lowest bidder.
By order of the Board OF County Com
missioners OF Mineral County, Nevada, on
the 18th day of August. 1916.
lSigned) j. II. MILLER. Chairman.
Attest:
tSignedl J. II. WHITE,
County Clerk.
First pub. Aug. 10, last Sept. l6 5t
Walker Lake bulletin. (Hawthorne, Nev.) 1883-1926, 1916-08-26
Notice of Change Of Location Of PHn.
cipal 0faoe of Congress Consolidated
Mining Company.

Pursuant to resolution OF the Board OF
Directors of the Congress Consolidated
Mining Company authorizing and direct
ing the removal Of the principal Office Of
the company for the State of Nevada from
Hawthorne. Mineral county, Nevada, to
the mines OF the company in Mineral
county. suok Office was, on the 18th day OF
July, 1915, remoyad to the mining claim OF
the company known as Congress Quartz
Claim No. !, situated eight miles north Of
Wichman. Mineral county. Nevada, loca.
ton notice OF which said mining claim
was and is recorded under date of April
-, 1910, in vol, OF mining locations, page
$50. records OF Esmeralda o. unity. Nevada
such Office is In charge OF C. NJ. Honey as
resident agent Of said Congress Console
dated Mining Company for the State Of
Nevada. Postoffice address. wichman,
Nevada.
Dated July a, 1915.
W. Z. SPERRY,
secretary Of the Congress Consolidated
Mining Company. al9-tt.