Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-18
Znanstvena uprava in delavstvo.

dob kapltallzma nJeni uGinki lahko naravnost
protlsoclalnl IN s~kodlJvi dclayskemu razredu. Ii
ste strani znanstvenc uprave, Xxi hi bile poscbno
korlStne delavcu, II. pr. varstvo pred prenapornim
deom III lzcrpanJem, ST V praksi ne rabijo. elm
ocutJo pOdJetniki, da hi Sc $ tenn znizal Nth do
biGek. Tukaj kakor drugod Sc zdi. ola sprejcma-
10 kapitalisti, Hi kontrolirajo industriio in imajo
V svoJ moci, da sprejmcjo ali zavrnejo znanstve-
no upravo, lie tlsto znanost, XII p~oveGava vclikost
NTH banGnih raGunov.
Eden izmed glavnih ~predmctov tega Studiia
Je bl, da hi Sc ugotovilo, kako je uvedba znan-
stvene uprave vplivala ma delavske organizacijc.
Professor lloXie pokazuje zclo jasno. da jr eden
glavnlh namcnOv ZnanStvcnc uprave. da postanc
vSak delavec neodvisen od drugega dclavca. kar
Sc tcc hitrosti, izurjenosti in place. SiStemi plac.
kl Jh rabi znanStvena uprava. grcdo "a TEN, da
postane kolektlvno p~ogaJanjc nepotrebno, cc ne
nemogoce. Y reSnici SO tcmelji, ma katerih SO zgra-
jene strokovne organizacijc v Sedanjih dobi, sko-
raj popolnoma unlteni Y dclavnicah. V katcrih ic
vpelJana znanStvena uprava. Torcj hi prcScnct-
1.-Two. da Sc poStavljajo vodic strokovnih orgamiza-
eli odlotno proti lnanstvcni upravi, kakrSna Sc
vpelJuJe sedaJ. kamOr prihaja TAXA uprava, tam
SkOraJ ze odhaja Strokovna organizacija.
Iagovornlk znanStvenc upravc trdi. ia hodo
pravicc delavccv popolnoma zavarovanc. tudi Gc
bodo unlJe unicene ali &C. izumro. PRAY glcdc ma
To toxic Jc nJlhova "znanoSt najbolj pogrcSna.
Nobcn Sistem znanStvcne uprave Sc doslcj mi H.
'N"H'i' ~ III idi hpilEl al udNIIOlut RONlOOdTSht
imterese kapitaliStov in mezdnih delaycev. Nikdar
Sc ne SINE pOzabitl. da imajo kapitalisti, XII poscdu-
JeJo III kontrolirajo induStriio. pred ocmi lc en-
cij. prldobivanje dObicka. Torej bodo kapitalisti
III njih zastopniki vodili podjetja ma tax nacin.
XII jim DO dial pc njihovem miSljenju najveGji do
bicek. pa maj TO njih uprava znanstvena ali ne
znanstvena. Professor Hoxie dale mnogo prime
rov, ; katcrimi kale, da 81 tiSte strani znanStvenc
uprave, XII MISC dobitkanoSnc IA kapitali>te. cctu-
Il so uplOIup IN IplaVcp SploSun. Zaupulnri u ic To
rel je jaSno. da je Oh znanstveni upravi edna pot.
Pc katcrI morelo delavci varovati Svoje pravice.
kakSna oblika organizacijc. Dvomljivo je pa, cc
bo mogoGe ohraniti sedanjo obliko Strokovne or
ganizacije V tistih industrijah, V katerih je uyede-
ma znanstvena uprava. Ia samoobrambo 81 bodo
uniJc nedvomno bojevale prot njej, toda ce Sc ne
bo Ia boz vodil Y novih smereh. So izka;.jo njih
napori najbrle IA brcZuSpeSne. Poizkusi. da Sc
omeji uvedba znanstvene uprave. bodo najbrIc ia
ko brczuspeSni. kakor |prrjSnji poiIkusi proti rTC
ljavanju ~Strojev.
Io pisateljevem nazoru ST bo znanstvcna IL
prava vpeljavala y vcGjcm in vcCicm obScgu v
naSo industrijo. Zacctkoma ie mnogo dclavcev
lahko prevarjenih, da bodo miSlili, ola Sc nih inte-
resi- lahko popolnoma varujejo tudi brcz posebne
organizacijc. Tekom casa pa bodo spoznali. da ie
znanStvena uprava lie druga mctoda IA zviSanie
kapitali>tovcga dobitka brcz primernega zboljSa-
MIA delavskcga p~oloIaja. TIA nezadovoljnoSt So
lahko izrazi ' indu>trijSkcm uniouizmu. ali pa :
p%olitIGno akcijo deavSkcga raZrcda. Ncdvomno
ST bodo ameriSki dclavci bolt zatckali k politicni
akcili Y bodotnosti nego 50 Sc Y prctckloSti. da
bodo varovaIi Svoje goSpodarskc intcrcSe. TckOm
casa bodo najbrze Spoznali, da ic edna pot. pc ka-
teri So morcjo uSpcSno braniti Slabih uGinkov znan-
Stvene upravc. la. da dobe kontrolo industry. Y ka-
tcrih DO znanstvcna uprava v%peljana. XaGetkoma
poJdc uvedba upravc "a OJacanJcm podictniSkega
razreda, ali koncni rczultat bo ravuo naSproteI.
Solidarnost vsega dclavskega razreda So. kakor ie
verjetno. pospcSi in gibanjc "a induStrijsko de
mokracijo 81 odloGno zbudi.
Professor IIoXic ne razglaSa Y svoji knjigi no
viii tcoril. podaJa pa nam mcStevilne informacijc.
XII hi Jill moral poznati vsak zavcdni socialist Marx
in Engels ~opisujcta kapitalizcm, kakrScn jc bill
sredi devctnajstega stoletja. IIoxie opisuic kapi-
talizcm, kako della V dvajSetcm ~stoletju. Socialist
dyajs,t2sa &~to!c'ja mora poznah kapitalizcm
dvajSctcga S%tolctja. Ilasti mora razumeti. kako
prcnaSa kapitaliSt in ravno to opiSuje la knjiga
poScst zadujcga faktoria Y proizvajalnih srcd-
Stvih ma delodaialca. namrec obrtno znanic de
lavca, in kako izrablja to novo pridoblieno srcd-
stvo. da degradira izuccnc dclavcc ma stopnjo ne
izucenih. vsc skupaj pa peha V podrobno speciali-
zirano in malo Sc razlikujoCo maso.
V vodStvo sta bila nameStO njiju izvoljena Georg
.t-I l. a.4a-, -.1-.. n -