davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
voJNA JE KRIvA DELLA.

Kapitani in castniki %parnikov, XII pri-
haiajo V New York, so trdno prepri6a-
nj, ia ie vecno dezevje in nevihte, XII
Sc ponavljaio ma evropskem bojisGu, po-
vzroteno od silnega streljanja topov.
Tud; morie ie nemirno radi neprestanih
eksplozij. Kapitan Capper cd parnika
Pannonia, XII ie prisel pred kratkim v
New York, ie dejal, la ie morie V An
S!cSkem kanalu holi ncmirno kot oh
zimskih nevihtah in London nj videl
Y iuliiu vec kot pet iasnih dni, sicer
pa vedno dezuje. Castniki francoskega
parnika Rochambeau, Xxi je dospel v
New York, iziavljaio, da Pariz nj videl
treh solncnih dni v iuliiu, in vendar je
znanO da ina Pariz najvec soln6nih dni
V %iuliju. Enako porocajo tudi kapitani
IL Sredozemskega moria. V Moskvi 10
cd srede julia nj bilo nobenega zname-
MIA p~oletja, pa vendar ina Moskva ze
V maiu lepo polctno vremc. Po Avstriji
in 20 Balkanu jc bilo nenavadno veliko
neviht, XII so divjale V iuniiu in iuliju
ter naredilc mnogo Skode.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
TatVina i'm rOD.

Cudovito logiko rabijo naSi ma
%Sprotniki, kadar Sc Jill Zdi potrcb-
no napadati programaticne zahtc-
We SocialiSticnc Stranke in pobi-
jati socialism VOICE. Tako Sc po-
Scbno rad ponavlja premodri ma
NIX y, da piSmcni spremcmba pri-
vatnc diSlributivnih srcdStcv V ko
lektiviSticno, oziroma razlaSccnje
karitalistov. kakor zahtrvaio So
cIalisti "tatvino'. I'm socialist da
vSlcd tcga ''priporotajo tatvino'.
kako modro. la l.judi Xxi imajo
800 dni V lctu moIganc ma pOcitni-
cah, in obcncm mrzijo socialiSte,
a ne vcdo zakai. je TAXA trditcv
maStna klobaSa, ces: Aha, zdaj vas
pa imamo! Vi socialist hi radi o.
ropali kapitalistc Nth lastninc!
Vi zaStopatc iatvino!
Domino to Stvar ma reSeto. Kaj
so proizvajalna in diStributivna
SrcdStva? Icmlja, rudniki, prcmo-
gokopi, tovarnc, maSinc, orodjc
it'd. so proizvajalna Srcdstva: re
lcznicc, parobrodi it'd. so pa di-
stributlvna srcdStva. Ia SrcdStva
obcncm prcd>tavljajo kapital.
Dcnar sam oh scbi nj kapital de
mar lc prcdslavlja fakticni kapi-
tai, bodisi surovi material: zcm-
ljo, rudo, les, it'd, ali pa izgotov-
ljcno, rabno blago, dobrine.
Kako pa j. kapitalist priScl do
kapItala? Ma kakScn nacin 81 jc
kapitalist %prisvojil proizvajalna
srcdstva? kdor Studira zgodovino
sploh, pa zgodovino I~edinjcnih
draw - zlaSti IL koloniialnih ca
SOY - in pa razvoj m%odcrnega in
duStrijalizma, lahko odgovori ma
to ypraSanjc. Icmlja z vscmi zakla
iii dragoccnc rude in prcmoga, kar
jc ic danes Y privatnih rokah ka-
pitaliStov, ic bila ~svojccasno vcci-
del ukradcna Indianccm. Kolikor
MISC lndijancc dircktno oropali
zcmljc in njchih naturnih boga-
stew. 50 Jill pa oslcparili "a njihovo
lastnino 5 TEN, da so Jill "naplaca-
liz zganjem ali pa $ kakSnim ste
klenim lispom, Xxi nj bill vreden pet
centov, Tako je nastala lastnina
ameriskih kapitalistov. Seveda
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22

lie majhen, majhen del tistega,
kar ustvarijo. Ia porabo svoje ma
gicne delovnc, bogastvo stvarja jo
ce lie majhno drobtino, recimo dive
desetini svojega produkta V obi
XII place ali mezde. Ostalih osem
desetih dobi kapitalist, he da bi,
produciral "a las vrednosti. Ka-
pitalist vZame delavcu osem desc
tin vsega produkta lie cato, pravi,
da je proizvajalno sredstvo: rud-
mix, tovarna, maSina it'd. njegova
in samo njegova lastnina.
Tako torej vidimo, da sc pod
privilegijem privatnc Jasmine
proizvajalnih sredstev izvrSuje
~najvecji sistematicni rop, kar 81
ga o clovek misliti. DanaSnji
mezdni sistem proizyajanja hi V
rcsnici sistem proizvajanja nj V
resnici ME drugega kakor neprc-
trgan rop, XII ga ~izvrSuje kapi-
taliSt mad dclavcem. Sevcda, ka-
pitalisticna pamet, XII Sc Sc vedno
drzi starega, barbarskega nazora,
ne more tega razumcti. Tia MAJOR
.jc star, kolikor je stara privatna
laStnina, lie forme so izpremcnjc-
ne. Tako ma primer jc lastnik v
starih cash - in Sc pred dobrimi
80 lett - kupil delavca z vsem
njegovim tclesom; delavcc (su-
zenj) JIG bill njegova lastnina ravno
tako kakor konj ali klobuk hra-
nil ga .ie in oblacil, a &c sc mu JIG
poljubilo, ga JIG tudi ubil.
Danes kapitalist ne more wee
kupiti dclavca telesno, pac pa ku-
pi njegovo dclovno silo. Kcr sta
pa delavec in njegova delovna 81
la nclocljiva, tcdaj kapitalist 2 de
lOvno silo vrcd kupi tudi deIavca,
dasiravno Sc mnogi delavcc tega
ne zaveda. Kaj je torej razlike E!
I'm kakor jc bila svojccasno telcs-
ma suznost nckaj, kar jc morale
biti, tako sc smatra danes medina
suznost IA nekaj. kar mora biti in
Ostati ma vse vecne case. To j. ii.
sti barbarski MAJOR, XII Sc vcdno
"pana" delavce, Ola 81 drugace ne
morejo predstavljati sistema - da
mislijo, da mora tako biti - Ola
smatrajo kapitaliste "a svoje do.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
NAZNANILO.

konvcncija \. S. b. L. II. Sc priGnc
dine IS. t. m. V Avstriiski drustvcni
dvorani V Frontcnac, Kans. Nslcd tcga
Sc prosijo vsi cenjeni dclcgati, da svo-
je p~otovanjc tako urcdc, ia dOspeio
pred 2s. avgustom V Frontenac, tako
da DO moino omenjencga dine to5no oh
.. predpoldan priteti Z glavnim zbo,
Tovanjem.
Obencm Sc ~naznania, ia n casa kon-
v%enciie prcncha poslovanjc Y glavncm
uradu, Y s~luGaiu pa da lima katcro dru-
stvo kako proSnjo, ali kaj zclo valnc
ga. kar Sc ina ma %konvenciii rcSiti,
maj Sc take stvari poSiliaio ma slcdeti
%naslov: John Ccrnc, Lock BOX IS.
Frontenac. Kans. Kot ~ rcGcno. je
tn ~ozna6eni naslov veliavcn le IN casa
glavnega zborovania. To mai sluzi ma
znanje vscm cen. tainikom, ia Sc ne
bodo pri p~oSiljanju motili. Ona kra-
jevna druStva, XII - MISC naznanila
svojega Delegate, so proScna, ia to ne
INDIANA store.
Torei ma vcsclo syidenje dine 3S. avg.
V Frontcnac, Hans.
John Cernc. q. tainik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
VOJNE ZVIJACE.

Vojni porocevalci nemskih listov pi-
sejo: Pred kratkim Sc JIG ma 'front.' pri-
%povedalo. da sc razlicni angleSki vo-
jaski oddelki bore V ~francoskih unifor-
nah. Ia vest Sc doslej pc vsej priliki
sc nj potrdila. Razlog IA tako vojno
z~vijaco hi bill razumljiv. Zavezniske
cete imajo brez dvoma ia cut, da sc
nemSki vojak, kakor nitro ina pred
sabo Angelica, bori $ podvojehim ogor-
cenjem in z~ilavostjo. Ali pa sc hoce
mogoce ma Ia nacin sovraznik preva-
RITZ glede gibanja posameznih forma-
eli. Vsekakor hi bilo to sredstvo jake
nerodno, kajti znacilni obraz angle
skega vojaka Sc cd dalec spozna.
Pri Reimsu, kjer v prvih vrstah sto-
JIG in Sc bore saski lovci, sc je 2 do
brim daljnogledom V razdalji kakih
1000 metrov opazil- majhen grim, Xxi
je, kakor sc je zdelo, stall pred sovraz-
mimi strelskimi jarki. Pri natancnej-
sem opazovanju Sc je pa dokazalo, da
sc GRIN pocasi premika. Ia MIN sc
je plazil po trebuhu kakor kaca - So
vrazen vojak. Toda saski lovci so do
bri s%trelci: GRIN Sc je zvrnil ma stran,
obstal in Sc nj vec ganil.
Listnato vejcvje in drugo ~zelenje sc
v sedanji vojni ma tisoc razlicnih ma
cinov uporablja, in neStete smrecice,
Xxi so vojake tam zunaj ma sv. vccer
spominjale donna, %sluzijo sedaj re dol.
go vaznejsim svrham. Ma bojiscu nj
casa in nj kraj "a to, da bi Sc bozicno
drevesce dolgo "stati" pustilo. Tudi
nj casa "a mehka bozicna cuvstva
Drevesce bolje sluzi Il markiranje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22

po kapitalisticni in katoliSki pa
nett JIG bill to praviccn zatetek ,
V tistih cash je bila pravica z
mocnejSim. kdor jc zmagal IS
pestjo', sckiro ali puSko, la jc bill
gospodar prcmagancene lastnine.
GospodujoGi sloji so ropali in
kradli drug drugemu in po stare
in srednjeveSkih nazorih jc bilo
to popolnoma pravicno po cloves
KEN in ''bozjcm' pravu. Toda
bill jc rop, pa maj ga zgodovinarji
olcpSujejo kolikor hoccjo.
Pojdimo dale. Kapitalist danes
poscdujc rudnik. On ali bivSi last
mix je naScl rudo; ogradil je do
ticno parcelo dalec ma Siroko, ko-
likor Sc mu je zahotclo in rekcl
To je mole. Seveda. pc starem
"bozjem' pravu, je to p%ravicnO !
Toda ruda sauna ma sebi ic mrtev
kapital in brcz vsake koristi, do
klcr lei V zcmlji ncdotaknjcna.
kapitalist OZiroma lastnlk rude
hi gladu umrl polcg vsch Milo
nov vrednosti Svoic Jasmine, ako
hi ne bilo ncpoScstnikov - pro-
lctarccv - dclavccv, XII so vOljni
dvigati rudo ma povrsjc. Ruda
dobi svojo rcSnicno vrcdnUst
Selc tedaj, ko ic izkopana in
spravljcna ma p%ovrSje. u drugi-
mi bcsedami: dclavcc in Samo de-
lavec Scle pretvori rudo V faktic-
nj kapital in j da pravo vrednost.
Kapitalist maine dclavcc, da
zanj kopljcjo rudo; zgradi topil-
nice, kjer zopet dclavcc prctali ru-
do V kovino; zgradi tvornicc, kjer
zopct dclavcc izdclujc IL kovine
raznc porabnc prcdmctc; zgradi
%zclcznico, XII prcvaza rudo in izgo-
tovljcn produkt naprcj. Kapitalist
res zalozi dcnar. Toda dcnar pred
statG.ia kapital katcrcga JIG della.
wee wei IL zemljc. Ruda sauna ma
scbi. kakor Smo rckli. nj vrcdna
mic, doklcr lei zcmlji. Maj kapi
talist poscdujc rudninc vscga sve.
la, rcvcz jc, Go sc rudnin nihcc n,
dotakne. D~clavcc Selc, delavna 81
la je edini faktor, Xxi ustvarja rab
nj kapital in vse bogastvo.
Kaj pa imajo delavci cd tega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
SVObOda i'm delO.

Priroda, XII je dala cloveku dar
mlsli in spoznavanja in mad vse
vazni dar della, mu je razkrila ii.
socerc skrivnosti in razodela ne-
Stete svoje postave. In kakor je
napravila IL NIGGA svoj stvor, XII
Sc mora neizogibno ravnati DO ME
nth zakonih, mu je dala V ME
govern okviru svobodo, da obraca
sebi V priv vse, kar more doseci.
MaJhna JIG ia svoboda in vendar
velika. Ena najvaznejsih njenih
lastnosti pa je ia, da sc spreminia.
Lahko je manjSa in vecja. Clovek,
XII je zivel pred Stiristotisoc lett
in nj poznal lastnosti apna, lana,
z%cleza, nj bill izdaleG tako svobo-
den kakor Grk, XII .je znal izdelo-
vati obleke in zidati hiSe, oboro-
zevati sc z mecem in lokom, voziti
sc pu suhem z vozom in pc morju
Z ladjO. Ali dalec zaostaja njego-
va svoboda "a svobodo sedanjega
cloveka, Xxi je sprawl tisocere teh-
nicne pripomoGke V svojo sluzbo,
okrajSal vse daljave, iznaSel nova
sredstva "a syoje potrebe, omOgo-
ell izmenjavanje blaga preko vse
zemlje, podaljSal svoj vid, shranil
svoj glas "a potomcc in Sc dvignil
V Zrak.
Poraba prirodnih ~bogastev in
poraba vecnih zakonov v prid clo-
veStv Sc imenuje delo.
Absolutne svobode nj. Clovek
nina svobodc, da hi ostal vecno
xiv in nina svobode, da hi ostal
embryo. lzmed r~ojstva in smrti
je tisoc in tisoc odvisnosti. Ali &c
Jill ne more odpraviti, Jill lahko
ub~lazuje, rahlja in olajSujc. Pogo.j
cloveSke svObode, tiste Svobode,
Xxi je mogoca, jc delo.
Ali tudi delo nj svoboda sauna
pc sebi. Tudi "a delo veljajo, "a
koni. Deloma so ma nedosczni,
deloma so DAM cloveku V oblast.
Da mu prinesejo ~najvecjo korist,
jih mora spoznanje porabiti. Ker
so zakoni della ogromnemu Stevilu
Judi Sc vcdno vecja uganka ka-
kor ~potovanje meteornih rojev ali
pa z~ivljenje infuzorij, jc cloveSko
delo anarhitno. Gin boil Sc delo
prilagodi svojim zakonom. tenn IL
spcsnejSe DO: njegove tezave Sc
zmanjSajo, njcgovi uspehi pove-
cajo. Ne lie z novimi i'm boljSimi
sredstvi, temvec tudi z organiza-
sredstvi, temvec tudi Z organiza-
clio della Sc zmanjSuje cloveSka
o%dvisnost, to Sc pravi: Sc poveca
njegova svoboda.
Organizacija della .je cilj in ma
loga socializma. Politika svobode
je socialisticna politika.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22

Hldlc lune. NagaDund kQmet, X
sc klati pO neizmcrnosti svetovja
III nlti trenotek prost /; a kakor j,
sam odvisen cd tisoccrih teles, S
katerimi ina oddaljenc ali pa in.
tlmnejSc stike, tako so V manjsi
meri odvisni cd NIGGA ne lie ne
znatni meteori, XII Jill spotoma po-
llra, ampak tudi veliki svetovni
magnati, Xxi Jill s~recava.
Zakone te vsesploSnc odvisno.
sti so ucenjaki Studirali in .jih Sc
dale Studirajo. Spoznavajoci te
zakonc, izracunavajo njih ncizo.
gibne poSledicc in nam Jill napo-
vcdujcjO. Prcdcn Sc prikaze ne
beSki potepin najboljSemu dale
kogledu, &c povcdo zvedoznanci,
kdaj Sc pojavi ma gotovcm mestu.
NSestranska odvisnost sega cd
naJvecjega do najmanjScga. Do
Skrajne mcjc clovcSke zmoznoSti
Jo zaSlcdujejo tclcskopi, spcktral-
ma naliza in racuni V velikosti ;
V komaj pojmljivo svetovje male
ga, kjer sc bitja ncvidna, alto mi
in molekuli pa lc matcmaticni poi
mi, sega mikroSkopicno oko in
naaaJa povsod vzajemno odviS-
most. Iakoni, XII predpisu.jcjo kre-
tanje zcmljc in Martovo pot, XII
sligo %solncc. da Svcti, i'm luno, Ola
nam kazc vsako noe drugo lice, "a
koni, pa katcrih so naStala svcto-
VIA in pc katerih mincvajo, so o.
budili tudi GlOveka in ga napravili
takega, kakrScn jc. NikakrSnc svo-
bode nj bilo tn. Brez svoje wolfe
Jc priScl ma svct Sprejcti jc mo-
raj tiSto tclo, katcro jc dobil MOI
gam in zivci. in sluh i'm duh - vse
mu jc bio dodcljcno brez njegovc-
ga hotenja in brez njegovc izbire.
Stalni zakoni so uredili zcmljO,
njegov dom, tia pod njcgovimi
nogami in strcho mad njegovo gla-
vo; in kakor so po Stalnih zako-
nih uStvarjeni drugi ljudjc in ire
jeni Nth pogoii, tako jc dolocena
odvisnOSt vseh cd prirodc in vseh
med scboj.
Ali clovck, XII zalezu.jc $ Svojim
Studijcm III naSc smislc na.ivecja
i'll acknowledgements solnca ter IA
naSe oci najmaniSc, z drobnogle-
dom komai vidnc zivalice, NTH gi-
NTH pogojc, Nth vzajem-
most, clovck XII je dolga s~tolctia
smatral Scbe IA SrcdiSce in namen
JIG posvctil razmeroma maj
mani poznosti spoznavanju anne
ga scbc, svoiega zivljcnja, njego-
viii pogojcv in zakonov. A kar je
znanost vcndarlc ~Spoznala, jc V
vaznih delhi Sc ncporabljeno. ma
Skodo C~lovcStva in srece.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
CENJENIM URADNIkOM IN UDOM
BOLNISKO PODPORNEGA
DRUSTVA.
Zapisnik seize ~glavnegs urada z dine
%. julia {. !. v Frontenac, kans.

%. julia I. !. v Frontenae, Kans.
Sejo otvori br. Martin Obcrzan, 81.
predsednik OBJ 1920 dopoldnc.
Uradniki so slcdeci ~navzoci:
Martin Oberzan predsednik, John
Cerne tajnik. Frank Starchich blagaj-
mix, Louis Bresniker zapisnikar, Pom
grac Jursche, Martin Kaufman in An
ton HOFFMAN, nadzorni odbor in VIM.
Hiomek, pomozni odbornik.
Zapisnik prejsnje seize precitan in
tako sprejet.
Porocilo tajnika in nadzornega cd
bora tudi sprejeto, kakor JIG bio po-
dano.
Nato JIG precitana proSnja cd stew.
10 v zadevi slaboumnega Jos. Med
veda ter Sc ma p%rosnjo dovoli njegovi
druzini kot pomoc svota dcset do
larjev.
Nato ic razgovor o prihodnji kon-
%venciji, katera sc pricne cetrti pom
deljek t.. m. ter Sc stvar "a urejenjc
prepusti odboru.
Sejo ma to zakljuci brat 81. predscd-
mix Martin Obcrzan.
z bratskim pozdravom
Louis Bresnikcr. zapisnikar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
p r o L r G

PNppoud Je kTaSlld DCScua. '
zgodovlni st je vedno mnogo ra-
bila, mcnda pa nikdar toliko koli-
kar V naSih cash. Zaradi tega bi
bilo mlsliti, da so 81 vsaj tisti lju-
die, Xxi jo najvec i~zrekajo. ma Jas
mem, KAY JIG poccti $ TEN pojmom.
&c hi 81 svohoda Same opcvala, 81
ne bi bio treba mnogo beliti gla-
We z MO, zakaj pcSnik ina tudi svo
bodo, da prctirava, da nadomcsca
kruto rcsnico $ fantazi.jami, ter
ia rabi pojmc i'll besedc pc svojih
umctniSkih beSedah. Ali doGim so
ravno najboljSi pcsniki prcnehali
tjavcndan dcklamirati o svobodi
IN 10 rabbit IA opajanje namesto
alkohola, JIG V p%oliticni agitaciji in
gospodarSkcm zivljcnju "svo-
boda' Sc vcdno med najbolj pri-
l|jubljcnimi gcSli in ravno tuka,j,
yer hi bio treba najtrcznejScga
m%iSljcnja, Sc ljudstvo najbolj mar
kotizira Z bcsedami.
Svoboda Sc ma chi strani pray
tako zlorahlja, kakor ma drugi ma
dzcmcl.jSkc' skrivnoSti. Kljub ma
vidczncmu najskra jnejSemu mas
protju pa jc vcndar obojc zclo So
rodno: Obojc Spckulira T. najglobo
kcjSim ljudSkim hrcpcnenjem, z
nczavednostJo, a vedno plamteco,
ne IL razSodnoati. tcmvcc liz Gud-
silva i%zvirajoco zeljo pc najviSji
Sreci. Svoboda jc en- izraz take V
hanc srccc, ncbcSka b~lazcnost pa
drugi.
Pustimo ''Iivljcnjc onkraj gro
ha', q katcrcm he more xiv krst
povcdati mic gotovcga in 5 kate
rim nina politika nobcncga ma
ravnega stika. kaj jc 5 Svobodo?
Ali jc Svoboda Same po Sebi poll
titno nacclo? Ali more biti svobo-
da temclj ali eli politikc?
Prlznavamo, da 50 to ''sumlji-
va v%praSania. Clovcka zadenc oh
njih kaj lahko ocitanjc, da jc ma
zadmiak, Sovraznik svobodc. alb
SolutiSt in kdo We kaj Sc. Ali cisto
"%Slucajno' 50 postal najveGji re
akcionarii, abSolutiSti in za%tiralci
svohode mtiSti, III 81 najvcc govorili
O Svobodi ter vcdno razviiali "a
Stavo Svobodc. Proti ''Svobodnja-
kom' 50 mora Svoboda dandanes
ravno tako braniti. kakor proti
pravim nazadniakom in tiranom.
Svoboda nj ME abSolutncga Alb
solutnc Svobodc hi. Mixer .je nj.
ne Y vcSol.iStvu, he V matcrijalnem
in ne duScvncm livljenju. PO-
vSod j. odviSnoSt. Svctovi in Svc-
TOWN. SiStcmi 81 odviSni drug cd
drugcga. vSi vzajcmno. Zemlja ic
odvisna od vclikcga solnca in od
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
IA KAJ IMAJO A

~Petrogradu ma Ruskem je pred
kratkim umrla veckratna milionarka
Varpahovska, XII jc s~tanovala V svoji
palati V ulici Morskaja z wee nego 40
psi in mackami. Vsak pes in vsaka
matka ie imela svoio soho. III prostori
so bill vzorno cisti. Hrana zivali je
bila izborna. Porabili so l6 funtov me
81, o kur in wee litrov smctane in mleka
ma dan.
Tako nj poskrhljcno "a delavce. in IL
teg, Sc zopct lahko spozna, ia JIG v ka E
pitalisticni druzbi V mnogih slutaiih
bolie biti pcs ali mack, kakor pa de-
lavcc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
ADVERTISEMENT
Avstr. SIOvenSko
Boil. Pod. DTuStyo
Inkorporirano ~. februva q
1873 drfavi Kansas-
Sedez: Frontenac, Hans.
UstaasvSsso is. januvarja

GLAVNI URADNIKI:
Predsednik: MARTIN OBERZAN. Box 10 T. IMMORAL K,r,
Podpreds: JOHN GORSEk, Box 10, Radley, Kans.
TaJnik: JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill, Mulberry. Hans
BlagaJnik: FRANK STARClC, Box 245, Mulberry. Kans.
Zapsnikar: LOUIS BREZNIKAR, l.. Box 80, Frontenac. Hams
NADZORNIKI:
PONGRAC JURSE, Box POI, Radley, Kans.
MARTIN kOCMAN, Box 4S2, Frontenac. Kans.
ANTON kOTZMAN, Frontcnac, Hans.
POROTNI ODBOR:
JOSH SVATO, II. 4, Woodward, Iowa.
FRANK STUClN, Box 226, Jenny Lind. Arb.
MALTA SETlNA, Box %. Franklin. Kans.
POMOZNI ODBOR:
WILLIAM HROMEK, Box 60, Frontenac. Kans.
ANTON HOFFMAN,, Box 514, Frontenac. Hans.
Sprejcmna %pristojbina cd l6. do A. leta znaSa $50.
|sl doplsl Sc maj blagovoliio pOSiljati 81. tainiku. Use dc
narne poSiljatvc pa 81. blagainiku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22

brotnike, XII Jim dajejo zaslukek
IN mislijo, da brez njih ne hi mogli
ziveti. Pc ten nazoru ie clovek vec
kot drugi; eden SINE vse zivlje-
nJe prelenariti V brezdelju, a dru-
81 mora zanj delati - in vse to
vsled privilegija privatne lastni-
ne proizvajalnih sredstev, XII mo-
ra biti sveta in nedotaknjena.
Ponavljamo Sc enkrat in ma
kratkO:
Privatna lastnina vseh proizva-
jalnih in distributivnih sredstev
temeljl ma krivici, ma ropu. Prido-
blJena je nasilnim i'm sleparskim
potion. Po naravnem pravu, Xxi lie
temelj modernega cloveko-ljubne-
ga nazora, nina noben clovek pra-
vice mad zivljenjem drugega clo-
veka. Moderni industrijalizem, XII
Je vedno vetji in popolnjujOci ia
ktor V proizvajanju potrebScin, je
priklcnll delavca ma maSino, tako
da Je danaSnji delavcc del, xiv pri- q.
vcsek masine. Ker pa poseduje ka-
pltallst maSinO in ostala proizva-
Jalna sredstva, p~oseduje konsek-
ventno tudi delvca. S TEN, da je
delavec mezdni suzeni, je obenem
tudi njegovo zivljenje popolnoma
odvisno cd k~apitalista. Kapital
sam ma sebi je mrtcv, dokler ga
delavec ne preobrazi V raben pro-
dukt; vsledtega je dclavcc edini
stvarnik vsega bogastva in pospe-
Sevatelj kulture. Pc vsej pravici
pripada torej vse bogastvo, YES
kapital, naturni in producirani,
tistim, XII ga preobrazujejo in IL
stvarja. Dokler pa delavec tega nj
ma, je oropan in oslcparjcn "a
plod svoje dclovne silc.
Ali SO torej SINE razlaScenje ka-
pltalistOv smatrati IA tatvino?
Ako ii nckdo vzamc suknjo i'm
ii SkociS IA MIN in vzameS nazaj
- kdo jc tat, ii ali on? Ravno
ma Ia nacin je produktivno liud-
Stvo orOpano in okradeno; ali je
potem to tatvina, ce delavskO
ljudstvo vzame nazaj kar je bilo
MENU ukradeno?
5 p%reobratom privatne lastnine
V kolektivisti6no DO Sele poravna-
ma observation-disclosures krivica, XII Sc
ie zgodila produktivnim slojem;
ljudstvo bo dobilo naza.j, kar mu
gre pc pravici. Proizvajalna sred-
silva - zemlja, rudniki, premogo-
kopi, tovarne, maSine it'd. - bo-
do skupna last vseh l.judi. Bodo-
ci clovek ne bo rekel: To .je mo-
je - temvec: To je nase, mas
vseh. s kolektivisticno lastnino,
Xxi pomeni socializacijo Jasmine
in socialisticni nacin prozvajanja,
nastopi Sele pravo blagostanje clo-
veStva.
V interesu vsakega delavca to-
rel ie, da DELUXE "a razlastitev ka-
pitalistov. II drugimi besedami:
boriti Sc mora V socialistiGnih
vrStah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22
DOCUMENT.

IL Kazana ma Ruskcm poroeajo: Ma
Kaluginski gori so So sprli drvarji 8
svoiim dciodaiaiccm, ker Jim ie bojda
krivitno dnino izplaccval. Drvarji so
dclovalcc radi tcga tolili Pri sodniii
in kot dokaz svoic triitve so k sodiscu
p%rincsli vrata, ma katerih je njihov de-
lodaialcc svoic racune dclal in "Sihte'
zapisal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22

Ma Proletarca 81 narocen? To
je prav. Ampak motifs Sc, 70 mi
sis, da je to dovolj.
Stone County enterprise. [volume] (Wiggins, Stone County, Mississippi) 1916-current, 1916-12-02
NEW BANK WILL OPEN My.,ydj I

The bank building has been
newly renovated and egerythng
put in readiness for The opcuing
of the Wiggins Bank next Mon
day.
Mr.. Cooper. Of Hat5iesburg,
the cash ar of the new bank, ar
rived here Wednesday to get
things ia shape for business, tie
bank viii organize today and will
open Monday morpitg for b0si-
ness. Mr.. Coopgr5 comes highly
recommended as any able and eff.
cient cashier.
The bank has bright prospects
and we predict for it most Sue
cessful business future.
Stone County enterprise. [volume] (Wiggins, Stone County, Mississippi) 1916-current, 1916-12-02
Danger Signal

If the fire bell should ring would
you 80 and stop it or 20 and help put
out the fire? 1t is much the same way
with cough. A cough is danger
signal as much as fire bell, Nou
skould no more try to suppress II Il an
to stop fire bell when it is ringing,
bat should cure the disease that is
causing tile coughing. rh,s can nearly
alwaysb be done by taking Chamberlain $
Cough Remedy. Many have used It
with the most beneficial results. II IS
especially valuable for the persistent
cough that so often follows bad cold
or an attack of grip. Mrs, Thomas
Beeching, Andrews, IND writes; Dn,
ring the winter my hast aud takes cold
easily and coughs and coughs. Cham
lberlain's Ceugh Remedy IS the tes'
medicine for breaking mp ;hese attfck'
and on cannot get him 70 take any
other" Obtainable everywhere
Stone County enterprise. [volume] (Wiggins, Stone County, Mississippi) 1916-current, 1916-12-02
Counties Plan Exhibits

Although mum ber rcf counties
in Mississippi have expressed a
desire to participate in the Cen
tennial exposition by maxine
exhibits and inviting homeseek
ers, to the County of George is
given the honor of sending the
FIRST warrant to insure that par
ticipation. George County is as
sured of getting one of the best
displays that can be located III
tie great Mississippi building
The exhibit will be enclosed
under glass, and will be available
for many years as an ADVERTISE
ment of what the county can
produce.
BY this arrangement George
will have the best of representa-
ton, without additional cost, for
the crowds that will visit tie
park daily during the midwinter
fairs to be held during February
and the chataqua to be held IL
the summer ed :: year. Oth@r
events will be staged thao WI,
bring thousands of visitors 10
the coast, where they VIII f.9d
a beautiful permanent park with
large buildings and finest d.s-
play of products in the cop4tfy.
A number of counties 5eye
already acted and it now SEEMS
safe to assume that there VIII he
few without a permanent exhibit
in this mammoth building orGAt
ed by the State Of Miss
for that specific purpox