Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-09-22
Metal XIV

Azijol, mes jeigu bulgarai ir tur-
kai bus iveikti, jeigu rusams pa
siseks uzimti Turkijos sostine
Konstantinopoli, ar Bulgaria. If
Turkija nori, ar ne, bus priver-
stos taikos jieSkoti, nors Vokie-
tia ir labjausiai to + noretu, mes
prieSintie,; negaletu. Tasyk ir
Austriia butq is visq pusiu prize
Sans atidaryta, taipgi priesintis
negaletq, joje prasidetp nenoriai
vokieciq junga ncSanciq slavq
maistai. Nereikia uzmirsti, kad
ir Vengriios valdanti tauta be
moro vokieGiams tarnauja. Prize
svarbesniq vokieciu ncpasi5eki-
mu be abejones magyarai megln-
tn SUI tatkininkais taikintis, be
Vengrijos il Austrijos vokTeciai
Vokietijos skyerno nesilaikytq, nes
il viena nelstengtu ginti vokieciu
reikalu Austrijoj.
Xxi Siol vienok dar Balkanuose
talkininkai tick nelaimejo, kad ju
pusej butq jau galutinai persvara.
Turkija ir Bulgaria., kaip gale
damos, ginasi, mes eina apie jq
buvi. Jcion talkininkai jas galu-
tinai iveiks, jos bus ju malonei
atiduotos, gall visiSkai netekti
neprigulmystes, iSnykti kaipo
neprigulmingi krastai. Nors ga
lima laukti talkininku laimejlmo
Balkanuose, bet Xxi tikram u
laimejimui ten dar toll. Ten
talkininkai vien pradeda visuose
kraStuose ofensyVa, bet il su sy-
kiu, kaip visuomet buva, is pats
pradziu negaf vien laimejlmus
atgabenti. Ispradziq karen prie-
sal stoja su svieziomis, uzsitike-
jimo perimtomis pajiegomis, to-
del smarkiai prieSinasi ir per tai
drutesnis priesas karts nuo karto
buva sulaikomas, o kartais turi
ir nepasisekimus. Tas pats yra
dabar ir Balkanuose, ypac, kad
ten, matyt ,kieciai laukc ruma-
nu karen isikiSimo, susidejimo
su talkininkais, nors Rumanija
buvo, taip kaip ir Italia, su Vo-
kietija ir Austria susirlsusi, to-
del patikti rumanus gerai prisi-
renge. Prie Rumanijos rubeziu
atkalso CANA skaitlinga vokieciu
kariumene, Bulgarijai turkai
atsiunte dikciai savo ks~eiviu.
Ir Bulgaria. prie Rumanijos ru-
beziu turejo daugiau kareiviu su-
traukusi, mes nuo cia lauke rusq
isiverzimo, O ju kerSto labjau BIZ
jajo negu tallsininku, mes jie, kol
Grekija karen nelsikiso, neturi
ka nuo Bulgarijos init. Turkija
gi, kuomet stojo su vokieciais
prizes talkininkus, gerai zinojo,
kad savo buvi rizikuoja, jeigu
vokieciai kare pralos, todel turi
jiems ir ju draugams visur pa
deti.
Dubrudzon, kur prizes bulga-
rus stojo rusai II rumanai If
stengesi Bulgarijon isiverzti, at
kako CANA skaitlinga vokieciu
ir turku kariumene if sujangta
rusu ir rumanq kariumene ne tik
su!aike, bet priverte atgal trauk-
tbs j siaurius, naujas pirma pri-
rengtas pozicijas. Daugelyj vie
tn rusai ir rumanai tapo nustum-
ii Xxi Dunojaus. Vadovyste SUI
jungtu bulgaru, vokieciu ir tur-
ku kariumenes paeme jau Sioj
karej pagarsejes vokieciq gene
rolas Mackensen. Vokicciu pra-
neSimai uzt;krina, buk Xxi rug
seio Il d. Mackensen nelaisven
paeme apie $4,000 rumanu,
l3o kanuoliu ir OF kulkasvaidziu.
Nors Dubrudzon pagelbon ru-
manams atejo, kaip Iztikrina vo-
kfeciai, 100000 rusp, bet jie ne
istengia atsilaikyti. Turbut,
apart bulgaru, ten nemazai yra
vo<ieciu ir .urku.
Ir isiverzusi Vengrijon ruma-
MI kariumene priversta tapo su-
laikyti pirmyn zengima, mes ir
ten prizes juos stoja sujungta
austru, vokieGiu ir turku kariu-
meme Pct ;;a IL; S;o1 ;sto,c,;,