Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-01
LjudSkO ObOrOZenie.

dlla Praga, potem druga mesta.
DelavstvO 81 je to pravico priborilo in S TEN
Sc 1e "a dober korak priblizalo svojemu ciliu.
Tako le z drustveno, z zborovalno pravico, S ko-
~ahcilsko (strajkarsko) pravico, S tiskovno svobo-
do. Ce je pridobitev teh pravic napredek "a de-
lavstyo, je naravno, da bi bila izguba nazadova-
ME in oddaljevanje cd ella. Torej nj dovolj pri-
dobitev. ampak treba ie tudi pridoblieno varo-
vati in sGititi.
Nevarnost "a vse take in Sc ve6je pridobitve,
ki Sc bodo mnozile, Gimbolj bo socialistiGna stran-
ka napredovala, pride lahko cd %znotrai in cd zu-
mai .Domaci sovrazniki delavstva preze vedno ma
prlhko, da zmanjsajo ~njegovo p~olitieno moe. V
NemciJi, kjer je Bismarck dobro raGunajoG vpe-
lJal SploSno in enako volilno pravico "a drzavni
zbor, so Sc mnozile zahteve pc nazadnjaski izpre-
membi, cimbolj Sc je mnozilo stevilo socialistiG-
NH poslancev. Tekom sedanje vojne, ko prenasa
delavstvo ~najvecja bremena, Sc ~oglasaio ueenja-
kl o la Chamberlain ma Dunaju, XII zahtevaio uni
eevanje demOkratiGne volilne pravice. Da sc take
recl lahko zgode, dokazuje Russia, kjer so V par
letih dvakrat poslabSali volilno pravico, dokazu-
le kitalSka, kjer hoGe JuanSikaj DO sill zamenia-
u repubiko z monarhijo.
Lahko pa pride TAXA nevarnost tudi cd zunaj.
Ce bo reakciOnarna drzava premagala napredno
tako, da jo more podjarmiti ali pa vsai pc svo-
j volJi diktirati pogoje, DO uniGila MEN p~olitiGni
napredek. V anektiranih dezelah stori to cello ra-
dikalno. ko je Avstriia okupirala Bosno in Her
cegovlno, nj bilo tam do aneksije, trideset let,
nobenega parlamenta, nobene volilne nobene zbo-
roValne, nobene drustvene pravice; ime ''soci-
allSt' Je bio prepovedano; ~politic1e stranke so
bile nemogoGe, socialistiGna Sc posebno. 10 ie
Nemcija Odvzela Franciji Alzacijo in Loreno, je
bio tam "a desetletja vse konstitucionaln zivlje-
ME ustavljeno.
Napram takim reGem ne more biti socialism
ravnOdusen, ker sc tiGejo njegovih lastnih inte-
rpSOX I'm no Urp IN IN go hn Eronoinya oil ro
kralj Peter izgubil svoio krone, ampak "a to, ce
ne DO soclallzem V SvOjem ~razvoju pahnjen dalec
nazaj, tako da BIO moral V tezavnejSih razmerah
~zacenJatl tam, kJer so naSi pokojniki zaGeniali re
pred mnogimi deSetletji.
Da sc more braniti roper to nevarnost, zahte-
VA socialistitna stranka sploSno ljudsko oboroze-
NE. Ia narodna obramba ie "a slucai potrebe ma
menJena roper vsakega sovraznika, Xxi hi Sc hotel
dotakniti ljudSkih pravic, pa mai pride cd zunai
ali pa cd %znotraj. In ia ljudska obramba ie nujno
potrebna, ker DO sovraznik incl orozje, dokler nj
YES svet socialistiGen roper orozie Sc pa 2 litani-
JAM III leplml mOralnimi pregovori mic ne opravi.
RaZume sc, da zahteva s0cialistiGna stranka
"a lludsko obrambo najpopolnelSo demokratiGno
organlZacljo. MEM internationally sklepi SO V TEN
ozlru popolnoma iasni. cato sc ne more TAXA liud-
ska obramba niti cd daleG primeriati z militariz-
nom. Oba sc razlikuieta kakor hrib in dolina.
Militaristi rabijo frazo, da je re sedanja ar
Hdu oDoIoLcH HdrOu. lOua ma TEN Je lie toll
ko resnice, da ie V dezelah, kier velia sploSna
vojaSka obveznoSt, yes narod prisiIien pod puSko.
Ali tSti hip, ko pride pod puSko, hi wee narod, nj
wee ljudStvo, temvec vsakdo je lie del ogromnc
maSinerije, $ katero ravna i'll operira vladajoGa
sila po svoii wolff, medtem ko ie maSineriii odvze-
Ia vsaka VOLTA. Gin JIG drzavlian oblekel unifor-
mo, je voiak, IN nj wee drzavljan. On SINE lie Sc slu-
Sati. On je "militariziran"
Socialism zahteva oborozene drzavliane, pa
ne vojakov. Isti drzavljani, XII mai kontroliraio
politiko, isti drzavliani, ki mai odloGaio O vpraSa-
nju vOjne i'll miru, bodo gospodarji svoie puSke
in Svojega konja.
Vojna, katere no6e ljudstvo, postane kratko-
malo nemogoca, akO sc uresnici socialisticna "a
hteva To je garancija "a mir, dokler je lie vzdrz-
lJlv, ne pa prazna roka.
kadar DO ljudstvo moglo uresniGiti social
Sticno zahtevo ljudske obrambe, DO re zelo, zelo
navzeto Socia!isti6nega duha. Razume Sc. da ne
bodo kapitalisti odnehali cd militaristicniil siste-
NOV; ljudska obramba postane prakticno mogo-
ca, kadar sc delavsko ljudstvo dovoli otrese kapi-
talistitnega politicnega ~varuStva. Tedaj pa to
lludstvo tudi ne bO zaGenjalo takih voin, kakrSne
napravljajo sedanje Wade.
Ali pripravljeno DO morale biti roper reakci-
10 V lastni dezeli, roper kapitalisticno protirevo-
lucijo; in ravno tako bo morale biti pripravljeno
roper napad kaksne reakcionarne dezele.
Kadar DO svet socialistiGen, tedaj bono lahkS
govorili o svetovnem miru in sprawl vse orozie
v topilnice. Dotlei pa velia geslo: Proti militariz-
mu! Ia oborozeno liudstvo!