Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
o RAZVOJU E~LEkTRIkE.

nam povc plsana Z~godovina In one
znanosti, XII sestavljajo na~jstarejso
~zgodovino, katcrc Sc nihcc nj belezil.
kakSen je razvoj V sedanjosti, opazu-
jemo lahko $ svojimi ocmi. Pri tenn
tudi opazujemo. da so koraki napred-
ka vedno daljSi in h~itrejsi. Ia prva
odkritja in prve iznajdbe JIG potrebo-
valo clovestvo dodge, Dodge dobe. ker
Jc lmelo Zanje premalo sredstev in
premalo podlage. Prvi nesigurni korak
otrokov JIG velik uspch razmeroma dol
re dobc; kadar je shodil, pa sledi pri-
dobivanje %varnosti V hoji, tekanje in
vsako drugo gibanje hitreje in h~itreje,
takorckoc igrajc.
zivlJcnje posameznika JIG v malem
z~ivljcnje vsega cloveStva. Tudi to je
imelo svojo otrosko. pa mladeniSko, pa
mosko dobo. Odkar JIG shodilo, koraka
hitrcjc in hitrcjc. Tako JIG tudi ten
nicni naprcdck scdanjosti neznansko
vecji nego je bill V preteklih cash.
Mas cas- lahko ~imenujemo dobo G.
lcktrikc, XII p~ostavlja vse o~bcudova-
MIA vrcdnc uspehe pare v senco. Maj
~vaznejsi element ~sedanjega n~apredka
Jc bila izpopolnitev lepih aparatov, XII
jih goni elektricna sila, ona tajinstve-
ma, nevidna in cudovita sila, o kateri
vcmo Siccr Sc prav malo, $ katero pa
&c lahko dclamo cudezc, in XII JIG re
cisto navadna V vsakdanjcm zivljcnju.
Vidal. emo r,-t tn1oTo-, .-
mega. neprakticncga in dragcga pred
meta, XII JIG bill lie "a r~azkosje, je po-
stala ~neobhodna stvar, XII je primero-
ma poceni in dostopna zcpu srednjega
stanu.
Prica smo bill. kako so nastali IL
neprikladnih in nerodnih r~opotajocih
maSin lcpi elektricni stroll. XII so "a
industrijo velikanske vaznosti in XII
brez Nth danes skoro ne bi mogli vec
izhajati.
Nideli smo tudi. kako so Sc %izpopol-
Mill takoZvani Roentgenovi zarki, XII so
pref iGrali lie n~eznatno vlogo, XII pa
jih Glovek zdaj &c popolnoma kontro-
Ira in Xxi so skoro neobhodni pri mno-
9Th %operacijah in dober pomocek me-
dicinskc %znanosti.
Lahko opazujemo. kako so uporabili
Sc mani znane artezijanske valove pri
brezzicni t~clegrafiji - tenn najnovej-
sem uspehu moderne vede in telegraf-
ske umetnosti, XII mas zdruzuje S po-
ljubno toxic ma zemlji ali vodi, brez
vsakega ~prevodnika. raven neslisnih
in nevidnih elektricnih ~valovanj. In
ma prvcm meStu Sc nahaja elektricna
zarnica, Iii 10 rabimo ze V v~sakdanjem
3%ivljenju in Xxi jc v~sepovsod neobhod-
no potrebna. Ia zarnica je izum ne
prckosljivcga ~iznajditelja Edisona.
Ko sc zacne skrivati ma zapadu
solnce koncem dneva ter Sc cd who
da dviga tajinstvena noe, zazare ii
umetni. hladni ognji ter zalivajo vse
5 svojim zarkim svitom.
Prevrat V razsvetljavi JIG bill eden
najznacilnejsih V pojavih nasih dni.
Toda Ia naloga Sc daleko nj konGana.
kaj da ~pricakuje naSo dobo jutri, Sc
nikomur nj znano.
ko Sc je leta 1879 pojavil Edison s
svojimi prvimi poskusi 2 elektricno
Zarnico ter predstavil svctu elektricne
zmoznosti V brezzracnem prostoru in
odkril Sc druge Z~namenitosti, nj nihce
slutil, do kakSne stopnje sc povzpne
Ia znanost tekom 80 let. Prvi koraki
so bill zelo pocasni. Sele leta 1882. Sc
je potem posrecilo Edisonu, da je po
dolgem trudu odprl prvo elektricno
p~ostajo V New Yorku. Ona prva dina
mo masina je Sc danes shranjena v
nekem muzeju, ter JIG sila majhna. l.
mela jc IS konjskih sill in razni kritiki
so zclo dvomili o koncncm uspehu vse-
ga podjetja. Mislili so. da ne DO elek-
tricna zarnica dajala dovolj svetlobe
in da sc ne bo skazala varno glede ma
pozar.
Edison pa Sc ma to nj %oziral, tenn
vcc jc sledil svojim iznajdbam. Nor
da je vidcl lie on sam, kako zelo Sc
razsiri Ia i%znajdba. V tenn sc 60
tovo nj motil, kcr JIG clektricna raz-
svctljava dandancs najpotrcbnejsa
izmcd vsch iznajdb. Same v Zedinje-
njenih drzavah JIG doseglo Stevilo lar
mic do 10000, 900. Nendar, kljub sill
ncmu razvoju clcktricnc ~razsvctljave
sc nahajamo Selc v ~razvoju ter Sc ne
moreno predvidcti konca.
Bill so trcnotki ,ko SO rcsni ljudje
m%islili. da jc doSczcn vrhunec; prihod-
nil dan jc princscl novo prescnecenje.
Posrccilo Sc jc spraviti mocnejSo stru-