Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-12-12
Mnenje nemSkih kapitaliStov.

TIE dni Sc je oglasila "Rheini>ch Wcstphaeli-
Sche Ieitung % kateri je znano, da zastopa ma
Zore nemSkih vcleindustrijalcev. Govorila lie o eli
IJh hemske voJne. kdor Sc ne da zapeljavati Oh
iantazij, sc ne DO prevec Gudil pisavi tega lista;
morda bo pa vendar KIDD; Xxi Sc nj hotel v~erjeti, To-
/e razum"l, da lc tn vojna kapitalisticna.
Classic nemSkih miljonarjev pravi, da jc spo-
r'%im $ Sovraznlkoi ma zapadu popolnoma memo
zoe III da je To tudi kancelarju Bethmannu Holl-
Wegu znano. IakaJ j. tax sporazum nemOgot, bo-
mo takoJ vedeli, dc titamo. da pravi kapitalistiGni
list:
Mas koncni ell je, da ~prodremo ma zapad in
TT" "rea'a. hdor So temu uplra. ga mOramo po-
mandrati.'
DO oceana pride Nemcija lie tez tuja tia. Ako
StoJl NcmclJa ma S~taliScu, katero ~oznaGujc glasilo
njenih n~ajveGjih kapitalistov, hi bill sporazum Sc
veda lie IA Ia nacin mOgoG, da hi Belgija in Fran
clJa ponizno ~vpraSala kajzerja, dee leli razun nil
Ju zemlJe Sc kaj druzega in bi mn potem uljudno
IN nitro dali vse, kar zahtcva. Tax sporazum hi
pac tudi nemiki velckapitalisti Sprcieli. Voina hi
bila tedaj res kmalu konGana. Toda nemSki vclc-
KapltalIStl ne brodarlJo V oblakih III cato vedo. da
ne boSta Belgija in Francija nikdar dobroyolino
NpreJcli take "Sprave" in da Sc tudi Anglia ne
b" nikdar navduSila zanjo. ker tudi njej nj vsc-
emo, cc zascde NemGiia ~bclgijSko in francosko o.
hrczje in moli odtod Londonu pest pod nos. Ker
pa h"reJ" "~NvaJati. cesar Jim drugi proStovoljno
me- dajo. je madaljcvanje vojne edna mogoGa DO
Slcdica.
"RheiniSch WestphaeliSche Zcitmg' govori
tudI o >ltuaciJi ma Balkanu in pravi: "Kar ina
zmagovalcc. To 81 obdrzi.' : tenn ic torej potrjc-
no, ia nj SG Ncmcija pomagat AvStriji. le da
'kaznuJe SrblJo, ampak da hoGe tudi tam oSva-
jati. In To nam jc popolnoma razumliivo. Kaiti
y Malo Azijo Sc IL Bcrlina ne more priti po krajsi
lotl kakar ccI Balkan. V kapitaliStitni trgovini
Je n~aJkraJSa pot naJvcG vrcdna. a najbolj zaneSlji-
No 81 y" more poSluzcvati tiSti. kior io ina V SvOii
oblaSti. Torej bi jo ncmSki kapitalizcm rad dobil
y >voJo oblaSt. in Y ia namcn je potrcbna osvoii-
ley Balkana.
VA eni >trani ocean, ma drugi Balkan. Ocean
lc ogromno promctmo srcdstvo. in cato ie leila
p" uJcgovcm obrezju %razumliiva. Steer je imela
Ncmciia y mirnem casu tudi doslcj popolnoma
presto pot do NIGGA. IL IIamburga in Brcmena
>" vozili nemSki parniki brez ovirc ma ve strani,
y >ev"rno in JUNO Ameriko pray tako kakor ma
talJni Vzhod. Toda kdor ina nckaj, hi rad wee.
RaZuni"ga 81 pa nemSki mOrnariSki poloiaj tcmc-
l1Ito lzpremeni V ~>lutaju vojnc. Anglia tedai lah-
X" zaprc nem>ko morJc, ce j. dovolj mocha IA to.
Y S"danji krvavi drami Sc il jc to tako posretilo,
da ina Ncmcija cdino podmorskc ladje i1vcm svo-
Jh voIa.
Pov>cm drugaccm jc polozaj, Gc dobi Mem
rlJa ~belgIJ>ko IN kos francoskcga obrclja V svOjO
obla>t. Tcdaj poStanc sauna Angliji boil ncvarna.
-kakor Anglia nicj. Svctovma trgovina in vojna
sta pa ~dvoJcka. Kdor hotc Y kapitaliStiGnem sve-
ia opraNlJati prvo. mora vcino raCunati T. drugo.
I'm ncmSki velekapitaliSti raGunajo L MO.
Omcnjeni list pravi: ''Povcdati moramo
francozom. da je vSaka ped zcmlje. Xxi jo osvoji-
mo, naSa. francoSkc pokrajimc so dvakrat tOliko
vrcdnc, kolikor naSc kolonije. Kar Sc tice Bclgijc.
nam nj trcba izguhiti nobcne bcscde. Kdor hoGe
BclglJo, nam jo mora vzeti."
Nadaljc pravi "R. w. H.: London Sc loie
razdcnc, kakor MoSkva."
Tudi 10 jc z|nacilcn stavek. Konkurentinia
A"mciJc j. Anglia, ne pa Russia. Tako jc trcba
razuincti TO rec. Anglia So mora smatrati zn
glavno SovraInico: Angliio jc trcba premagati,
pa cc hi 80 moral V Ia namen razruSiti London. Ia
MoSkvo 81 nj trcba truditi: dobicek. Xxi hi GA ka-
pltalzcm \cmciJe incl ma ruSki strani. Gc hi "a
vzcla nemSka armada MoskvO, Sc ne more ma no.