Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-09-12

ma ruskih delavcev poklicana k yoiakom Ia ,a.
krat sIno izrekli mnenje, da ia poizkus gotovo ne
oStane omeJen ma Rusijo, kaiti delavce, XII so ia.
ko skromni kakor kitajsi kuliji. znaio ceniti tudi
kapItalIstl pc drugih deielah.
SedaJ prihaja res ma dan, da SO naieli kuEie
'udl ma FrancoSkem. IL Tientsina poroca 10 nam
rec, da so nemSki AGENT povzroGili mnogo nemi-
ra med kuliJl, katere poSiljajo francoski uradi na
JUNO FrancoSko. Zastopniki francoske Wade so
paJe obIJuboval kitajcem, da Sc bodo rabbi lie IA
uelo ma polJu, medtem ko so nemSki agent raz-
slrJail govorlce, da miSli francoska vlada pora-
btu kuhJe IA izkopavanje zakopov i'm IN podobna
deia ma ~boJlScih. Tcsa So j. mnogo kitaiskih de-
laVcev uStra$llo in tako so bill prekrizani racuni
ifahcoskrh agentov ne le V Tientsinu, ampak tudi
' Aahtungu. Mnogo kulijev, XII so bill pripeljani
V lientSln, Je tukaj odreklo nadaljevanje potova-
MA, drug, Xxi so bill ze ma ladji. so ma poskakali
V morJe IN splavali ma suho. Francoske oblasti SO
doblle cd kitajSke Wade dovoljcnje, da najamejo
10000 kuljev ma tri leta.
Pc oNinku Gcz Stockholm dobiva Berlin poro-
clio, da je bila V Moskvi pred kratkim vstaia in
ua Jr hllo wee oseb ubitih III ranjenih. Morda je
maio prevet rcteno, dee Sc imcnuje Ia dogodek
'~NStaJa', zhi Sc pa, ia je So vendar "a prav res.
ne henllre, katere Je povzrocil davno znani i'm tn-
I'll tekom vOJne ne premagani nered ruskc upra-
We ior"cllo praNl, ia Jc ostal ambulanGni vlak. XII
1e hI prenapolnJen L %ranjenci, brez nadzorstva
IN bre2 N~treiajev. N~ojaStvo, Xxi je blo poklicano.
da razlene razburjeno ljudStvo, nj hotelo porabiti
or"%Ja, IN ko jc priSla policija. Sc je izvrSil krvav
spopad.
Ia dogodek je popolnoma verjeten in kaze.
da Je RuSiJa Sc daleG cd tiStc globoko segaioce
rcorganizaciJe in od modernizirania o katerem
nam prip"vedujejo ne ljubitelji ruskega naroda.
pat pa obozevalci ruskcga carizma. Tista nnraya.
XII j. LAM p~oSiljala crle Cete brcz puSk ma fronto.
poHilJa Sedaj ranjcncc brez oSkrbc in nadzorstva
cd fronte. Po tenn je jaSno. da jr vsakega poraza.
XII iOlctl Rinse kriyo knrumrir,n, ,,..,o I..;
zein med voJno hi ME bolSi kakor carizem pred
vojnO.
Ma Erdeljskem (SedmograSkem) Sc jc av-
StrlIsko ~vojaStvo precej umaknilo pred prodira-
J0ciml Rumuni. Zbornica magnatov je imela oh
listen taSu Seio, ma katero so priSli Glani zborni.
ee, sk0raJ SAM CROFT in baroni, V zalnih ublekah.
V teh resnih cash imajo torej gospodje aristo-
kraft Sc zmisla IA komedije.
II H'rlina %porocajo. da ie bill oh prilike ru-
munrkr vojne napovedi V Warsaw prirejen velik
shod L dnrvnim rcdom: ''Vpliv rumunske vojne
naNoYcdi Id poljSko neodyiSnost in ma preporod
p~oljNkcga naroda. Pc bcrlinski trditvi Sc ie
$40! Ia udelezilo ~petti>oG oseb. Sprejeta je bla re-
sc!ucija. ki naglasa. da hi ruska zmaga onemogo-
ella ustanovitev neodvisne Poljske. PriporoGalo
Sc Je, maj Sc razgIaSi neodvi>nost Poljske in tako
omogoti Poljakom. ia vStopijo kot samostojen
nar'd oh Strani centralnih sill V vojno.
ker j. NarSava od \cmcev zasedena. je tez-
ko vedcti, ali so Poliaki priredili ia shod 30 svoii
zelJl, ali ma mlgljaj svojih Sedanjih gospodarjev.
Razumljiv hi bill tudi prvi sluGaj. in ne hi nit
~kdovekaj pomenil, kajti pettisoG oseb Sc nj "a
NarSavo ogromna mnozica. Cd zaGetka vojne je
bilo mnogo Poljakov, XII so bill prepricani, da POI
mem zmaga \emcije in AvStrije Zanje svobodo.
Razumljvo je, da Sc MISC posebno ~zanaSali ma ne
odvisnost, Xxi hi jim jo dala Russia kajti tam so
imeli neposredne izkusnje. Zdi Sc pa, da je tudi
njihovo ~zaupanje V Nemtijo in Avstrijo dokai
preveliko; pogled ma usodo pruskih Poljakov hi
ih !ahko veliko naucil, in ce nj imela germaniza-
eliza in razlaStitcv V Galiciji takih uspehOv kakor
ma Pruskem, je to pripisati deloma nesposobnosti
Av>,riie. deloma pa dejStvu, da je dunajska vlada
potrebovala Poljake ia izigravanje prot Rust
nom. ClovcSko je r%azuml jivo. da ~pricakuie oh
tako velikih dOgodkih kakOr oh svetovni vojni
v&akdo tisto. cesar 81 najbolj zeli. ampak upanje
vendar l. zcljo Sc nj utemeljcno. o TEN Sc bo
ma svojo ialost Sc marsikdo preprical, XII sedaj oh
vojni vclikih draw pricakuje in upa.
Scnat Zcdinjcnih draw je V cetrtek veGer o.
dGbril pogodbo o nakupu danskih zapadnoindij-
skin otOkov IA % miljonov dolarjev. LIE malo Ste
vilo Senatorjcv je glasovalo proti odobritvi. Do
datek senatorial Norrija. maj Sc zniza ~nakupna ce-
ma ma 10 milionov dolarjev, je bill z veliko vecino
ZavrZen i'm pogOdba takO OdObrena, kakOr sta 10
!. augusta podpisala ameriSki tajnrk Lansing in
danski poslanik Brun.
- am 20 nj rnaepo Ja % zopoJno ipli;,ki n