davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
GOrica je Padla.

sail Ampak IA Slovensko vpraSanje je to usOde
poln preobrai. Vsak korak XII ga napravijo Ita-
ljan Sedaj naprej, jh prblizuje EILEEN italian
skc Wade in - tudi to jc treba povedat - ugro-
zava narodni obSanek Slovencev.
Doker MISC lijani zased slovenskih ta
je moglo upai. da Sc Jim bo pri sklepanju miru
lahko reko, da jim nj mogoce dati, cesar 81 MISC
pridob Sedaj prihajajo polozaj, da lahko po
egncjo IL zcpa pogodbo Z zavezniki in Sc trmasto
opirajo nanjo kakor Shylock ma svoj kos papirja
Padec Gorice ne hi bill Gisto vojaSkega stall
sea velikega pomona. s politicnega staiSca je ME
gov pomen vclik, in IA Slovence lahkO poStane
kataStrOfaen.
Vsak narod ina pravico do svobode, neodvis
nOsti in nacionanega cdinStva. Slovencem Sc gre
lie IA to teoreticno pravco ahho Sc pravi, da gre
naravnost njih obstanek. Narod XII Steje pet
deset ScStdeset milionov duS lahko pretrpi iz-
gubo kakSnega milijona I.ahko zivi in Sc razvija.
tudi Ge jc razdeljen dive, tri drzave. Ia narod,
kaercga je vsega skupaj poldrug million, je
ten udarec. Ge Sc mu odtrga toliko, kolikor hoGe
Italia Slovcnccm vZet ma Primorskem i'm Kranj-
skcm
CgovOr, da ostancjo Slovenci tudi pod Italijo
Sovenc drz Igodovina beneSkih Slovenccv
nam kazc, da nj takO. AvStrija je hotela germani-
zirati. Res Sc jc tupatam nekaj SOvencev ponem-
clio. nckaj poitalijanco. Ali Avstrija nj znala,
kakor hi ba rada. V Avstriji je vadal po zna-
menitem reku "Absolutismus gemildert durch
Schamperc" Vzlic vsemu pritsku so Slovenci
vendar ostali Slovenci
Avstrija jc bila drzava mnogih narodov, in
ze zaradi tega jih nj mogla men mic tebi ME po-
goltniti. Avstrji imelc ce ne narodi, vsaj
dezele nekaj avtOnomije. Veliko nj bila vredna;
ali nckoliko je vendar olajSala odpor. In ker je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

prihaJal proti dunaJskemu SiSemu Odpor cd mnO-
9Th strani je vsakemu delu nekaj malega korist
Vse to hi bilo povsem drugaGe "a Slovence
Xxi bi priSli pod italijansko vladO. BeneSki So
venci nimajo ne enc Sole; anektran So-
venc bi izgub tiste, Xxi jih ina jo Sedai. Vzec hi
Sc jim drObtine decline avtonomije PriSli hi pod
odlocnejSi in smOrenejSi prtisk kakor scdaj
Nrhutega je italijanski nacin Slovencem blzji od
nemskega; bolje hi ST. mu aSimilirali. in to pO
meni, da hi radikalneje izgubil svojo narodnost
Sovenci nmajo nit najmanjScga razloga da
Sc vesele italijanske image. Lahko 81 lcle izhod
IL avstrjske jeGe, ali ne IA to, da pridcjo pod ita
lijanske vislice Osvoboditcv, Xxi mas pogoltne
je sabsa cd zapora, katerem imamo vcndar Sc
upanje, da Sc danes ali jutri izbavimo IL NIGGA.
Ako zavcznik tako odotno zmagajo. kakor
81 domSljajo tako, da hi lahko diktrali mir. in
ako italijanske cete Sc dalje napredujejo ma slo.
venskih teh, tedaj jc res najvetja nevarnost "a
obstanek slovenske narodnosti. Kajti ma kakSen
nacin maj hi zavezniki pr sklcpanju miru odrckl
ltaliJi, kar so j dali crmO ma bclem, prcden je
vstopila vojno vemo in ne razumcmo. Res jc
da Sc Je ze marSikatcra pogodba popjuvala toda
Slovencem ma ljubo ne bo tcga storia Anglia XII
racuna kakor Francija ma talijansko zavezniStvo
tndi po vojni.
BoljSe upanje hi imeli Slovenci lc tcdaj Ge
ne hi ne ena ne druga stranka tako ahsoutno
Zmagala, da hi mogla nasprotni Stranki enostavno
vSiliti svoje mrovne pogojc Ako hi Sc morai oh
zeleni mizi dipomatov delati kompromsi, tcdaJ
hi pred vojnO Sklenjenc pogodbc same oh Scb iz-
gubile SvOjo veljavo.
Ali najvazncjSe hi bilo, da hi dclai pra-
vii zakcnjcn sobi tiSti, XII Sc Scdai koljcjo tenn
(konec M . strami)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Veliko veseje vlada ltaliji - tako poro-
caJo zavezniski list ltalijanska vojska je Ease
dla Gorico in Sc pOmika prot Trstu.
Dolgo je trajalo, preden so priSli Italijani
tako daec. ko je izbruhna vojna med ltaijo in
Avstrijo itajanski oddelki brez tezav preko.
rach mejo in brez posebnih tezav so zasedli vecji
del Furlanije Ali ko so Sc pribizali SoGi. Sc je
stvar zasukaa. Tukaj spoznali. da so dosegli
svoJe prve uspehe zato, ker hi bilo od avstrijske
strani resnega odpora. Kar so Cadornove trume
prve tedne Smatrae odboj, je bilo le takticno
manevrranje dokler MISC avstrijskc Gete dosege
davno pripravljenih pozicij
Tedaj je dobila krvava igra povSem tlrugo
lice. Tedaj je italijansko vojastvo sele spoznalo
pomen moderne vojne, njene tezave mjene groze
Nj dvoma, da so bile avStrijske postojanke
utrjene. Cd omega dneva, ko ie posala Avstrija
svOj infamni ultimatum Belgrad. nj zaupaa
svoj zaveznici Italij. Prvi dan, ko je bila mo-
bilizacija razglaSena, je korakao avstrjsko voja-
Stvo prot italijanski mej
Avstri ia sc jc potcm mocno trudila da bi 81
bila zagotovila nevtranos Italije NenGija jo je
TEN podpraa moe Da, NemGija je sc
wee delala nego Avstrja Knez Buclow je izrabil
vso svojO diplomatcno pretkanost i'll svoje fami-
lijarne simpatije Rimu.
IL Tsznih zjav ogrskem. Sc natancneje pa
liz Bethmann- IIollwegovih nemskem parlamentu
vemO, da je bila Avstrija pripravljena dragO pa-
cati italijansko nevtralnOst. Use. kar je Av-
strji res italijanskega bi ba dobila Italia "a
stonj. Trst Istro bi dobil obsrno avtonomijo in
Avstrija je hotela garantira 'taijanski zna
caj' te pOkrajine
Italija nj hotea Sa je vojno he to jc
vsakemu treznemu jasno dokazivalo, da hoce tia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

liza wee. In vse, kar hoGe wee, gre ma racun Jugo-
slovanov, pray posebno racun Slovencev
Poagoma je prihajao ma dan, kaj hocc tia
LIZA. Memo tasopiSjc je bilo ndskretno in ie IL
bebetalo wee nego hi smeo. Povcdalo e, da hotc
ltaliJa pogoltnlti Severno PrimOrje, velik kos
kranJskc, lstro, kos hrvaSkega prmorja ia
dranske Otoke in dober del Damacije.
kadar smo To omenja nam odgovarjali
'ltalija lahko zahteva, pa ne bo dobila. Zavcznki
j ne bodo dali tega''
Tpozarjai smo, da itajanski drzavniki MISC
oroc Preden posali svojo vojsko zavezn
kom ma pomoc, hoteli vedeti, kaj dobc "a to-
In Ge jim ne hi bill zavczniki garantirali wee ka
kor Avstrija, je jasno da hi bill rajSi cd Avstrje
well brez rizike, kar Jim je ponujala brezplaGno
kakor da hi bill well nase zrtvc cd kaerih hi
bill ime toliko dobicka.
To je bilo lahko uganit Ali il lord EatOno
win izjav vemo da je bilo res tako. Vemo da OBJ
stoj med ltalijo in zavezniki pogodba, podpisana
in zapecatena, in Ia pogodba obljubuje taliji slo
verske in hrvaske krajc.
Dokler MISC preSlc italijanske cee ccz furlan-
sko mejo, je bilo mogoce, da ostane ia pogodba
kos paprja. In dolgo je izgedalo, da bo tako.
Mixer MISC avstrijSke cete bojcvale tako ener.
gicno i'll uspesno, kakor ma soSki 'front.'. Slovenci
so organizirai prostovojnc strelske zbore, in ii
nezvezban 'brambovci' so Sc bojcvali kakor re-
guIarno vojaStvo.
Idi So, da je Avstrija pO svoji start navadi
''nagradia' TO p0zrtvovanoSt TEN, da je osla-
bila defenzivo ma tel cri i'll poslaa del voiaStva
Galicijo proti Rusom. Vsekakor So jc Iajanom
naposled posrecilo, da prSli Gorico.
Koliko ina to mitariSicncga pomona. ne
spada sem. Tudi nimamo prostora, da hi tenn pi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

VISA rdeca Je zemja po severni Minnesoti da-
lee naokrog po hribih oh jezeru Superior IL ME
nih globocin je prSla Ia barva povrSje XII so 10
poznali ze start lndijanci, das MISC vedeli MO
poceti kaj drugega, kakor da so 81 namazali kozo
Ia olepSanje'. Moderni covck We, da pomeni
ia barva najdragocenejSo snov naSe dobe drago-
ceneJSo od dragega srebra i'll zlata, ker ne hi mo-
gla VISA naSa kutura meti svoje oblike i'm sy0ie
pOdage breZ ME.
Ielezni dobi zivimo. Mladost clovestva,
doga, mnogo tisoc let trajajoca je bla kamnitna
Potem Jc baker zamenjal kamen, ker je bill pre-
mehak, Sc je kmalu umakn zmcsi imenovani
bron. Neik Je bill napredck, ko je covek zaGel
rablt rudO nameSto raZnOvrstnega kamenja epo-
hanejsi je bill, ko je zelezna ruda premagala ze-
lezno.
Lelezo. To Je snov, ma kateri sloni naSa kul-
tura. To Je Snov. ki omOgOca ma boljSe ma raZno-
vrStneJSe orodJe, ajkompciranejSe stroje mai
mocnejSe motorje, najggantnejSe stavbc in - ma
uSpeSnejSe uniGeyalne naprave.
Zclczo! kovano ielezo, Vito zelezo. jeko, to
so cudezne bescde, oznacujoce sretistva vstvaria.
MIA in bogatenja in razdevanja. Bagosoyljena
Je zemlja, ki ina zelezno rudo svojem krilu Ca
robna je Sila, Xxi izhaja IL imena mogoGna je suge-
stija rdeGega prahu in rdecega bata
V Severni Minnesot e zelezno okrozje VISA
zemlJa Je pona rude. NaSelbna poeg naselbine
Je Hrastla IL tai - mad rudo, zaradi rude Oh je-
zeru Sc le razvilo mesto in razvija dale krep-
ko, nitro, hoce postati resnicna metropolis, hoe"
vStopit tekmo L najvccjimi, fantaStiGno zrast-
lm mesti te delele Sevcrni Chicago hoce postati
Duluth Iarad leleza. StekaliSGe leleznic - "a
radi zeeza. NelikanSka luka - zaradi ieleza
Ljudje kopljejo ieezo IL zemlje kakor krti
So zarlJeJo vanJo pa grebejo in grebeo in meceio
rudo ma dan, cele vozove, cec Wake. Vozis Sc iz
Dulutha Chisholm, ali IIibbing pa sre6avas
vlak IA vlakom; sama ruda, ielezna ruda dolarji
miljoni.
Ljudje kopljejo zelezo IL zemlje. Ne Ease
Ia ljudi. Ia druge Judi Ia ljudi, k so znai sto-
pitt ma Kos 2n''ls' razprqStreti roke, pa reel: To
Je mole! Mixer nj narava postava table ma
pisom, da je do tega potoka Jozetovo onkraj po-
t"ka pa Nacetovo. Zemljo je ustvara in ma ME
lJudi. Ali izrned teh liudi ie bill Joze in Mace in
John drzneznejS, pa je dejal Moje je!
Ia tiste XII praviio, da ie njihovo, kopjeio
zelezo tsti, Xxi mi njihovo.' Bilo hi tudi njihovo
ako - ampak to je druga povest. vprasan-
ME Dodge zgodovine, XII Sc bo reSilo ko no zrelo
Toda on, ki mi njihovo," kopljeio mijone Sa-
mi Jih nmajO ker jh izroGaio tistim XII "je nil
hOvo." Sami zahtevajo lie kos kruha, streSico mad
glavo in nekoliko zraka
Tsti, Xxi ''je njihovo." rezejo ma ihne kosce
kruha in zraka IA dihanje dajejo lie malo maj
hnim kruhom in oh neobnem zraku t tezko III
Yeti; zvcti mora. In tist, XII kopjejo onim
drugim miljone, so 81 domisi, da bi "a to lahko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Od enc laStavice nj pomladi tudi od trch me-
Nekollko HIem ne ovrIc pravila. In Westovo po-
rocio potrJuJe, kar SmO tudi mi zc porocali
Jeklarski trust goSpodujc, StraSi zatira in
tcpta zakone Minnesoti kakor drugod i'm We
Gina Javnih oblasti in organov ga podpira
Zakon? o. zakon je dober kadar Sc lah-
ko obrne zoper deaystvo. Zakon Sc brcne kadar
hi moral SGitit delavstvo
Pravlca! III, pravico ina tiSt kdor i
ma moe. lmajo Ii dclavci svoiega guvemeria. svo-
Jega serifa svojega policijSkega Sefa, svoje sod
nike? To je moe, in kdor io ima io rabi.
'llahaha Sal ste imeli pravico da 81 izvoli-
te guvernerja in sodnike in Scrifc i'll eel klip jaw
NH uradnikov. Sal ste mas SAM izvolili in zado-
voljni norate biti mani. VaSim glasovi -
hche - y am prepovcdujcmo ses,amkc Vas pre-
eanJamo, Vas zdpiramo, obSojam3. Pu pr,vici Va
Sih glaSov VAS deputyji i'll pretcrat pobilajo
kai pritozuiete?"
Da. re. hi bilo ahbo drlgace Gotovo
hi bilo drugaGe, ako hi bill ds'auc pref zave-
dali svoje moti, ako hi bill pref organzirali
strokovno in politicno.
Grenke izkuSnie, XII iih imajo strajkarji
Minnesota lSkreno zelimo, da hi sedai premagali
zapreke, katermi ovirajo njhovo praviGno
stvar in da hi zmagali svojimi poSenimi zahte-
vami
njihovem mtereSu zelimo enako odkrito-
srcno da ne hi pozabili ma Svoje sedanie izlluS-
ME. Tudi strajk Sc bo konGal ali razredna mas
protja ostanejo tudi po MEM. In &c hoGejo bo-
docih bojh imei mani tezav in azio zmago Sc
morajo IL sedanjih krivic nauciti da ie ma jglav-
nejSe:
Organizacija! Strokovna in politicna! Orga-
nizacija "a dosego gospodarske in potiGne moGi
Cd te moc pride zmaga
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
ZeleZnO OkrOzie

vendar zahteva vsaj malo wee kruha in dovolj
zraka
Ali oni, Xxi sprejemajo miljone, SO odgovor-
Ii: "Ne!' In dodali so: "Mi smo goSpodarj vi
ste hlapci.'
Tedaj So hlapc razumeli in 81 domslili:
"Ce ste gospodarji, pa ukazite rudi, maj pride
sama IL jam Ali pa pojdite sami ponjo."
To je Strajk.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Nekatere izjeme je nasel poroGevalec West
Zupan Michael Boylan Nirgniji, T. f. Webber
ChiSholmu, Victor Power Ilbbingu SO iavno
protestlrah proti brualncmu nastopanju guver-
herJeVlh zastopnlkov. ter so Sc obrnil do zvezne-
ga posredovancga oddclka $ proSnio, mai poiz-
kuSi poSteno posredovanjc. Zvczna posrcdovalca
Davies in Fairly sta vScd tcga odSla Y zclezno
okrozje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Tudi lri je tekla Minnesota West pravi da
SO dobili oborozen pretepaGi vSakovlstno oblast
' nekem sucaju so vlri rudarievo hiSo sire
lJali i'll ubili nekoliko ljud Namesto da hi prize
Ii morllce, so obdozili rudaria, cigar hiso so
vlomili, in nekoliko organizatorjev l. w. w.
Ia slutaj hi osamIjen. kri je tekla re veGkrat
tekom stavke
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Y zeleznem okrozju je Strajk. Rudarj so od-
povedali dclo.
"Delo je naSe blago, naSe edino blago Ce Nam
ga prodajamo, moramo dobiti zanjc ySaj toliko,
da moreno ziveti cloveSko."
Ma ''renGu" vlada iekarSki trust. On je tam
glavm gospodar mogoGen goSpOdar Predsednik
ZednJenih drzav je e uradnik. AngleSki kralj
SINE nosit krono, da repreZcntira, in 2 reprezen-
tranJem je njegova moe pr kraju. NcmSki kajzcr,
rusk car! Rajhstage in dune in mnistrStva ina.
Jo poleg Sebe in nekoliko tudi mad schoj In "a.
kone III uStave.
Jeklarslli trust je mogoGnejSi cd prezdentov
IN kralJev in cesarjev.
Jekarski trust je dejal: "PlaGc IA Vase delo
dootim JAZZ NaSa Stvar je, da ubogatc, moja da
ukazujem. NInite jame.'
lllapci" Sc MISC vrnili. Zazdelo Sc Jim je, da
jim ne hi bilo trcba hlaptcvati, ampak da hi bill
lahko vSaj Svobodni delavci.
Bill hi lahko tud Svobodni gospodie svobo-
dn tovariS cnakih tovarSev. Ampak - cas- Sc nj
prisel, ker ie Sc prevec hapcev XII so radi hlapci
Nsaj svobodni deavc da hi bill.
In MISC Sc vklonili .JekarSki trust je mogo-
cen; ampak jane jih zapoditi, Ge no6e
jo. I'm oni MISC hoteli.
MogoGni trust je raZSrd Ne da Jim ne
hi mogel dai, ker 50 hoteli. MogoGncga trusta
mogocni predSednik ie prpovcdoval StrmcGcmu
Svetu, da zlati GaSi icklo. Ampak ''hlapc
So postall neSramn' In tega ne trpi mogoGn
trust. Cprli so So. kdo upa upirat mogoGnemu
trustu? Neliki goSpodje Sc mu klanjajo, narodn
zastopniki sprejemajo njegove ukaze, Sodnik
a@aSCs - y njegove zelie. \ hlapc Sc pun
tajo!
Ponos mogocnega goSpodarja je vzkipel Ma
kolena puntarj. Nazaj jane, in prosite "a od-
puSGenje.''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Amerika je svobodna dezea. njej vada
red IN zakon. Ameriski duh je duh prostosti, ne
odvlSnoSt IN pravlcnosti. Anerka je zaScitnica
podjarmljenih i'll preganjanih
Zapomnimo 81 to, preden poslusamo Westa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Prciskovalec industriskega odseka pripove-
duje:
Mesto Duluth, okraj st. Louis in drzava
Minnesota, kaior jo predstavljajo guverner
Burnqust in drugi jevni uradniki, 81 podajeta
roke neuSumlJcnem streml ienju, da hi strli
stavko $1,000 rudarjev, ko vodi sedaj ma Mesa
la renci, 40 mill Severno od Dulutha. Serf John
H. Meining DulUthu, dstrikmi pravdnik Green
in duluthsk policjski Sef Sc trgajo IA naklonje-
most JeklarSkega trusa i'll teptajo vse pravice de
iavcev, ki so veGmoma tujci, petami ="
SO Ii gospodje Burnqust, Meining Green
lid uSluzbenci, uradnl, eksekutivni organi je-
klarSkcga truSta i'll goSpoda Garyja?
Ne! Javni uradnik so, uradnik naroda, IL
radnk ljudStva. Cd NIGGA so izvoljemi od naroda
pacani, po zakonih odgovorn uradu. Ali oni sllI-
AJo JeklarSkemu truStu proti narodu
Wee kakor 1000 Judi ie Serf zaprsegel kot
Svoje deputije. Oborozeni Z revolverji in puS-
kami in majo uradno oblast. Skrbeti morajo IA
red in mir in zakon .
ljudje ki vedo kai velkih Strajkih V A
meriki. Sc smehljajo, ko sliSijo to-
TlSoc deputy Serifov in zakon? To Sc ma
vadno slabo vienna. No, pa morda je topot izje-
ma; ncmara je Minncsoti drugaGe
Me nj treba dvomiti. V Minnesoti nj izje-
me- West, ko je bill tud Colorado pravi da je
Ia oborozena truma ustanova strahovlado zoper
Strajkarje, katero primerjati lie straho-
vlada 'gaSovitega .effa Farra liz Colorado
Spomn Ma to ime pove wee kakOr debela
knjga. Ne, Mnnesoti nj zjeme, Minnesoti
II; drugace, kakor Colorado
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

bankb pa Sc nckaj, in mali kramaGel postane po-
iagoma gospod. ker je kupGeval rudarii
Ampak sedaj je Strajk; Sedai ne pozna ru.
darja. Sedaj je trustov prerokl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

kako hi pognal JAIME live ljudi misijo
in voljo, &c nocejo?
Mogotni trust ina svoje naCne to- Pora
bill jih je, kakor iih je bill re davno vaien.
Odbor IA mdustijske razmere, nasednik biv
Sc zvezne ndusriiske komisijc predseCnikom
Frankom u. Walshem ie postal svojega clana Ge-
orge p. Westa Minnesota da ozre, da raz-
gleda in ola pove, George p. West ina oci IA ia
kc reel. Bill je Colorado ko jc bilo tam podobno
pri premogarjih in je sestav porocilo o ondot
nih razmerah. Sedaj poroca, kaj je opazl Min
ncSOti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15

Duluthu in po okrozju so Sc tudi trgovci
postavil ma noge zoper strajkarje. Trgovci in tr-
gOv6ki igraio veliko vogo. Tudi casu Strajka
je treba jest. a kramarji so razumeli zeljo je-
klarskega truSta. Neletrgovci he dajo njsim tr-
eovcem kredita, ampak zahtevajo tedenske obra-
tune, mali trgovci odpoveduicjo rajkarjem
kredis
Mali trgovci poStajajo tudi agitatorji. Agita-
torJi IN trust poStajajo. Dclavce nagovarjaio, mai
Sc v"mejo y jane. NcSti raznaSajo i'll prenaSaio,
ki maj upaSijo rudarie. kakor znai 20 in molejo
pomagaio trustu.
Zi>c Ii od trusta?
kaj Sc, Gary i'll ostali miljonarji ne live po
kempah. - Rudar je tam kupovalec. Po vse. kar
potrebuje Ia druzino hodi rudarjeva zena V Sta
cuno. Mnogo rudarjev mmogo potrebuje in mnogo
pokupi. Cd mnogih malih kupGii Sc tudi poago-
ma nabere profit Seasonal Zgradi hSica, pove
ca Sc, lepSe opremi, nckaj denarja Sc naoa
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
NEW YORK COTTnN

New York, Aug. 10.-With Liver
pool relatively easy, there was a re-
newal of scattering liquidation and
local selling the cotton market early
today. After opening at a decline
of 8 to II points, the market sold
about Is to 19 points net lower. The
favorable eastern belt forecast and
the rather more favorable average of
some Of the crop advices received dur
ing the past two or three DAYS SEEM
ed encourage reactionary sentiment
and selling was of much the same
character as that attracted by the
sharp bulge of yesterday afternoon.
December contracts eased off to 14.42
and January to 14.50, shortly after
the call or about % to 80 points IN
der yesterdays high level. Western
houses were buyers again, however,
while a private cable said Liverpool
seemed to have been pretty well sold
out, and prices here steadied toward
the end of the first hour.
New Orleans also steadied up To-
ward the middle of the morning, while
the renewal of local bull support was
encouraged by reports of continued
dry hot weather in Oklahoma and
prices worked back to within 5 or 6
points of last nights closing figures
with December selling at 1853 and
January at 14.63. Demand then tap
cred off again and there were reac-
tons of 8 or points later with the
market quiet but rather nervous and
around midday.
Trading was more active during the
early afternoon with the tone nervous
and unsettled. After working up to
14.58 for December, and 1853 for
January, on western buying and COW
ering by early sellers, the market
turned easier under renewed liuuida- |
ton and sold off to 14.43 for Deem
Der and 14.5O for January after two |
o'clock, or about 16 to 10 points net
lower.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
Markets
NEW ORLEANS COTTON.

New Orleans, Aug. 10.-The dis
couraging attitude of the Liverpool
market and the forecast of fair
weather for the greater portion of the
eastern belt were features that slim
ulated selling Of cotton on this marked
To-Day. Under the pressure prices
fell 10 to Is points in the first half
hour of business.
Support was given the market bv
bullish interests and in the trading
up to noon there was a gradual re-
covery to level within 1 to 2 points
Of yesterdays close.
The rise carried the most active
months L to 2 points above yester-
days close, but selling pressure again
developed in the afternoon and at I 80
the market was at a net loss of 10
to Is points.
Cotton closed steady at the decline
at a net loss of q to % points.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
Cotton closed steadv.
LIVERPOOL COTTON.

Liverpool, Aug. 10.-Cotton spot
steady. Good middling, 8.78; mid
ding, 1872; low middIing, 8.46. Sales,
1000 bales; 1,200 for speculation and
export. Receipts none. Futures quiet.
August, $50; August-September,8.46;
observation-disclosures, 8.44; October
November, S.43; November December,
$40; December-January, 1884,; Jan
uary-February, 1891; February
March, 1894; March-April, $40;
April-May, S.3915; May-June, 8.393a;
8.37; July-August, 8.841a.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
WHEAT MARKET EASY.

Chicago, Aug. 0.-Notwithstand-
ing that the wheat market overtopped
at times today the highest price of
the previous session, trading was rel
atively contracted in volume and the
fluctuations as a rule did not exceed
the usual limits. With fresh strength
was largely due to reports Of IN
seasonably early frost in Canada and
to reports Of eager European demand.
On the other hand, many holders
judging that perhaps crop damage
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
CHICAGO CAsH GRAIN.

Chicago, Aug. 10.-Whest, No. 2,
red, 1.447k @14.8 Sd; No. 8, red,
1.42 1-4@1.45 3-4; No. 2, hard, 1431s
CLASH; No. 3, hard, 1.40h OLD ga.
Corn, No. 2, yellow, 87@1a; No. 3,
yellow, IS; No. A, white, 81 3-4@85.
Oats, No. 8, white, 431z@4415;
standard, 44@45.
Rye nominal; barley, 1906; tim
othy, $50; clover, 7.0O@14.50.
Pork, 27.o0; lard, 1855; ribs, 1895
@14.50.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11

FOR SAI.E-A beautiful juniper motor
boat, new, 17x41z feet, copper fastened,
interior vanished; new Palmer motor;
speed miles. Sell below cost. Box SIS,
City 10aug
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11

FOR SALE-Good horse, or win trade for
good dairy COW. Oakfield Dairy.
10-aug-7t"
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
NOTICE OF APPLICATION FOR PER-
NIT TO SELL LIQUORS, WINES
AND BEER.

WHEREAS: WILLIAM N. CAMP,
Has filed with the Board Of County
Commissioners for EsCambia County,
Florida, application for permit to sell
Liquors, Wines and Beer in Election Dis
trict No. 10. of said County and State
Any citizen of such Election District
may show cause, if any there be, at the
meeting Of the Board to be held on Tues
day, the 5th day of September next,
why such permit should not be granted.
(SeaD JAS. MACGIBBON,
Clerk of the County Board of Commits
sioners for Escambia County, Florida.
1037-A-aug4-4
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11
NOTICE OF APPLICATION FOR PER.
NIT TO SELL LIQUORS, WINES
AND

WHEREAS: NJ ]. EIiKArI & CO.,
Has filed with the Board of County
commissioners for Escambia County
Liquors, Wines and Beer in Election Dis
trict No. IS, Of said County and State
Any citizen of such Election District
meeting Of the Board to be held on Tues
day, the 5th day Of September next,
why such permit should not be granted.
(SeaI) JAS. MACGTBBON.
Clerk Of the County Board of Commits
sioners for Escambia County, Florida.
1036-A-aug4-4 w
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11

FOR RENT-Two brand new flats, close
IN, good neighborhood, sleeping porch
and large galleries. Call 107 w. Greg
DRY. Phone Ills. 9may
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1916-08-11

WANTED-Position as chauffeur or en-
glneer on boat Address, Ed. Berrlinson,
BOX z45. 10-aug-7t