davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1916-06-18
BUY MACHINERY
FOR TWINE PLANT
state Board Of Affairs Closes Con-
tract for State Pcni-
tcntiary.


Special to The World
OKLAHOMA CITY, June i7.-Con-
tract has been closed by the state
board Of affairs for machinery for the
twine plant to be installed at the state
penitentiary. The machinery will be
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1916-06-18
IL lTIII;IsAN.

LUTHERAN CHLRCH-Fifth and
Elwood: c. w. Siffcrd. pastor. sun
day school al 10 a. IN. Let all be
present on time. II a. m. THE
Trinity" Is the subject. 3 y. m.
"NicOdemus and Christ in Confer
ence." Coed music. Come.
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1916-06-18

New Telephone Directories have
been delivered. II you have not re-
ceivcd one. call 123,-Ady
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1916-06-18

SECOND BAPTIST CHURCH
First and Olympia; Rev. c. NJ.
Brewer. pastor. Sunday school at
9:45 a. m. Charles Fox. superintend-
ent. Preaching at II a. m. and \
p IN. by the pastor. Is. Y. =. L. Sun
day evening I O'Clock, Mrs. c. d.
Smith. president. Prayer meeting
Wednesday evening at o'clock. Choir
practice Friday evening s o'clock. A
cordial welcome to the public to wor-
ship with US at any or all of these
services
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1916-06-18

pulpit Sermon subject: That Ye
May Know Ye Have Eternal Life.
Inspirational music. p. m. Young
peoples devotional hour. Subject:
What Is My Duty Toward Other
Christians " Lesson Romans 12:4-2l.
p. m. Popular evCr!ng service. the
pastor in the pulpit. illustrated pro-
gram. The young people will enjoy
this service. Good II usic. A help
ful hour
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1916-06-18

UNITED PRESR YTE r I a n
Cheyenne and
Cameron streets; Rev. Charles r.
Newcumb, pastor. Services IL A. m.
and 8 p. m. Sabbath school 10 a. m.
Mrs. George w. Groves. superintend-
ent Everybody welcome.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
FOrdOVi StrO$kf.

IL Kodanja porocajo dine 5. januarja, da So
stroski Fordove ekspedicije do tega dneva dosegli
tristotisoc dOlarjev. Racunajo pa, ola bodo narasli
ma pol mi!jona.
Ia tlsto premozenje, XII so ga ustvarili Fordo-
vi delavci, je to svota, Xxi jo velekapitalistiGni
"idealist" pac lahko utrpi. Ali pol miliona jc
vcndar pol miljona, in naposled je lie res, da hi Sc
$ tako svoto lahko storilo marsikaj pametnejse-
ga. Henry Ford je pc kapitalistiGnih zakonih Cos
podar "svoJega" denarja in lahko stori z MIN,
kar hoce. Ako ga sezge, mu tudi he more nihGe
braniti.
Zet" je ~ vendar vredno vprasati.: Ali Sc ie
ia izdatek i~zplacal9 Ali je bilo kaj pameti V TEN
eksperimentu?
Henry Ford Sc ie bill peljal V Evropo in ie
raztrobil pc vseJ Ameriki, da gre tia delat mir.
SeVeda je odnesel brzojav to vest takoj tudi Gez
morJe. Ali medtem, kO so sc ma oni strani luze po
zaslugi n%orcevali liz tega projekta, so Sc nasli V
Ameriki nestevilni ~casopisi, XII so jemali vso stvar
resno ali pa so Sc vsaj delali, kakor da 10 jemlje-
10 resno. In Sc sedaj Sc nekateri veliavni ljudje,
sodniki it'd, ieze, da je Ford marsikomu precinct
zasmehovanja.
ALI v resnici je porogljivost ~najblazje izmed
vsega, kar sc more posvetiti detroitskemu romar-
Ju, XII mlsll, ola Je velik, cato ker ina miljone in
Ga sc premore z denarjem vse. Dollar je pac We
ilka moe, ali boga lie Sc ne napravi liz svojega last
nika.
Ford in vsi MENU podobni romantiki so veil
ri otroci, in beseda, da je zgodovina uciteljica
z~lvlJenJa. nina zanje vel jave. Avtomobilski fabri-
Kant le xiv dokaz, da ie clovek lahko zelo bogat,
pa klJub temu zelo kratkoviden in izven svojih
KupclJsklh lnteresov zelo nerazumen.
Pc mescanskih Solah uce otroke ma ia nacin
zgodovine, da so jo vso, cd Adama pa do Hin
denburga "naredili" posamezni "veliki'' liudie.
' nash dneh sc smatra kajzer VilGe prav poseb-
no "a takega izvoljenca on in gospod Bog drzita
sedal usodo sveta v svojh rokah, Viliem &c malo
bolj kakor Bog.
Forda le pa obSla enaka "kraljevska ideia".
hohKurlratl hoce z Vilckom. Kaizer ie "naredil"
voJno' Ford io misli pa ustaviti. Ford hoGe, in
zgodovina mora ubogati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
ZENSKA VOLILNA PRAVICA
Y SENATU.

Nekoliko Sc stvar vendar Glib
lie. Odbor zveznega sonata, ki sc
bavi Z v%praSanjem zenske volume
pravice, ie izdelal porocilo o pred
logu Susan b. Anthony, Ola mai Sc
vpelje zenska volilna pravica z IL
~premembo ustave. PoroGilo lie IL
godno "a predlog.
Odbor razlaga, da je sploSna
volilna pravica moSkih raravna
posledica republikanSkih institu-
eli. Potem pa nadaljuje, da Sc
"vsak razlog, Xxi sc more navesti
"a sploSno volilno pravico moSkih,
lahko z enako veljavo navede "a
splosno volilno pravico moSkih in
zensk"
Ma ugovOr, da ne morejo zen
ske sluziti z orozjem, odgovaria
odbor:
"V sedanji vojni je zenska pre-
vzela mesto moskih V vseh mogo-
9Th industrijskih poklicih druzbe,
podprla je njegovo Waldo, izdela-
vala je njegovo orozje, izpolnje-
vala Je njegove zakone. obvezava-
la ]e njegove rane, pokopavala je
nJegove mrtve in bila je njegova
druzica ma bojisGu".
Ma drugem mestu pravi poroci-
10: "Ce sc je narod re pred pol
stoletja Odlocil, da je omejil dr.
zavnO avtoriteto mad volilno pra-
vico s tenn, da je zrusil diskvali-
fikacijo barve, nj nobenega razlo-
ga, zakai ola ne bi nadalieval in
zrusil tudi diskvalifikacijo spo-
La.
Porocilo so podpisali demokra-
t;cni s~cratorj; Thompson, Owen
in Hollis in republikanci Suther-
land, Clapp in Jones. Demokrat
Ransdell je glasoval "a porocilo,
nJegovo ime pa nj bilo med pod
pisi, ko je bio porocilo predloze-
no. Republikanec Catron IL New
Mexico nj soglasal s poroeilom in
senator Johnson IL South Dakota
je nj podpisal.
V odseku je imela zenska volil-
ma pravica vsekakor vecino, in to
Je re napredek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
Legar " Mehiki.

Medtem ko Sc zdi, da :je domaca
vojna Mehiki precej k~oncana,
prihajajo il dezele druge zalostne
vesti, Xxi seveda ne prinasajo nobe-
mega posebnega iznenadenja. Vol.
ma nj nikdar nesreca sama Ease.
temvec ina vedno spremljevalke.
Xxi dopolnjujejo memo pogubno
delo. Med tie spadajo draginja.
lakota in nalczljive bolezni. Koli.
kor je posneti pc porocilih, razsa.
jajo tie sedaj prav hudo v Mehiki.
posebno pa legar. V glavnem me-
stu je okrOg tridesettisoc oseb IL
foznih. NajhujSe pa je, da so raz-
mere "a boz prot tel kruti bolez-
nj V obubozani dezcli zelo slabe.
Denaria nj, zdravnikov nj, zdravil
nj in bolnisnic nj, tako da Sc ie
vlada obrnila do Zedinjenih draw
"a pomoc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

Ampak zgodovina noGe. Zgodovina sc
kratkomalo ne zmeni "a florida in njegovo voljo
in ~njegovo ekspedicijo. Zgodovina gre dale svo-
jo pot in njeni dogodki sc he ravnajo pc wolff no.
benega p%osameznika, temveG pc - svetovnih po-
gojih. Tudi Vilce nj "naredil" vojne, kajti &C ne
bi bio pogojey "a to grozno svetovno klanje, hi
sc bill katerikoli cesar ali kralj lahko drl nocin-
dan, da hoGe vojno, pa je vendar ne bi bio.
Bio hi res proved ~povrsno, ako bi hotel kdo
z emo samo besedo oznaeiti vzrok tega s~traSnega
konflikta. Tudi izraz ''kapitalizem" ne izcrpa
Vsega. In vseh koncev IN kraJev sc Je ZnaSala snow
ma grmado. XII ie naposled morala vzplamteti. Ali
glavni razlog, XII hi sam Ease popolnoma zadosto-
val, je vendar gospodarska tekma Anglije in
NemclJe, Xxi Je izkljucevala sporaZum. Me ne de,
&c sc ma NemSkem in V Angliji marsikdo ne zave-
da pravih ~nagibov; mic ne de, &c 81 ma Franco
skem, Ruskem, V Srbiji MISC ma jasnem, da sc boz
jujejo pravzaprav "a angleske interese. v Avstri-
il, Turciji, ma Bolgarskem pa ne, da nosijo "a
Nemeijo svojo kozo ma trg. Tudi mic ne de, &c ina
vsaka dezela oziroma vlada vsake dezele Sc svoje
posebne ze!je in ellie. Glavni, vse druge zatem-
njujoGi konflikt je med NemGijo in Anglijo; to lie
BOZ "a velike trge, BOZ "a trgovinska pota, boz "a
gospodarsko nadvlado. To je vojna kapitalistiG-
mega imperializma.
In tax BOZ misli Henry Ford ustaviti, ee po-
vede par ljudi IL Amerike v Evropo in napravi
tam par govoranc?
'cS s'etoNm SosPoudrSkl poloZaJ nj temu
dolarskemu gOspodu mic. Vojna Sc mu zdi nekai
takega kakor predstava V gledaliSGu; kadar Sc
hoce, Sc lahko pricne, kadar sc hoGc, sc lahko me-
ha. Fordu sc zdi, da ie klanja dosti, pa sc pelic
v Evropo, povcdat svoje mnenje onim - Xxi vedo
o tenn klanju %prakti6no mnogo wee cd MEGA!
Fordova ekspedicija JIG bila fiasko, predcn
sc ie priGela, in cato sc nj mogla koncati drugaGe
kakor s fiaskom in 2 blamazo. Ako hi 81 bill avto-
mobilski multimiljonar raisi kupil nekoliko soci-
alno znanstvenih in socialistiGnih del. hi bill incl
mnogo manjSe stroSke. pa hi SC bill mnogo veG ma
util. Nasti hi sc bill lahko nauGil temcline resnice,
da so vsi dogodki odvisni cd pogoiev, Xxi tiGe V
razmerah in Xxi jh ne premakne noben posamcz-
mix, tudi &c ie - veGji cd florida.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

delajo STRIFE delavci po desct ur
ma dan, bi jih pet lahko imclo "a
sluzka, &c bi delali pc osem ur;
pri 1000 delavcih znasa difference
re 1000, pri stirih miljonih pa eel
million.
Popolnoma smotremo Se more
delo organizirati lie ma socialistiG-
nj podlagi. GotOvo. Ali bolje ka-
kor sedaj hi sc lahko organiziralo,
Gc hi drzava prevzela industrjje in
prometne uprave; S centralizacijo
hi Jill lahko uredila, da hi Sc bolie
prilegale dcjanskim potrebam, pa
hi lahko delo razdelila tako, Ga ne
hi ostajale cele armada deiuvcev
ma ceSti.
Organizacijc, ki daicjo svojim
clanom podpore IA SluGai brozpo-
Sclnosti, SO pokazale, da Sc u zava-
rovanjem roper brczpoScmoSt lah-
ko doSczcio uSpehi, ki vsai 2manj-
Saio bcdo. Ali to Skrb hi morale
prcyzcti JAYNE inStituciie. drza-
va, dczela in obtina. Razui poiz-
kuSi V tenn oziru so Sc V Eyropi
dobro obnesli, zlasti tako2vani
gentSki siStem kaze dobrc uGinkc.
Kai pa so Storili ma TEN polju
ameriSki politiGarji? NpraSa.jtc
Jill, kai miSliio o Scdanji brczpo-
Sclnosti, kai SO storili proti temu
straSilu. kdai SO naStopili "a "a
koniti osemurni delovnik, kdai "a
podrzavljcnie mdustrij, zeleznic
/. t. d., koliko miljonov je dovolil
kongres, koliko zakonodaie "a "a
varovanje prot brezpoSelnosti.
he VAN bodo moral p%riznati,
da so Sc "a vSe to brigali, kolikor
"a lanSki Sneg. iih boste spozrali
in razumeli, da je smrten greh. Ge
sc poteguje delavec Sc "a te stan
Ike i'll ce Sc he pridruzi tisti edini,
Xxi zastopa NIGGA in niegovc inte-
rese, in kateri nj samo back. XII
mora drveti "a ovnom z zvoncem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
Obtozen komisar.

Proti bivsemu prometnemu ko-
misarju Woodu v New Yorku sc
re die casa vodi preiskava cara
di grafta. Komisija drzavnega Sc
nata v Albany sc ie dolgo bavila
s to recjo; ali vcasi je gospa Pra-
vica re tako preoblozena z delom
ali pa ma drug na6in zadrzana, ola
ne more priti s kaksnim slucajem
nikamor. Sedaj je pa re guvcr-
nerju Whitman z%manjkalo potr-
pezljivosti, pa je pisal distriktne-
mu pravdniku Adwardu Swannu
V New York, maj Sc takoj lott tie
zadeve.
Glavne toGkc obtozbe so sle-
de6e:
Da jc komisar Wood zahteval
denarja cd zastOpnikov Union
Switch and Signal Comp. V Swiss
dale, Pa. in cd Federal Signal Co.
V Albany, cato ker je v njihovem
%intercsu vplival ma komisiio; da
nj pri prenosu delnic druzbe Amc-
rican Sanitary Supply Co. prize
pill potrcbnih davGnih znamk in
da ie govoril neresnico pred sena-
tnim o6hOrom
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
NeOrganiZirani.

kapitallstl so naravnost navduSeni "a neorga-
nizirane delavce. To navdusenje izvira seveda lie
IL mrznJe do organlziranih in IL kalkulacije, da je
neorganiziran delavec pripravnejsi precinct izko-
ristanja. Steer bi p~rivoSGili vsem delavcem brez
razlike, da bi Si V pekel, ce Jill ne hi nujno potre-
bovali, da jim kupiGijo bogastva.
V vSeh kapitaliSticnih racunih jc profit glav-
ma rec. Okrog mega Sc SuGe vse. Nanj upiraio o.
c, in to Jill tako zaslcpljuje. da pogostoma ne spo-
znajo Svojih pravih intcresov. Misel. da jc ncor-
ganiziran dclavec bolH cd organiziranega je nam
rec tudi 5 kapitaliStovcga staliSca zclo napa6na i'm
porojena il kratkovidnoSti
kakor vSak cIovck jc tudi delavec cclota, XII
Sc ne more razdeliti y oddclke in vSak oct Nth ma
polniti 4 drugim znacajem. V vsakcm razrcdu
cloVcSke druzbe SO lahko Slabi znacaii. Ali dee ic
dclavec slab karaktcr. Sc To ne izraZa lc Y toyarni.
tcmvcc povSod. zlaSti pa napram uiegovim tova-
risen. Nclja pa tudi ohrano: Dclavec. XII jc po-
stem Y drulbi Svojih razrcdnih tovariScy. jc poStcn
tudi drugod. Dclavec, Hi ina bistrc oci IA svoic
razredme intcrcSc. Jill ina tudi "a dclo.
Da jc prolctarcc organiziran. mora imcti zdra-
We mozgane Y CLAW. Neumncl miSli tako. kakor IL
ste uboge rcve, Xxi Sc vcasi o~glaSajo V Slovcnskih
liStih, GeS kapitaliSti vendar morajo biti. kdo hi
nam pa steer dial dclo? Taxi Z Zeleznimi 2eblii
zabiti junaki mislijo. da ie najvejja GednoSt pri-
kupiti Sc goSpodarju. zc cato, da ina clovck 'lju-
hi mir Ia organizaciio MISC taxi ljudje. in Ge j.
ma modrijan tc vrstc clanSko k%njizico kakSne uni
je. lahko stavite, da je lie cato ~pristopil. ker je bill
priSiljen ali pa.ker je V Svojem neznanju mislil, da
no dobival cd organizacije kakSna bogastva ali pa
kakSne druge vidnc dobiGke. Pravzaprav Sc tax
tlovek Sc ne more Steti "a organiziranega
Kdor je pa IL prepricanja in IL spoznanja raz-
mer elan delavske organizacije, je pameten in raz-
soden.
Dejal hi tlovek, da so to lastnosti. XII so tudi
kapitalistu koristne. kajti pamcten in razsoden
delavec je tudi pri delu wee vreden cd neumnega
in nerazsodnega. In jasno je, da DO tudi njegovo
delo wee vredno.
Nsega tega pa kapitalisti vecinoma ne uvazu-
jejo, kajti oni vidijo lie to, da Sc bojuje organiziran
delavec "a svOje pravice, neorganiziran pa potrpi
vsako krivico. Oni raGunajo, da je zadnji zado-
voljen z vsako mezdo, pryi pa zahteva place, oh
kateri je mogoce cloveSko ziveti. Pozabljajo pa,
da imajo cd bolje placanega dobrega della sami
mnogo vecjo korist kakor Cd slabo placanega sla-
bega.
In Sc ma marsikaj druzega znajo pozabiti kapi-
talisti. &c pa izcveto posledice njihovega egoizma
in nJihove kratkovidnosti V krvavih cvetovih, t-
daj strme V dogodke z izrazom zaGudenja, prese-
necenja in nerazumevanja.
Youngstown - TO je TAXA Sola.
Kapitalsticni listi p~orocajo, da so tam delali
delavci razlicnih narodnosti. ZamolGujejo pa, da
Je masa delavstva neorganizirana, in sicer DO kriv-
Oh druzbe, Xxi je odpuScala iZucene delavce, ko je IL
popolnitev strOjev omogOcila, da so Sc ~nastavili
neizuceni. Vsak poizkus, da bi Sc to delavstvo pri-
=
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11


uoo"o "a organizaci)o, so pa Jeklarskl baronl bru-
am ohemogociil. Neorganlzlranl delavci so ra-
ia ON DOdo re plesal, kakor Jim bono zvilgai
iii so mlsllh kapitailstl. In sedaJ vidijo, da
PrehaSa tudi raJa lie tako dolgo suzenJstvo, dokler
IL PoS'"ne hemogoce.
haziika Je pa ia: organlziram delavcl gredo
N"i'"rho ' poJ IA SVoJe praNlce, neorganlZlraila
ray" pa %peShl III podlVJa. organlzaclJa preudari,
NaNSha sredstVa so potrebna "a dosego namena;
'"J" nun" Prtuuarhostl' raJa ne INA preSodltl Sred-
S''N III iAgunl SNoJ lasthl cllJ l|pred ocl.
N"NS'h donlcek lmaJo Eou~hSstoWhskl delavcl
81 ''R"' ga Je NeSt DIoNoV ms po|ganlh! hoIikolih
Je TO prioNIaIo hJlhoVemu cllJu! haJ Je to korl-
~ IN
nv "', ~
S,o''S" ''J"' We" > "' more " "Vr""SouIIm
- F'"' ~. Po'"s"'' "" NN'""JvJo TAN
u' III "'l,n ~ "'' Wv" ,I'"' ~ ""'o'
,t...: ~ - 1'''" ." u, "oISr-
49, ' ~ "" n
q "'"NvS" ~
-. H.; "HI y: . ~ va ~ ~ ~%t ~.
=" ;L -" WV, '"J,i ' "'S'" M 81 Seu."'l "'So y.
~ ai.'" ." P" ~ "''"o Al. :" > y oii'
..,' - u "~% W "a = j ~"""I' ne
., p''~""'"'U e'i '"u' III "eN'IJV'ho'
~ 20 VIC - '"t "Ni P''AN"H' 'S'"" otc"
~ INV "C'"''to oiS"ni"'"
~: " VI N VI CEN" III |aN"J No"l
.m:, - y" ~ a. 'J'" ~
1Nyo "a u" !" """J'J' '"V 'P"Ni l"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
sLABoMIsELNosT IN ZLo6M

~ u'aHeSccuin poiZhuSlH Je IL
javil policijski komisar Woods v
New Yorku, da otvori policijski
odsek nov oddelek "a opazovanie
zlocincev, da Sc doloci, koliko lie
med mimi umobolnih. Ia oddele' :
Sc DO nahajal ma policijskem gla
mem stanu. Woods pravi, da je pet
odstotkov zlocincev, XII pridejo V
roke policije, slaboumnih. cato
mlsli, da Sc TAXI zloGinci, XII Sc IL
Slaboumnosti pregreSe prot po-
Stavam, kadar sc jim nudi prilika
"a TO, ne smejo kaznovati, kakor
zdravi, %odgovorni ljudjc, temvec
Jill je treba zdraviti, da Sc pc MOI
nosti ~napravijo IL njih boljSi
ljudjc.
Nckcga jetnika n. pr. so arcti-
rail-, ker je.okradel nckega urad-
nika, ter mu grozil $ smrtjo. Ma
veSti je incl re cello vrsto zloci-
nov, Xxi so Sc zaceli re leta 1907.
Obsojen jc bill ma dcSct let .jeGe V
Sing Sing, vcndar pa spada V no.
riSnico, ker nina bolt razvite pa
nett. kakor 1l-l2lctcn otrok.
POdobni S%lucaji so Sc primerili
tudi pri drugih zlocincih, XII so
bill obsojeni V dolgotra.jno jeco.
dasi Sc je pri zdravniSkih preiska-
yah dognalo, da imajo sila slabo
razvite mOzgane, mani kakor pa Gi-
sto navadni mladi otroci. Taxi zlo-
cinci Sc pc prestani kazni zopet
lotevajo svojega starega z~ivljenja
in so kOt TAXI vedna nadloga sa-
MIN sebi in oblastim, dasi svoje
%nesreGe MISC sami krivi.
Me nj boljSega, kakor da Sc To-
CLIO bolni ma umu cd onih, XII so
pravi zlocinci, ter poSljejo V boil
nice. S TEN Sc DO prihranilo mno-
go n%epotrebnih preglavic policiji
in tudi razmere Sc bodo zboljSale.
LepO in pray. In zadnji cas- .je
re, da Sc napravi razlika med boil
nixon in hudodelcem. lie ne vemo,
ce ne pride drzava v hudo zadre-
go, ako 90 hotela p~ostopati popol-
noma dosledno. kajti ce bi hotela
biti %"pravica" res pravicna, bi o.
stale "a kaznovanje tako malo zlo-
cinov, da bi ena sauna jeGa V Ze-
dinjenih drzavah cezinGez zado-
%stovala. Ogromna vecina prebi-
valley kaznilnic gotovo pc pravici
ne spada tia, kjer je, temvec v
b%olnisnice, V zavetisca, ali pa -
ma posteno delo.
Umobolnega kaznovati je prav
tako okrutno kakor je bila vcasi
okrutna tortura. Toda - kdaj in
um bolanY Psihiatrija je sicer
zadnje stoletje mogocno napredo-
vala, ali vseh ugank Sc nj resela.
Nesteta vprasanja 81 temna, V ne
stetih receh 81 Sc strokovnjaki ma
sprotujejo, o cemer Sc vsakdo lah-
ko preprica, ako zasleduje izvede-
niSka mnenja pri sodis6ih.
Nj Ii n. pr. um cloveka, Xxi par
dni ne je, bolanf Nj Ii njegova cd
porna moe tako oslabljena, da
kratkomalo ne more premagati IL
kuSnjave?
To je eden izmed ~nestevilnih
primerov, Xxi bi Jill lahko ma
vedli - izmed p%rimerov, XII V svo-
il mnogobrojnosti ~dokazujejo, da
je kapitalisticni dru5bi kratkoma-
10 %nemogoce resiti problem zlo6i-
ma. Ona lahko "rcformira'', to Sc
pravi krpa in susmari, ali kaj te-
meljitega he more izvrsiti. Kar
razkriva veda o zlocinu, je lie ma
terijal "a bodocnost, nauk, katere-
ga sc 10 lahkc p~csln5evala nova
druzba, Xxi DO imela ne lie voljo,
ampak tudi %sposobnost, da odpra-
vi zlocin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
o BREZPOSELNOSTI.

S kapitalisticno druzbo so ne
katere socialne bolezni tako orga
niGno zdruzene, da Jill nj mogoG,
odpraviti "a nobeno ceno kakor 5
porazom kapitalisticnega sistema
ki Sc mora nadomestiti S spoSob.
nejSo druzabno uredbo. Pc vSen
dosedanjem znanju more Bit to |,
socialistiGni sistem.
Med neizogibne posledice kapi
talizma spadajo vojne. laStninsk:
zloeini, samomori, prostitucija
zgodna umrljivost, zlasti umrlji.
vost otrok, gospodarske krize il
bankroti, draginja, lakota, brez.
poselnost.
V Ameriki pustosi sedaj ravnC
zadnji strah z brezprimerno silc
in poraja Sc tisoG drugih groz
Nelika brezposelnost nikdar ne
mine brez vsakovrstnih nesreG,
brez katastrofalnega stradanja,
samomorov in zloGinov. Posledice
tie more so nude, Ge so zaGasne
veliko jih je pa tudi trainih in
cato Sc boil nevarnih.
Dolga brczposelnost vrze Glove.
ka najprej V bedo. To ie zaGcteB
vsega gorja. Revscina zatira in
naposled ubije vsako moralnC
moe. Kruha ne morejo nadomesti.
ii nobeni pobomi nauki, ne tolaz.
be z nebesi in groznje s peklom,
ne zakoni in kazni. Tisti, XII MISC
bill nikdar lacni, ne moreio vede.
ii, kai je lakota, cato tudi nimajo
pravice, da bi moralizirali.
Moderna veda z vso odloGrost.ic
potrjuje start latinski pregovor
Mems sana in corpore sano -
zdrava dusa V zdravem telesu
Oslabljen organizem mora izgubiti
dusevno silo; elm veGja je telesna
beda. temboli Sc krei odporna moo
proti izkusnjavam. Kadar preosta.
ia %tisocerim, morda miljonom lju.
di lie alternative: ZloGin ali pa DO.
gin - je logicna, neizogibna DO.
sledica velikanska pomnozitev zlo.
cinov.
Pogostoma pa je clovek re S
prvim pregreskem obsojen ma pro.
pad. IL kaznilnice vodi pot lie ma.
lokdai v posteno zivlienje. Una.
cali. XII MISC IL jekla, Sc kai lahko
nauee, da prinaSajo tatvine in 70.
pi wee kakor posteno delo in ola
tudi riziko nj mic veGji. Tako niece
brezposelnost cele trume siccr do.
birth, "a drugacno zivljenje name.
njenih delavcev v capinski prole.
t%ariat, odkoder "a vecino nj vea
FESTIVE.
Koliko liudi Sc naleze v bed
smrtnih kali, koliko pogine otrok
OBJ nezadostni hrani in v mrazu -
to SC poglavja, XII jih osvetluje
statistika z groznimi stevilkami.
Mescanska druzba sama je zt
veG kakor enkrat obGutila strasnt
ucinke brezposelnosti mas. Revol
tie sestradancev napolnjujejo celt
strani zgodovine; cetudi ne more
jo prinesti obupanim trpinom re
sitve, ker svincenke ne nadome
Scajo kruha, vendar napravijc
lahko ogromno skodo, ker jc nil
taktika vedno slcpa in besna.
Brezposelnost spremlia kapita
listicno go~spodarstvo kakor senc;
Gloveka. Men problem sc ne NOR,
resiti V sedanji druzbi. Ali to n
opravicba "a druzbo; kajti &c 81
v sedanjih razmerah ne da ndpra
viii, Sc vendar lahko omeii in ME
ne p%osledice sc lahko omiliio.
Kakor 2x2=4, tako je razum
1.-Two, da p%ovzrocuie brczposolnos,
enih preobilno delo drugih. Axe
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1916-02-17
WAR NEWS SCENE
SHIFTS WITH THE
MOVES Of RUSSIA

LONDON, Feb. 17.-Interest in war
operations temporarily shifted today to
Armenia, Persia and Mesopotamia.
With the capture Of Erzerum by the
Russians, the campaign in that quarter
is expected to be notably Influenced.
This stronghold is, perhaps, the great
est defensive bulwark against the
Rrssion invasion, and The loss Of the
army surrounded and forced to sur
render, will prove OF serious conse-
quence to the Ottoman government.
The current Turkish official state
ment does not record the fall Of Err
zerum, the only mention of operations
there being'contained in declaration
that the Russians lost heavily during
three preceding days fighting. The
capture of the fortress was announced
III uespatcnes from the Russian capital
late yesterday, the number Of prison
ers being estimated then at 100 900,
together with many heavy guns and
enormous stores of munitions of war.
Petrograd unofficial advices this af-
ternoon say the Turkish army is fee
ing westward through Erzerum, their
route being through a very difficult
country. Military observ-
ers here regard Erzerum as the key to
Asia Minor, and expect the most re-
cent Russian success to greatly facili-
tate the capture of Trebizond. on the
Black Sea. The fall OF this Turkish po-
sition would give Russia possession os
the main Turkish hgateways from Asia
into European territory.
Americus times-recorder. [volume] (Americus, Ga.) 1891-current, 1916-02-17
PRESIDENT AND.
LANSING HEADS
TOGETHER CRAVE

WASHINGTON, d. c., Feb. IL
Secretary Lansing this afternoon stat
ed that the revised Lusitania agree
ment as communicated from Berlin
through Ambassador Won Bernstorff,
is acceptable to the United States, in
so far as it relates to the attack on
that ship only. The decision to accept
the German proposals was reached af-
ter a lengthy conference between Sec
retary Lansing and President Wilson.
Following formal announcement
as above stated, Secretary Lansing re-
Auested Count Won Berns.orff to give
upon behalf of the Berlin government,
further assurances that in future lin
PRS carrying passengers will not be
attacked without warning by submer-
Rible warships.