davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1916-03-07

49, w ~ ~
music. So II has been. so Il is. nni
10 IT shall be.
Times change. and with them men.
and. therefore. the songs they sing.
Times now have changed materially
from what they were years ago. The
Oh songs are rare. one turns To books
and collections for their wofds-thc.r
music never was written. As times
and conditions change tastes. the Old
songs the Ca'tiemca sang ON tho night
herd, such AS every catti"mun rem.ui-
bcrs ~ snatches. are DYING away.
Their place has been taken bN tho
popular ballad. the story of some love-
sick swain or the IDIOT, pacudo-Nc,se
OF the negro melody. written IN Tin
Pan alley by some songsmith who
never heard real negroes sing real
negro melodies.
Even the other night when ,nc
cattlemen chose To dance a reel, they
picked casey Jones" as their tune
so, TO give the stockmen here ,or
the c%onventio this week "a real sou.
sehii oi the meeting. something they
VIII carry home and remember wh.r
the rest of the convention mementoe
are done FOR. the Evening Herald has
collected iiom "a number of sources
the following songs. Some of them
are from Dane Coolidge's work IN the
subject, ana acknowledgements are
made TO him therefor. but the great
er number are collected AZ first hand.
In their origin these songs range from
HnnnN Atnflnnl Ia 1.x. s,,,x No.
go, from where YOU win. literally.
some are local versions. sung diner-
entity In different places. nearly All
have undeIgon. the chastoning hands
of time and many singers
When Theodore Roosevelt was pres
ident ne said The pass. ng of tho
cowboy song ~ not due to the passing
VI herds from the ranges but from the
introduction of music hall ballads 10
ranscland. taking the place of the old
songs 50 popular among the people of
our ~raneciand country
Among the SONGS nee 50 populn. I
among cowboys was the chisholm
Trail"
Come along boys and listen to my ale,
I'll tell you OF my troubles on the old
'nishoIm IIail
Coma Il " youpy. youpy ya. youpy Va. !
Coma II " youpy. youny "a. youpy ya, !
Coma u VI youpy. youpy ia. 1
! started up the TRAN october tven,,-
third.
I started up the tran with the =,
herd.
On . tcn-dollar boss and a forty-dolIar !
saddle,
And, I'm goin T. punchin' Texas cattle
woke up morning on the old CHS
holm Tran
Rope In my hand and a cow by the
tail.
Up IN the morning Tor. daylight.
An fore ! sleep tn. moon shines
bright.
Old Ben Bolt was u blamed good boss
hut he'd got To see his gal on "a sore.
backed boss.
Old Ben Bolt was a fine old man
An YOU know'd there's whiskey
wherever he'd lana.
My boss throwcd me at ia. creek
..tl.a A. |
"""'
My hoss thIow.d me OF the "a herd,
= ~" NV" "'S '""" ''"ss
80
w Jus "'''s """ '"h"i"
" Nv WV"
rs.
rs ,''""F :" NV "'S'' 'h I""Ns ilhc
A., 81"
"s "'"'"'" VIZ s'''N"f ; III w"
my NV ! u"h know now
''f'" p" INV ""'"S VI - c""'
" y" '"'""''' anu W. MT 'r "h INC
-, ~
W. "'""'" "o"" the nor" on " h'h
NJ '," ps.
W. maps 'h no s'''Ner ana II pour
y" We ~ '""' =" never nlth'
"''" "s"'"'
re-,
v" " S''"p IN" scat w '"
49, 80 -,
w" ''""" '"'" ""s'""'h
40, -, a.,
AalF Xxi AhA Nl DlI1 I'M 1Hf .
The evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1914-1922, 1916-03-07

The Lone Prairie.
,From the version of W r. Hawks ,
oh. bury me not on the lone prairie, "
These came low and mournf,illy
From the pallid lips Of a youth who
On his dying bed 1T the break of day
lie had wasted and pinned iii o.er his
brow
Deaths shadows were gathering
quickly now
And he thought OF home M the end
drew nigh,
Az the COWBOYS gathered To see h'r,
die.
oh, bury me not on ths lone prairie.
Where the wild coyotes will ,D,wl Ger
me.
In a narrow gray. Just AK by three,
oh. bury me not on Tho lone prair,".
II matters not. so | have heard I,
said,
Where the body lies when the soul
has fled:
Yet grant. oh grant. this with /, O me.
And bury me not IN the Ion ' prairie
II had always hoTed to he iaiG when
died
In the old yh~urcryard on the green
hillside.
ny my fathers grave there let me be.
And bury me not on the lone prairie.
"Oh, hurry me where "A motiser 4
prayer
And "a sisters tear may mifigle titsrc.
Where my friends may one and weep
DER me.
Oh. hurry me not on the Some prairie.
"oh bury me not" b1 his voice
failed th,te.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

no tako treba scitit ljudstvo, in Ge je opraviGen
vladnl obrat tovarni jekene ploSce hi bilo
enako opraviceno pOdrzavljenje vseh privatnih
obratov sploh.
Ali tudi kar sc tice vojne industrije, je vlad
III nacrt mnogo pretesan. Izdclovanje oklopnih
ploSc vladni reziji je komaj kapjica morje
Cesar bi bilO treba, je podrzavljenje vse orozne
IN munlclJske, sploh vse vojne industrijc. Ne le
IL enega, ampak IL mnogh razogov
Predvsem hi bila najnaravncjsa stvar ma
Svetu, da bi drzava vSaj svojc lastne potrebSGine
HdelaVala sama. POSebnO pa velja to- "a vojn
maternal. kaJti ce Je vojna po njenih naukh
potrebna, tedaJ Je tudi zmaga potrcbna Ia je pa
naJvec odvisna cd dveh faktoriev Prvi so ljud
Ie, ki Sc bojujejo. NaglaSali smo re veGkrat da
Je Ogromna razlika. ce vedo vojSGaki, zakaj gredo
V boz IN kaj maj branijo. ali pa Gc Sc le po sill
stlsneJo zakope. &c hi ameriSko ljudstvo uziva-
10 pravice. Xxi so vredne obrambe. pa hi napadel
Iedinjene drzave sovralnik cigar zmaga hi lahko
oropala prebivalstvo bagostanja in svobode. hi
imea Amerika ne lie dovolj brambovcev ampak
tudl take, Xxi hi zna delati Gudeze boju &c Sc
Je pa treba boJevati IA Rockefeerieve Garyie-
We llearStove in Schwabejeve interese tedaj bo
lmea vlada vedno le placenike ma razpolago. in
Cd teh ne more pricakovati ne navduSenja ne po-
zrtvovalnosti. To so dobri vojaki zoper neoboro-
zene Strajkarje, ne pa brambovci dezee.
Drugl faktor Jc Orozje.
Vada ina priyatnm podjetniki izkuSnje.
Gre jim "a to. da napravijo elm wee profita i'll
prodaJajo svoj material dczcli IN neSramno ode
ruSko ceno. Zakaj ne bi, Ge imajo monopo po-
izkuSali priti tudi po drugi stran do profta' "a
kaj ne bi obesali stricu Samu tudi slab material
"a drag denari Sedanja vojna Evropi je dovolj
pouclJiva tudi ce hi bill zginili ze vsi spomn IL
preJsnih ameriskih vojn. Lahko ie tupatam kak-
sna castna izjcma, ali vseh drzavah. zaplete-
nih vojno, je toliko procesov zaradi dobavitelj-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

vse tako idealno, kakor Sc navadno cta cd te-
daJ so sc pa casi in mimi razmere tako izpreme-
nile, da sedanja Amerika sploh nj veG tedania A.
merika
Zaraditega, ker nj tistega idealzma, o kate
rem je govoril Wilson, pa Sc nj treba zvajati tako
ekstremnih posledic, kakor jih je on v svojem
govoru. Razlog "a obstanek re ina Amerika.
treba Je lie. da postane drugacna, kakor je sedai
to Sc pravi, da Sc svojem razvciu ne ustavi ma
tisti tocki, katero je sedaj dosega Prispela lie
kapitalizem; IL kaptazma in preko kaptal-
zma mora dale. In prisla bo daje ker Sc razvoj
sploh ne da ustavit lie amersko ljudstvo bo
morale skrbeti, da pojde razvoj prav smeri In
zato Je treba, da Sc ljudstvo organizra in osvo-
bodl kapitalistcnega jerobstva.
Amerika ina sedaj, kakor je Wilson dejal,
pravico. da sciti pravice ljudi. Ampak moGi nj
ma "a to. Nj treba, da bi hodi DO svetu iskat
dokaze "a to, ker jih mamo donna dovolj &c
hote vlada vedeti, kako brezmotna je sedanja A.
merika Ia zascito ljudskih pravic, je dovolj, da
dobro precita poroGilo zvezne industr jaime ko
mslJe. Wilson maj Sc spomn kako brezmocen
je bill predlanskem OBJ Gasu coloradskega straika.
ko je hotel posrcdoyati pri Rockefeerju in ME
govih tovariSih Amerika ne more scitit delay-
SIKH mnozc, XII jih pomeGejo kapitasti brezpo-
selnost, ma cesto, kadar Jim zljubi Amerika
ne more Scitlti niti sama sebe pred oderuStvOm
kaptalistov, od katerh kupuje svoie potrebsci-
ne. koga maj torej SGti?
Amerika ne more Scititi nikogar in nobenih
pravic ker ne zajema svoje moc IL ljudstva A
merlka III wee demokraticna, ker je dobila do
larsko aristokracijo, in ia jo je ukenila TIE We
rlge mora Amerika raztrgati, osvoboditi Sc mora
kapltallStlcne hegemonijc, potem Sc bo lahko go
vorilo o idealih. Amcrika, XII mora to storiti je
pa amerSko ljudstvo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22
cLAsILo JUGosLov. socIALIsTIcNE zvEzE.
PODRZAVLJENJE VOJNE TNDJJSTRTJF

Zedinjene drzave Sc nekoliko pripravlia;o
da prevzamejo izdelovanje oklopnih plosG "a boi
ne ladje svojo rezijo. kongresova zbornica
poslancev sc je re izrekla "a to, senatovem NOR
nariskem odseku Je dobro razpoozenje "a to. in
zdi Sc, da DO tudi senatu samem mnogo CLANCY
naklonJenih takemu koraku
Senatov odbor je izdelal poroGilo, katerem
pravi, da bi bill privatni tovarnarj posyarieni
re ce bl vlada zaGela gradit svojo lastno tovarno
pa ce tudi ne bi potem res obratovaa Fabrikan-
tom bl to pokazalo, da je tn toGka kjer Sc prene-
ha potrpezJvost Wade in kjer Sc ne gre dale
Porocllo pravi, da izsilijo tovarnarii V seda-
nJlh razmerah cd Wade lahko vsako ceno, katero
lie hoceJo, in da lahko kakor cestn roparii uka-
zeJo vladi: 'Stoj pa daj!' Varstvo, XII so ga
uzlvah fabrlkanti, Jim je omogocilo, da so popol-
noma razbrzdali svoje proftarstvo in svojo la
komnost, in cd leta 1887 razmere naravnost
skandalozne. Vs poizkusi Wade da hi izzvala
konkurenco, so razbili la zadnji razpis Wade
so priSle tri ponudbe, k so Sc strinjae do zad-
MEGA centa.
Tako govori porocilo senatovega odseka V
zbornici reprezentantov je blo ze pref sliSati Sc
ostreJSe besede Jekarski magnati so takoj ko
so slisa teh namenih, zazugali. da podraze Via
di material, in ko jc bilo to naznanjeno V kon-
gresu, je zasSal kc: Bono pa konfiscirali!
Razmere morajo biti res ze prekomerno grde,
ee Sc izrazajo V kongresu taxi Maori. Kajti ia
kongres je bill cd nekdaj zaSttnik privatne last
nine, katero je smatral pristine ''amerisko ma
cello" Ze lan je mornariSki ajnik Daniels pra-
vii, da ravnajo fabrkant po roparsko vlado in
da Jim ia placevati toliko, kolikor zahteva-
jo, cetudi We, da je grdo osleparjena. Kongres hi
torej rad obvaroval vado tega grdega nkoris6a-
MIA
Kongres Sc ne vidi ali vsaj noce videti, kako
izkoriscajo drugi privatno kapitalistichi monopo-
Ii judstvo. Ce je treba sSititi vlado, bi bilo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

odkod mu prihaja prepricanje, da je treba ravno
'akih ladlJ III ravno takih kanonov, kakor iih
predlaga vlada in - kakor jh zele prizadeti ka.
pitalisti
&c bl bila VISA ia Industrial v rokah Wade.
Seveda resnicno VISA, hi minili kaptalistiGni nro
ilt IN tedaJ, ce hi bilo treba "a vse to militari
stlcno blago lie davke paGevati, bi Sc Lmalu DO
kazalo' koliko navduSenja "a oborozevanje hi Sc
ostalo med kapitalisti. Zd Sc nam, da bi Sc niibo
VI naZorl preparedness" nitro in tcmeliito iz
premcnili
kako znajo kapitalisti, dokler so sami intere
Siranl, ustvarjati 'potrebo" novega in vedno no.
vega oborozevanja, je pokazala Kruppova afera
NemclJl, katero je razkril dr. Liebknecht Krup-
pova tvrdka je znala pomocjo denarja priti do
1rancoskih listov in vtihotapti vanje clanke. XII
so sllovto napadah Nemcijo in govorili nevar-
hosti voJne lie clanke so potem cita Bernu
Ill IL hJih lzvaJall, da sc je vsak naGin treba
pripraviti IA uspeSnejSi boj Militarizem ie od
prl svoje zrelo, Kruppovo podjetjc pa ie imelo
move miljonske profile.
Mar zna krupp to znajo tudi ameriski kapi-
tallStl. kdo hi izsedil, ce MISC bill nekateri ma
padl ma Ameriko nemSkh in angleskih listih
naroceni "a ameriSki denar?
Take manpulacije bi bile nemogoce ako ne
bl nosllo oborozevanJe kapitalistom profta In
to Sc ne da prepreciti drug nacin kakor da Sc
JIM odvzame to delo. BOZ prot pozelji, osti ne
katerih militaristicnih gospodov bo ma vsak naGin
iazJi kakor proti kapitalisticnim vplivom.
Toda sedanji kongres Sc gotovo ne povzpne
tako vlsoko. Razburjenost zaradi specialnega o.
deruStva pri Oklopnh poScah Sc ne izpremeni
nJegovega kapitalisticnega znaGaja Naloga "a
vednega deavskega ljudstva je da poslje pri ie.
senskih volitvah drugatne ljudi kongres. LIE
tako more varovati svoj yep in morda tudi -
svojo kri
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22
IDEAL IZE1M.

zma, III idealizem, ampak stvarne, Zlasti gospo-
darske razmere. ldeje plodovi razmer; Ge po-
tenn, ko porodile il njih, vendar vplivajo ma
nadalJnl raZvoJ, sc cato he smemo vdati ZmOti, da
ustvarja ideja razmere. Nastala je liz njh pri
nJih preustvarJanJu sodeluje, in izpremembo
razmer Sc tudi sama Zpremnja.
Nobena ideja ne more izpremenit temelinih
pogojev nasega zvljenja mse lie lahko pomaga,
da jim bolje prilagodimo. Spoznavanje brez
katerega sploh lie more bit nObene ideje, mas po-
ucl, kako Je sestavlJena ZemlJa, ma kateri prebi-
vamo; potem nam lahko pokaze. kako 81 moreno
koristiti To sestavo; farmar lahko 1--we. kaj je
bolJe saditi ma eni, kaj ma drugi zemji, katerih
snov il je treba dodati, da bo rodovtnejSa Ali
ideja ne zavreci ali odphnti kemitnih DEF
stew i'll napraviti IL zemlje nekaj bivstveno dru-
gega kakor je.
Idealisti Wilsonovem znisu so pa ljudje
Xxi postavljajo idejo pred in mad dejstva. In Will
son bi, sodec po njegovih govorih rad ideasticno
vladal
Toda. cenjeni predsednik, to ne gre Oh maj
bolSi volj ne morete IL Amerike napravti Utopi-
je, ampak vzeti morate Zedinjcne driave in Ame-
riGane take, kakrsn So
Amerika stoji vrst tstih deze Xxi so do
slej ma jbolj napredOvale. In kakSne tc dezelef
- Maj DO bcseda kaksnim usesom priietna ali ne
prijetna. reel e more drugace. kakor da
kapitalisticne. To Sc pravi: Stare oblike GO
spodarstva umaknilc kapitalisticnemu go
spodarStvu Sc tisc maOStevilnc Skupinc, XII
81 ohranc star nacin Iivljenja in so cd ostalc a
merSkc druzbe lOcene kakor da prcbivaio ma
kaksnih otokih, MISC ostalc nedotaknjene cd kapi-
taizma in cuijo njegov vpliv. djanci, Xxi mo-
raio bti lc zato pOpolnoma loGeni cd belle drui-
be, ker hi scer kratkem casu zginili, izumrli,
1ndi janet. k sedanjoSt oStanek davne pre-
tekosti, nekakSna ziva okamenina moraio ba-
rantati kapitaliSicnim svetom, prodajat mu
morajo plen svojega Iowa, cd NIGGA 81 morajo
bavljat potrcbScine. dajati morajo profit,
Skratka - kjub rczcrvacijam morajo od-
tcgnti nicgovi moci.
Indiianci pa pravzaprav lc nckakScn mu-
zcj. in Wilson gotovo ne miSli mamie kadar 90
vori o Amcriki in AmcrCanih. CiviliZiranc Xc-
dniene drZavc pa so kaptaistGnc in to jc fax
ticno naiviSia Stopnja razvoia. Xxi jo je 6loveSka
druzba doslej dosega. Ma viSie stopnjc
Sele povzpeti.
Kaj hoGc prcdscdnik dcalizmom kapita-
istGni druzb9 Kic ga hocc iskati? .Jcdro kapi-
talistcnega gospodarstva je izkorScanjc. Brez
MEGA je kaptaizem nemogoc. S pojmom kapi-
tala je nujno zdruzen pojm profita sele dobi6ek
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22
:, DINE 22. FEBRUARJA, (FEBRUARY) 1916.

skin sleparj, da hi tudi ameriSka vlada lahko od
prla oci in Sc vpraSala kako hi Sc V TEN oziru
nJeJ godio, ce hi postala vojna res neizogibna.
temooIJ ker so sc zavezniki onkrai moria tud "a
radi ameriskega blaga re dovoj pritozeval t.
panJe ma zmago hi morale postati zelo Gudno ce
bl nameStO Srapneov naenkrat ckspodiroli TO-
povi' ali pa tudi ce bi vojakom prvem blatu od-
padal podplati.
Ia kyaliteto vojnega materijaa ne morcio
imeu IednJene drzave nikakor zadosne garan-
ciJe, ce ga ne izdelujejo same. Obenem je to tudi
edna garanciJa zoper nesramno navijanje cen
IL enakh razogov bi bilo tudi neizogibno no
trebno da Sc podrzavijo zeleznice, in da Sc gradi
trgovska mornorica vladni refill pa da Sc
IadJe tudl poZneJe ne izroce prvatnemu kapitalu.
Ako zagrozi Iednienm drzavam tuia inva-
zlJa, kl Jc vsaj dotlej, dokler Sc ne zgodi Ka-
hado kakSna neprlcakovana, tcmeljita izprcmcm-
ba, nogoca lie z AtlantiGnega ali PacifiGnega occ-
ana, Je IN voJSko ma suhem prva naloga da Ease
de doticno obrezjc. Ia to je potrebna vclikanska
III nadvse tocna prevozna suzba. Kdo garantira
da bodo to Sluzbo prvatnc zeleznice tako oprav-
lJale kakor drzavne? Trgovske ladjc pa dobc V
TAKEN Slucaju tudi vazno vojno nalogo in nikdar
sc ne more vlada ma privatno moruarco tako "a
naSati, kakor ma svojo.
Pripravl jenOst obrambo ne tici le tenn
da sc zidajo move kasarne in mnoie rckrutnc po-
stale, ampak treba jc gospodarske. intelcktualne
IN prometne pripravljenost Ce Sc le pomnozuje
armada, ina vsakdo pravico verjeti. da jc vse
krlcanJe IA preparedness vehk humbug
Ia podrzavljenje vojne ndustrije Sc pa ogla-
Sa So en- razlog. Med vzroki sedanje militarstic-
ne gonje je eden najpoglavitnejSih ia, da bi OBJ
orozevam kapitalisti radi Sc nadalje dobivali We
like profitc. Wall sreeta razpredeni skrti
kanall ma vse strani in marskdo. Xxi mu scer res
no roJi skrb "a varnost dezee po glavi, sam he ve
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

naprav IL denarja kapital Ce polozis sto ali sto-
tlsoc dolarjev miznco IN jih pusts tam lezati,
nj to kapital. Glavnca je tisto, kar nosi obresti
vsakem slucaju pa obresti sad tujega della
Maj placuJe banka tri odstotke cd shranienega
denarja ali pa maj obcn zbor delniske druzbe do
loci trideset odstotkov dividende mai pridejo OBJ
reSti IL jam ali pa zeleznic vedno so sad tujega
della, sad. ki jc odvzet njegovim pravim stvar-
nixon
To Sc menuje zkoriscanje, in brez mega je
kapitalizem nemogoc.
ker Zednjene drzave gospodarsko zelo
razvte, je kapitalizem Zedinjenih drzavah mo-
goten, in cato je izkoriscanje veliko. Izkorisca-
ME in Wilsonov idealizem pa ma noben nacin
ne vJemata, in ce je predsednik dejal: mi smo
druzba idealistov,' je sicer izrekel lepo frazo.
toda ia fraza nina mic opraviti resnico.
Wilson je re nestvarno govoril ko je deja:
Mi - smo druzba idealistov." - Mi. Kdo je
to: Mi:
V Ameriki sta dive druzb: Kapitalsticna in
proletarska. NekaJ malega je Sc vines, kar tava
semintja i'll ne We prav, kan da spada. To so ve-
Tiki sluzabniki kapitalizma XII bi sami radi steli
Ia kapltalistc; to so manjsi posredovaci med pro-
ducenti in konzumenti, XII zive cd konzunentov,
pa mislijo, da jh plaGujejo producenti to so raz-
III deavc glavo Xxi Sc cutijo ponizane. ce jih kdo
uvrSGa dclavski razred, it'd.
l.oGitev kaptasticni in proletarski razred
je neoporeGna. Toda to nj lie ocitev, ampak tudi
nasprotje. kajti kapialsticni razred je in mora
biti izkoriScajoc, proetarSki je pa izkorisGan To
nasprotJe mora povzrocati boje in sicer popO-
noma materijaistGne boje.
Predsednik Wilson govori o ameriSkem ide-
alizmu, XII stoj mad dolarjem. To je vclikanska
iluzja. resnici gre dolarjem, tudi oba
glavna razreda in vse tsto, kar ie vines
Razlika je lie ia: Kapitalizem gre "a TEN, da
odtegne dclavskcmu razredu elm wee dolarjev IN
svoje profile; delavStvo gre tenn, da 81 ohran
elm wee dolarjcv, XII jih ic zaSluzilo 5 svoiim de
lom
Wilson hoGc bit idcalst, pa ic lie iluzoniSt
{" opazujc clovck dcjaniSkc razmcrc. mu mora
biti najvecja uganka, kako prihaia prcdscdnk
do zakljucka. da jc namcn Amcrike dealcn. In
kdo il jc dial tax namcn?
Nckoiko pac vcmo. kaj da misli Wilson Rad
bavi zgodovino Icdinicnh draw, boi IA ne
odvSnost GA poscbno prvaci. in iz idcj rcvolu-
cjc crpa mnenie. da so Zcdinicne drzave svobod-
ne, vnete svobodo, da daicjo svobodo vsem
preganjanim. da jo scitijo in da jo prinaSaio vse-
mu svetu. Toda Zedinjenc drzave MISC, kar so
bile ko Sc ustanove. Steer tudi takrat nj bilo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

Morda je predsednik Woodrow Wilson res
ldeallst kdo maj to ugane, ce lie zivi in ne OBJ
Guje MIN dannadanf Spoznat cloveka je bila
cd nekdaj velika umetnost, in umetnikov, k
jo znali, je bilo cd nekaj mao
Vsekakor je Wilson sebi preprican, da
Je idealist. Spoznati samega sebe je Sc teze, ka
kor spoznavati druge. Mogoce je, da predsed
mix sebi mott, mogoce je, da ina prav
Toda gre Sc dalje. On smatra Am>riko
dezelo ideazma, Amer6ane narod idealiz-
ma, amerSko vlado vlado ideaizma. Ko je bill
Chicago, kjer je agitiral "a preparedness je
svojem govoru med drugim dejal:
Mali smo druzba ideastov, in smo pref pr
pravljeni zrtvovati svoje zivljenje kaksno mi
sel kakor pa "a dollar. Namen Amerike je idea
len. Amerika nina razloga obstanek, ce nj njen
namen in njena naloga idealna. Amerika ina
prodatno pravco, da sciti pravice ljudi. Mic dru-
zega nj vredno boja Ia kar mora Amerika
bojevati, Ge pride cas-. nj mic druzega kakor spo
Stovanje do samega sebe. -
Kdo bi cudil, da je TEN besedam sledilo
ggsno ploskanie7 Aplavz ie moral bti re zato
ker so bill ma shodu sami izbranci. Sc izmed ia
kih Xxi imajo debelO listnico, jih je bilo mnogo
prevarjenih nadi, da bodo sisali prezdenta;
kdor je bill tako srecen, da je dobil prostora, sc
je re lahko stel med dobro podkovane. In TEN
pravi Wilson, da so idealst. Kako hi odo
bravalif
Druga rec je pa, ce je res tako, kakor je de-
jail Wilson, in ce bi imelo kaj pomena ako hi bio
res tako.
Z besedami Sc je ahko grati, posebno ta-
kim katerm vsakdo lahko podtaknc tsti pOmen,
XII ga sam hoGe. ldealist je napOsled vsak clovek
TEN zmislu. da ina kakScn ideal Lenuhu je
ideal da nic della, goljufu, da 81 mnOgo prsle-
pari, podjetniku, da 81 napravi mnOgo denarja
tujim delom.
Kadar govori MOI kakor Wilson o idealizmu.
pa zc vemo ma kakSno sOrto misli Tia idcalizem
ie nasprotiu materiializmom in pomeni nekak-
sno zbrko vsega kar so razni filozofi oznatevali
IN pcmenito cpo dobro. Wilson misii, da zive
V Ameriki najGistciSi ideali cloveStva i'll clovec-
nosti da sluz tenn idcalom Amcrika amcriSka
druzba in amcriska vlada.
Cc prcdsednk vsc to ycrjame. tedaj ic ME
gova zmota res velikanska in zeo hi mu bilo pri-
, porotit da hi svoje sccr nc ravno majhno zna
ME Sc nekoiko obogatil Studijem dobrih socia-
lstiGnih psatclicv zgodovini in zgodovinoslov-
ju Motor XII giblje zivljenje, razvoJ in napre-
dek 6loveski druzb pred Koumbom in "a MIN
Evropi in Ameriki in kjerkoIi, dobi IN
oblikah barbarstva ali fevdalstva ali kapitali-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22
Zopet veleizdajstvo. 1"

Iagrebu jc priccla Sodna obravnava
proti drzavncmu in dezelncmu posIancu dr. Bud-
Savljcvitu in tovariScm zaradi 'vclcizdaistva ~
obtoznic pravi drIavni pravdnik: "Sodcloval
ie (namrcc srbski 'Soko') nadalie dr. Srgia-
nom BudSavlicviGcm juniju lca 1914 pri slav-
nosti lOletnice obstoja slovenskega "Sokoa''
BreIcah ma StajcrSkcm. ma kateri so srbski $50
koli' kraiiSke zupe (Zagreb), katcri ie vodia
(namrcc Budsavjevic), peli pesem kateri Sc
slav srbsk kralj Peter, fanfara je igrala ko.
raGnico kralia Petra. - - Ali Sc ne pricne tudi v
Brczcah process zaradi veeizda istva? Cudno. da
nj ma vsem svetu toliko veleizdajstva" kakor v
AvStriji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

List "a koristl delAv-
skeua II udstva. Delav-
ci 80 opraviconi do
vega kar produciraio.
This paper 10 devoted
to tho interests of tho
workins class. Work
ere are entitled to all
what they produce.
The Washington herald., 1916-02-01
LACK OF FACILITIES(@
FOR BETTERING navy
Official Tells House Committee u. S.
Will Have Trouble in Finding
Places to Build Ships.

Even II Congress and the President
should agree upon an increase in the
naval building program. a serious prob
lem will arise because OF lack Of ship
building facilities in the United States
the House Naval Affairs Committee was
informed yesterday. No matter how
many battleships, battle cruisers, ana
auxiliary vessels may be authorized. there
is going to he much trouble in finding
a place to build them.
The private shipyards are taxed to
their utmost, the committee was told by
Chief Constructor David S. Taylor OF the
navy. They must receive adequate con-
sideration." he said. If they are to be
induced to build battleships
Replying to questions put to him by
members OF the committee, hr Taylor
said that there are to be completed for
the Navy Department sixty-eight vessels.
among them nine battleships. Two or
these have just been begun and one csn-
not yet be said to be on the way The
building program proposed by the ad-
ministration calls for nfty-siX additional
ships Of all classes.