Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-12-19

lavcev.
Sc najmanjse zlo je V TAKEN
slutaju, da st dajo nezavednejsi
proletarci navajati ma predolgo-
delo. Tudi 10 III mic vcselega. Ali
vetje zlo je to, da Sc delovna pri-
loznoSt ob pomanjkanju delavcev
znizuje, he pa zviSuje. &c jc po-
manjkanje kaj boil obtutno, je
mnogo podjetij obSojenih, da ne
obratuJejo ;cele induStrije Sc $ TEN
lahkO chrome. V Sedanji druzbi
50 pa vSe industrijc Spoiene in
druga od druge odvisne. &c ena
lie della, ker nina delavnih moGi,
mora druga omejiti Svoie delo, ker
ne potrebuje prva njenih produk-
TOW ali pa ker ne dobiva surovin.
Tako Sc zgodi, da pridejo zaradi
pomanikanja delavcev V eni stro-
Iii Sc delavci druge stroke oh de-
To-.
Moderno delavsko gibanje Sc
naJbOlj razvija in delavci dosega-
10 naJboljSe razmere tam, kjer .je
velika Industrial. To nj nikakrSna
tajnoSt. V cash male obrtmije .ie
bilo moderno delavsko gibanje ne
mogoGe. CStvarila "a lie induStri-
ia, XII ie spravila velike mase de-
lavStva ma kup. Tudi danes imamo
znatno delavSko gibanie lie Y in
dustrifkih dezelah. Poljedelski
delavci SO vetinoma najvetji re
vezi i'll hi imeli Sc wee vzroka, da
Sc spuntajo roper razmerc, XII Jill
tarejo a vendar nj pravega DELAY
Skega gibanja V poljedelSkih de-
zelah.
Nsled tega je audi delavski po-
lolai boljSi tam, kjer jc induStri-
ia velika, kakor Y krajih, kjer ie
nj, ali pa kjer je lie neznatna.NSak-
do We, da SO delavske place ma
NemSkem neprimcrno boljsc, ka-
kor na Bglkanu. \ 10 ne prihaja
lie odtod, da je Nemtija vclika.
Srbila je majhna, Belgija .ic majh-
ma. \ med poloZajem delavStva V
obeh dezelah je vendar vclika raz-
lika. Niti takO dalcj nj trcba ho-
dit; re razlika med Srbijo in Tur-
tiJo je pray velika.
V L.iubljani so place vedno slab
Sc kakor ma Dunaju. Y Celovcu
SlabSe kakor V Pragi.
Delavci doSezejo TEN vetje us
pehe, Y elm veGjih maSah naSto-
pajo. Cd velikih podjetii lahko
%zahtcvajo priboljSke, vedoci, da
Jill lahko dohe. Majhnega mojStra
ali t~ovarnartka lahko Spravijo ma
kant, ker ne more 5 tujo vclcin-
duStrijo konkurirati, &c Sc mu o.
nemogoci izkoriSGanje do krvi; ali
tax uspeh je navsezadnje boil ne
gatlven, nego po%zitiven.
DclavSka zavc>t rastc, kjcr so
mnozice. Nth moe Jim postaja o.
Gitna. Malostevilni delavci pri ma
lih obrtnikih nimajo bojevitoSti.
Nclika proletarSka armada ina
vollo III moe "a nastop.
he Z organizacijo Same je tako.
kjer je ma tiSoce delavcev, jih je
veliko laze organizirati, kakor V
krajih. kjcr Jill je peScica in kjcr
vsakdo pravi: kaj pa bono? Sal
mas nj niG,' Velika organizacija
ina privlacno >ilo, majhna sluzi
pogostoma zasmchovaniu.
Use prednoSti IA dclavStvo so
tam, kjer 50 maSe. TIE pa ~ustvarja
veleindustrija, in Ia ie zopet lie
tam mogoca, kjer jc dovolj delav-
ccv.
&c Sc ameriSke organizaciie upi-
rajo nascljcvanju, dclaio roper
svOje laStne intcrcsc, obencm pa
tudi roper internacionalnc intere-
sc vSega delavSkega razrcda. A
mcrika ina priliko, Ola razvijc in
dustrijo, kakor Sc nikdar ne. O.
gromne denarne zaloge, Xxi so priS-
lie V dezelo, bodo kricale pc inve-
sticijah, ker hoGejo biti produktiv-
ne. a najvetjo produktivnost Jim
daje industrial. Ianjo jc pa trcba
delavcev.
Scveda ina naSeljcvanie tudi
slabe posledice; ali dc Sc pogleda-
10 natancncje, Sc spozna, da MISC