Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
lzUMITELJ kINEMATocRAFA.
Avstrijski listi pisejo:

matograf ameriska iznajdba, vendar
nj tako. .Iznajditelj hnematografa je
oni re davno pozabljeni avstrijski ar
tiljerijski general baron Fran Ucha-
thus.
Uchatius je bill rojen leta 1911. v
Theresienfeldu ma Nizjem Avstrij-
skem, leta 1929. je vstopil kot prostak
v avstrijsko topnistvo ter je postal
!. 1879. feldmarsallajtnant. Cesar
Franc Jozef |. mu je !. 1875. podelil
zaradi obilih zaslug %baronstvo, akade-
mia znanosti ga je pa sprejela IA
svojega clana. Pc MEM Sc imenujejo
tudi prvi jeklobronasti topovi, tako-
zvani Uchacijevi topovi. Uchatius je
bill ~velikanski i~znajditelj, XII je novosti
takorekoc IL rokava iztresal. Ko je
bill ma visku svoje slave, 81 je 20 let
star sam koncal z~ivljenje. Navzlic
vsej njegovi sreci ga je pa zadela
usoda m~arsikaterega iznajditelja, da
je bill omalovazevan.
Ia MOI je torej iznasel kinemato-
graf, a svet nj bill pripravljen "a to
iznajdbo, cato jo je Uchatius prodal
"a malo svoto tedaj n in pri-
l~jubljenemu glumacu D6blerju. Tedaj
svet pac nj slutil, kaksen pomen do
seze Ia iznajdba in kaksne perspekti-
We pokaze bodocim rodovom. sirsa
j%avnost smatra Sc danes kinematograf
kot neko ljudsko zabavisGe, cato ina
kino tudi precej sovraznikov, posebno
re radi tega, ker brezvestni podjetniki
s slabimi filmi ljudstvo naravnost
zastrupljajo. Nasprotno pa je kline
matograf "a m neprecenljive
vrednosti in marsikaterega odkritja
ne hi imeli, ce ne bi bilo kinematopra-
ia. Zelo vazno vlogo igra kinemato-
graf v biologiji, posebno sedaj, ko Sc
je posretilo zvezati kinoaparat z ul-
tramikroskopom. S pomo6jo kinema-
tografa Sc je nasel povzrocitelj sifile.
) kinematografom je mogoce natanc-
no z~asledovati razvoj bakterijskih kul-
tur, BOZ med belimi krvnimi telesci in
bakterijami it'd. - Kinoaparat Sc zelo
mnogo rabi tudi v fiziologiji gibanj.
u MIN Sc analizirajo p%atologicni DO
jaw gibanja, n. pr. pri hoji ljudi, XII
so bolni ma hrbtnem mozgu.
) kinoaparatom v zvezi z rontgen-
fotografjo Sc zasleduje tudi gibanje
notranjih organov, kakor srca, piju6,
zelodca in crevesja. Navadni kinoapa-
rat lahko fotografira 2O-30 silk v emf
sekundi. &c pa je treba razstaviti ia
10 nitro g~ibanje v posamezne njego-
We faze, mora aparat v eni sekundi TO-
tografirati tudi mnogo wee silk. Ma
tenn polju so Sc dosegli Sudoviti
uspehi.
Kinematograf pa sluzi tudi v vojne
namene. S pomocjo kinoaparata je
mogoce fotografirati leteco izstrelje-
no kroglo, MEN ucinek, ko zadene ma
cilj it'd. IL ten fotografij Sc da posne-
ii, kaksno obliko mora imeti izstrelek.
Velikanske uspehe ma tenn polju (ba-
l~isticna kinematografija) je dosegel
tajni svetnik Cranz ma balistiGnem
Zavodu v Berlinu, kateremu Sc je po-
sreeilo napraviti 100000 silk v eni
sekundi. A razvoj kinematografa De
danes nj dosegel svojega viska, ampak
cakajo mas Sc velika presenecenja in
tehnieni cudezi ma TEN polju.
o vaznosti kinematografa IA ina
most pac nj dvoniti; tudi je gotovo,
da ga caka Sc velik ~razvoj. Ali da ga
je iznasel Uchatius, je vendar malo
dvomjivo; gotovo ga pa nj iznasel ia
kega kakor Edison. Uchatius je paG
iznasel mnogo reel; tudi je res, da nj
dobil tistega priznanja, XII bi ga bill
zasluzil to je V Avstriji in v kapita-
listicni druzbi sploh re navadna rec.
&c mu bodo sedaj pripisovali kaksen
izum vec, ga S tenn tudi ne placajo.