davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1916-03-12

a feeble-minded girl whom Martin had
known before his marriage.
"When Martin, Sr., was boy of fifteen
his father died, leaving him without par
entail care or oversight Just before at
tanning his majority the young man joined
one of the numerous military companies
that were formed to protect the country
at the beginning of the Revolution. At
one of the taverns frequented by the
militia he met feeble-minded girl, by
whom he became the father of feeble
minded son. This child was given, by its
mother the name of the father in full;
and thus has been handed down to pos
terity the fathers name and the mothers
mental incapacity. Martin, on leaving
the Revolutionary Army, Strengthened up
and married respectable girl of good
family; and through this union has come
another line of descendants Of radically
different character. These now number
four hundred and ninety-six. All of them
are normal people,
Unto the Fourth Generation
THERE, then, side by side, live the two
families of the same name-the one the
offspring of Martin Kallikak's legal mar
riage, the other the fruits of his sin. There
have been many other studies Of defective
families, among them the survey of the
notorious Jukes, in England, the criminal
descendants of one criminal woman. But
in no other case has it been possible to
study two families side by side, the one
perfectly normal, the other horribly de-
fective, both with the same name and the
same blood.
We have not space to record all the dis
tressing details that the field worker un-
covered in her search. These two pic
lures are typical of many Others:
"A short distance farther ON the field
worker came to the home of another
brother. The hideous picture that pre-
sented itself as the door opened was one
never to be forgotten. One felt that when
winter was over and spring had come the
family would expand into certain ex-
preston of life. But here no such outlook
was possible, for the woman at the head
of the house was an imbecile. In one arm
she held frightful-looking baby, while
she had another by the hand. Vermin
were visible all over her. In the room
were few chairs and bed, the latter
without any washable covering and filthy
beyond description. There was no fire,
and mother and babies were thinly clad.
They did not shiver. however, nor seem
to mind. The oldest daughter, a vulgar.
repulsve girl of fifteen, came into the
room and stood looking at the stranger
She had somehow managed to live. All
the rest of the children, except the two
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Je cez 4oOOO delavcev ustavilo delo in je bio wee
delavcev IN policistov ubitih, so vendar clani A.
r. OF L.. %odloceni, da ne odnehajo, dokler ne dose
zeJo bolJ eloveskih razmer. Podjetniki Sc branijo
z vsemi stirimi priznanja organizacije. Ostale "a
hteve delavcev so / dollar place ma dan, osemurni
delavnik in razne zboljsave delovnih pogojev.
Pravkar so bile te vrstice postavliene, pa lie
prinesel ~brzojav IL WaShingtona D.. c. drugo vest:
'PolclJa Je strelJaa ma stavkarje v Juame-
ulezu, Louise III Bayamon ma Porto Rico, ubila sti-
II delavce, ter ranila stir zenske, dvoje otrok in
dvajset moskih. Kabelogram, XII ga je dobil dor
rison, tajnik A. F. of L., pravi nadalje, da je bila
dvorana strokovnih organizacij v Bayamonu "a
zgana.
"Delo Je ustavilo okrog 5000 Odelavcev."
V San Juan je bio ma tisoee delavcev ma jaw
mem shodu in so sklenili brzojavno pozvati Com
persia kot predsednika A. F. of L., maj obrne po-
zornost kongresa ma to stvar in zahteva preiskavo
sedanje in p~rejsnjih stavk.
kri torej re zopet teGe. Komaj Sc je stavka
pricela, pa re pokajo pOlicijski revolverji. Polici-
ia Sc postavlJa ma stran podjetnikov in smatra to
"a dolznost, XII sc razume sama po sebi.
Razmere ma Porto Rico imaio Sc popolnoma
fevdalen znacaj. Posestniki velikih plantaz so po-
pomona podobni srednjeveskim baronom in sma-
traJo pojedelske delavce "a svoje ~tlaGane. TAX
polozaJ Je vedno Sc mnogo slabsi cd Gisto kapita-
l~istiGnega v modernem zmislu. Ia takeea zemlji-
skega gospoda sploh nj nobenega zakona razun IT,
stega, Xxi 81 ga sam napravi "a svojo osebno radio.
PolozaJ ma Porto Rico 81 je predstavljati pri-
blizno tako kakor je Multatuli opisaval razmere
ma Javi. Multatuli je zaradi tistih razmer ime-
noval Holandsko roparsko drzavo. To je bio ne
kako sredi zadnjega s~toletja.
Zedinjene drzave trpe take razmere ma Porto
Rico v ponosnem dvajsetem stoletju, tiste Zedinje-
ne drzave, XII so ponosne ma svobodo in neodvis-
nosti, ma svoja Glovecanska naceIa, ma ameriskega
duha. Vlada Zedinjenih draw pozna tie razmere
in jh trpi.
Ali DO moral priti kaksen ameriski Multatulif
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
KRIZ MA CORR.
UUBEZENsKA ZGoDBA. - spSAL IVAN cANkAR.

"Napravil ie sliko, svetnika, pa je nesel zup-
niku. Mate je umetnik."
Dee Sc je nasmehnil, da SO bile CUBE OBJ ust-
micah Sc globlje in daljse.
"Umetnik, glejl Mate umetnikl"
S%mehljaj Sc je razsiril in Sc je razvil v pol
glasen, vessel in zadovoljen smeh; telo Sc je sire
salo in tresla Sc je tudi roka, XII je pocivala ma ko-
lenu.
Mate s tistim hlaecami, S tisto suknjico; No,
Hanca II 81, neumno dekle! -. Rad bi lie vedel,
kaj opravi pri zupniku. Nekai ii povem Hanca:
Napodl ga cez hrib, da Sc mu bodo opletala okoli
bokov dolga cepeta. Poznam zupnika; ne ukvar-
ia Sc dolgo S takimi ljudmi. Zaloputnil DO duri,
pa hajd, FAINT in svetnikl"
Hanca mu je gledala prestrasena v zadovolj-
nj, smehljajoci obraz.
"Kaj mu je %storilY" je mislila Hanca. sKo
bi mogel, bi sam z~aloputnil duri s tent GRIMM ro-
kami in bi ga pognal preko praga. Pa vendar mu
nj rekel zale besede -"
Ali ko je oce govoril, il je upadalo srce, lega-
10 Je mani velko breme. Roke so il omahnile ma
MILO, v daljavo so romale misli.
Zdaj je pac re dospel do vrta, do belega ia
rovza onkrai hriba. Stoji morda OBJ vrtu in Gaka.
ne upa 81 dale. Ali re Sc mraci, zazvonilo BIO kma.
lu in zupnik pojde v cerkev. Zatorej je cas-. Toda
glej, ubogi Mate, cevlji so vsi blatni, hlace so raz.
cefrane OBJ gleznjih in oskropljene do kolen. Kai
bi stopil tax pred zupnikaf Tam DO stall zupnik.
roke ma hrbtu, oziral Sc BIO osorno ma vagabun-
ola, ponlzno trepetajoeega pred MIN No, V
bozJem imenu, pot je bila dolga in blatna in "a
ka1 81 sc oziral ma obleko? Tako stopim predeni
in lie Bog, ola hi sc ne ~prestrasl in ne bi jecal
Gre Mate, %skljucen in plah, postoji ma pragu. L.
veze mu pride naproti starikava, Gemerna zenska.
"Ka pa bi ii radf" Resnicno, cevlji so zelo blat-
nj in hlace so zelo razcefrane, drugaGe bi "a ne
tikala. ~ zupnikom bi rad govoril." Nezaupno
je gledala zenska ma obleko, ma obraz. "Gospod
80 gori pa hi Jill motil; napravljajo Sc v cerkev.
"Cemu pa sc razgovariam s to zenskof" lie
pomislil ter Sc je napotil naravnost po stopnicah.
Potrkal je in ker nj bio odgovora, ie odpiral du-
Fl pocasl IN strahoma. Stopil je v veliko prazno
soho. svetlo pobeljeno; sredi sobe ie stala podol.
gasta mia, polna knjig in papiriev. Prav v IT,
stem trenotku je stopil IL izbc zupnik. postal je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
KRITIcEN PoLozAJ.

v Setrtek SO posestniki rudnikov trdega pre-
moea sklenili, da odklonijo dive glavni zahtevi. XII
j je izrekel zbOr organiziranih rudarjev Uni
ted Mine Workers - v indianapolis. I'll zahtevi
sta 20odstotno zviSanje plaS in osemurni delavnik.
Navzocih je bilo 10 lastnikov jam, in s podpisi so
Sc zavezali, da ne izpolnijo delavskih zahtev. Pra-
WHO, da bi sc morala cena premoga zvisati "a 90
Odstotkov, da prinasa premogarstvo re sedaj zelo
majhen dobicek, in da bi morale vsako novo obre-
menitev tie industrije nositi obGinstvo. Osemurni
delavnik pa da bi povzro6il pomanjkanje pre-
moga.
Tudi unije no6ejo priznati, in pravijo: "Pri-
znanje uEije bi pomenilo, da bi rudnike s trdim
premoEom izro6ili politiki organizaciie. XII Sc kon-
trolira cd zunaj. Rooseveltova strajkarska komi-
sija IL leta 1902. pa S6iti pravice neorganiziranih
delavcev in odprto delavnico.'"
Nadalje nasprotujejo lastniki dveletni po-
godbi, ker bi to povzrocalo vsako drugo leto zme-
de v premogarski industriji.
S tenn sklepom pac Sc nj mic odloGeno. ker bo
dne 81. februarja skupna konferenca lastnikov in
delavcev, oziroma Zastopnikov obojih. Vsekakor
Sc pa vidi. da so lastniki trmasti in da morajo BIZ
ii rudarji pripravljeni ma vse.
Lastniki priporoeajo, da maj resi- nasprotja
"nepristransko" razsodisSe, ako sc ne moreta ODE
stranki zediniti. Da sc he zedinita. cato Leveda
gospodarji re lahko poskrbe. Ne yeriamemo pa,
da Sc bodo dali rudarji vjeti s takim "nepristran-
skim" razsodiS6em, ker imajo V tenn oziru re pre-
wee izkusenj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
cas-. ko so prisli v New York italijanski parniki
z namesGenimi topovi ma zadnjem delu.
KAKo NAsTAJAJo zAPLETLJAJ1.

Med zavezniskim in nemskim casopisjem lie
oster prepir zaradi dogodka, Xxi je gotovo uSel
paznosti tudi mnogih dnevnih citateljev, pozira-
joGih vojne vesti tako kakor da so sami Napoleo-
nj in Moltkeji. v Afriki je nemska kolonialna
vojska baje prekoracila neje spanske Guineje.
Zaveznisko c~asopisje ~zahteva, maj jo zasleduje
francosko in anglesko v~ojastvo tudi onkraj meje.
Spanska vlada pa ~nasproti temu izjavlja, da je
sama sposobna, da ohrani svojo nevtralnost.
"Norddeutsche Algemeine Zeitung'' pravi,
da nina Nemcija nikakor namena, da bi priprav-
ljala Spaniji kaksne sitnosti. &c bi nemSko voja-
stvo res stopilo ma spanska kolonialna tia, hi
spanish uradi takoj lahko storili p~otrebne korake
"a njih razorozenje in interniranje. "Bodocnost
nemara pokaze,' pravi glasilo n~emskega kance-
larja, see Sc bosta Francija in Anglia res upali
krsiti spansko nevtralnost kakor sta storili ma
Grskem."
Bethmann Hollwegu to nemara ne bi bilo po-
sebno zoprno. Spanija je nevtralna. Toda obema
strankama bi bilo zelo ljubo, Ge bi jo mogli "a
vleci v vojno, seveda vsaka ma svoji strani. In
vse to ~drazenje pc 6~asopisju ne zasleduje nobe-
mega druZega namena.
Pred zakljuGkom lista prihaja vest. da je
nemska vojska v Kamerunu res prekoraGila Span
sko afrisko mejo. Ondotne Spanske oblasti so ia.
koj sterile vse korake "a memo razorozenje in in
terniranje. IL tega torej ne nastane noben nov
konflikt.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
SPISAL IVAN CANKAR.

ma pragu In nabral obraz v stroge, osorne CUBE.
"Kaj pa JET" = "Zdai Sc torej odloGi "a zme-
rom!" je pomislil Mate in noge so Sc mu tresle.
besede nj bio IL ust. 'Kaj 81 prineself'' Tudi
zupnik ga je bill tikal, zakai zapazil je bill blaine
cevlje, razcefrane hlace in pretesno suknjico.
"Shko sem Yam prinesel, napravil sem 10 sam"
'Tako!'- In Sc bolj nezaupno ga lie pogle-
dial zupnik slabo obleGenega eloveka, vaga-
bunda, ki Sc je bill pritepel Bog vedi odkod in XII
pr1poveduJe dolgo povest, cato da bi prisel ma
posled s ponizno in sitno p~rosnjo ma dan. "Kaj
nisi ii Mate, Mate liz Globelif" ''Jaz sem Ma.
te. "Hm!' In nezaupnost Sc ie re skoro
lzpremenila v neprijaznost. "No, pa pokazi!"-
Mate Je obupaval, re ie videl, da je vse izgublje-
no. Roke so Sc mu tresle, ko je odvezaval zavoi in
nerodno so Sc vOzlale vrvi. "Pa brz napravi. mo-
ram v cerkevl" Re ie mislil Mate. da bi spet
zavezal, odsel brez slovesa. Toda ovoi je zasumel
ma tia In prikazal Sc je svetnik; Mate lie vel Sill
ko IN 20 Je nesel k zidu, da bi io pokazal v syet-
lob. nj treba, sal tako tudi vidim No, do
bro, dobro, znas nekaj! Odkod pa 81 to pre-
silkalf' Same da vprasujel" 81 je mislil Ma
tie IN up Sc je zganil V srcu. cod nikoder: to ie
MOI svetnik!" "Hm! Zdi Sc mi, ola gleda navz-
krlz In tudi nos je Guden. UGiti bi Sc moral "a
kaj pa 81 zapustil soloF" Postrani ga lie pople-
dial zupnik in sc je narahlo nasmehnil. Mate ma
Je takoJ razumel in 81 ie mislil: "Spomnil me ie
ma TO stvar, cato da bi ga niGesar ne prosil. Sam
We kako le bilo, cemu bi mu razlagal?" - "Ni-
sem Je pustil, spodili so me IL SOLE" - 'Zdai pa
sc ukvarlas s takimi stvarmi9" - "Ze pref sem
Sc ukvarjal in rad bi bill umetnik, kakor so dru-
q. Same treba hi bio. da bi sci kan ven il
Globeli -. "Mahoma so mu zardela lea in sram
ga je bilo, nj vedel zakaj. Tako mu pripoveduiem
in on sc smeje v svoiem srcu; re je spoznal. &C.
mu sem prisel "Napotil sem Sc bill ma
faro, cato ker sem mislil =" elias lie bill th in
plah, besede so mu zastale. "Le dclai dale. homo
re videli Ampak pi mas ma fari je toliko 81
romakov IN tudi studentov imamo, XII so pridni
zelo pridni fantje E" zupnik je govorii poeasi
in le gledai skozi okno; nato je posepel v zen
in le podaril Mateiu krone, lepo srebrno krone.
Pokimal ie Sc z glavo, vrnil sc je poeasi v Tho
IN Sc tudi ma pragu nj vec ozrl. Mate lie stall cred;
vehke' svetlo p%obeljene sobe; roko je incl 10 zme.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
IA vARsTvo PoMoRsKIH poTNgKov.

Ameriska vlada ie razposlala vsem voiskujo-
elm Sc dezelam okroznice, V katerih priporoca, da
maj sprejmejo povsod enake predpise "a varstvo
potnikov ma moriu, s elmer bi Sc prepre6ili vsako-
vrstni nesporazumi. Predlogi Zedinienih draw so
" glavnem sledeGi:
"Nebojujoci Sc potniki imajo pravo prieako-
vati varstvo pc predpisih mednarodnega prava in
cloveeanskih nacel, ako potuiejo ma trgovskih
ladjah.
Trgovinskim ladjam Sc mora DAFT svarilo
pred napadom, ma svarilo Sc morajo, pa ustaviti.
Ma trgovske ladje Sc ne SINE streliati, razun
&c Sc poskusijo upreti ali pa pobegniti.
Nobena trgovska ladja Sc ne SINE %potopiti.
razun ee ne bi bio mogoee namestiti ma niej "a
plenilne posadke.
Nikakor Sc ne SINE potopiti, dokler MISC pot
Mkt in moStvo spravlieni ma varno.
Trgovskim ladjam ne SINE biti dovolieno, da
bi Uncle namesGeno ~orozje."
Ugodni odgovori Sc bodo smatrali "a zname-
ME, da Sc hoceio doticne voiskujoee Sc stranke
drzati naeel, XII so Jill ~zastopale Zediniene drzave
v svojih sporih z Nemcijo in Avstrijo z ozirom ma
podmorsko voiskovanje. Obenem bi Sc s tenn Cd
stranilo tezavno vprasanie, XII ie nastalo zadnji
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
CEMU so ATASEJI?

Re veGkrat smo omenili, da opravlja sedanja
diplomacija v veliki meri S~pionazo. Zlasti pa MISC
ataseji pravzoprav mic druzega kakor PRIVILEGE
rani spioni. lie patti je treba, da jih ne zasacijo
pri TEN poslu, sicer Sc jim zgodi to kar nemskima
tovariSema Won Papenu in Boy Edu. Sedaj nam
je to takoreG oficielno p~otrjeno. Mornariski cd
delek washintonske Wade je zahteval 10000 "a
"zbiranje informacij donna in v t%ujini." V kon-
gresovem mornariskem odseku je pa izjavil ge-
neralni placevalec McGowan, da obsega ia svota
tudi izdatke "a mornariSke ataSeje V Londonu.
Berlinu, ma Dunaju, V Rimu, Petrogradu, Parizu,
Buenos Aires, Toxic in Picking. Ia pojasnilo je
Sc poslanec Hensley dodal: "Vsaka vlada ina ia
Ike a~taseje v tujini, da skusajo iznajti, kar jim zeli
druga vlada skriti." Izdatki "a to spionazo so Sc
cd l~anskega leta podvojili.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

rom raztegnjeno in je fiscal krone V pesti. Vro-
ce mu je bio v CLAW in bleSGalo Sc mu lie v oci;
zdelo sc mu Je, ola mu je trda in lesena VISA koza
cd celia do nog, kakOr ustrojena. Okrenil Sc je po-
east, nesel ie slko k durim in 10 skrbno zavil in
prevezal. "Cemu pa sem prisel tusem, kaksne
neumnoSti pa sem govorilf" ie pomisll in Sc lie
nasmehnil, ~smehljaj pa je bill pritajenemu ihtenju
podoben
Hanca ie sklonila glavo do mize in lie zaih.
tela.
"Kajp pa ii je, dekle neumnof" Sc ie ozrl oGe.
"Glej, Hanca, nj drugaGe, pozene ga preko
praga! kakor da bi ga videl E. Sal hi ga Sc
Jez pognal, vagabunda; kos kruha bi mu dial in
bi ga pognal Ali YES, zakaj so GA spodili il
solef V cerkev nj hodil, vagabund je bill! Nikoli
ne bo mic IL MEGA, prosil DO cd hise do hise in
pod kozolcem DO spal. To je tvoj Mate, glej,
Hanca!'
Govoril je in Sc smehljal. Hanca ie bila "a
lhtela sam enkrat, nenadoma in nezavedno. Zdra-
mia Sc Je in Sc je prestrasila svoiih SAM. Odgo-
varJala Je ocetu V srcu, upirala Sc ie z vso silo
nJegovlm strasnim besedam. Glas, XII je prisel liz
grla, pa je bill plaSen in neodloeen.
"Tako ne more biti."
""Kako pravim in cisto mic drugace. Poi
di pc vasi in popraSuj, Sc tebe bodo gledali po-
stranii""
Pred oknom sc je zazibal gosposki klobuk,
ucitelj ie pogledal V izbo.
cali ste re kaj napraviliY Dober veGer.
gospodicna Hanca!"
Hanca nj marala uGitelievih bolnih, rdeGih
oci, Xxi so gledale kalno in neodlocno liza oteklih
%trepalnic in tudi niegov veseli smeh il nj bill po-
godi, ker so Sc odpirale ustnice preSiroko in so Sc
kazali veiki rumeni zobje.
"Do noel DO delo v ~kraju!" ie odgovarjal
oce in je pomaknil smolasto cepico ma cello.
""Pa stopim malo k vam!''"
Ozrl sc ie ma Hanco S hipnim pogledom, XII
ga nj opazil in preden so Sc odprle duri, Sc ie tudi
oGe ozrl manic iznad rame.
Ucitelj je polozil klobuk ma mizo in je sedel
Hanoi ~nasproti.
"Ali ste re kaj Gull, gospod ~uciteljY Umet-
nika imamo V Globeli."
Hanca je zardela in ie pogledala strahom ma
oceta, Zakaj hi ga ponizal pred mimi
"Kaksnega umetnikaf"
""Mate ie umetnik, Hanco v~prasajte !'"
"Tisti Mate, tisti pokvarjeni studentf"
""Tisti Matel"" Sc ie smehljal o6e. ""Sli-
kar je, svetnika ie napravil in ga je nesel ma ia
no. Zupnik pa ga je pognal preko praga.""
Hanoi Sc ie dvignilo v prsih kakor srd in Ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
FILIPINSKA NEoDVIsNosT.

Senat je sprejel Clarkeov zakonski predlog,
da dobe Filipino neodvisnost. Ker je bilo "a pred
log in profit MENU enako pc fl glasov, je odloGil
podpredsednik S svojim glasom zanj. Pc tenn "a
konu dobe Filipino v dveh letih neodvisnost.
Ia predlog Je glasovalo SO demokratov in 5 re-
publiGanov, prot predloguv II demokratov in 90
republiGanov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Huerta je mrtev in Zedinjene drzave nimajo
wee posla z MIN. Namesto MEGA Jim pa della
skrbi Felix's Diaz, neGak rajnega mehhkega dix
tatorJa, XII sc zadrzuje V New Orleans. V vlad-
mem j%usticnem oddelku sumijo, da Sc pripravlja
tudi on ma "ekspedicijo" V Mehiko in sicer da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
STAVKA Ma r RICO.

IL San Juan porocajo: V mnogih krajih Sc
r%azvijajo resni boji med delavci ma sladkornih
plantazah in lastniki. Cetudi Sc zdi, da
ne ~dosezejo stavke takega obsega kakor lani, ko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

lost; ali nj Sc CAMILLA, ozrla Sc je ma oceta 2 veil
KIM, zacudenim pogledom.
mi sc Sc vrnil."
In spomnila Sc ie, da ga je bila obsodila sa-
ma, ola mu Je zacrtala vso pot cd zacetka ter mn
narekovala vse besede.
"Ne SINE SC tako zgoditil Nj Sc tako zgo-
dilol" ~so-
Lepa vecerna zarja je bila "a hribom, vse hi
sc ma farl so Sc kopale V rdeGi svetlobi in zarko
sc le svetilo zlato jabolko ma stolpu. Kakor lie bill
hrlb "a MIN in je stopal navzdol, v tisto porko
carlo, Sc lie zradostilo Mateju srce, zravnal Sc ie
IN Je hodil pokonci, klobuk visoko mad eelom. oGi
vesele in jasne. Zvizgal je in nj Gutil nog; re Sc ie
zasvetil tam bell farovz in spoznal ie zupnika, XII
lo stal ma pragu ter sencil oGi z dlanjo, da hi vi
del, KIDD prihaja S hriba. Cd dale6 ie pozdraviI
Mate, zamahnil je veselo s klobukom DO zraku in
re ga le tudi zupnik spoznal.
Exam, Mate, pc kakSnih opravkihf"
""Naravnost k Yam, gospod zupnik, svet-
nika Yam prinaSaml""
Urno je odvil zavoi in veGerna zarja je obza-
ria sliko, tako da je bila kakor il samih soln6nih
zarkov ustvarjena. Zupnik Sc je zaGudil in Sc ie
nasmehnil
Sam 81 to napravil, Mate9"
""Sam!""
Stop, Mate. stopi malo z mano v farovz, da
Sc KAY pomeniva; ne BIO Sc kmalu zvonilo k We
eernici. Sal 81 paG zejen, Mate?"
Obadva sta sc nasmehnila in sta stopala no.
cast pc stopnicah.
Mate, vehka ie Sc prihodnost pred tebo, in
sam Bog vedi, kai hos Sc vse dosegell Pa 81
slabo %oblecen, Mate; kako Sc ii godi?"
""Rad bi Sci IL Globeli, gospod zupnik.""
"Seveda, kai pa hi v Globeli9 Strani mo-
rs . dalec iii precei, Mate -"
Hanca je mislila in sc je zamislila, toda DO
doba le bi!a zmerOm boil nerazlocna, kakor skozi
steno je %sliSala, kako sta sc razgovariala Mate in
zupnlk in naposled SO bile besede Gisto nerazum-
live, podoba Sc je zazibala in je izginila.
Prestrasila sc je Hanca. Tako jasno ie bio
trplJenje in tako 1.-Two, a glej, veselje nj hotelo
zivetl; upiralo sc ie in sc je ~iztrgalo zelinemu ST.
Gu. Tako lahko in radovoljno ga je ~oveneala s
trnJevo krono, a 2 glorijo ga nj mogla ovencati,
raztopil so Sc il zarki med rokami. In zdelo Sc
je Hanoi, da je gresila
Nike ne DO mic IL tega fanta - lie govoril
ueitelj. "Kadar gre mino, ne pozdravi: oene go
eloveka in gleda v tia Ma samem in o mraku bi
IA Ii o Srecai rad Nadaljevanje.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

SocialistiGna stranka gre "a tenn, da uresni6i
socializem. Razvoj IL kapitalizma v socialism lie
mogoee predvideti v nekaterih ~potezah, ne pa v
vseh. Vsi resni znanstveniki socializma so odkla-
mali prerocanstva. cato mora biti delavstvo pri-
pravlJeno ne lie "a en slrGai ampak I'd vse slu3a-
Je' Ako Sc razvije socialIzem v vseh dezelah ena-
komerno - TEN bolje. Ako SO kapitalisti dobro-
voljno vdajo novim zakonom tenn bolie Ako
ne DO nikogar, Xxi hi hotel V sluzbi kapitalistov
%streljati in ubiiati, tenn bolje. Ampak delavski
razred mora biti pripravljen "a vse slu6aje. Tudi
"a nasprotne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

misli vdreti v dezelo il Guatemala. Zvezni organi
neprenehoma pazijo mani. Pred kratkim je bival
Diaz v New Yorku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

V Madridu so potniki 3 Portugalskepa primo
vedoyal, da je bilo v Lizboni ma portugalskega
Justicnega ministra s~treljano in da Sc je branil
z revolverjem, v prezidentovi palaGi je bilo baje
zazgano, toda ogenj je bill kmalu ugasen, v mno-
glh delhi mesta da so Sc r~azpo6ile bonnie, mnogo
bomb, dinamita in orozja je nasla policija in mno-
go ljudi je zaprtih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Holandski financni minister Marie William
Frederick Treut je demisioniral. Splosno SO ga
smatrali "a najsposobnejSega Glana v kabinetu
kaJ Je vzrok resignacije, nj znano.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

obregon in Carranza sta navskriz. To je Fad.
nJa sitnost, XII 10 p%orocajo IL Mehike. Vest priha.
ia IL I'll Paso, Tex, kamor so jo baje prinesli be.
gunci IL Mehike, XII pripovedujejo, da je nastal
spor med Carranzo in Obregonom zaGetkom zad-
MEGA tedna in da Sc je Oregon zdruzil z vstasi
Xxi gospOdujejo V DRAW Oaxaca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Po nemskem vzoru so zaGeli tudi v Avstr
kovati zelezen denar. To s. razume samo OBJ Sc
Mar Sc zgodi V Nemciji, sc mora zgoditi tudi v A
strip. Cudno Je lie Sc, da nj ma tenn d~enarju jun
Skega Viljemovega obraza.