Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15

skodnino "a skodo, Xxi jo je Belgija p~retrpcla
vsled nemSkega napada, lie da Sc to ne bi smelo
imenovati vojna odskodnina. Belgija pa bi mora
la ma drugi strani napraviti Nemeiji gospodarsl,e
IN trgovske koncesije in antverpsko pristaniSce
bl Sc lzpremenilo v sredisce nemske zmvnie trco-
vine.
TIE ponudbe je Blgijae baje 2 vso odloen, stjo
odklonila in izjavila, da ostane trdna ma strani
Zaveznikov.
Skoraj socasno prihaja IL Londona slcdeGa
vest; "Petrogradska depeSa "a Exchange Tele-
graph Co. javlja, da je japonski ministrski pred
Sednlk okuma potrdil, da je pOdala NemGija Ri
siJi in ~Japonski ponudbe "a separator mir, a ds sc
bile odklonjene."
NSi telegram Sc ne morcjo jemati "a sveso
reshlco, ali nekoliko resnice je gotovo V Nth. In
~razumljiva je. Nemcija je doslej militarno ne
dvomno zmagovita. Ali nemSki strategi in nacio.
nalni ekonomi dobro vedo, da postane podaljSa-
nJe voJnc tudi "a Nemcijo lahko nevarno. &c BIO.
do Storill zavezniki Sc nadalje toliko napak. koIi-
kor so Jh storili doslej, je mOgoGe, Ola definitivno
zmaga Nemcija. Toda Bethmann Hollweg nina
crno ma belem, da sc bo tako godilo. in niti prot
lastnim napakam nj Nemcija zavarovana. Razun-
tega pritiska gospodarsko vprasanje cato hi
NemclJa rada prikrajSala vojno. OStati pa hoGe
ma vsak nacin zmagovalka. To doseze najzancs-
lJlveJe, te Sc il posreci zmanjSati stevilo svojih So
vraznikov. Nikakor j ne prihaja ma misel, da hi
sklepala sploSen mir. lie Z enimi drzavami bi ra-
da koncala vojno, da Sc more potem Z vso mOGjo
zakaditi proti ostalim.
Inacllno pa Je, da sc najpogosteje pO-
~navlJaJo veSti o nameravanem piru med NemGi-
10, RUSTIC in zdaj tudi Z Japonsko. Toroj reakci-
ia 4 ~reakcljo. Pruski dvor in nemSka vlada nit
V SanJah ne mislita ma uniccnje carizma. Kaj Sc!
AbSolutlzem ma RuSkem je najboljsa opera prus-
kega absolutizma. In NemGija hi Sc rada ma kak-
sen nacin pobotala S Petrogradom, cato da hi mo-
ga %ostreje pokazati naprednejSemu zapadu zobe.
TO Je gotovo: NemGiji ne gre "a resniGen mir.
ampak lie "a tako izpremembo %polozaja, Ia bi 81
mogla zagotOviti Zmago mad Francijo in Anglijo.
Ia Meme mirovne namene je ~znaGilna sledeGa
depcSa IL Amsterdama:
'koelnische Volkszeitung, govoreGa O MOI
noSti miru, pravi, da ne pristane NemGiia nikdar
ma SploSno mirovno konferenco. ampak Sc hoGe
l%zkljucno lie Z vsakim posameznim nasprotnikom
posebej pogajati. Nemcija stoji ma stalisGu, da hi
dala sploSna konferenca Veliki Britaniji preva-
GO"
To Sc ocitno nanaSa ma SploSno konferenco
vseh drzav, XII so Sedaj z~apletene V vojno. Torej
je soditi, da misli nemska vlada Sc mani ma kak-
Sno konferenco. ma kateri hi bile zastopane tudi
druge drzave.
Predvsem, je il vsega tega razvidno, da ie do
mlru Sc dalec. Drugic je razumeti, da ne misli
Nemclja sklepati miru, ampak da ga hoGe dikti-
rati.
Ako Sc ustanOvi mir brez sodelovanja nevtral-
NH dezel. tedaj je "a vsakogar, kdor gleda reel
breZ carovnlSklh naoGnikov, gotovO. da DO to lie
premlrJe, in da sc pricne V najkrajsem caSu ma
vSeh koncih i'll krajih pripravljanje ma novo vol
no. XII poStane lahko Sc straSncjSa cd sedanje. Kai-
Ii ureditcv razmer pc wolff enc same strani, brez
sporazuma, skratka diktiran, izsiljen, nezadovo-
lJujoc mir je pricetek move voine.