davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29
GERMANY DEMANDS
THAT SWISS PERMIT
FOOD EXPECTATION
Zurich Dispatch Says
1t Was Sent AS
Ultimatum
/ ITALIANS TAX E
Two More Positions From
Austrians-- Russ" big Push
Crumpled By Teutons
ITALIANS TAX E.

| Paris, France-A Zurich dispatch
to the Matin says that Germany's de-
! mands on Switzerland for an ex-
change of commodities are in the
form of an ultimatum which expires
Thursday night.
The announcement was made in
the Swiss parliament last week that
Germany demanded that the Swiss
government permit the expectation
of foodstuffs collected there by Ger
man agents, threatening to prohibit
the expectation of coal, iron and 9TH
er materials essential to the Swiss
industries if the demands are ignor-
led.
Fling Back Austrians.
Rome, Italy,-The Italians have
flung back the Austrians a further
distance OH the Trentino front. The
war office announced the capture of
Monte Giamondo, north of Fusine.
and Monte Caviojo These positions
lie between Posina and Astico.
Hit Slavs Harder
Berlin, Germany,-The great bat
tile in Nilhynia, where the reinforced
German army has succeeded i'll check
ing the Russian advance, has result
ed in further reverses for the Rus
SLAMS.
The war office announces today
that the Germans captured the viii
lage of Wiliewka, west of Sokul and
The Russian positions to the south. |
Repalsc Teuton Blow.
Paris, France.-German troops last
night delivered another attack on the
French positions near Fleury on the
third sector the front over which vio-
lent fighting has been in progress fori
several days. The assault was check
ed by French fire the war office an
nounces.
There was spirited fighting near
Thiaumont works, which the Ger
mans captured several days ago, but
no change took place in the situa-
tlon there. West of the Meuse there
was no Infantry fighting of import
ance. Artillery engagements occur
red in the sector between Avocourt |
and Chattancourt.
British Birdmcn Bag Four.
London, ngland.-Four German
have been brought down by
British airmen in aerial flights. The
British lost one macne.
On the front in northern Russia
the Germans have bombarded Rus
sian positions and followed them up
by infantry attacks. Petrograd says
that all the attacks were put down
by the Russian fire.
The official statement issued by the |
Russlan war office places the number
OF prisoners captured by General |
Brusiloff's army between June 4 and
June 23 at 19S,972 officers and men.
The number of heavy guns, machine
guns and bomb-throwers reached !
more than 1000.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29

VIII be made, as there are several
persons in the state who have asked
permission to raise such troops. not
to mention the agitation for troop
.of Two OF indian cavalry. Among the
most prominent men behind the cav
airy movement are apt. Seth Bullock
OF Rough Rider and Bull Moose fame
and Henry Frawley an attorney, both
OF Deadwood.
A large quantity of equipment in
eludlng 94S rifles and that number of
complete equipment of new issue. in
Guiding bayonets, entrenching tools.
pack carriers, haversacks, thermos
aluminium canteens and aluminium
mess KITS have been SHIPPED and will
arrive shortly for general distribution
to the regiment.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29
CLOTHESLINE IS
TROUBLE MAKER
RUNAWAY AT ETHAN
WHEN DRIVER IS THROWN ON
TO HORSES BACKS-IS
DRAGGED "A WAYS.

Ethan, S. D.-Caught by clothes
line which he had not noticed, War
ren Green, drayman was thrown
onto his team of horses and a run
away started. Green was unloading
coal and was backing to the cellar
entrance when he was struck i'll the
back by the clothes line.
When the horses started to run.
Green was thrown between them to
the ground. He grasped the harness
and was dragged until the tongue
of the wagon dropped and the dray
turned over. Green was badly bruised
but not seriously hurt.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29
Interstate Commerce
Commission Gives
Decision Today.
80
SIOUX CITY WINS
In Effort to Have South Da-
kota Tariffs Called Dis
erimatory.

Washington, D. C.-Express rates
from Sioux City, Iowa, to South Da-
kota points were held discriminatory
today by the interstate commerce
commission in favor of Sioux Falls.
s. D. and reduction in interstate
rates to conform with those of the
South Dakota railroad commission
were ordered.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29

The Government Forecast.
South Dakota: Unsettled weather
tonight and Thursday, with probably
showers Cooler Thursday and west
portion tonight.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29

ceed 1900 square miles which would
be only one-fifth Of the distance
necessary for such a wind to travel
over an uninterrupted body of wa
ter il its humidity were to increase
ten lper, cent. So we are forced to
condlmde that this enormous waste
of water can be little or no value
as modifier of our climate"
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29
TO RAISE 2 CAVALRY
TROOPS IN SO. DAKOTA

Camp Hagman, Redtield, S. D.
Orders have been received by Gener-
al w. A. Morris, authorizing the rails
ing of two troops of cavalry in South
Dakota for use in the present Mexi-
can crisis, and it is expected that
rapid developments along this line
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1916-06-29

CONTINUED on page ~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

Oh moderna Russia. To je bila najvazneisa refor-
ma v goodwin Rustic, kateri je sledilo pozncic SO
wee drugih. Tistikrat je postala samostoina veil.
ka mnozina kmetov,, XII so do takrat lie sluzili IA
velikanskih p~osestvih ruskih velikih plemicev. S
tenn sc je pricelo "a RUSTIC novo gospodarsko 5iv-
l%jenje.
Takrat so V guberniji Kostroma ustanovili
prvo hranilnico in posojilnico, in potem so 81 O.
mislili take zavode tudi drugod. Kmalu ma to so
priceli ustanavljati konsumna druStva: cello v ST.
birlJi. Ustanavljali so mlckarnc, veGje kovacni-
ce, cevljarnice it'd. Magnati so 81 omislili kredit-
ne zavode.
Cd leta lS73-1S77 Sc je ustavilo okrog $50
hranilnic IN posolilnic. Najvec takih zavodov i
maJo sedaj v zapadni Rusiji, ker so tam kmetjc
tudi bolj premozni kot ma vzhodu.
Prvcga julia 1913 je bilo V vsej Rusiji 12,-
225 hranilnic in posojilnic, XII so Uncle 5l9 Milo
nov rubljev letnega prometa. PriGetkom letos.
mega leta je Stevilo teh zavodov naraslo do 49,.
$50.
Konsumnih drustev je bilo lcta 1892 nekako
petdcset, priGetkom leta 1913 pa zc 1873.
Zadnjih petnaist let so Sc %konsumna drustva
pricela organizirati v veGje zveze. Ena naiveGiih
takih zvez je Zveza konsumnih druStev v Moskvi,
kateri je |. julia 1915 pripadalo 1890 drustev in
je imela Al ,76l miljonov rubljev kapitala. Kup:
cija, XII 10 je ia Zveza naredila V letu 1915 ie zne-
sla 1850 ,4O7 rubljev.
Leta 1911 je bila ustanovliena varsayska in
1912 permska Zveza. SrediSce vseh teh zvez in
drustev Je LJudSka banka V MoSkvi, Xxi je imela
leta 1914 "a ITO %miljonov rubljev prometa. Ako
primerjamo to $ prometom leta 1913, opazimo, da
Je "a "a milJonov rubljev veGji. Promet V prvih
devetih mesecih leta 1918 je znaSal re al in pol
miljona rubljev.
NaJvec zaslugc pri TEN napredno-gospodar-
skem glbanju sta imela diva vseruska napredna
kongreSa. Prvi Sc je vrSil V Moskvi leta 1908.
katerega Sc je udelezilo 1000 delegatov. drugi pa
v kijevu leta 1913, in Sc ga je udelezilo 1900 de
~legatov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

kaza, vedeli bodo, da je Volga reka, in Kaspijske-
ga jezera ne bodo zamenjavali S Helespontom.
Napoveduje sc pa re tudi, da pojdejo Ameri-
eani SAM ma Rusko in bodo V dezeli studirali raz-
mere ter iskali stike 2 ondotnimi krogi.
o teh, Ia ameriski kapitalizem vaznih profile.
mih pisejo:
Trgovina med Rustic in Zdruzenimi drzava-
mi ne hi bila ~velikega pomona samo IA Ameriko,
temvec tudi "a Rusijo. cato Sc je pricela tudi
Russia IA bodoco amerisko-rusko trgovino zivall-
no zanimati. Lansko letO sc je mudilo V Zdruzc-
nth drzavah wee ruskih trgovcev in podjetnikov,
XII so Sc posvetovali z Amerikanci o tenn vprasa-
nju. Meseca januarja je poslalo rusko trgovsko
ministrstvO V Zdruzene drzave pOziv, V katerem
apelira ma ameriSke trgovce, maj sc potrudijo, da
Sc trgovinska zveza cimprej uresnici. Ruski trgov-
ski atase NJ. Medzikovskij, XII je nastavljen v New
Yorku, daje ameriskim podjetnikom VISA potreb-
ma pojasnila o sedanjih razmerah o Rusji.
Pretekli mesec je Slo v Rusijo par zastopl,-
kov newyorske National City Bank, z namenom,
ia ustanove V Petrogradu in vseh drugih mest;h
podruznice svoje banke.
Pref je Russia dovazala potrebScine liz Mem
cije. Preden je izbruhnila vojna, il je Nemciia
p~oSiljala "a wee kot 300 miljonov dolarjev blaga
vsake vrste ma leto. Pc vojni tie velike trgovine
NemGiia ne bo wee uzivala, ako Sc Amerikanci
pravocasno potrudijo.
Pred kratkim je Russia obhajala petdesetlet-
hlco SNOJega haprednega gloanJa. I'd tel prlllFl
Je financno mlnistrstvo poslalo V Zdr. drzave po-
rotilo, IL katerega sc lahko spozna, koliko je Ru-
sija Y zadnjih petdesetih letih napredovala V 60
spodarskem oziru.
liz tega porocila je videti, da Sc je V teh petde-
seth letih ustanovilo V Rusiji petintrideset tisoG
gospOdarsko-naprednih organizacij. Vecina Gia-
nov teh organizacij je kmetov, XII obenem zasto-
pajo tudi svoje Stevilne druzine, torej lah-
ko recemo, da je V teh organizacijah o.
krog sestdeset miljonov direktnih in indirektnih
CLANCY, ali ena tretina ruskega prebivalstva.
Rusko gospodarsko napredno g%ibanje Sc je
rodilo 22. oktobra 1865, in Z MIN Sc je rodila tu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06
SPISAL IVAN CANKAR.

hi, Je blla kakor dvanajstletcn otrok i'm hodila 10
Z urnlmI, drobnimi koraki, da ga je dohajala.
Okna citalnicc so bila zarko razsvetljena,
odprta so Sc bila in veter je poigraval 2 zasto,i
Napotili so sc pc siroki svetli vezi in pc stopnioah
navzgor; Tone je prijel Hanco "a roko in 10 ic
vodil.
Med durmi Jill je sprejel sub, nemirno cap.
lJaJoc in YES pOten gospod V crni suknji, z belim
sopkom ma prsih ter jim je odkazal prostor cisto
zadaj V dvorani. Sprednji prostori so bill odrne.
mem "a gospodo. Polagoma so ~prihajale zenske
V kricecih oblekah, S perjem in rozami nakicen
klobuk ma CLAW, p~ahljaco v roki. Crni, c~apljajoci
gospod je capital Sc bolj, priklanjal Sc je in Sc
nasmihal ~usluzno.
"Tistega skrica than hi zelo rad malo priiel
zadaj "a ovratnik, privzdignil ga nokoliko in sire.
sell 81 Je zazelel Tone in sc ie smehljal zadovolj.
no. "Kako hi pac pogledalg"
Hanca Sc je OZirala pc dvorani; niene oci so
iskale.
Prislo je gosposko obleGeno deklc. dolgo in
suho, glavo nekoliko upognieno, obraz pust i'm 10.
kav.
"Tista ni!' ie mislila Hanca.
kmalu nato JIG priSla debela, tezko sopeCa da.
ma. dvojc gospodicen IN MO. Obe sta bill obleceni
enako, tudi V obraz sta 81 bill podobni. Hanca ic
videla, da so iima oGi mirne in brez fla in din 50
veselo s~mehliaio lepe ustnice.
"ln tudi nobena izmed tehl'
Dvorana sc je polnila. V ozadic so printable
kmecke zenske, smehljaioce sc sramezliivo in su.
niece urno mimo g%OspOskih sedezev, prevleGcnih
Il rdecim zametom. Spredai so bill zasedeni ze vsi
prostori; vrsalo in sumelO JIG pO dvorani; gospod.
le V ernih obiekah so svigali kakor muhe, dolgi
ai,nioi co nouihraraG- Nanosled Sc 10 zasvetl mod
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

Zanimivo je to, da so delali popolnoma pc
ncmskem sistemu. Ko so V Nemciji spreJeh po-
stavo, da sc SINE kohsumno drustvo ali denarni "a
vod ustanoviti brez vladnega dovoljenja, so imeli
V Rusiji Sc vedno postavo, da morajo prositi "a
doyoljenje. Veckrat Sc je dogodilo, da vlada nj
dovolila.
Ma zasedanju dune cd 1. augusta do 16. sep
tembra so predlozili predlogo, da bi sc take orga-
nizacijc lahko ustanavljale brez dovoljenja. Ali
DO predloga s~prejeta, sc odloci ma prihodnjem
zasedanju dune.
V Board of Trade Labor Gazette "a mesec
september 1915 vidimo, da so incl leta 1914 ma
Angleskem lie 1924 gospodarskih organizacij S
3,096,341 clani. IL tie stevilke sc vidi, da je v sa-
moupravni Angliji razmeroma mani gospodarskih
organizacij kot pa v Rusiji.
IL porocila financnega ministrstva, XII ga je
izdalo oh petdesetnici napredno-gospodarskega
gibanja, je razvidno, da je bilo v Rusiji koncem
lcta 1915 petintrideset tisic gospodarskih organi-
zacij Z II miljoni izvrsuiocih clanov. S tenn diva
najstmil jonskim clanstvom pa, kot smo re pref
navedli, je zastopana ena tretina ruskega naroda
ali 0 100000.
To je najbolj imovita tretina prebivalstva.
Statistike so pokazale, da so v onih krajih, kjer
nimajo organizacii, ljudje zelo revni, kar je itak
samoobsebi razumevno. Cello v Sibiriji so kraji
z zeo bogatim prebivalstvom. V teh krajih Sc
pecaJo naJvec z mlekarstvom.
Denarni zavodi so pri pOsojevanju zelo pre-
vidni. Posodijo lie onim, Xxi dajo lahko garancije.
lie m~alokdaj Sc baje zgodi, da kakSen zavod pro-
pade.
Ljudska banka v Moskvi p~osojuje uboznim
ljudem, Xxi potrebujejo denar "a zivljenjske po-
trebe, ozirOma "a njih izboljsanje, ma nizie obre-
sti. To imaio v~peljano tudi nekateri drugi zavodi.
IL tega povrSnega opisa gospodarskih razmer
V Rusiji lahko razvidimo, koliko je dezela V Fad
njih petdesetih letih takorekOc liz mic napredo-
vala.
Pc vojni bo opaziti V Rusiji tudi v drugih O.
zirih p~reobrat.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

foJna ina ma gospodarske razmere nujno re-
10 velik vpliv. To smo re veckrat povdariali in
omenii smo, da Sc tudi ravno V narodnem gospo-
darstvu zaOstala Russia ne more odtegniti temu
vplivu. Brez pretiravanja Sc lahko pravi, da ie
postala Russia vsled vojne jake zanimiva dezela.
IN zlasti V Ameriki so Sc zaGeli zanio zivalno zani-
matt.
Povdarjati hi treba, da gre tn v prvi vrsti
"a kapltalish6no zanimanje. Seveda lie ma Rus
KEN Sc marsikaJ druzega interesantnega. Ali I'll
sto drugo CINE kapitalistOm boljinbolj izprcd oci,
ker postaja vse akutnejse vprasanie: Kako hi Sc
dali ma Ruskem in z Rusijo delati dobri profitiY
V kapitalisticnem sistemu je to v~prasanie
vseh vprasanJ. DOkler je imela Russia lie V Evro-
pi III V AzlJi trgovino, Xxi je prihaiala "a Ameriko
lie toliko V postev, da j je dclala nekai konkuren-
&c ma kitajskem, Xxi pa p~rakticno Sc nj bila poseb-
no velikega pomona, je bilo pc Ameriki znano, da
Je Russia barbarska dezela, ia ic Sibirija pekel,
car rabelJ, muzikl neumni, kazaki krvolocni, vse
skupaj pa vredno preziranja.
Odkar je voJna. sc to polagoma izpreminja,
in sedaj smo re tako dalec, da nj DO ameriskih IL
stih wee oh vsaki bestijalnosti Gitati: ''Kakor ma
kuskem!' Petrogradska vlada je kakor pariska
III iondonska narocila mnogo voinih potrebScin V
Amerlki; $ "customerjem" pa mora biti kapitali-
zem vljuden. Tako so Sc V Zedinienih drzavah
navadili ceniti tudi Rusijo.
Ali Sc bolj je izpremenila nazore o Rusiii mi
sci ma bodocnost. Ruski oficielni krogi so sami
upozorlll Ameriko ma to. da hi Sc pc voini lahko
razvll znaten business! u Ncmcijo mislijo Rusi
kolikor mOgoce prekiniti trgovske stike; razunte-
ga Je pa wee kakor v%erjetno, da Sc bo process indu-
striallzarnja ma Ruskem pc vojni zelo %pospesil, i'm
dezela Postane vsled tega zelo privlaGna "a speku-
lacijo.
10 Je tisto, kar %razumejo tudi V Ameriki.
LJubezen do rublja Sc javlja kot ljubezen do Ru-
size. Pc raznih univerzah Sc re uGe rusko. dasi lie
bio znanje tujih jezikov V Ameriki doslej narav-
most prezlrano. Trgovski krogi Sc bavijo z ruski-
mi razmerami. Cello geographic Rustic Sc uci in
kmalu bodo znali nasi dijaki lociti Ural cd Kav.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

durmi tudi rcjcni zupnik obraz in ma odru "a "a
g%rinialom ic zazvonil trikrat po vrsti tenak zvo-
nee.
PoGasi sc ic vzdigalo rdeGc zagrinialo in po-
kazali so Sc naiprej ccvlii uGiteljevi, nato pola-
gonna VISA tanka oseba V preohlapni. povaljani
obleki. Drzal je V roki list papiria in cello IIanca
je opazila, da Sc mt JIG roka tresla. Kokor ic stal
ma Odru, je bill samo cd dalcG podobcn ucitcliu,
XII ga je poznala Hanca. VISA prcSernost ic izginila
Z obraza, ustnice so bile otroSkc in Dlaho, prose
ce so Sc ozirale oci po dvorani. no ic izprcgovoril,
je bill niegov glas hripav in trepctaioc. Govoril
ie dolgo, zmerom glasncic in zmerom hitrcie, Han
ca pa hi raZumela nicesar. Classic Sc jc kakor pc
sem, ali pesem nj bila. Naposlcd Sc ie priklonil,
obrnil sc ie. opotekel Sc je nekoliko in odSel. Pc
dvorani so ploskali burno in ker ie mislila Han
ca, da je potreba. JIG ploskala tudi sama.
80 Gem pa JIG govoril?' ie vpraSala Toneta.
"Nrag vedi o Gem, ali toliko je gotovo, da ie
govoril same budalosti. Ma mas ie meril. Hancal
Ma prosti narod, Xxi stoii tn zadai! Ali hi GA pri-
jel IA uSesa, da hi vidcl, kdo je p%reprosti narod!..
Zdai poslusai, zdai pride muzika! e. FL. vra-
ga. kaksna kavrna muzika!'
V kotu poleg odra ie stal klavir, starikava
gospodicna 2 zelo visoko frizuro ie sedla predcni
in zazveneli so ubiti zalostni GLASGOW. V ozadiu so
sc raZgOvarjali naglas, spredai Sc ie nekdo okre-
nil in je siknil: "Pst!"
"Glei, oglacila Sc ie tista muha, Xxi hi 10 rad
malo privzdignil in s,rcscl. Do tilnika 81 ie ma
pravil preco in pomastil 81 JIG lase!'
Nenadoma ic muzka utihnila, debe! gospod
oh durih ie ploskal S tczkimi rokami, da ie done
10 samotno po dvOrani, nato ie zaploska'a s tan.
kimi rocicami tudi muha, Xxi ie imela preGo do til
nika.
Pozvonil ie zvonec, zagrinialo Sc ic vzdigmi-
10 in nastopi,i so pevci. Hanca Sc ie spcla z vsenl
zivot0m in je strepetala.
Prcko vsega odra ie stala vista pevcev in
med mimi nckoliko zadai, je stall Mate v kratki
zametni sukujici; dolgi svetli kodri so mu pada.
u M SENECA Hapca lie nriiela- Toneta "a rnkn in 10
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

ska vlada stavila tie zahteve in da "a demonstra-
cijami prot ltaliji ne stoii nihcc drugi kakor
srbska vlada.
no so spomenico izrocili Greyu. ie ia rekel,
da Sc ne more ~iziaviti, ker je V njei dosti novih
III neznanih v%praSani. XII Sc MISC ma dnevnem re-
du. ' Parizu so srbskemu poslaniku Vesnicu ma
mignili, ola Spomenico STEER iemlieio ma %znanie.
Ola pa re IL ozira ma ltaliio ne kaze o niei zace-
ii razgovOra.
Naibolj jason pa ic bill ruski zunanji minister
Sazanov, Xxi Sc ie cudil,d a Srbija ne zahteva tudi
Rima i'll MOskve: misliti 81 mora. Ola je gospod
Paste bolan ma ~veliciu, ker sicer ne hi dell med
vedove koAe, dokler je medved Sc xiv.
Sazanova izjava je bill mrzel curek, pa Paste
hi odnchal in zacela sc je velika propaganda, ola
pc ltaiJi, Franciji in Rusiii ~pripravi iavno mne-
ME, ola pritisne ma Waldo. ZaGeli so 2 Italijo. Xxi
pa Je to poslanstvo zelo neliubeznivo sprejela. Po-
slanStvo Je odSlo V Pariz in London. Paste je Sc
vedno delal, posebno ga je podpiral bivsi dunaj-
ski poslanik Jovanovic. V Atene i'm Bucharest so
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06
.RIZ MA CORR.
ZGODBA.

Gas bo. ii lepa meznarjeva hci ii bell
cvet gloheli sencnotemne 80. Ma jeziku mi lee
jambi in V nogah, slavnostni govor me ie napravil
vrtoglavega -. Napravitc sc kmalu, oh poluo-
smih Je %pricetek; to Sc pravi, kakor Sc bo hotclo
moi malenkosti, zakaj z mano Sc stvar z~adcnja :"
"Torej lehko Sc p~osedimo, ne izgubimo mno-
got' je omenil Amerikanec.
'Dobro povedal! Glej ga, ironija liz globeli ="
OZrl Sc Je mani in ma Hanco i'm Sc ic Zasmeiai
grohotom.
Nlsem toreJ prvi in ne zadnji. Amerikancc.
ne vdaJte Sc VIM in ne pecajte Sc proved s tole
gospodicno! Storila hi Vas pref cemernega nego
dvetero Afrodit, dasi ina po navadi bose noge in
Je duhovitosti v njej komaj "a lex -. Drugace.
Hanca, so pa stvari zclo slabc no, kaj me brI-
ga!'
RES, mic Vas ne briga!" ic odgovoril Tone
zanjo.
Zadrdralo je zunaj, vzdignil Sc je prah in voz
je sinil mimo.
Hanca je prebledela, sklonila Sc je oh oknu
In Je strmela ma cestO vOz je izginil kakor Leli
rep ladje ma morju Sc je vlekel DO cesti dolg o.
blak prahu.
Vstal ie bill tudi ucitelj.
"Vraga, ce Sc hi nekdo peljal tod mimo!'
Spoznale so ga njene oci. Kakor lep spomin
je sinilo mimo lie trenotek in izginilo je. Vidcla
mu nj ne obraza, ne zivota, ali memo srce je hire
penclo pc MEM in ga je spoznalo takoj.
Uciteli Sc je vzdignil.
"Zdaj re prihaja gospoda in cas- bo, da odri-
memo. Do svidenja ~zveGer!'
Odpravila Sc je VISA druzba. Mrak je bill 70
znnaj, pOoblacilo Sc je bilo ze vse nebo in noGilo
sc je nitro. Pihal je mocen veter i'm Hanoi lie bilo
-bladna-pnlno Tnunta III 10 stnnal- oh nieni stra.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06
Srbiia.

"Pester Lloyd, XII sluzi okrski vladi. obiav-
LA sledeci baje V Belgradu pisani tlanek:
No so Sc avstrijske cete umaknile IL Belgra-
ola Ill Srbije, JIG srbska vlada V zvezi $ svojimi
strankami sklenila cd entente zahtevati, Ola Sc
now kralJevini Srbiji priznajo: Bosnia i'm IIerce-
govina, Banat in Baeka V juzni Ogrski V obsegu
nekdanje srbske vojvodine in temeSvarskega Ba-
nata, Hrvatska, Slavonija, kraniska z glavnim
mestom LiubLjano, lstra in Trst, Dalmacija
z giavnlm mestom Dubrovnikom Kotor mai hi
doblla Crnagora), Severna Albania z glavnim
'mestOm Dracem usOda Skadra, katerega ie "a
htevala Crna CORA, mai hi zaenkrat ostala ne
TeSena.
Ia program so srbski poslaniki izrocili en-
tcntnim vladam in poudarjali, da DO ma Balkanu
lie tedaJ mir, &c Sc ustanovi Nelika Srbija, XII bo
obsegala vse srbske in iugoslovanske dezele.
ltaliji MISC povedali, da so izrocili to spo-
menico. Pac pa je Italia nekie drugie morala
izvedeti "a Ia program. ker ie italiianski posla-
mix V Nisu prOtestiral proti demonstracijam pro-
ii ltaliji. Rekel je. ola Italia dobro We, da je srb-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

Stojanovic in VeliG pa sta bila re v Rusiii
in posretilo sc jima je, da so ju poslusali Gasni-
karji. Miljukov iima ie vedno nasprotoval. Niune-
mu delu so n%apravili konec voini dogodki V Ga
liciJi in ma Poljskem. V Rusiii MISC imeli vec casa.
da hi razmisljali o srbskih zeijah. Pa tudi V Srbi-
il je PaSicev program zadela ista usoda, kajti
lanskega septembra in oktobra sc ie zaGel BOZ "a
obstanek Srbije same.
Tako piSe "Jester Lloyd. in mi seveda ne
vemo, odkod ina ogrski list svoie informaciie.
Ali ce Sc vienna ~njegovo porotilo V vseh posamez-
nostih ali ne. hi najvaznejSa rec. V glavnem JIG
ocividno pravilno, MANFRED V TEN. da imajo zavez-
Mkt cd Petrograda do Rima sto drugih brig ka-
kor uSado Srbiie in Jugoslovanov
Nameni ''Pester Lloyda" so nam pac razum-
liivi; V Srbiji hocejo zbuditi jezo mad zavezniki,
cato da hi n%apravili Avstriji in Nemciii %priiazno
razpolozenie. Deloma sc jim JIG to tudi posrecilo.
Ali nam ne gre IA TO. temveG lie "a spoznanie, ola
Sc ne vodi vojna ia nobeni strani "a svobodo. ze-
dinjenje in neodvisnost narodov, temvec lie IA in
terese vladajocih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-06

poslali wee vSeuciliScnih profcsorjev. Paste jc
svoJim poSlanccm ~narocil, mai evropejski javnosti
zlasti To pravijo, da DO imela Srbija ma Balkanu
IN V avstrijskih dezelah veliko kulturno misiio.
FrancoSki in AngleSki mai govore o velikih kori-
stih, HI III bosta imeli, ce sc Srbija poveca.
Pa kjer SO govorili, so naSli lie malo p~oslusnih
uses. Professor Cviiic Sc ie V Londonu zelo tru-
dill S peresom in besedo. pa je koncno zahteval
da ga odpoklitejo, ker je YES trud zaStonj. An
gIezev da ne more ozdraviti od niihoviE fix
snih" idei in predsodkov.
NajveGji odpor je PaSicev program naScl
V Rusiji ,kier Sc je vlada takoi V zaGetku usta-
villa in srbskim apostolom povedala. Ola ne rabi
nobenih nadajnih poiasnil, ker so il srbske raz-
mere pray dobro Znanc. Sazanov je brzojavil rus
kemu poslaniku V NiSu, mai bivSi ministrski pred
sednik Stojanovic in professor Velic ne hodita IL
Rumunije V Rusijo, ker je ruska vlada pred KRAFT
kim dozivela neprijetne izkuSnie $ IIrvatom SUPP
lom. Xxi je rusko c~asopisjc skusal n~aScuvati prot
ruski vladi.