Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-15
LETo (VoL.) XII .

pravo te "dobrodelne ustanove in tvoia ed;na
tolazba Je ia, da ii deznk itak ne hi mic pomagaI
ker Dl II ga veter raztrgal. Ker ie V izpremembi
hasiada, letaJo zvecer debeli kosmci DO zraku in
Sc taJajo po uzah, da bi bill coin ma naipripravneise
prometno sredstvo, drugo jutro 81 pa Iahko pred
hlso nogo zomiS ma ledenem hodniku
Take so naSe zunanje razmere.
lJudstvo2.. Kadar je nevarnost pred no.
som, 1--we, da je 'kritiGno." Pref nj vedelo nice
sar' Mice mu nj povedal nicesar nihce ga nj
vprasal Tudi pozneje Sc ne bo zmenil nihGe zani
"a nJegovo misljenje in njegovo voli,. CemuY
SaJ lJudstvo nit ne vprasa.
lie ce enkrat res poci, kar Sc utegneio chica-
SKI velemesarj prevec ujeziti zaradi svoiepa "a
plenJenega profita, bo ljudstvo imenu domovi
he pokhcano, naJ Sc postavi pod komando liud-
StVu tuJih generaov in oficrjev in maj gre klav-
nico zaradi interesov, katerih ne pozna. In Ge ne
bo lJudstvo dovolj patrotiGno da bi sestavilo to.
llko regimentov in divizj in armadnhi zboroy.
kollkor Jih potrebuje vladajoGi kapitalizem. bodo
nJegov od lJudStva 'svobodno'' izvoljen posan-
cl sklenih zakon da mora pod puSko vsak, kdor
M hrom ali slep ma oboje oci
NaSe zunanje razmerel
&c bi bila dezela ljudska bi imeli svoie zu-
mamie razmere. Tako imamo zunanie razmere
svoJega kapitalizma. In deavsko liudstvo mora
spoznatl da Je VISA demokracja veika farsa ce
odIocuJeJo naJvitalnejSih interesih faktori XII
so lJudstvu tuJi in sovrazni faktorji XII predpos-
tavlJaJo svoje interese vsem drugim. tudi narod
MIN in drZavnim
Soclallzem gre "a TEN, da prenehaio ma zem-
III Spoh "zunanJe razmere." Njegov cilj ie ena
domovlna Ia eno zdrMeno ljudstvo tel domo
VIM no "a narode, "a fiOzofiGne somisien "a
toVarlse raznlh kulturnih panog popona svoboda
Skupnega stremljenja in zivljenja soglasiu in
paIn l,l,,.. a.
all kdove kaksne zveze prebivalci ia Martu in
ma Veneri, bodo to "zunanje razmere :" ma zem
IN Jlh ne bo, ker ne bo tukaj ric 'zunanjega.
ampak vse ''nOtranje.'
Toda delavsko ljudstvo ina tudi sedani
druzbi pravico do odloGevanja V reGeh XII Sc ti6e
10 nJegovih zivljenskih interesov. Tudi V seda-
MI druzbi III treba da bi bilo ljudstvo popolna
creda. sepo sledeca .istin, XII nosijo zvonec. In
zunanJe razmere zadevajo zivjenske interese de-
lavstva.
Dokler je mogoce, da en- moz ''iz zeleza'' S
falslflclranJem telegramom pozene diva velika ma
roda klevnico; dokler more en- minister, sklicu-
Joe sc ma akte katerih ne pozna xiv krst razvneti
mpertinentnim ultimatom evropski pozar: do
kler sc usodi narodov odlocuje mraGnem "a
kulsju tajne, ljudstvu tujc d:plomacije, MISC ma
rodi narodi ampak lie Grede
Eden izmed pogojev, da postanejo narodi, je
demokracija zunanje politike. Proc S tajno di-
pomaciJo! Svetlobo V razmere med narodi! Ma
rodno, demokratiGno odlocevanje spornh vpra
Sanjih in sluGajih nesporazuma
&c 81 osvoji deavski razred ia del politike.
ne bo Sc dosezen zadnj cilj Niti ne trdimo da bo
mnia vsaka nevarnost vojne, kajti ia nevarnost
mine lie tedaj kadar mnejo vsi vzroki. in to Sc
zgodi Sele socialistcni druzbi Ali tedai ysai
ne bo mogoee men mic t-bi mic cele narode neved-
ne in slepe pOgnat ma vojno, katere sami nkdar
MISC bntn los, ho l.. l.ul.s
hna klika, skrivajoGa temi ustvarja ina ume-
ten nacin, zvijaeami in gojufijami situacije, IL
katerih mi druzega izhoda" kakor kanie ma
rodOv