Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-04

'N'N'", W w hoit tubi u ~ MAUI ZuDlSd-
no je, ola je Amerika svobodna dezela, in tudi
slisi Sc to lahko, kolikorkrat Sc lie hoce.
Toda brez Sale; ma svetu so dezele, V katerih
Jc sc manj svObodc kakor pri mas. Kdor lie pri-
sci IL %srednJih ali juznih krajcv Europe sem, re
We KAY o tenn. Po zakonu imamo v Zedinjenih drza-
yah koaliciJsko, drustveno, zborovalno, tiskovno
svobodo. Use po zakonu. V praksi je stvar Sc ne
koliko druga6na. Sedaj II. pr. so mehiSke homati.
je povzrocile, da Sc pccaio v Weshingtonu z ide.
10 cenzure, Xxi bo pristrigla V prvi vrsti vsc vojne
vesti, $ katerimi ST cenzor ne no strinjal ,nadalje
pa naibric vse, kar bodo hotel. IL kateregakoli
razloga zatreti.
NaJhuJse je to, da hoceiO pOloziti cenzuro V
vojaske roke. Steer nj konfiskator nikdar prijet-
ma oseba, toda ce ie ma TEN mestu vojak. lie Ca
sopisJe izroceno najvecji samovolji. Voiak je S
peresom V roki ravno tako brezobzircn, kakor s
sablJo. kjer sc ~pricenja vojaSka oblast, jemle
vsaka svoboda slovo.
Lakon o cenzuri Sc hi sprejet, vsaj sedai, ko
to piSemo, nc. A cenzura re funkcionira, kakor Ola
ina re stare domovinsko pravico V dezeli. Ne
lie. da so il podvrzenc vesti IL Mehikc, ampak
nekoliko casopisov je re popolnoma zatrla.
Ce Je tako V Svobodni Ameriki, tedaj sc ne
cudimo razmeram V Evropi. V Avstriji imajo H..
pr. tudi V mirnih cash cenzuro, XII posluje ? mai.
veco brezobzirnostjo, kar ie cato mogoGe, ker
drzavnemu pravdniku nj treba, da hi tudi toll
49, "''''J" NidbNh hdttItRd III
konfiSciral. DRAWN pravdniki tudi res skoraj nj
kdar ne tozijo; pa vedo, zakai da ne.
Ako napravi s SvOjim rdeGim svincnikom
krlz cez clanek, in nravi, da ie rccimo veleizda-
Jalski, sc mora doticni clanck izpustiti. Ampak
kdor Je pisal vclcizdajalski clanek, mora biti We
lcizdajalcc. To jc gotovo logicno. Alo je spis
konfisciran zaradi zalitve ''veliGanstva." je mo-
raj pisec uzaliti to takozvano veliGanstvo nam
rec Starega Franceljna. Neleizdajalec ali zalilec
maJcstcta spada pred sodiSGe. Ako ne We drzav-
nj p%ravdnik, kdo je pisal, ina odgovornega ured-
nika in hi NIGGA lahko trial pred kadiia.
Pa vendar he stori tcga skoraj nikdar. Ia
kaj ne! Sal navadno MISC DRAWN pravdniki ia
ko prizanesljivi in posebno politi6nega zlocinca
vidijo radi "a mrezo. Zakai torej he p~rijemajo ten
hudodelcev "a rokav?
Ielo enostavna rec, Toziti hi Jill moral pred
poroto. Tam pa hi dovoli zanesljiyo, da hi bill
obSojeni. In zdaj je sitnost ia &c je zaradi vele-
lzdals'va toaen urcdnik 0%proScen, je $ TEN rcce-
no, da hi veleizdajstva V njegovep clanku, in do
sledno hi morala konfiskacija odpasti. Temu Sc
nOcc ccnzor izpostaviti in cato paG konfiscira, ne
tozi pa nc.
Tako je namrec V mirnem caSu. Sedaj, ko je
voJna, 81 re lahko dovoli wee, zakai sedai nj po-
rOte. Poiticni zlocini prihajaio najvec pred vojno
sodiSce, in tam Sc tozitelj re lahko zanaSa ma stro-
COST sodnikov. Marsikateri urednik mora sedaj
trpeti zaradi starih grehov. DRAWN pravdnik, XII
mu pref nj mogcl do zivega, Sc sedaj maSGuje.
Nojna cenzura pa rokovnjaGi pc vseh yojsku-
jocih sc dczelah.
Yeast so nam predstavljali cenzorie "a velike
bcdake. Clovek hi miSlil, ola res nj treba velike
duhovitosti IA to, Ola Sc delajo debeli krizi cez
tiskane stavke. Sedai hi pa moral prositi gospo-
de odpuScanja IA vse, kar smo rekli kdai nepri-
jetnega o NTH. &c zaSlcdujemo Nth delo nekoli-
no pazneje, spoznamo, da morale biti ne lie zelo
pametni sploh, ampak da mOraio $ Strategic pre-
kaSati n~ajvecje vojskovodje. Ako je general IL
gubil bitko, mora cenzor izprcmeniti poraz V Una
go. In nikdar Sc ne uStraSi tcga della.
' vsch dclelah postopa cenzura ma ia naGin
i'll mel moramo biti V prvi vrsti hvalezni "a ne
Stevilne liubeznive lazi, s katcrimi mas sedaj pi-
tajo casopisi.
Nsaka cenzura nj V enako ugodnem poloza-
jul. Tako Sc Berlin zelo jezi, da ne more ia TEN
polJu posckati Londona. Pa ga res ne more, "a
kaj vetina evrOpSkih vcSti mora iii V AmerikO
cez Anglijo. Tam so pa moistri. In jeza ncmSkih
ccnzorjev ie razumljiva. kajti dokazali hi, da Una
jo pray tako kakor Anglczi "farbati' svet. &c
bi lie imeli priliko.
Ccnzura seveda nj iznajdba sedanje vojnc,
temvec ina re castitljivo starost. Kako ie bilo v
minulih cash, nam pripovedujc zgodovina, XII GO
vOri o takozvanih "crnih kabinetih, XII so imeli
cdino nalogo, da so skrivai nadzirali zasebno in
tudi drugo dopisovanjc zastopnikov tujih draw
z njihovimi vladami.
Tako je bila "pisrncna inkviziciia" znana ma
AngleSkem re zacasa k~raljicc Elizabete. "Crni
kabinct' ic bill V tenn casu V polnem cvetu. Pts
ma so znali odpirati tako mOjstrsko. da je trdil