Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23

ina sedaj pod svoio kontrolo 1887 tovarn. V ka-
terih Sc izdcluje strelivo in orozie.
Kje je zdaj gospodarski liberalizem. XII ie
bll takO ponOSen ia AngleSkem?
V Angel Memorial bolnici V Bostonu so cd
prli zdravniski oddelek "a zivali; zlasti IA pse,
maGkc in druge domace zivali. Tu Jim bodo, ako
DO treba, zobe pulili, Gistili, plombirali ali move
vstavili.
Nobene besedice ne bi zinili roper to Gloveko-
%lJubnoSt lie tn miSel nam noce IL glave, Ola ie ma
svetu toliko ljudi, Xxi moraio poginiti brez zdrav-
niSke pomoci! Yeast je res bolie biti zival kakor
clovek.
V Sofiji imaio cerkev, XII ie bia sezidana V
spomin ruskemu Aleksandru, ''cariu osvobodite-
lju". Sedaj sta oficielna Bolgarska in oficielna
Russia sovraznici. To tudi IA cerkev ne ostaja
breZ vpliva. Duna iSka ''Reichpost'' poroca liz
SoflJe: MlnlStrSki predSednik Radoslavov je po-
DIAL %predlog, da Sc spominska cerkev carja osvo-
~boditelja imenuje katedrala sv. Cirila in Metoda.
III ga utemeljeval katole: DanaSnii dncvi so mel
mix V novcm razvOiu bolgarske drzave. Vlada
rredlaga Ia predolg il patriotiGncga prepricanja
V spomin bolgarskih apostolov Cirila in Mctoda,
XII sta bia donna liz one Macedonia, ma katere
slavno oSvoboditev mai Ia cerkev vedno spomi-
MA. Ruskemu carju oSvoboditeliu je bolgarski
Earod svojo hvaleznost bogato pOplacal. Po vseh
bolgarskih meStth ic dovoli znameni, Xxi spomi-
nJaJo ma 10 preteklo zgodovinSko dobo. Sedai pa
je priSel cas-, da Sc okrepe temelji bolgarske ma
rodnc idejc. cato ie vlada tudi prcdlozila refor-
mo koledarja, da Bolgariio zbIiza 2 zavezniki.
opozlclJa Je odlocno naStopila proti predlogu. Iii
pa je bill spreiet z veliko vecino. Cerkev BIO do
bila svojo posebno upravo, DO tedai neodvisna cd
sv. sinoda. kakor znano, ie s~vojcas samo bolgar-
sko ~ljudStvo zbralo denar "a Zidanie cerkve.
Mi gotovo ne hi imeli he enc SolZice, ako Sc
odpravijo vsi carski in kralievski spomeniki. Ali
IL RadoSlavovcga predloga Sc zal ne sine sklepati,
da so ma Bolgarskem re tako daleG.
V nemSki javnosti sc zivahno razpravlia o
predogu, ola Sc mai vpelie po voini tudi zenska
sluzbena obveznost. Vsaka telesno sposobna zena
mai DO zakonito p|risiljena, Ola Sc podvrze emo Ieto
DRAWN IN iavni sluzbi, da Sc izvezba V panogah,
Xxi so zenam primerne i'll IA razvoi drzave vazne.
Lenc hi odSluzile svoje leto V bolniSnicah, otro-
SIKH vrtcih, vzgojevaliScih, kuharskih Solah,
vzornih gospodarstvih it'd. Tia sluzbena dolznost
maj hi bila s~ploSna, kakor ie vojaSka ia moSke.
V resnici Sc he skriva "a TEN mic druzega,
kakor da sc poizkusiio zenske izrabiti "a militia
rizem. &c Sc bodo one nastavlialc po bolniSni-
cab, DO treba mamie sanitetnih voiakov, pa DO wee
moSkih porabnih IA fronto. Ali hi to dokaz, da
misliio V Nemciii ma "zmaniSanie militarizma''
V avstrijskih listih citamo V sedanii voini
smo imeli priliko obcudovati raznovrstne ~zvijace
v vojni taktiki; kolikokrat le odlocilno vplivala
na lid III uspeh pri posameznih podietiih uprav
volna pretkanost, Xxi JIG sovraznika ali premotila,
ali zavedla ma napacno sled, ali pa odvrnila ME
govo pozornost od najvaznejSe locke. Ruskc oble-
eovalce Przemysla so StraSili Sc cello $ svetimi
podobami. V neki decembrski noel so Avstro-
Ogri pred utrdbami skrivaj postavili velikanski
transparent (prozorna papirnata sika. Xxi Sc V
ozadju razSvetli, Ola poStane vidna) ma katerem je
hila naSlikana V pravoslavnem slogu Matt bozja Z
JezuSCekom. 10 Sc jc blizal ruSki naSkok. so raz-
svetlili transparent Z Zarometom. Cudodclna
przemySlska Matt bozia ie bila znana Rusom re
IL mirnih tasov, in lahko 81 je preds: avliati strah
preprostih ruskih voiakov, ko Sc Jim ie kar ma
enkrat ponoci prikazala. Vest o TEN dogodku, Xxi
ga MISC znali razloziti, Sc je raznesla dale in
dale. IL zasezenih ~voiaSkih pisem so Avstro-Ogri
izvedeli, kako silno ie Ia ~prikazen vplivala ma
I;use. Wee mcsecev pozneje je neki ruski vojak
~trepetaje cd groze pripovedal V Rzeszovem o
''nocni Materi bozji", XII varuie Przemysl in je
2apovedaia ruskim naskakujocim SLAM, mai Sc
ustavijo.
V Astriji morajo pac razumeti, kai Sc pravi
babjevernost.
Francoska zbornica Sc je seSla V cctrtek, IS.
maja. Financni minister Ribot %predlozil proracun
IA tretje cetrtletjc. Zahtevani krediti ~znacajo
osem miljard in deset miljonov frankov. Obenem
jc podal izjavo, Xxi trdi, da je %stanje drzavnega
l. =. .~..A -. I@l.A T-.u.-. -