Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-08
Po voJNI.

kakSne posledice bo imela svetov-
ma voJna onkraj oceana in Ia
tel strani luie. V Ameriki .jc Sc
danja umetna prosperiteta, ute
meljena skoraj izkljuGna ma VOL
nih narocilih il Europe, tako IN
slepila Stroke kroge, da sploh ne
mislijo, kaj bo jutri, ampak 1--WE,
kakor da Sc ne more.io gospodar-
skc razmere nikdar wee izprcmc-
niti.
PRAY Ia prosperiteta ina pa
sebi nekai skrajno nevarncga; ce
hi bila nekoliko manjSa, hi napra-
villa ljudi vsaj nckoliko S~krhnc.jSc.
In &c pride kriza, ne hi bill padcc
tako straSan, kakor bo, &c Sc ne
n%apravijo o pravcm casu ukrcpi,
,da sc katastrofa vsaj nekoliko o.
mill.
Odkar je zrasla prosperitcta ma
vojnih narocilih, smo vcdno IRA
lali mnenJe, da mora biti tc pro
spcritete konec, kadar Sc ustaviio
vOjna narocila, tore.j gotovo tcdal.
kadar DO vojne koncc, ncmara pa
tudi Sc pref. In kadar Sc uS,avi
prosperiteta, mora priti kriza. Gin
wee Je denarja inveStiranega
vojni industriji in elm wee DELAY
silva je zaposlenega V njcj, ten
vega mora biti kriza.
Poslancc sodrug Meyer London
jc izrazil to V kongresu in jc 81
jajno podprl Svoje mncnjc.
kljub temu .jc mnogo l.iudi Y
Zedinjenih drzavah, XII ne ycria-
mcjo tega in Sc Smcjcjo takim too
rijam, ali pa noGcjo miSliti ma 10.
Ali strokovnjaki ~soglaSajo
Mani. Tako III. pr. piSc professor
nacionalne ekonomi.ic ma kalifor-
nijSki univerzi Ira b. Cross o TEN
perecem vpraSanju:
"Amerika bo po vojni imcla
najvecjo krizo, kar Jill j. bilo Y
nJcni zgodovini. NelikanSkc vol
ne industrijc in municijskc tovar-
ne Sc bodo zaprlc, cesar poSledicc
bodo, da bodo place dclavcev We
like manjSc, kar povzroci DELAY
Sko krizo. kakrSnc Sc nj bilo doslei
V tel dezeli.
Danes je Amerika dobcscdno
plJana zlata. Cd |. augusta 1914
pa do |. junija 1916 je priSlo Y de
lelo IA nekako $633, OOO. 900 zlata.
Skoro vSe IA vOjna narocila.
To je p~ovzrocilo. da je V dezcli
zelo veliko denaria. toda povzro-
clio jc tudi, da So zdai zlata mani
kupuje i'll ia Sc je livljen.ie po-
drazilo. Nastala je proSpcritcta.
Place in cen" so So p~oviSalc. Ker
jc V dezeli tako ogromna mnolina
zlata, je razumljivo. da .ie zlato
prislo oh Svojo prvotno vrcdnost.
kajti poStalo je re prcvcc mavad-
no in pregostO.
To ie "a ljudstvo STEER malo tez-
ko razumljivo. toda vpoSteva mai
So deJstvo. da jc vrcdnoSt vSakc
Stvari odvisna cd dvch pojavov,
namrcc cd mnoZinc in pa cd vpra-
SANTA. V kOliki meri Sc more dotic-
no blago razpetavati. ali z drugo
hesedo; V koliki meri ga hooc
ljudstvo %kupovati.
DaSi Je cena uncc zlata cnaka
kakor pref. kajti Gene zlata .ic do
locila vlada Zedinjcnih drlay. jc
zlato V primcri z drugim blagom
mani vredno. ka.iti zlaia jc zdaj
wee. druge Stvari p~oStajaio pa
draljc, vslcd cesar ic razumliivo.
da Sc "a gotovo mnozino zlata
mani kupi, nego Sc .ic moglo kupi-
Ii pref.
hadar Sc zmanjSule kupovanje
zlata, Sc kakor receno. ccna zlata
znizuJc, medtcm Sc pa cena dru-
9Th predmetov p%oviSu.ic.
To pravilo p~ostoia tudi V ma
Nprotncm Slucaju; ako so "a zlato
zahtevc vclike, potem .ic tudi fla
to vecJc vrednoSti in Gene drugih
predmetov padaio.
40 DO konec vojnc, hodo prcnc-
male poSlovati vsc municijSkc to-
Narnc III ma tisocc dclavcev bn
hrez della. Razumljivo ic. da 10
ne BIO hreZ pOSlcdic M dclauSkn