Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-01
IL SPOMINOV "BARNEY'' BERTSCHE.JA.

Ljudje postanejo ma razne naGine slavni.
Zgodovina, pisana V zmislu vladajoGih slojev, po-
laga venec slave kraljem IN c~esarjem ma glavo.
Min sc nj bilo treba potruditi pravzaprav mic
wee, kakor da so priSli ma svet. Cd ~rojstva Jim lie
bila odprta pot ma iron tam je pa gloria usoiena
v%sakemu, kdor sede mani. Poleg njih dcvoljuje
oficielna zgodovina Sc tistim nekronanim smrtni-
kom slave, Xxi so znali V sluzbi kronanih ubiti
mnogo liudi in priropati dosti sveta.
Tupatam je kakSen velik talent premagal
zapreke, Xxi Sc postavliaio V nasi druzbi neodvis-
menu duhu ma pot, pa ie ustvaril ma poliu Una
noSti, knjizevnosti ali umetnosti kai tako velike-
ga, ola nj bio wee mogo6e prezreti, in je ma TEN
polju dosegel slave. Mnogo wee ie seveda tistih
talentov, Xxi so sc bojevali, ne zaradi slave, ampak
zaradi svoiih ciljev, pa so bile sovrazne razmere
mocnejSe in so Jill p~orusile.
NaSa kapitalisticna doba je izpremenila mar
sikaj, kar Sc je razvilo V prejSnjih, drugacnih ca
sih. Vsi drugi interest Sc moraio umikati kupGii-
skim. Cd starega zeleza do vesti nj niGesar, kar Sc
he hi bio postalo precinct kupGiie. Tudi senzaci-
ia ie med temi predmeti, in profitna spekulacija
pribavi slave liudem, katerim Sc STEER dajcjo lie
malo laskavi primki.
V Chicago ie prisel Barney Bertshe med
g!asovite ljudi. Kdor ~objavlja svoje spomine V
najveGiem vecernem listu, ie gotovo famous
In 'Barney'' Bertsche Jill ie objavil 'Daily
News" kratek cas- Odkar ga ie guverner Dunno
pomilostil in so ga izpustili liza mreze, ie re veil
Xxi kapitalistiGni list zaGel obiavljati njegove
"memoare.'
Mnogo pavlihovskega je V naSi druzbi. &c ne
bi bio gotovo, da so njeni dnevi re precej Ste
ii, bi bio treba resnicnim, a nepriznanim talen-
tom priporoGati, maj nastopijo naiprei pot V kaz-
nilnico; pOtem imajo vsekakor wee upanja, da
pridejo do uspeha - V GasOpisju, V vandevillih
ali kjersizebodi - kakor Ge hodijo po ravni poti.
Steer jo je pa kapitalisticni list topot dobro
zadel. Seveda nj bila tezava posebno velika.
Bertscheja je sprawl prazaprav DRAWN pravdnik
Hoyne ma kOnJa, ia pa sc ina zahvaiti chicaski
policiji, kateri je postal Bertsche TAXA napOta, da
Sc ga je hotela ma vsak naGin resiti in je cato
uprizorila znano streljanje ma Lake in Randolph
Street. Tia policijska nehvaleznost je tako ujezila
Bertscheja, da ie sklenil p~otegniti paiGolan raz
poicijske tajnosti in je razkril Hoynu vse svoje
znanie o TEN "a driavnega pravdnika sila zani-
miveIn predmetu. V procesu roper p~olicijske funk
cionarje je bill Bertsche glavna Hcynova prica, in
re tam ie vsakdo lahko spoznal, da je njegova
povest zanimiva.
Daily News so 81 dali torei cd MEGA napisa-
ii spomine.
Najprei opisuje Barney Bertsche, kako je
postal V Pittsburghu zepni tat, kako so ga po-
zneje zasacili, ko je okradel V Parizu b%ancnega
sa in kako je dobil "a to stiri leta v ondotni kaz-
nimici. OBJ tel priliki Sc spominia S toplimi cuv-
stvi svoiega velikega in debelega prijatelja biv-
Sega zupana Busseja. Menu Sc ina ~zahvaliti. da
so mu skraisali bivanie V kaznilnici MENU Sc i
ma tudi zahvaliti, da je pc svojem prihodu, ko je
V kratkih mesecih zapravil 10000 dolarjev, dobil
sluzbo prodajalca pri Bussejevi premogarski
druzbi $ place 200 dolarjev ma mesec.
Cd tega uvoda prihaja Bertsche do opisava-
MIA, kako 81 ie uredil g~ostilno ma Fifth Ave. in
Madison Str. In tukaj sc ~pricenja zanimivcisi del
njegove istorijc.
Cloveku hi sc zdelo skorai nemogoce, kai da
Sc je vse godilo V tel g~ostolni. Toda kdor Sc JIG ma
uGl gledati ma ia svet brez pobarvanih in polep-
~savajocih naocnikov, in kdor Sc je povrh sc neko-
like seznanil 2 naSo liubeznivo policiio, DO ven
dar verjel, da ie v bivstvu resnicno, tudi ce Bert
sche tupatam nekoliko pretirava.