davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The sun., 1916-11-16
CHINESE FIGHT FOR ENGLAND.
Labor Corps Organized ms Part Of
British Army.

LoNpoN. Nov. 1.-THE official London
Gd-efte announces that Lieut. -col. Il. e.
Fairfax of the Liverpool regiment has
been appointed to the command OF the
Chinese labor corps. This is the first an
rouncement Of the organization OF such
a corps In the British army.
The sun., 1916-11-16
GERMANS RAID AERO STATION.
Naval NRrhiur Drops Bombs Near
Dunkirk.

BERLIN 'by wireless). Nov. ia
German naval airplahe raided on Mon
day night the airplane station at Saint
Pol. nc,r Dunkirk, northern France, the
overseas News Agency says.
Several buildings are reported 10 have
been struck by bombs. The airplane re-
turned unharmed.
The sun., 1916-11-16
PRINCE GEORGE WEEDS RUSSIAN.
Bride the Countess Nadejda dc
TOrby, ia nv hter Of Gra nd Duke.

LONDON, Nov. l5.--Pr!nce George OF
Hatterberg was married to-day to Coun-
tess Nadejda de Torby. daughter OF
Grand Duke Michael Michaelovitch Of
Russia.
The marriage was witnessed by King
George. Queen Mary. Queen Mother
Alexandra and other members of the
royal family. The ceremony was cele-
brated in Russian and English churches.
The sun., 1916-11-16

For several months large number of
Chinese and Indo-Chinese laborcrs have
been employed IN France. Reports have
placed tac numbc OF these coolies at
100000
The sun., 1916-11-16
.Tim-s' Red Cross Fund s3s 200. 900

LONDON, Nov. 15.-The Times an
nounces that its collections on behalf Of
the Red Cross to-day passed $4,000, ,OO0.
The sun., 1916-11-16
Greek Chamber Meets, Asjo.r.s.

ATHENS, Nov, I3 Cvis London. Nov
ej-The Chamber OF Deputies assem-
MED this morning In accordance with the
constitution. The Premier read this
royal decree invoking the assembly and
adjournment was then taken sins de.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
oRoZJE LAHKo POMENI MIR.

PopoInoma s. striniam S sodrugom Sloholi-
nom, HI pravi V cn"m Svoiih izvrStnih tlamkov v
international Socialist Review
"Jaz pravim ''poSedovati oborOzcno silo.''
ha1u deIavskemu razredu, posedujocemu obrozc-
no Silo pray lahkO ne no treba rabbit je."
In cato verjamem, da je oborozeno liuGstvo
motna garancija "a mirno ~izvrSitev socialne re.
voIiclle. Ohorozen kapitalizem napram neoboro-
"encmu lJudstvu jc ~najhujsa groznja "a sirasno
prellvanJe krvl in IA neuspeh proletariata.
NezadoStno oborolen ali pa sploh neoborozcn
kapitalizcm napram oboroienemu prolctariatu IL
gubi Svojo provokatoriGno silo. Oborozen proleta-
riat tedaj lahko izvrSi svoje revolucionarne refor-
me Y TEN %slutaju brez Strahu pred kapitalistiGnim
uporom. pred kapitalisticno protirevoluciio. To
Sc pravi: Lahko Jill izvrSi mirno, brcz prclivanja
krvi.
: elmer zuga Orozjc pod kapitalistirno kon-
troIo. IN prcpreci orOAle pod delavsko kOntroln.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07

cionalnimi sklepi in 2 naznamenitejSimi socialistiG-
MINI teoreticarji, ina pravico odklanjati nezmi-
seine psOvke ii la "idioticna filozofiia'' ''socialni
patrotlzem in "ZaOstalost V burzvaZnih ideiah.''
LJudsko obOrozenje, S katerim je seveda To-
gicno V zvezi tudi zahteva, da INA ljudstvo orozje
rabbit. Je ZANE, kakor sem re veckrat naglaSal. v
prvI vrsti razrcdno v~praSanje proletariata ljud-
sko ohorozenje lei V interesu socialne revoluciie.
Mixer nisem trdi, da dOseze proletariat lie z oh
oroleno silo %polititno moe. Niti tega ne trdim,
da no brezpogojno moral rabbit orozje. Ampak
g0tovo Je to, da ina neOborozen proletariat mai
slabSe upanjc ma zmago prot oborozenemu kapi-
taliZmu.
Domnevanje, da je hotela internationally ma
Stavlti burIvaziji past, da j je hotela nasuti nc.
ska V oci, ko je zahtcvala liudsko 0borOIenle. mo-
ra pac vsak miSlcci socialist odkloniti. Intcrna-
rlonaini %kongrcsi MISC Sklepali rcsolucii IA burr
vaziJo. ampak IN proletariat. In Gee je imcla
International V svoji glavni tocki dovolj pogu-
ma, da je iasno precizirala zahtevo socialne revo.
luciJc, smrt kapitalisticnega sistema, tedaj Sc il
ne more podtikati, da je "a Selundarne tocke ra-
bila jezuitSkO zviiaGnost.
ReSnica j, ds je socialistiGna stranka to "a
htevo temeljlto obravnavala in Sc jc z MO odEri-
to, brez vSake zahrbtnosti bavila. In smatrala
jo jc "a proletarSko rcvolucionarno zahtcvo. kar
jc ludi V rcNnici.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
zAKoN1 Sc NE 1zM1sLJAJo.

Enges opisuic zgodovinski polozai Y dobi IL
topistov, i'll pravi:
ia zgodovinski polOzaj jc incl tudi uStano-
vitelje socializma (namrct utopicncga, Freedman
ksiStitnega socializlna) V oblasti. Y nezrclim sta
njcm kapitalisticnc produkcije, 4 nezrclim razrcd-
MIN polozajem so So vicnale tudi nczrclc teoriic.
ReSitev druzabnih nalog, XII ie bila Sc V ncrazvitih
goSpodarsklh razmcrah skrita. mai hi ST. bila po-
rodila IL glavc. Druzba ic kazala L. lapake: da
odStrani IL, Jc bila naloga miSlcCcga razun.a. Slo
j. "a 10, da Sc iznaldc nov. popOlncjSi SiStcm dru-
zabnega rcda in da Sc vsili la druzbi cd zunai :
propaganda, ce mogoce Z zglcdi vzornih ckspcri-
mentov. ii now sOcialni sistemi so bill vnaprci
obsojeni ma utopijo; cimbolj so So izdelavali V po-
sameznoStih. tembolj so sc moral razlezti V ciSto
fantaSticnost.
Pacifisti izmisljajo sistem svetovnega miru IL
glave. Mic Jill ne zcnira dejstvo, da zivimo V ka.
pitalistiGni druzbi, da so V kapitalistiGncm rcdu
konflikti nujni tudi to Jill nc mott. da so razrcdi.
da so kOnflikti med razredi nuini, da So ii nuini
konfhkti ostrc. OnI imajo svOj siStcm SVctovnc-
ga mira. V njihovih glavah SC jc porodil. i'm Sc
dal ga ic trcba s propaganda oktroirati druzbi.
Me ne de, da so raZmcre nasprotnc drIabnemu in
svctOvnemu m;~u, Oni veruiejo syojim gla yam.
SvoJcmu razumu, ne "a raZmcram. Oni imajO
propaganda. I'm - kakOr socialni utopiSti - hi
rad Imcli tudi eksperimcntc "a zglcd. &c ne mo-
rcJo doScci, da hi Sc ma Nth migljai ma vScm svctu
naenkrat odlozilo orozjc, mai ga odloli Amcrika.
Potem bodo vse druge dezele ma zcmlji uprlc svojc
oci V Iedinjenc drzavc, oSupnilc bodo, spoznalc
bodo krasoto ~zivljenja brcz puSk in kanonov, pa
bodo pod mogocno sugcstijo vpoljala veGni mir!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
IN MIR.

kljub tcmu V normalnih razmcrah ie mir "a
razvoj Socializma ugodncjSi cd vojnc. In cato
ma socializcm pravico in l. MO SpoienO dolznoSt.
da Sc bojuje "a ohranitcv miru. .Ampak : tiStimi
SredStvl. HI Jill ina ma razpolago. : Svcjimi Sred-
Stvi, ne pa T. glcdaliSkimi rekviziti meSGanskih pa
clilStov. DolInoSt ina, ia So hoiujc IA ohranitev
mlru Z ozlrom ma razmcrc, Y katcrih Iivi drulba
torej ne SINE p~oStajati %utopiccn. ne SINE So vdajati.
mcdt"m ko MA cni Strani uci. da Spada med pro-
duktr kapitaliStirncga SiStrma tudi voina. ma
drngi strani iantaziji, ia bo mogotr ravmo V tenn
SiSt"mn ohraniti mir in prcprcciti vSako vojno a
tout priX le 4 njcgovo voljo.
Med tiSta SrcdStva. : katerimi je mogoGe
zmanjSati ncvarnost vojnc V kapitalisticni druz-
hl. Spada tudi ljudSkO obcroicnjc. o ten bonn
pozncJe poScbcj govoril. Tukaj povdariam lie to.
ia le tako oborozenjc L vSemi dcmokratiGnimi
%aiributi, takO Y reSnici antimihtaristiGno oboroze-
nje rcalno. materijalno Sredstvo IA uSpeSncjSo o.
hranitev mlru, mcdtcm 10 jc klic Dol 4 oroIjemi'
ciNto idcaliStitno. V Scdanjih razmerah. Iii one
mogocalo njcgovo urcSnitenjr, torci popolnoma
ncu>p"Sno. utopiStitno, neSocialiS,icno SredStvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
Oc1allZeIn, PacifiZem in SOrOdnO.
Etbin Kristan.

Stvo napredka Y okolSGinah, ko so ostala druea
sredStva brezuspeSna.
hautsky daje tudi zglede IA svoie argumcn-
tlranje, in %slutaje, Xxi Jill on navajo, hi bilo mogo-
zee IL zgOdovine Sc zelo pomnoziti.
Take izjeme je absolutno treba vpostevati.
Socialist ne more smatrati zgodovine 6loveStva;
kakor pravi Engcls "a puSto zmcdo nezmiselnih
laSilStev, Xxi so pred sodium Stolom dozorclega fl
lozof>kcga razuma VISA enako vredna. da Sc Zavr-
~eJo in Xxi jh je ~najbolje cimprcj |pozabiti in tudi
% voJnah ne more tlovek, Xxi pojmuje zgodovino
materlJallstlcnO, enoStavnO reel "Nsaka vOjna je
barbarSka brutalnoSt. Vsaka yoina ie bila Ego
dovinsko nujna. kajti nujno ie bilo vse, kar Sc ie
Hgodilo; to Sc pravi: Use, kar Sc jc zgodilo. Sc
J" morale zgoditi, kcr so bill vzroki TAXI, da so
porodiIi take dogOdkc. Marsikatera vojna pa ic
hiIa tudi zgodovinSko potrcbna, to Sc pravi po-
trchna, da jc prcmagala silc, XII so oviralc Steer
muiui razvoj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
DoBRo sRCE IN INTELLIGENCE.

l|iiIlquith pravi y uvodu >voic knjigc O Zgo-
DOWN. Nocializna y Icdinjcnih drzayah:''
M"dcrni Nocialilcm nc po>tavlia Svojih IL
pow ma dobr" Nrrr ali ma intelligence liudi, ampak
na m"i"rn" t%cnlrnco Norializirania imdu>irijc ON
ne daje fjmtaNticnrga natrtka kak;mc popolnc
druIahnc lgradbc. ampak poStavlia rtnliStitno
te"riJo korakoma 81 razvijajotcga druIabncga ma
prcdka -.
Y kapitaliStiini druzbi ne more idcia svctov.
mega mlru IN popolncga razoroienja apelirati ma
me druzega kakor ma dobro Srce in ma intelligence
Judi. In 10 jc brczuSpcSno, rorcj nina "a socia.
llzcm Gene. Modcrna tendrnca Y induStriii. Iii gre
IA NoclallIlranJcm, dajc Socializmu ma goSpodar-
'k"m poJu zagotovilo. da 81 bodo ureSnicilc ME
cove zahtcyc. Tc tcndcncc nj >ocializcm izmislil.
amPak pr"i>kuioc jo jc odkril.
"Socializ"m >"daj pravi Engcls nj wee
N%Iurajno odkrltJc tc ali one zenialnc glayc. ampak
nnJni produkt h"Ia dvch zgodovimSko nastalih
razrrd"v. prolriaridtd in hurzvaziic. Njcgova ma
Ioga nj vct, da izIcla elm popolnriSi sistcm drul-
be-, ampak da prciSCc zgodovin>ki gos1odarski
tok, u katcr"ga sta nujno iz,la tn razrcda in njiju
nasprotjr, in la odkrijc Y tako naStalrm gospo-
darHHeh polozaJu SrcdStva Ia rcSitev konflikta.'
la na drugcm mcStu praNi: -
Itch >rcdStcv nj izmmiti il gldvc. amnok ?
giavo odkriti y predlelctih matcriialnih razmcrah
produkcijc.
PRAY tako St tudi ne more idealmo razmerjc
med drzavami. narodi. razredi izumit, il glayc.
anpak glava mora poiSkati zakonc tcga razmcrja
IN pot"m mora ravnati pc tch zakonih.
SoclaIi>ticnO raziSkavanic konfliktov med
poNameznimi Skupinami GloveSkc druzbc kaIc. da
M Id"Ja Syctovncga miru brrzupna, ampak da Sc
more uresniciti Sclr tcdaj kadar pade kapitali-
z'm. In krr jc boj prot kapitalizmu, namr.f boj
IA poruScnje kapitalisticnega siStema, ne pa Iroti-
kapItallStiGni boz Y zmislu male burzvaziic. anti
truSt"rJcv IN podohnih reformatoriev. s%pccifiGna
naIoga Socializma ker jc Svctovni mir poslrdica
SocIall%ma; kcr pred urcSniteni cm socializma ne
prl"cJo pogoU Svctovncga miru. ne Spada pacifi-
zem Sploh med poSebne nalogc socialiStiGnih
Strank.
M!lscl, ola more propaganda. APPEL ma dobro 81
e" IN ma intelligence Judi prcprcGiti voinc in usta-
novlti svctovni mir, nj sociali>tiGna. ampak bur
/VaZna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
PROPAGANDA IN MATER1JALNE RAzMERE

on! Propaganda nj nikdar prcmagala raz-
ihcr IN uSpch Je imela lie tedaj, zee Sc je vjemala
Z razmeraml. komuniSticne ko%lOnije 20 Ameriki,
naJ so bile owenSkc. fourierske ali ikarske - in
pho Jl Je lcpo Stcvilo! - MISC izpreobrnile sveta,
ampak so Sc pod pritiSkom razmer same ''izpreo-
brnIlc; all so So razpadle, ali pa so postalc kapi-
t%allNticne. Tukaj ne vclja prcgovor. da 'zglcdi
vlcccio."
Tndl vojne nj mogla prepreciti VISA propagam-
ia pacliIStov. I'm tudi worm Experiment ne.
haJtl BelglJa jc tax vzoren poi4kus. Ona je new
'traina dez"la, Use vclesile so ''garantirale" memo
n"vtralmoSt, tudi Nemtija ic bila med tenn giran-
II. hrIglJa :" kljuh temu nj ubranila voinc in
NIaNnoN)na NJava njenc nevt~a'noSti j. po>tala
cen noe "navadcn kos papirja."
In kaN"r nj mogIa propaganda do>lcj prcprc-
'ltl V"Jnc, krr j. utemcljcma Y ralmcrah. tako jc
tudI zanaprcJ ne bo. dokler ne bodo od,tranjcnc
razmcre, Hi 10 povzroGajo.
|nanNiveni socialism pa o~dlikuje ravno To.
da spoznava. kaj j. mogocc in kaj nj mogocc, da
ne drvl IA nemogotim, ampak hote urcsniGiti mo-
goce. m Sc upira tistim, XII pridigajo nemogoGe.
ker ) tenn lie o%virajo tiSto. kar jc mogoGc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
IDLE v ZRAKU.

Iaklm, ki tako govOrc. odgovaria Kautsky
sam ' zc omenjeni knjigi o 'Socialni revoluciji"
Y poglaviu 'Demokracija:"
Imam" VrSto noliti6ariev, Hi trdiio. da ma
pravl lc despotitno goSpodstvo kaksnega raZrc-
da revoluciJo pOtrebno. demOkraciia pa 10 naprr.
vi nepoirebno. In tOliko demokracijc. kolikor
j. potrebho, da Sc 'mOgoGi mirni, nerevolucionar-
nl) raZvoJ. mamt, baje re V vseh kulturnih de-
Ielah. Povsod jc mogote ustanavljati konsumna
drustva, III ustvarijo s Svojim raZSirjanjem tudi
la>tno produkcjo in tako p%olagoma ali stanovit-
no izpodrinejo kapitalisticno produkcijo 4 cnega
PoJa "a drugim. Povsod je mogo6e organizirati
strokovna d~rustva, XII omeiujejo moe kapitalista
' nJcgovcm podjetju, vpeljujejo namcsto absolu-
tizma konstitucionalizcm V tovarno in tako pola-
gonna pripravljajo prchod k rcpublicanski tovar-
hi. Skoraj povsod pride socialna dcmokracija
lahko V obcinske Svcte. vpliva ma javna della V in
tcrcsu dclavstva. razSirja krog municipalnih ma
log, %oincJuJe $ stalnim razSirjanjem kroga obGin-
skc produkcijc privatno produkcijo. Naposled
pride socialna dcmokracija V parlamcntc. pribori
81 tam wee in veG vpliva. omcji moe kapitalistov
T. deiavskimi varstvenimi zakoni in ~razSirja ODE
mem boljinbolj krog drzavnc produkcijc. 5 tenn da
DELUXE IA podrlavljenjr vclikih monopolov. Tako
zraSte y porabo demokraticnih pravic ma ze danes
danih tlch polagoma brez vsakesa potrcsa kapi-
talisticna druzba V socialisticno, rcvolucionarna
o%svoJitev p~oiitiGne moci cd strani proletariata po-
Stanc nepotrcbna, strenljenje pc njej torcj dirck-
'ho >kodIJIvo. kcr ne more povzroGiti ME druzcga
C\adalJcvanic M Il. StraniD
kautSky tukaj ne misli ma revoluciio kot
process sam ma sebi to dOkaZujc zc bescda mir
nj. Dokazal bonn pa to Sc natancncjc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
MISLITI MA USE SLUCAJE.

kako potece socialna revoluciia. ne mere nj
nee prcrokovati. Oni, Xxi nam podajaio yes maert
mlrnega razvoia, kakor da imajo vse Grno ma he.
lem. so V gihanju naravnost nevarni kajti zee hi
Sc proletariat povedel "a njihovimi id:!ami. hi
lahko dozivel najusodnejse razocaranje, elm hi
Slo prvo prerokovanje V kose.
NSi zelimo mircn razvoj nihGe ga ne more
garantIratl. cato mora bti proletariat priprav-
LIEN IA vSr slucaje, IA mir in IA boj. In naSa pro.
kleta dollnost je, da povemo prolctariatu to res
nlco. ne pa da ga zazibamo V kakSne roznate sa-
ME, IL katerih hi sc lahko danes ali jutri zhudil V
- krvi, Xxi hi tekla brcz uSpeha.
kautsky. XII je spisal prcdgovor "a peto H.
dajo EngelSove "Entwicklung DIES Socializmus."
pravi tam:
Sc nj mogote dogledati, kakSne oblike do
he revolucionarni boji. XII iz%virajo IL ten rastotih
naSprOtij.'
Jazz 81 ne dOmisljam. da imam boljSe oci cd
kautskega, pa cato tudi ne pravim: '.Jaz VEN
hoIJe od Tebe; vse pojde mirno, parlamentarno in
brez kapliicc krvi.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
MISLJENJE.

Odkar Sc Je V Ameriki raZvilai iutcnzivneSo
~diskusiJa o milltarizmu, preparedness" obram-
HI III orozJu splOh, diskusija, XII ie vsled zelo
znatnih voJnrh zahtev Wade tako razumliiva do
So j mora cuditi lie clovck, Xxi odvraGa oGi cd tr.
duh realmh deJstev. emo re vcGkrat culi i'm Gitali
beSedo, da SO tlSti, XII noceio meninic tcbiniG brez-
pogolno III "a vSako ccno odklaniati orozia. Sc
MISC otreSli burlvaznega in malomeSGanSkrga mis-
lienja.
&c nOGemo v%crjeti, da Sc izre&aio take besede
S siablm namenom, cato da hi Sc zLgovorniki liud-
Skega oborozenja brez tehtnejSih argumentoy no
nzali III diskrcditirali V oGeh onih, katerim nj ma.
icriJa iega vpraSanja dOvoli znana. moramo reel
da so take hcScdc vSaj zclo ncpremiSlicnc. Kaiti
cr III bliO V nJh KAY rcSnicc, tcdai hi zadrlo to oCi-
tam" ravno tiSte moe, Iii Smo iih vcdnn smntraIi
IA ~naJvecJc ucitelje Socializma. Cello Marxu. o
znanstvenem occtu modernega socializma. XII ic
nadvSe precizno pokazal locilne trtc med razrcdi.
h morall tedaJ reel, da je OPTICAL - mcSGan-
Skem in malomescanSkem miSljenju. To hi morali
tedaJ rccl tudi o EngelSu, o KautSkem, u Adlcriu.
o Naillantu, skratka o cell vrsti onih, XII so ustva-
rili SocialisticnO literature in zgradili stavbo znan-
Stvcnega Socializma do scdanic viSinc.
Skrajn0 nrprcmiSlicnc so tistc bcScdc. kaiti
q" hi ~ ho,cli govoriti Y TAKEN n|arcGju. hi morali
reel, da 50 ravno ti>ti, XII zahtcvajo mir "a vSako
ceno IN "odpravljajO' oroljc ~ Y scdanii druI-
hi : Sveta, zaostali Y burIvaz,ih idcjah in la So -
MS" dovoll utrdili Y SocialiSIijucm miIljrnju.
Stvar Jc namrcc ia, ia ic pacifiZcm t. vrSte,
propaganda "a abSoluten mir brcz obzira Ma dru-
labnc razmere. Odklanjanjc Orozia Y vSakcm Slu-
talu plod meScanskc. nikakor pa ne sociali,ticnc
idcolopiic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
SEDANJA VOJNA.

Tndi kantSky kljub Svoii povScm REALM sod
IN o voini no zagovarja, ne icli, ne kliGc voinc.
.\mpak %za>lcpiti Sc ne da. On, Xxi ie sedai V odloc-
nj opoziciii profit vcGini socialno dcmokraticncga
kluba y ncmSkcm rajhStagu, .je re V letih 1902
1911, ko so izSle tri nakladc %njcgovc ''Socialnc re-
voIucije' reSno racunal Z moznoSti 10 yojnc V Ev-
ropi.
Ma cnem meStu pravi:
"Iapadna Europa pa nikakor nj varna vol
ne. NaSprotno!'
In ma drugi Strani:
"Edino jamstvo miru lei danes V Strahu
pred prolctariatom. Trcba no pocakati, kako dol
90 bo 'ta Strahl vztrajal vprico mnozetih Sc vzro-
kov konflikta. tn imamo cello vrsto sill. XII ih
ohvladava brcZveStna. brutalna klika junkcricv
alI pa MOI viSOke finance. Cd teh sill in Nth ma
SprotiJ grozI danes >vctovnemu miru najvecja
ncvarnosi. Racunati mOramo 4 moznoSt 10 vojne
' dogledncm caSn, : TEN pa tudi L molnoStjo po-
liticnlh potrcSOv, Xxi So i~zlijcio diroktno Y prole-
tarirnc vStajc ali pa jim vsaj odpro pot.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07

kautsky tukaj ne misli ma revoluciio ko
process sam ma sebi to dokazujc zc bescda mir
M. Dokazal bonn pa TO Sc natancncjc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
NE KRIVO RAZLAGATI!

Tudi KantSky je vedel, da so liudje. XII radi
%zasuccjo beSedc - tudi V sedanjih diskusiiah o.
paz(lJcmo To - pa je dodal:
MAJ me ne razumejo napacno. JAZZ preisku-
jem tnkaj. ne prerokujcm in Sc mani izrekam zc-
iJc. PreiSkujcm. kaj lahko pride. ne razlagam.
KAY no prISIo, i'll Sc posebno ne zahtevam. kaj mai
pride. &c govorim III q vojni kot sredstvu revo-
Iucijc, Sc TO ne pravi. da lclim voino
"Ampak IA naSc aclje ne gre. Res ie. da de-
laJo lJudJc SAM svOJo zgodovino. ampak ON lac
%izbirajo po Svoji vclji problemov, Xxi Jill jc reSiti,
mt ne okolScin. V katerih 1--WE i'll sredstcv, = ka-
tcrimi r~eSujcjo probleme. &c hi So "a naSc zelie
- kdo izmed mas ne hi incl mirne poti rajSi cd
nasilne, katcri morda naSc oScbnc sile MISC do
rasle. Xxi mas morda anne pogoltne. Ali naSa ma.
loga III IZralati %pobozne Iclje in zahtcvati cd sve-
ia, MAJ Sc Jim vida. ampak spOznavati dane nalogc.
okOlSclnc III sredStva, da moreno Zadnie (sred-
silva Smotrcno porabiti ia reSitev prvih (nalog.)
Raziskavanjc dejstcv. to je temeli racional-
ne politikc. RaziSkavanjc deistev ic bilo, kar me
Je prlvedlo do prcpritajnj. katero sem izrazil IL
V prvi nakladi tega spisa, da So zopct blizamo
revolucionarni period; do prepritania. katero jc
potrdil pref kot sem pricakoval. izbruh ruske re-
volucijc.
Tudi JAZZ hi prosiI: Ne napacno razumcvati.
ioScbno: Ne namcnoma napacno razumcvati! Nsi
socialist, ki zagovorjajo ljudsko oborozcnic. ina
10 argumentc, SoclaliSticnc argumcntc IA To. I'm
taxi argument Sc ne p~obijejo. zee Sc kuiejo frazc
"Socia patriot "Ncrtcidigungssozialisti" t. d.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-03-07
LJUDSKO oBOROzENJE.

Drulba, V katcri zivimo. ina orozic. "NaSa nalo-
ga hi, da izrazamo %poboIne zclie in zahtevamo cd
sveta, mai Sc jim vida - svet Sc Jim ne no VIDAL,
kcr ga ne moreno prisiliti. Orozja ne bo odlozil.
To oroljc kontrolira kapitalistiGni razrcd. Mi
hotcmo. da maj ga kontrclira dclavski razrcd. Svi-
ca Jc dokaz, da Sc to vsai dcloma lahko doseze 4:
L naraScanjcm socialisti6 lie %politicne moci So II.
Speh lahko povcca. Iahtcva jc torcj rcalna, ra-
cionalna, in kdor jo izreka V soglasju Z interna.
The Birmingham age-herald., 1916-12-11
KAISER WILHELM IS
 KIND TO HINDENBURG
Confers Cross of the Iron Cross on
 Nemesis of Russians

Berlin, December 10.-(via Amsterdam and London )-Emperor William has con ferred upon Field Marshal Von linden burg the grand cross of the Iron Cross with an autograph letter in which he said:
 My Dear Field Marshal: The Ruma- nian campaign which, with Gods assist ance, already has led to such brilliant successes, will be valued in the war his tory of all times as bright example of the strategic art of genius. You have again conducted great operations with rare prudence as regards splendid ar engagements with the greatest energy in carrying them out and you proposed to me with far-seeing thoughtfulness meas ures which directed the way to sepa- rately marching columns for a united blow
 ITO you and your well tried assist ants of the general staff the thanks of the Fatherland are due. With proud joy and satisfaction I have learned the news of victory and with sure certainty full of confidence in such leaders, looks into the future. But I desire to give especial expression of my deepest thanks and by conferring upon you as the first of my generals the grand cross of the Iron cross.
 Your grateful and always very affec- tionate King. WILHELM"
The Birmingham age-herald., 1916-12-11
ALABAMA WOMAN ID
 MARRY EARL CURz0N
Engagement of Member of New War Council Is An
 nOunced in London

London, December 10.--The engagement is announced of Earl Curzon of Kedleston. former viceroy of India, and Mrs. Grace Elvina Duggan, widow of Alfred Duggan ,oe Buenos Aires Mrs. Duggan is the eli- est daughter of the late J. Munroe Hinds formerly American minister to Brazil.
 Earl Curzon is widower. In 1894 he married Mary Victoria, daughter of the late Levi z. Letter of Chicago and Wash ington. Lady Curzon died in 1906 Three daughters were born ofNthis union.
 Mrs. Duggan is a native of Alabama. She is tall and handsome and well known in European and American so ciety Alfred Duggan, who was wealthy, died more than a year ago. While living in Grosvenor Square, un- til her husbands death. Mrs. Duggan entertained a great deal.
 Six months ago she leased Trent park at Barnet from Sir Phillip Sas- soon and will reside there until the date of the marriage. which has not been announced. Mrs. Duggan has three children. She is now on her way home from three months visit to Argentina and is expected to arrive it England about December 20.
The Birmingham age-herald., 1916-12-11
CONGRESS IS SLOW w GETTING UNDER WAY
District of Columbia Prohibition is Almost As sured of Passage By the Senate Before Next March-Rair0ad Legislation and Corrupt
 Practices Act Looming Up

Washington. D. C., December l0.-Botn branches of Congress moved slowly dur ing the opening week of the short ses- sion. while legislation was being whipped into shape. but they will get down to actual work this week.
 The programme in the Senate is some what uncertain, dependent upon a meet ing of the democratic steering committee tomorrow. While the, interstate com merce committee Is deliberating on plans for expediting the Presidents railroad legislative programme, three measures are ready for immediate consideration. They are the District of Columbia prohibition bill, immigration bill and corrupt prac- tices measure.
 Corrupt practice legislation probably will be displaced temporarily by the inn migration bill in the Senate tomorrow. Democratic leaders are considering revis- ing the former measure before pressing it for final action. The immigration bill with it's literacy test probably will pass the Senate, despite the probability that 1t may meet another presidential veto.
 The prohibition bill for the District of Columbia is to be urged and it's pas sage by the Senate before the March adjournment is believed very probable.
 Senate democrats will caucus Wednes- day to choose successor to the late