Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
DANSkA ZAPADNA INDIJA.

Med dansko in ameriSkO ylado so zadnji cas-
zopet tekla pogajanja, da bi Danska prodala Ze-
dlnJenim drzavam zapadnO-indijske otOke. Vladi
sta sc pobotali; ce sc kupcija topot izvrsi, pa ven.
dar Sc nj gotovo. Cd strani Amerike Steer nj dvo-
ma; toda zdi Sc, da SC JIG ma Danskem moGno
okrcpcala opoziclja proti tel kupciji, in nikakor
III izkljucenO, da napravi parliament kriz Gcz Mo.
Scdanje meSetarstvo "a tc otoke nj prvo.
AmeriSka vlada je bila re dvakrat pref namcnje.
ma, da kupi te otoke in obakrat Sc je zdelo, da Sc
sklene kupcija. Obakrat je spodletelo. &c Sc pc.
novi to Sc tretjic, ali &c DO to pot drugace, je mai.
wee, odnosno popolnoma odvisno cd merodainih
faktorjev ma Danskem.
AmeriSka vlada je IL zelo razumljivih razlo-
gov naklonjena TAXI kupciji. Kadarkoli Sc v ma.
Sih cash vrSe kakSne teritorialne izpremembe. ie
vselej treba vprasati, kakScn strategicen pomcn
da imajo. Iakaj V kapitalisticni DRAW stole vo-
JaSka vprasanja V prvi vrsti, ker je orozje mai
mocnejSa sila ia zastopanje gospodarskih interc-
SOY.
Ako So hoce spoznati vrednost danskih otto
kov "a Iedinjenc drzave, nj treba mic drugega.
kakOr pogledati ma zeml jevid. III otoki so yuma
MIA vrata, takorekoc psi cuvaji Panamskega pre-
kopa. ker hoce biti Amerika goSpodarica tega
kanala, hi bila rada tudi lastnica omenienih
otokov.
AmeriSki vladi Sc je zdel trenotek "a to kup-
clio ugOden, ker potrebuje Danska, kakor VISA Ev.
ropa, denarja. To je povzroGila voina. Steer MISC
nevtralne drzave V takih financnih stiskah, kakor
one, Xxi Sc vojskujejo, toda tezave imajo vendarlc.
TAX pa vendar nj %polozaj, da hi morala Dan.
ska p%ograbiti to kupcijo kot edini izhod. V de.
zcli namreG ne manjka denarja. kar Sc tega tiGc,
spada Danska med one drlavc, V katere ie vojna
prlncSla prav velikO bOgastvo. Sc nikdar MISC
tam poznali tolko blagOStanja in razkoSla, kohl
kor ga imajo sedaj. Ali to bogastvo jc priSlo Y
privatnc roke, ne pa V drzavne blagainc. In &c
hodc vlada. Iii ie imela in Sc ina zaradi vojnc IL
rednc StroSke Ia varstvO svoje nevtralnosti. po-
krivati izdatke brcz novih ali p~oviSanih davkov,
mora poSeci pc drugem dohodku. Teh - milo
nov d~olarjev, XII Jill ponuja Amerika "a otokc. hi
Sc V gospodarstvu Danske re precej poznalo.
kakor pravimo, pa vendar Sc nj gotovo. da Sc
kupcija sklene, ker Sc V kodanjskem parlamcntu
baje conservatives in ~leviGarii Zdruzuicio V ono
zicijo zoper prodajo.
Tudi Danska je omenjene otoke ~svojtas ku-
pila. Bila je Spekulacija z velikimi madam. XII Sc
pa MISC izpolnile. Strategicnega pomona "a Dan
sko ninajo, k~veGjemu cc hi hotcla kdaj Zcdinie-
III mdrzavam ponagajati, V ccmer pa ne hi bilo
ME pamctnega. GOspodarsko ST. Ia ppsest tudi nj
tako obnesla, da hi bila imcla dczela kaj znatnega
dobicka cd njih. Najvetji profit hi bill zanjo Sc V
TEN. da Je dala "a otoke mamie. nego hi zanje do
bila, ako jh proda Ameriki IA, ~ miljonov.
Otok ST. Thomas, XII lei nekai mani kakor 30
mill cd Porto RIGA, je trinajst mill dolg in tri mi
lJe Slrok, in ina okoi petnajst tisoc prebivalccv :
devct dcsetin tega prebivalstva j. crnega.
Santa Cruz je n~ajveGji izmed ten trch otokov.
in STEER jc okrog petindvajsct mill dolg in pet mill
sirok. Ozemlje, Xxi meri 81, les akrov, je tako ne
rodovitno in gorato, da je lie 1000 akrov ugodnih
IA obdclovanjc. Santa Cruz so Danci lcta 1893
kupili cd Francije "a $50, 900.
NajmanjSi otok ie st. John.
Zc davno pred Panamskim kanalom jc Amc-
rkH unIrnIn Syn1p oGi - 70 ntnln ,ol., fail; a.,
gIede ma prekop imajo svojo vrednost, kcr so del