Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-25
IZJAVA
Jugoslov. soc. kluba st. /. Chicago. Ill.

SocialiStiGna Stranka, XII je Macedonia opozi-
clonalna napram vsaki ma podlagi kapitalisticne-
"a druZabncga reda stojcGi vladi, ne more nobeni
TAXI Nladl dovolJcvati SredStev "a upravo. Vcliav-
III Sklepl SoclallSucnlh zborov nalagajo socialistiG.
MN poslancem V vseh parlamentih. da glasuieio
prot proratunom takih vlad. pray tako kakor
~veIJaJo Sc mednarodni kongresni sklepi. XII izreka.
10, da ne moreio biti socialist Glani nobene kapi.
tallsticno raZredne Wade.
Odrekanie proraGuna ie najmocneiS Isl izraz q.
pozicionalncga S~taliSGa, katero diktira stranki
nlena razredna podlaga. s TEN ie re %izreGeno. da
ne more SoclallStltna Stranka odobravati i'm dovo-
lJevatl nltl ~vojaSkih proracunov takih vlad, pa
hal Sc tlceJo Nzdrzavanja obstojeGe voine sile.
nJenega pomnozcvanja, zboljSavanja nienih
brambnih sredstev ali pa cesarkoli, kar lie V inte-
rcSu oborozcne sile.
Ne glede ma sploSno nacelo, da odklania pro-
racune, ina pa socialistiGna Stranka Sc posebnc
raZIoge, ola Sc upira ~vojaSkim zahtevam kapita-
INtlcnlh vIad. l. oborozeno Silo kapitalistiGne Via
de ne r~azpolaga ljudstvo, temveG kapitalisti6ni
fdzred III njegovi vladni organi. V mnogih draa-
van le to Sc pooStrcno $ fevdalnimi ostanki, XII
daJeJo vladarjem vrhOvno, V veGini sluGa lev alb
SoIutho moe mad armadami in mornaricami. ka-
kor Jim je pridrzana najbolj avtokratiGna pravi-
ca, ola odlotajo o voini in miru. Pa tudi V tako-
zvanlh dcmokratiGnih drzavah je to v~elevazno
v%praSanjc odvzeto liudstvu.
~ tcHd Slcul, ia III armada instrument lud-
silva, temvet najostrejSi aparat vladajoGEl razre-
dov, katerim je ma tn naGin omogoGeno, da pro-
rocirajo in vodijo vojnc ne lie izven interesa ma
roda, temvec naravnoSt proti njegovim intere-
som. Omogoceno Jim je tudi ma la naGin, da rabbi
10 oborozeno Silo roper takozvanega "notranicpa
SoVraznlka, ~ da potlaGujcjo Z MO vsako gibanjc
"a svobOdo in napredck, zlasti da zaduse Y kryi
vSak boz dclavStva IN nicgovc pravice. Oboro5e-
ma slla' poSluSna vladajocim razredom, ie V Nth
rokah ogromna maSinerija, katero settle svoie
g0SpodStvo. SoclaliStiGna, revolucionarna stranka
ioreI nlkakor ne more dovojevati protiljudskim.
ma kapitaliStiGni podlagi stoieGim vladam sred-
stew IA OviranJe in Zatiranic socialne revoluciic.
Armadni aparat gradi kapitalistiGna drzava
ia StroSke delavncga liudStva. Maj so oblike OBJ
daccvanla kakrSnckoli. vendar ne morejo V no.
bcnem ~SluGaju odpraviti dcjStva, ia ustvariaio
drlaVnl razrcdi VISA bogastva. torei tudi tiSta. $
katerimi Sc uStanavljajo i'm vzdraavajo armadc.
Medtem ko dajc dclavno liudstvo sredstva, pa
raZpolagalo Z mimi vladaioCi. d~clavstvu sovraZni
SloJi. In brcmena, XII izhaiaio IL oborozevanja. Sc
ncprenchoma mnoZc ma Skodo vaZnih gospodar-
skin in kulturnih intcrcSov ljudstva, naraSGaio 10.
81 militaristiGni aparat pa poStaia Gimdalie boil
ncvarcn Ohranitvi miru. Militarizcm ina napon
"a oborozene spopadc in spontano poraia povode
"a vojne.
TOda kar odreka Socia!iStiGna stranka kapi-
taIlStlcnim vladam, tega ne odreka narodom. Ona
ne more daiati gospodujoGim Sloiem orozIa roper
I~ludstvo, ona pa tudi noGe, da hi ostalo ljudStvo
brez sredStev "a obrambo in boj bodiSi zoper "a
tiralce V lastni dezeli ali pa roper napadajoci mi
litaristicni aparat kakSnc druge dezele. Ona ie
Stranka miru. toda ne stranka "miru "a vsako ce-
no. Veliki interest delavskega razreda presega-
jo tudi interese miru, &c prideio eni z drugimi
navskriz.
Nacela socializma nimajo mic skupnega 2 ma
ukOm n abcO1utni toleranci in n nropos,,;, 10
ga. Socialisticna stranka nina tudi mic skupnega
z mescanskim %pacifizmom. T%eorija socializma in
teorija tega p~acifizma sta 81 popolnoma nasprot-
nj. Medtem ko uGi socialistiGna stranka in lie pre-
prieana in dokazuie, da tiGe V kapitalisticnem
druzabnem redu, pOraiaiocem mogoGna cospo.