Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-12-26

80" '' prihhla nONo porOiilO: Grof Clam
MARITIME le pozvan, da sestavi nov kabinet. k.r Il. IA
spitzmucllerju nj posrcelo. To 10 raS uponk, T.. =.
"ola'JaJo imena ministrov, Sc ne more reel. da se nj DO.
sreei!a sestava ministrstya.
hakor je videti, Sc pa vendar nj posretiIa. Zakaj Sc ic
torej svetu naznanial novi kabinct kot dovrseno deistyo.
erof Clam MARITIME je sedaj sestavil noyo minis,--
stvo In tudi TO je kos uganke. Novi ministrski pred.
secEik je elan Geskega veleposestva. Nicpov, s,r,,to u;
pha nikdar posebno radikano parodna, ali smatrala st
J' Gnu Za eesko stranko in Jc zastopala natelo avto.
homi)e' Ce II Clam MARITIME, XII je bill doslej poljedelski,
torej takorekoe n%epolitiGen minister, zapustil s,alisia
sVo1e stranke, bi Sc morale smatrati njepovo imenoyanie
"a pomembno znamenje. s tenn bi bio izr.Geno, da : O
l<kusa V AvstriJi nov sistem, Xxi je Y nasprotju z dose
danJim absolutnim centralizmom. Predvsem bi = morale
sklepati, da zele merodajni krogi spravo : Cehi in Min
pridobitev "a avstrijsko politiko.
z vestjo O Clam Martinicovem imenovoniu sc ,uI
Poroea, da stori ministrstvo priprave IA sklicanje drlav-
mega zbora IN "a tesnejse gospodarskc stike z NemGijo. To
stremlJenjc pc ozji zvezi z NemSijo nj Y tako kriG,Gcm
hasprotJu : kaksno obiko decline avtonomiic. kakor hi
Sc zdeio ma prvi pogled; daje e nekaj, da 81 dobi nckai
drugcga. &c vzamemo V postev Franc Jolcfo,n pismc %
gshski avtonomiji in glasovc . jugosIovanski sk.tiui. ,n.
stane kombinacija : kaksno vrsto ccske avtoncmiic eel,
verjetna. Zlasti hi prizadelo Y parlumentu o,r,mn. to
lave, &c bi poleg avtonomne Galicijc 6ssko yyra.,nir
ostalo popolnoma nereseno. Kajpada nj misliti IA. to-. Ia
oi ga Avstrija resila tako, kakor 81 lcr 5eskc poii,jn,
stranke- ~lzkljuteno nj, da so kaksnc notrnnic rcfornS \
Avstriji spojene 2 mirovno ponudbo centralnih dr.a,. Ako
pride Angina na. pri",r z besedami " pravicah mulh ma
rouos, Dl III zeIo ulplomatlteu argument. tr bi ANNtfii.
odgovorila, ia daje svoiim narodom IL lastnc wolfe ayto
nomijo.
ZnaGilno j. Sc drugo imcnovanir. Minister "a gu
nanJe zadeve jc postal grof Cernin Z Chudenic. Tudi ON
prpada ceskemu veleposestvu. kakor rri ve5iui trh 60
spodov Sc steer ne We natantno, kaj So tuti y narodnem
oziru. Ali &c j. treba, Sc tudi lahko sklicuie ma to, ia ie
ceh' Ne glede ma to JIG pa dvoje pomembno. rrvit ia jc
odstopil Burian has sedaj, ko ua Avstriia, Ia pride do
mirovnega pogajanja in la nj "a naslelnika dobil Ma
djara- Drugit je va1no, da je bill Crrnin pred vojno posla.
mix Y Rumuniji, kamor je bill poslan, ko r postalo raz.
merle med Rumuniio in Avsrijo napeto: velial jc "a pr.
jetelja Rumunije. Use TO kaze. kakor la hi ST. Avstriia ne
kako pripravljala "a mirovnO konferruco tako, da ma cni
strani Madjari ne hi imeli rrcvclikega vpEva. ma drugi
pa, ia bi imela tam zastopuikc. XII 50 nusprotnikom vSni
osebno simpati6ni.
Ireba je Sc omeniti, ia je Clam MARITIME 20 imenu
conservatives, v resnici pa veik nazadnjak. Pravijo, ia
spadajo med njegove nalogc zlasti go~spodarski profile,
mi, toda &c Sc skliSe parliament, Sc ne bo mogoGe "gibati
polititnim prOblcmOm. Pc vsch tch izprcmcmbah Y zvczi
= kocrbcrjevo drmisijo hi Sc dalo soditi. ia hotejo ponu-
dit y AvstTiji nekoliko nacionalnega medu, XII DO seycla
boil strip, kakor pravi med, pod narodno krinkO pa uga.
Matt rcakcionarno ~politiko. To hi pomcnilo, da : siccr
eutii hatine, da sc pa MISC izu6ili.
Reuterjeva agentura poroGa il Kodanja. da je
vlada v Slezvigu ukazala popsati vse solarje. To je
v zvezi z zakonom o prisilni civilni sluzbi. Solske otro-
Ike hoee vlada porabiti pi nakladanju in razkladanju
zelezniskih vozov in pri ~podobnih delhi, ker Sc 6uti "a
Ia opravila Znatno pomanjkanje delavcev.
Tako pridejo srecno tudi otroci V vojno sluzbo.
Kmalu ne lO v Nemtiji wee zivega cloveka. XII bi delal
"a kaj druzega, kakor "a vojno. In &c ne bo miru V do
glcdnem c;isu, BIO v vseh dezelah tako. Vojna med We
lesnami pa v danaSnjem casu sploh ne more bti dru-
gatna. Cast. ko SO Uncle drzave tudi v vojnem casu
svoje paeenike, medtem ko Sc je ostalo prebivalstvo
bavilo $ svojimi civilnimi poklici. so definitivno minili.
ia Libertt' v Parizu ina IL Berna porocilo, da
JIG prisla iniciativa Ia mirovni predlog cd novesa av-
strijshega cesarja, XII je baje hotel nastopiti svojo Waldo
z mirovno demonstracijo. To je baje vznemirilo nem-
sko Waldo, XII sc je zbala, da postane Karl nezanesljiv
zaveznik. Viljem nj priSel ma Dunaj toliko cato, da bi
Sc udelczil Franc Jozefovega pogreba, katerega Sc po-
tenn spoh nj udelezil. ampak cato, ia Sc osebno pomeni
2 novim avstrijskim cesarjem. Ma sestanku je bill tudi
bolgaraki Ferdinand. Pc daljsem pogovarjanju je Karl
privolil. da Sc odgodi mirovni predlog do osvojitve
BukareSta.
LA Iiberte" ne spada has med najbolj zanesljive
lste, in odgovornost Ia to vest mora biti prepusGena
njencmu dopisniku.
Japonski zunanji minister vikomt Motono lie v par
lamentu iZjavil, da pc njegoven prepricanju Nemcija
ne misli resno ma mir in da njena ponudba nj odkrito-
srena. Steer pa odgovori Japonsko, ko Sc DO posveto-
valo z ostalimi zavezniki.
Nemska vlada redno poroca o veikih izgubah, XII
Jill imaJo zavezniki ma morju. Nj il treba mic pretira-
vati; tie izgube so res velikanske. Ampak tudi njej nj
prizaneseno. Pc porocilih "Vossische Zeitung' je pre-
daval kapitan Schroeder il Hamburga pred kratkim
vpomorskem znanstvenem zavodu v Berlinu o izgubah
nemske trgovske mornarice ma podlagi statisticnih IL
kazov in je pravil, da je bio cd zacetka vojne 1852 nem-
skin trgovskih ladij, nosecih $4,000 ton, z minami ali