davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13
,LAsLo JUGosLov. socIALIsTIcNE zvEzE.

jaime vOjne, je Ostal Bethmann Hollweg dolzan
direkten odgOvor; ali tukaj ie njegov indirektni
odgovor in Ia pOve dovolj: Nemcija hoce osvaja-
II. In STEER morajo bii zaveznk po kaneelarje-
vih besedah pripravljen, da bo zahtevala Nem6i-
ia pribllzno vse, kar so njene armade doslej do
segle
Bethmann Hollweg pravi, da ie to iako ugod-
no "a zaveznike, ceS vojna sreca je ma strapi
NemciJe in ce sklene mir sedaj. bodo mo-
rail- zavezniki Sc wee odstopiti. &c je pa polozai
tax, tedaj Sc po pravici lahko trdi da noce Mem
ciJa mru, ker je Bethmann Ioweg odraSel clo-
Vek IN Sc steje cello filozofa, pa mora zaradi
tega razumet,. da ne bodO zavezniki ma tel podla-
gi sklepali mru, doker imajo kolickaj upania.
da izpremene vOjno situacjo.
Kdor stavlja nespreiemljivc pogoje, ne sme
rieci, da ina dober namen.
Bethmann Ilollwegova teoriia ina pa sploh
nekaj nevarnega v sebi. Ce msli, da ie pravicna
tedaj hi morala bti praviGna vsakem suGaju
To pa ne pomeni ME druzega, kakor da 81 smrio
zavezniki tudi od Nemciie odrezat toiko. koli-
Sor Sc Jim poljubi, ako hi Jim posrecilo da "a
sedeJo svoJimi armadami dovolj nemSkega ozem-
lJa In kancelarjeve besede MISC tedaj nobena
mirovna ponudba, temveG vabilo. mai Sc nadaliu-
ie boj.
Nemtija ie doslej res imela sreco ma bojiScih
Bethmann Hollweg pravi, da jo no imea tudi ma.
dale. Toda Bethmann Holweg nj Mohamed. in
ne Ia Sc Je motil svoJlm prorokovanji Mogocc
Je da no imea Nemcija Sc sreco, mogoGe je pa
tudi, da sc obrne, kajt la DANA ina od nckdaj
cudne muhe.
Vojaski uspehi Nemciie So morajo pripisat
raznm okolScinam, XII niso odtisne od ka
zerJa IN nJegovega kancelarja in tudi od linden
bmrga in Mackensena ne.
TaIlti Sc paC more. ia je bila Neniciia ho
lje pripravljena "a to klanje; ali to je rec, XII
ahko zravna. ce ie dovolj casa IA TO. in da Sc je
edloma res izravnala, dokaZuje presenetljiva ru-
ska 0fenIiva, XII ocino vrSi zadostnim artile
rijskim parkom, izdatnm munciiskimi zaloga-
mi in tudi prcce isnjim tehniSkimi pripomocEi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13
LETO (voL.) xI.

Nala mlru. IatO ne mOrejo Bethmann Hollwe-
COVE besede presenetiti nikogar druzega kakor
sanJace, ki npirajo oei nepre ..enoma v zvezde pa
Sc cato nepren"homa spotikaio in Sc potem cudijo
Ako hi delavstvo imelo moe, katere Sc nina.
katero pa hi lahko melo ce hi bilo ze dovoli zrelo
IN poznalo svoje Interest," tedaj hi ono lahko dix
tirail mir. Ne zato. ker hi bilO to pravicno am
pax zato, ker hi odlOcevaa njegova moe
Ce bi bile zelje toliko vredne, kokor 81 do
mlsJaJo lluzonisti, tedaj ne b bilo Zeleti mic lem
sega, kakor ola hi proletarci po zakopih XII ina 10
sedaJ naJdragocenejSo moe svojih rokah napra-
viii IL svoJih generalov in oficirjev vojne uietni
ke, pa marshall vsak svOjo deielo in tam porabi-
il puske in kanone, da bi pognai svoje Wade k
VSem hudicem, sami stOp njihova mesta po-
TEN pa sklicali svojo mirovno konferenco In da
bl Sc tam loze pogodili kakor vsi slavni diplomat
j. po poklicu, ne dvomimo niti tenotek
ker imajo re lepo priliko XII Sc ne pojavi
vsak dan, da lahko sami kontrorajo strojne pu-
ske, moznarJe, torpedo in te lepe reel bi bilo
zelo pametno, da Sc ne hi zadovoljili lie preure-
ditvijo tstih dezel, XII jih bile pognae ma boil
sea, ampak da hi well Sc nevtrane kosGke IRA
ven in radikalno opravili vse delo obenem
Ali - zejal Ravno tako bi lahko zeleli da
bl vzhajalo solnce zapadu
Socializem pOmeni treznost stvarnost. ne ma
fantazije. NaSa naloga nj, da zgolmo, kako lepo
III bllo, Gee bi Sc vendar re konGala vojna ampak
>da drainlmo tSto deiavstvo. katerim nam je mo-
gote govorit in da mu pokazemo njegovo nalopo.
Mocno mora postati! Kolikor moci bo de-
lavstvo imelo takrat, ko Sc bo sklepal mir. toliko
Je bo lahko vrglO ma vago. Ako bi bill vsi prole-
tarci vseh nevtralnih dezel tako organzirani ka3
kor bl morali biti po svOjem Stevilu in po svojih
interesih. tedal hi bill njih glas tako krepak. da
IN ga mOrala mirovna kOnferenca ne le poslusati,
ampak tud vpostevati.
MI
je pa treba deiati, da Sc organizira. To je mai
vaznejse. kolikOr bo imelo moci toliko bo yelial
nJegov gas, "a toliko mani pa bodo vejali gla-
SOW Bethmannov in njegovih tovarisev
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13
Ma pOdlagi ZemljeVida.

NemSki kancelar Bethmann Hollweg ne zeli
niceSar tako od srca. kakor da hi Evropi kOn-
eala vojna Bethmann Hollweg je naravnost nav
duSen prijatelj miru. Bethmann Hollweg ie v
nemskem drzavnem zboru re namign da je Mem
ella pripravljena sklenti mir. Bethmann Holl-
veg bO kmalu svetu dOkaZal, ne lie da ne zeli Mem
ella nadaljevati voine, ampak da je sploh nj ho-
tea. Povest, da Je nemSka vlada napovedala
vojno Franciji in Rusii, mora biti zmota Beth
mann Hollweg nam bo kmal dopovedal, da je
Nemeija See tedaj za6ea mobilzirati in naroGati
nekoliko tucatOv flint, ko je bill re Berlin ne
cd druge pa Francozi in kO bile vse kancelar-
varnosti da prikOrakajo vanj Od enc strani Rusi,
ieve vdane prosnje "a mir zaman.
Bethmann HOllweg je ma vsak naGin dobra
haga duSa. Dasi je bila nepripra vljena Nemci-
ia zavratnO napadena - cello Belgijci so jo napa-
dali - je Viljemov kancelar tudi sedaj priprav-
lien sklent mir. In le hudobni sovrazniki so kri-
vi, da Sc Sc vedno nadaljuje klanje. Krivi so, ker
notejo sprejet Behmannovih pogojev.
TOda kaksni so pravzaprav ii pogoii?
Eth, tega blagi moz Sc nj povedal.
kakO lih mOrelO toreJ zaveZnik odklanjat te
jih ne poznajo! kako Sc more kdo zgovarjati
pogOji, katerih ME ne We!
Viditel Nem6ija mora biti torej vendar ne
dolina in samO zavezniki so krivi Taxa je To-
gika, kaero opravituje Bethmann Howeg svo-
ie staliSGe.
Ampak njegovi ogik je majhna. eisto
;iajhna, toda zelo pomembna vrzel Nihce ne po-
zna pogOjev Nemcije. I.e misel je Bethmann
Howeg izrekel, in ia osvetljuje vso Situacijo ia
ko da hi cello idiot lahko uganil, kakSna je podla-
GA nemskih pogojev.
Vrhovni vodja nemske oficiene politike je
namrec dejal, da morajo mrovna pogajanja
yrsiti ma podlagi sedanjega vojnega zsmjevida.
To ie opis misl, seveda; ali tako razumjiv ie. da
ga pat tudi najnaivnejsi pOlitieni zatetnik ne bO
smatral IA uganko. Sedanji vojni zemljevd -
to pOmeni da zahteva nemSka vada take izpre-
membe V Evra;. kasfsne je doslej izvrSilo oroaje.
Ma socialisti6ne interpelacije, Xxi zahtevale
cd kancelarja izjavo, da ne vod Nemcija osva-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13

DOber del svoje srece ina NemGija zahvaliti
napakam zaveznikov. Iapisano pa tudi mixer.
da morajo Anglezi Francozi i'm Rus vedno DO
cenjati neumnosti. Razuntega pa We Bethmann
llollweg, da modcrna vojna ne odloGujc le ma
bojiScih, ampak da igrajo finanGna, ndustrijska,
agrarna' trgovska inAruga vpraSanja velikansko
vlogo, in da so vSc ~ reel vccalimani ~ boziih
rokah.'
Nj noGcmo bti prorok, ali gotova resnca ie
da Sc vse tc reel ahko zasucejo. In elm dale
trajc vojna. temboi upa tiSi XII je danes ma slab
sem da So jutri ali pojutrSnjem obrne zanj ma
boje
Ako razglaSa Bethmann IIollweg nacelo: Kar
kdo pohaSe, TO pa obdrzi, tedaj je logiGna po-
siedIca, da Se b0 vOjna nada jevala. Danes Sc
zavezniki branijo. da jih hi NcmGija amputi-
rala ako hi So zgodio, da prestopijo njihove ar
made ncmSko mcjo, ST. bo NemGiia upiraa vse-
mn Strlmi, da 81 me hi memo nacelo izvaja prot
nJeJ, IN dec vrle naSprotnike nazai, Sc prGne ira
glkomedila zopet drugega kraia.
Tako hi Sa tn igra - cigu migu - lahko
brez konca III kraia, dokler ne hi konGala kakor
tiN' znani hoj dvch Ievov, ki STA Sc grizla doker
m oct vSakega le rep ostal.
Nacelo. katero je izreke Bethmann Howeg
Je harbarsko. Ali 10 seveda ne pomeni mnogo
kaiii vladajoti ne vpraSujejo, kai je barbarsko
kaj pa civilizrano. HaGje je merodaino kar Jim
koriNtl Ampak vaznejSe ie, da to naGelo nj pa
metno, ker lahko hoIa in tcpe in ker ne vodi do
nobenega ella.
Razumljivo pa nam ie, da Bethmann Hollweg
tako govori. Da ie bila Nemcja glavna zaGetmi-
ca tc voJne, j. danes paG ze precej gotova rec
Zacela Ie nj le zato, da pOtroSi toliko in toiko
mlJard. p"kolc toliko III toliko ljudi, pa da osta-
ne napoSled Evropi vSe tako. kakor ie bilo. 5 TO
voJno j. imela svoir ellie, in STEER veke ellie Xxi
50 biii po njenih raGlnih vredni nekoliko miljard
mark in nekoliko milionov ljudi. BONA sreta il
lc bla mlla. in zato je poponoma logcno, da hoce
Sedaj realizrati Svoie ellie.
Ne IN hicaie. temve6 gospodarSko moe Sc
tepo Evropi. Ne idrai ampak sila no odoce-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13

nina samo njegovo me dovolj privlaGne moGi N
zmago
Treba hi bilo torej velike sugestje, da je v
Rooseyeltu edino zveli6anje. Med maso volcev ie
freha napraviti razpolozenje da Sc zgodi nesreGa,
ako ne bo ravno Teddy izvoljen
Mako sc to dosezee
kdor So sam preveG ponuja nina velike Gene
kdor Sc brani, je bolj zazeljen
Roosevelt vsiljuje Sal ie odklonil kan
didaturo. Sal je nesebiGno izjavil, da je prprav-
lJen podpirati sodnika Ma konvenciji Sc je gale
rlJa dra, kar je grlo dalo: We want Teddy! In
vehdar Sc Je zahvalil "a kandidaturo Zv krst mm
ne more ocitati, da je bill egoist
Ampak kaj, zee nastane TAXA situacija da ne
bo najbojSo voljo mogel podpirati Hughesae
Ako ia ne pokaze dovolj ameriSkega duha? Ako
Sc ne no upal javno nastopiti proti nemSkim Ame-
fiRancem Veznikom kdo maj iedaj resi- ameriski
naroL, ameriSke ideae, YES amerikanizem? Ali
maj Sc TO prepusti neOdlocnemu Wilsonue
Tedaj je Teddy vendar edni MOI. XII GA "a
hteva cas-.
Ampak Teddy ne mara kandidirat
kaJ? Ne mara! Mora.
Teddy Je prevec nesebicen. In sklenil je ze
da Sc ukloni privatno zivljenje
Ne Ne! privatno zvljenje' Sedai ko ga
potrebuje Amerka kakor ozebel sonca? Ted
dy nam mora doprinesti to zrtev Teddy mora
kandldirati. kaj pa bO iz mas, ce ne stori tega
i-h' ct LdhteNa yes narOd, tedaJ Seveda ME
ne pomaga Treba Sc je zrtvovati V bozjem me-
nu. Ia Amerko
Teddy Je bill tako patrotcen, da je odklonil
kandidaturo. Teddy zna biti tako patrotiGen. da
Jo tudi sprejme, ce mora bit
Roosevetova kandidatura Sc nj pokopana.
Vse je odvisno od tega, kako Sc razvije igra Kaj-
ii na konvencijah nj bila zakjuGena igra tam Sc
ie Scle zaGea.
Roosevelt Sc odrece, ako spozna, da ga ne Ca
ka me druzega kakor bamaza. Doslej Sc nj tako
dalec Kart kl jh drzi roki, pa tudi ne pokaze.
Inacajnost hi clovek seveda zaman skal tel
gri. Ali kdor io sploh isce, je otrok. Absurdno
ST. zdi. da more MOI kandidirat ma eni in ma drugi
PLATFORM, da more bti ravno takO repubGanski
kakor progresvni kanddat AbsurClno So zdi. da
more stranka lie pomsliti ma kandidata XII ne sto-
(Konec ma g. strani)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13
kANDIDATA IMAJO.

svojimi naceli. vsaka svoiim programom. VISA
ka svojimi vodnmi idejami.
Razume Sc, da mora iti vsaka svojo pot.
Namrec razumelo hi to tam kjer naccla
kaj vejajo. Nikakor pa to razume pr anne
riSkih meScanskih strankah.
Tukaj nj Slo skupna ali nasprotna nacela
ampak edino IA 10, kdo bo predsedniSki kandidat
Progresist hill pripravljeni, da Sc zdruzijo re
publikanci. in imcli 80 en sam pogoj. Da prznaio
republikanci nJhova nacela. Da sprejmcio Mi
how program: Da izreceio za boj proi veleka-
pitalizmu!
kaj Sc! - Da sprcimejo Rooscvelta "a kan
didata. TO je bilo vse.
In tenn vpraSani je meeatarilo kak0r
ma sejmu. Poseben kompromisn odbor ir vod
pogajanja, Xxi pa so dobivala vsakovrstne formc.
ma primer tudi boi ma pesti.
Tudi med repubiikanc je incl Roosevelt svojc
pristase. celo zeio vplvne kaKor velekavnicarIa
Armouria. Ali vecina deegatov je naposled ven
dar spoznala, da hi Sc $ tenn kompromisom rcpu-
blicanska stranka smrtno kompromitirala. kcr hi
bilO sprejetje ROOsevcltove kandidature oliko ko-
likOr kapitulacija pred bumooserj. I'm imeno-
vail so Hughesa IA svojega kandidata.
NatO progresist odsli. pa so menovah
ROoseveta IA svojega In seveda so mu to telc-
graficno sporoGili.
Toda ma TEN svctu ic mnogo. mnogo krivicc.
Tud Teddyja so ljudje krivo s9dili. Mslili Sc, da
Je eg0lst, da mu gre nJegova kanddatura mad vSc.
da sc hOce "a vsakO ceno Sc cnkrat vrnt Bclo
hiso in da je le zarad tega mesetaril in dial meSr-
tariff 2 republikanc Ampak je parioticcn.
On zna doprinaSat zrtve.
Ne! Menu ne gre kanddaturo Niemu
gre "a Ameriko. Ma tastni telegram IL Chicago,
XII mu je naznani da so ga progresisti soglasno
nOminirali, je Odgovoril. da 49, odklania kandla-
turO.
lie malenkOst e dodal Ako miSli procresiv-
nj odbOr, da je Hughesova izjava zadovoljva, tc-
daj Sc Roosevelt Odpove kandidaturi i'm bo podpi-
raj Hughesa.
Kmau nato De pac Roosevelt izjavil. da Sc
zdi MENU Hughesova izjava vodena Ampal TO
je seveda lie njegovo mnenje kdo hi misIL, da ic
hotel tenn kaj vplivati ma svoje progressive To-
varise! On lie caka, kai sami sklencjo po svoicm
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13

Republi6anska nOminacijska komedija je kon-
cana; dosedanji sodnik pri ma jvisjem zveznem
discu Charles Evans Hughes je predsedniSk kan
didat slOnove stranke ROOsevetOva kanddatura
le prOpadla. Propadla namrec ma republikanski
kppvdncji. Nasprotno pa je bill Roosevelt
glasno imenovan ma konvenciji progressive stran-
Ike. Ampak to kandidaturo je Teddy odklonil
seveda je treba tudi povedati, da jo je pogojno
odklanil.
(udna rec, ako Sc presoja poiticnega sta
lisca
Republcanska sranka je emo, progresivna je
drugo. Clam obeh so hill sicer nckoc pod sire
no. pod republicansko. Tudi Roosevelt je bill tam
Ker pa nj leta 1912 ia sranka nomnrala RoOse
yea za predsedniSkega kanddata, je ustano-
villa nova, "naprednjaska' stranka. in tam ie
Teddy dob svOjo kandidaturo.
Zakaj ie torej porodiia ia strankae Kate
re potrebe iO poklicale zvljenje'
PO pravilih Ogike bi ZdelO, da je bila
Rooseveltova kanddatura edna potreba. Kajt
6e b bill republikanci nominirali Roosevelta ne
hi bilo nobene progresivne stranke.
Vendar hi Sc pa zdelo nekaj druzega. Nova
stranka 81 je izdelala tudi program, Xxi nj bill
le razliten cd repubicanskega ampak mu ie
sprotoval zelo vaznih tockah. Dohcr del tega
programa je bill izposojen od sOcastov.
Bio hi torei sodti, da so povzrofa locitev
nasprOtna nacela Ampak to je Zopet tczko raZ-
umeti Ge Sc vzame postev da dali progresisti
Sele tedai slovo repubikancem, ko ie nropadla
minacija RoOsevelta.
Potem kO je bila loctev gotova, Sc pac
sprotna nacela javnO kazala in krepko nagasala.
Roosevelt je vihtel bojni NEE proi svojm
kdanjim tovarisem in prijateljem in proti veeka-
pitalistom ter je nastopal prav kakor voiskovo-
dja armade "malh ljudi
Tedaj je izgledaa stvar re takO, da so repu-
blicani in progresisti dive loceni in nasprotni
stranki; prva je kapitalistana, druga ie protika-
pitalisticna Prva sill nazaj, druga zene naprej.
Ako je tako, tedaj je med NINA prepaid -
sirok in globok. In noben most more zgra-
dti cezenj. Taxa nasprOtja sc morejo zrav-
natl.
Pa ie prisa letosnja konvencija. Ozroma
etoSnji konveneii Republican, in progresisti
socasno zborOva Chcagi. Dive stranki, vsaka
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13

prepritanju; i'll niihovm Sklepom Sc potem lojal-
no vida.
Polagoma je Teddy So nckaj dodai Po ME
govern mnenju hi moral Hughes naravnoSt in
mcnom obsoditi NcmSko-amerSki zvezo Kajti
po Roosevcltovem prepriGanju ie tn organizacija
proiamerSka. I'm ca ie Hughes ne obsodi tedaj
GA Roosevelt ne more podprati.
Ne vemo, kaj bo Storil Ilughes. Postati pred
sednik po RooScveltovi mosti, nj prijetno Ne
postati predsednik pa tudi nj priietno. In ce sc
natancno pogleda ie Roosevetoy pogoj 2elo podo-
ben zanki.
NSc meStanSke stranke racunajo nemSkimi
gasovi. Scveda je vSaka patriotitno ameriSka. Ali
IA izvotev jc trcba gla>ov. In ce hi vragi in hui
dci imel volilno pravco. hi ugibae meScanske-
strank", kako hi Sc dobili njh gasov
lIiStri ameriSk politik so tud vcasi nekoliko
Slept Oni mislijo. da so Nrmci V Ameriki nekak-
Sna cnota kakor da ne hi bill med mimi enako ka.
kor vSak narodnosti razlicn interest," razlicni
nazori, i'll vsled tcga nasproia. Politcni matador-
j hi pa rad nastavili mreio. katero hi Sc IA vo-
litve Well kar vsi Nemc
Iaradi tega uziva German Americans mai
vccjo obzirnos cd republicanov in cd demokra.
tov, in tudi od pregresstov: le cd Roosevelta ne.
On della razliko med lojanmi in neloialnimi Mem.
ci. Lojalni so lie tiSt XII mslijo ravno tako kakor
ON. II. pr. da hi hila morala Amerika napovedati
Ncmtiji vojno, ko ic napadla BeIgiio.
Ali ho Hughes poklonil Rooseveltu in ma
padcl NemSko amcriSkO Zvezo,
To hi bill neprijetno. kajti Hughes jc prccej
ponosen MOI i'll 4 njegovo samozavestjo Sc ne hi
posebno Strinjalo, da hi izponjeva Roosevetova
povclja. Tudi nemSkc glasove odbijati nj zelo
prakiicno. 'rako izgleda Ia rec enc stran
druge strani pa izgleda tako da hi Roose-
vcltova samostojna kanddatura ajbrze bolj po-
magala Wilsonu kakor Ilughesu Ia pa nj sprejel
Svoje nominacijc cato. da hi podpr Wilsona
Ne vcmo, kaj stori Hughes, zelo pa sc nam
zd da gra Roosevelt pray preracunano igro.
Ako hi ga ba repubIicanska stranka nomini-
raa, tedaj hi bil lahkO upal ma zmago Ako hi bill
mcn mic cbi ME sprejeI progresvno kandidatu-
ro, ko ga je rcpubcanska klka odklonila ne hi
bill mogcl upati niG druzega, kakor da napravi
IlugheSu nckolko Skodc. Lcta 1912 ic vidc da
New Ulm review. (New Ulm, Brown County, Minn.) 1892-1961, 1916-05-31

question-and-and make you put into
words what your eyes told me today.
May I. Mary?''
For an instant she swayed against
him. her head buried in his shoulder,
then with a sad little sob she drew
back.
'SThats all such a long, long way in
the future, Phil" she said YEARLY.
"Oh. let's not even think of it. There
are so many things in between
"Dear!' he cried in sudden pity, and
would have taken her in his arms
again. but she shook her head and
turned away. saying unsteadily:
IL think you'd better go now,
please, Phil! I'm so tired
''Of course" he answered quickly,
contrition in his voice. 81 was brute
to bother you now. Only. wanted
you to know, dear. that whatever hap
pens my love is around you, and will
protect you-with my life, if need be-"
Catching up one Of her slender little
hands, he crushed it against his lips.
Then he was gone.
New Ulm review. (New Ulm, Brown County, Minn.) 1892-1961, 1916-05-31

J anced their ch1lliness. and his welcome
to the other man and woman was
equally enthusiastic To him, the pres
ence OF these three was triumph 1t
meant that he had succeeded where
the police had failed, and that he had
still another surprise to spring upon
the jury in this most astounding trial
Some hint of all this crept into his
tone lending it new. almost boyish
note, when, at the beginning of the
days proceedings. he rose and said:
Your Honor, and Gentlemen Of the
jury: Ever since the beginning Of this
trial one point has remained mys-
terry. The state has admitted its in
ability to offer evidence on this moot
ed subject. and therefore l crave the
indulgence of the court to digress from
direct proceedings this morning. to
show you where and how Mary Page
spent those hours between the death
New Ulm review. (New Ulm, Brown County, Minn.) 1892-1961, 1916-05-31

of James Pollock and her surrender to
the law on the following morning!"
"What!' The startled exclamation
was wrung inyoluntarily from the Dis
trict Attorney as he half rose from his
chair, but it was drowned in the stir
of excitement that swept through the
entire room. For this had indeed been
mooted question and a decidedly
sore point with the Prosecutor-t
whereabouts Of Mary during those
hours Immediately following the muir
der.
Miss Page" continued Iangdo1;;
when the Judges gavel had restored
order. Ibid not herself know exactly
what was happening. AS always fol.
lows an attack of depressed psychosis,
the mind of the sufferer was like that
of patient coming out of ether-a
flash of recollection and a stretch of
blank Inconsistencies; therefore, it is
not until now that have succeeded in
piecing together the story Of that night
and shall call as my first witness.
Kate O'Neill!''
Kate proved to be the buxom woman
in the purple bonnet who gave her age
as round about thirty-ive" and he:
occupation as "a cook, and good one"
to the delighted amusement of the
spectators.
Miss O'Neill.'' said Langdon after
the preliminary questions. you say
you are a cook Where were you last
employed?''
In the boardin' house of Mrs. Wat
son." she answered with a strong Hi
bernian accent. "And the very ould
divil Of job it was, toor'
"That is on the same street as the
Hotel Republic, is it not?'
Sure! and it's but two doors away.
and what wild the dancin' and the mu
sic goin' on there, and the phonygraph
at the Club back, it's never a quiet
moment we had the whole night
through
But your duties at the boarding
house kept you up pretty late, anyway.
didn't they?"
''Sure an they did then. What with
hot bread two days a week, and me
cake-bakin', 1 set up every night till
most cock-crow."
"Now, Kate" Langdon's voice was
very friendly, almost coaxing, in fact.
II want you to tell me if you ever went
out into the alley or street that ran
back of the clearinghouse late at
night
go on wild your she retorted, bri-
ding. Didn't I tell you that?"
II know you told me- but want you
to tell the court. You had friend
who was Waterman for the block.
didn't you? Denny by name
"He was not me friend, he was me
finances" she responded with dignity.
And some nights when it would be
cold, and had made myself sup Of
hot tea or maybe coffee, would take
bit out to Denny. It's weary work
watching houses in the dark
"Of course your mistress knew moth
ing Of this?''
Sure. and what would I tell that
ould snoopin' divil for? It weren't
none of her business
ION the night when James Pollock
was shot In the Hotel Republic yo,,
New Ulm review. (New Ulm, Brown County, Minn.) 1892-1961, 1916-05-31
IN THE ALLEY

WITNESS room, like an ocean
~ liner. begets strange friend
I ships in it's enforced init
macy, and also has this in
New Ulm review. (New Ulm, Brown County, Minn.) 1892-1961, 1916-05-31


ships in it's enforced init
macy, and also has this in
common with the great ships, that
those who come on deck only toward
the close of stormy passage, find
themselves unreasonably ostracized by
their fellow passengers who have been
daily sharing the excitement of the
voyage. Thus the three newcomers
among the witnesses in the trial of
Mary Page were left sitting primly on
a bench close to the door while the in
congruous but friendly group of those
who had already testified stood near
the window.
The trio themselves were oddly con-
glomerate-a burly man in what were
obviously his best clothes. with COL
lar size too small and buxom wom-
an whose flushed face looked out from
under a marvellous purple bonnet. Her
hands We're encased in very large
White cotton gloves and she held back
her skirts aggressively from contact
with the short and elaborate gown Of
the over-dressed. tired-Iookirg woman
whose face was pasty with powder
ana hard with rouge.
All of the witnesses, for that matter.
from the little bell-hop to Mrs. Page
herself. surveyed this last conner with
disapproval; and Amy declared suc-
cinctly that if "Ir. Langdon nut
THAT on the witness stand-it would
be GOOD NIGHTr'
Langdon, however, greeted her with
va"n"th that more than oyerbal-