Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-13

DAILY News pisma nienega poroccvalca. XII Sc
lc vrnil IL AvStrijc, odkoder hi mogel iavljati
rcSnicc, pa naznanja scdaj persekucije, Xxi so Sc
vrSilc ma GaliSkem. ko so ST umaknili Rust. Clio
vcku So ieze lasje ma CLAW, ce eta vcsti O listen
o~bcsanju moSkih in lcmsk. Ali cc zigosamo tc
ccs. kr. bestijalnosti, ne slcdi IL tcga. da hi mo-
rail- zaceti slave pcti Rusiji, V katcro hi So morali
pc wolff e. A. %zaliublti. PRAY cato, ker liubimo
ruski narod, moramo sovraziti Si>tcm in Waldo, XII
"a muci in ubija med voino kakor pred vojno,
ali pa Sc bOlJ. In rayno tako ne moreno izprc-
mcniti V plemenitost a%ngleSko brutalnost, XII 81 je
4 bcsnim mascevanjem zncsla mad irskimi upor-
niki.
Clcvclandski list ocita slovenskim social
stom, ola 81 50 izreki IA mednarodnost, Ia je
pc njcnem mncniu 'ahSolutno ncmogoca.
Pardon. &c smo rckli ''po njcnem mmcnjn."
smo dejali nckoliko prcvcc. Opravljanjc med
narOdnosti j. cnostavmo konjicek {. A. Da hi
pa kaJ raZumcla % ntcrnaciOnalnosti. pa SC da-
hes ne vcrjamcnro, dasi SO q tenn prcdnctu zc ma
pisanc cclc bihliotckc.
Prcdvsem ic ocitno, da nina G.. A.. nolcncga
pojma o razrednem boiu. Ona ne vidi na svctu
ME drnzcga kakor uarode, in misli. ali pa ST. vsaj
della, kakor hi miSlila. da ina vsak narod same
skupnc intcrrsc. Zanio nj na svctu drugih ma
sprotij kakor narodna. Cello ma verska %nasprotja
j. ~pozabila, odkar ic vojna, dasi JIG bil to vGasi
MEN priliubliem precinct.
V rcsnici so V naSi dobi ravno razrcdna ma
sprotja %najvccja i'll najostrcjSa. V drugi vrsti
stoje %nasprotja poSameznih kapitalisticmih sku-
pin, izvirajoca IL konkurcncc.
Razrcdna ~nasprotja So pa pc svoii prirodi
mclnarodna. IN slovcnSkega delavca ic vaino
to, Ola j. izkoriScal. &c ic njrgov izkoriScevalec
Slovemec. Nemcc, Madiar, Amglez ali Tree. ne
menia niccsar v stvari. To vclia IA delavca VISA
Ike narodnoSti. Proti izkoriScanju SC morale to-
rel delavci bojcNati kot dclavci, ne pa kot Slo-
venci, l%taliiani. Amcrikanci, Turk ali kitajci.
la da 81 morcJo uSpcSno %bojeyati, Sc mOraiO boje-
vati zdruleni, torej mednarodno. -
Da jc socialism sam ma sebi mednarodnO
vpraSanjc, kcr Sc more lie la vsem svetu realizi-
rati, ne pa V kakSni %posamezni vasi, to je "a emo
stranske ljudi pac Sc prcvisoko. Socialism pa
je razumljivo. da hi So sam liz scbc norca dclal,
ce hi hotel doscci mcdnaroden. svetovcm eli, pa
hi zamietaval mednarodnost.
Ampak IL nocnc tiSinc ystajajo zopct strahO-
vi, XII Jill j. luc socialiSticncga znania ze davno
prcpodila. McdmarodnoSt slikaio posilimodrijani
zopet kot nckakSlo mcglemO breznarodnost. inter
nacionalnost zamenjavajo $ tistim bledim. brez-
krvnim kozmopolitiznom, XII st ic porodil V sd
njah mchkil brrIvaznih famtastov. oldaljenih cd
rcalncga svcta kakor ncbo od pckla.
In vcndar ic bescda sauna tako jasua, da Sc
mora trndoma napcnja,i, kdor 10 hocc zasukati.
Mednarodnost III in he more biti breznarodnoSi
ali protinarodnoSt kaj:i kHr jc "mcd narodi',
prcdpoStavlla samo pc scbl narodc kot cksiS,cn-
cc. kdOr j. mcdnarodcn, j. narodcn. do tistc
mejc, kjcr hi aspiracijc cncga naroda povzrocaIe
krivico drugcmu narodu. kdor je socialist, ne
prestanc biti Slovcncc, Francoz, Turek, sploh
elan svojega naroda. Dclavska Intcrnacionala
hoce zbrati dclavskc moci vsch narodov IA boj
prot kapitalisticnim slam vsch narodov. In ker
je masa vsakega naroda delavska. jc V resnici
ona predstavnica svojega narOda, oziroma JIG pO-
klicana, da postanc njcgova predstavnica.
V TEN zmislu je socializem V svoji ccloti med
naroden, V oGviru vsakcga naroda pa naroden;
ma socialiste vsakega naroda Sc opira meduarod-
nj socializem. Jasno je, da invOlvira mcdnarod-
most popolno nar0dno cnakopravnost. ker jc breZ
ME nemogoca. Mrdnarodnost je cello pogoi ma
rodne enakopravnosti; kajti to nj v~prasanje enc
ga naroda, ampak vseh. Enostransko So IahkO
ustanavljaj o narodnc prcdpravice; enakc pravicc