davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

zaradi tega pretepal pijancem, Sc lie ponizam;
in dezela, Xxi pograbi zaradi takega pljunka "a o.
rozje, prav tako ne bo povisala
ker je east tako easticna rec da sc ne more
Jo njej napraviti nikakrsni sposno veljavni "a
koni, je pa tudi najvecja nevarnost da Sc zrabi
ia beseda "a pretvezo, XII maj pokrije povsem dru-
&c nterese. Tako je blo ravno Mehiko. o ca.
st Zedinjenih drzav je govorio, ma interese
kapitaizma sc Je pa mislilo Hearst je pisal
zvezdah in progah, preraGunaval je pa vrednost
svojih posestij Mehiki.
Ali Wilson je govoril tudi drugih reGeh Ia
eel Je pravzaprav amerSkimi institucijami n
merSkim duhom. O TEN govori sedanii pred
sednk posebno rad. Pozabl je pa tudi tukaj, da
sc ne SINE nasem casu generaizirati. AmerSki
narod nj enota. Pri TEN mislimo ma dejstvo,
da sestavlja IL nestetih odlomkov najraznovrst-
nejsih narodov, ki prihajajo tukai glasoviti
Melting Pot Ne mislimo ma ''Hyphen'' ma
vezaj XII della "Deutsch- Amerikaner " 'ameriSke
Cehe, 'ameriSke Tree it'd. namesto ''pravih
Amerikancev'. Neliko pomembnejSe razke
med Amerlkanci IN Amerikanci, i'll tiste topilnice
nj cd Atantika do Pacifika, XII hi mogla raztopiti
najglavnejSe, najvecje in najodloGnejSe razlike:
Razlike med kapitalisti in proletariatom.
Kakor v vsaki kapitalisticni dezeli so tudi
Ameriki zelo razlGni duhovi. "AmeriSkega du-
ha sploSnega, vsch Americanih ziveGega pa
maj so nativisticni deSct rodov nazaj nj
All mlsll wilson, ua Je hOcketellerJeV, Gary
jew, Morganov duh pravi ameriSki duh2 All. A
merik je ma miljone ljudi povsem drugega duha.
Enak duh, ki zivi naSih multmilj jonarjih. prebi-
va pa tudi kruppu. Rothschildu, Kestranku
FuerStenbergu in drugih velekapitalstih maj
razlitnejsh dezel Profitarski duh je to, interna-
conalen in kosmopoticen, duh nebrzdanega hre-
penenJa po vecjem bogastvu, po moc
Povsem drugacen je duh coloradskih ali
pennsyvanskih deavcev. Ia je podoben univer-
zalnemu delavskemu duhu, stremi po Dol jSem kru-
hu po viSji kulturi in po svobodi, pa je cato bo-
Ju : kapit&listiinm duhom, XII to odreka
Je Ii to pravi ameriski duh 2 Tezko bi Sc to re-
klo. kajt oficieinega priznanja gotovo nina ST.
Ger ne hi bio mogoGe, da poSilja proti MENU
enkrat drzavna, drugic mesna policija, obakrat
ameriska tretjic pa mica, zopet ameriSka.
Ali Sc izraza ameriSk duh otroch XII della
Jo po dvanajst ur V tovarnah ali juznih kava-
lirjih. Xxi Sc trdovratno uprajo pC.zkusom da Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

odpravi to izkorscanje otrokf Ali govori ameri-
SKI duh IL delavcev, Xxi zahtevajo poticno svo-
bodo, ali IL policijskega komisarja XII groz da bo
lzgnal vsakega delavskega agitatorja XII bi Sc
drznl govoriti mestui
Wilson Je navdusen Amerikanec toda sloma
zatiska trepalnce, da so v Zedinjenh drzavah
kakor drugod razredi, med katerimi so nasprot-
ia vega kakor med narodom in narodom
In kakor so 81 nasprotni duhovi, tako so 81
nasprotni interest Po cemer hrepene kapitalisti.
to skoduje delavstvu; kar bi delavc radi dosegli.
smatraJo kapitalisti greh proti sebi Zato nina
20 nltl Wlsonove besede amerSkih instituciiah
trdne podlage. ker gospodujejo kapitalisti so tu-
di tie institucije kaptalisticne, pa ne american
ske
zato mora delavstvo Gutti, da je tisto oboro-
zevanJe, Xxi ga sedaj zahteva vlada "a katero agi-
tira Wilson in rabi svojo zgovornost kaptali-
Stlcno obrozevanJe, pa ne ameriSko, da ina slu-
ntl kapitalisticnim interesom, pa ne amerSkim,
da Sc ne propagira varstvo ameriske svobode
ampak "a kapita!isticne profile.
Wilson pravi, da ma svetu dragocenejSe re-
ci od miru Gotovo Socia!sticna stranka ne bi
bla to- kar je stranka boja, revolucionarna stran-
ka, ce ne bi tega priznala Ce bi cesarske in
kralJevske uniforme stlacen delavei evropskih
zakoplh obrnili puske in topOve proti tstm. XII so
Jlh pognah klavnico, pognali svoje kronane tro-
tie pekel in solidarnem sporazumu napravili
saml red Evropi, bi jih navdusenjem po-
zdravi Socialist vseh dezel in hi jim vsemi ST.
laml pomagal Ia revOlucionarnO zmago. To kar
bl priborili, hi bilo dragocnejse cd miru.
Ali med te dragocenejSe reel ne spadaio pro-
fit municijskih tovarn, XII hocejo imeti tudi po
evropski vojni ogromen obrat :; med ME ne spada
konkurenca ameriSkih kapitalistov evropskim:
mednje ne spada osvajanje novih trgov; mednje
ne spada moznOst kapitalistov, da zaduse DELAY
ske stavke V krv: mednje spada strahovanje
deavcev pri volitvah in pri izvrSevanju polite
min pravic
Take namene pa ina tisto oborozevanie, "a
radi katerega tekmuje Wilson sedaj Roosevelt
tom.
Wilson je prezrl, da zahteva cd naroda mai
Sc poda V suzenjstvo in odrece vsake svobodne
wolfe. kajti ce izvede tista pomnozitev arma-
de in milice Xxi jo zahteva vlaCa bo vsak drzav-
liam, ki vzame pusko ma ramo, sepc orodje vlada-
jotih sill, njegovim interesom nasprotnh Poll
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
MEDNARODN PRANO.

Resoucija ina nasov ''Deklaracija pravic
narodov." line ''narod'' pomeni tukaj to, kar
navadno imenujemo drzava, tako kakor Sc rabi v
Ameriki beseda ''Nation' "a vse prebivalce Zedi-
njenih drzav oziroma Zednjene drzave same
Opira Sc ia deklaracija amersko "kiavo
neodvsnOsti' in je opisana kot 'mednarodna iz-
java neodvisnosti." Canek l. pravi, da ina vsak
narod pravico obstanka in pravco, da bran svoj
obsanek. To pravo pa ne obsega pravce, da 81 pri-
bavi kakSen narod varnost nezakonitimi dejanji
zoper nedolzne narode.
Vsak narod ina pravico do neodvsnosti V
tenn zmisu, da lahko pospesuje svoj razvoj brez
vmeSavanja drugih narodov ali vedno TEN po-
gojem. da Sc ne krSijo pravice drugih narodov.
En- narod ina pred postavo enake pravice ka-
kor drugi: Teritorialne pravce dolocenih me-
jah in izkljuGno jurisdikcijo ma TEN ozemlju mad
vsemi osebami, maj so domacini ali pa tujci.
Nsak narod ina pravico zahtevati od vseh
drugih narodov, da rcspcktrajo in 6uvaio niego-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
LETo (voL.) XII.

ticni poloIaj ustvarja tajna diplomacija, ma ka
tero NINA lJudstvo niti najmanjSega vpliva Pro-
u lJudskl volJi Je situacija nenadoma lahko TAXA
da Je voJna nezogibna," vojna, katere ne bi
svobodno Judstvo nikdar odobrilo S pomoeio
taJne diplomaciJe Sc da cisto agresivni kapitali-
sticno osvoJevalni vojni lahko znaeaj "nujne O.
brambe". In lJudstvo mora ma taxi vojn preliva-
u svoJo krl In mora svOjmi zulji paGevati meme
stroske.
LJudstvo ne odloGuje vojni in miru kaiti
kongres kOntrolira kapitalistiGni razred Ampak
dolznoStl voJne bi pade ma deavski razred In
dogodki ma Angleskem uce, da bi bill tedaj do pri-
slime vojaske sluzbe lie en- korak
Vazne, zelo vazne momente je prezr Wilson
IN cato sc ne SINE cuditi da je socialistcno de-
lavstvo nasprotno njegovim oborozevalnim naGr-
tom.
Drugace b bo Ge bi Ameriki res zivel 1.-Two
zivlJenJe ameriski duh, to je tist XII b moral VIA
datl, ce b Sc bile tradicie in msli IL vojne "a ne
odVlsnost lie tenn izpremenile, da bi Sc bile do
sledno razvile casom. AkO bi bill ameriski duh
katerem govor Wilson, prav duh svobode ako
bl bile ameriSke institucije institucje delavskeea
lJudstvaakO bi to ljudstvo resniGni svobodi samo
vodllo svoJo politike in urejevao svoje razmerie
do druglh narodov ako bi ameriSki narod sam od-
local svoji usodi, pa bi ga vendar katerikoli So
vrazmk hotel napasti, da pomandra njegove pra-
wee, ne bi bilo treba nobenega pridusavanja in
Vsak Amerlkanec bi razumel, da so ma svetu Sc
dragocenejse reel cd miru, in vsak socialist bi bra
NIL Amerlko, vedot da brani MO svoje pravice,
svoJo svobodo, pogoje svojega napredka in kos
svobode in bodoenosti vsega clovestva
Wilson zahteva vec vojakov, veG niliGarjev,
wee ladiJ, topov, zrakoplovov it'd Ia varnost Ze-
dlnJenlh draw b moral Wilson predvsem zahte-
vati resnicno demokracijo resniGno republiko. od-
stranitev kapitalisticnih dinastij ljudsko diplo-
maclJo mnogo, mnogo sociane politike mnogo
zdrave ljudske izobrazbe. &c bi ameriski duh ma
ia nacin pomenil srecO in svobodo naroda, bi bill
vsak Amerikanec brambovec Amerike, ce bi ma
stopila potreba obrambe
Ali ce zaklice Wilson tie zahteve po Ameriki,
bo to gas vpijocega pus6avi. Kajti Wilson je
prvi uradnik Zedinjenih draw, njh vladar je pa
kapitaisticni razred. In cato 81 bo moral delav-
ski razred sam prot kapitasticnemu priboriti
pravlce in svobodo, ki gre, in O kater bo te-
daJ tud dnu duse preprican, da jo je vredno
branti, ce je potrebno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

svetinjo. Njihovemu prtisku jc res posre-
clio, da so napravili zakonu izieme Ia nekatere
kOnServne tovarnc.
Ma drugi stran je pa vplival pritisk javnega
mnenja kongreS in ie povzrocil, da je bill zakon
spreiet 337 glasovi proti 46. Sedaj mora odlo-
Giti Sc scnat. in upat jc da ne bo TEN vpraSanju
bolj nazadnjaSki od zbornice poslancev
Kongresniki meScanskih strank gotovo nj
izpremenili svojem znacaju in MISC Gez noe
postal protikapitalisticn Med 337 poslanc jih je
gotovo mnogo, Xxi MISC svojim srcem glasova "a
zakon in hi ga bill rajSi pokopa ce sc bi bill
zba javnega mnenja in izgube mandatov. To
javno mnenje pa nj nastao samo cd sebe, temvec
je pod socialisticne agitacije in dokazuje da pri
nasa delo uspehe tudi preden je dosezen zadnji
cilj Delavci, XII molijo da nj vredno pristopiti
stranki in socalsticno glasovati, dokler nj goto-
vo, da zmaga socialistcna strankt, iz tega lah-
ko pouce, da je ne lie vredno, ampak tudi potreb-
no.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

slo porazuioce image. Oklepanje sovraznika po-
staja mocnejse. Doslej razsrja svoia bojisGa, to-
da vojaSkega staliSca slabi, in duSilni process
ga bo davil boljinboj.'
Prerokovanja nimajo mnogo pomona "a vol
no. Mnogo jih je re bilo in mnogo Sc iih ie izia-
lovilo. Zavezniki so storili pretekosti mnogo
napak in tudi bodoenost MISC varni pred rjmi
Seveda NemciJa tudi ne Ali Lloyd Georgova pre-
rokovanja mas ne zanimajo toliko kolikor diva ME
gova izreka:
l. Sele priceo sc je;
2. Nemara bo dolgo trajalo
Vsi so mislili, da Sc je pricelo koncem Julia
1904 Lloyd George pravi: Ne ! Sele sedaj Sc pri.
ctnJa. In ce je to res, tedaj je sama oh sebi ver
jetna druga napoved, da bo Sc dolgo trajalo
Naravno da bo tako Kajti tel ,ojni odlo
cajo kapitalisticno imperialisticni faktorji, in
njih interest in njhovi pshologijo je treba raeu-
natl.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

We pravice kajt lie pravice in dolznosti stole
zvezi, in doznost enega naroda je spostovati pra-
vice vsakega drugega
Pravijo in piSejo, da he hi mogla nikdar
krsti belgijska ali grSka nevtralnos., ako bi Sc
daj veljala ia deklaracija. Mi pravimo Sc wee:
Sedanja vojna hi bila nemogoca. Kajt ce ina VISA
ka drzava izkijuGno jurisdikcijo ma svojem ozem-
lju, ne hi bila mogla Avsrija nikdar posati Bel
grad infamne zaheve, da maj avsrijski polcisti
in sodniki preiskujejo in uradujejo ma srbskih
tleh
Ali ma svetu nj tako lepo urejeno, da bi Sc vse
opravilo Z izjavami in deklaracijami. Resolucia
waShingtOnskega zavoda itak obsega mic move
ga. Ia nacela so tudi doslej teoreticno vejaa
mednarodnem pravu. Vsaka drzava ie samostoj-
ma, neodvsna ina prayco 30 obstanka, pravco,
da brani svoj obstanek it'd. lnvazija Belgijo
ie bila nezakOnita, ker je bia vrhu vseh splosnih
nacel Belgija Sc nevtralna drzava in ie bila ME
ma nevtranost SploSno priznana in podpisana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
JUcosLov. soclALIsTIcNE zvEzE.


Predsednik Wilson je storil, kar je napove-
dal. Vozi po dezeli in agitra oborozevanje,
tiste naGrte, Xxi jih Je vlada predlozia kongre-
in Sc nekaj vec Po njegovih zejah maj bi
N pr. Zedinjene drzave imele najve6jo mornarico
sveta.
Predsednik Wilson pove svojih shodih mar
sikatero resnGno besedo. mimi hipnotizira tu-
d mnogo takih poslusalcev, XII so sicer nasprot-
niki teh oborozevalnih nacrtov In bilo bi res
nezmiseno tajti, da Sc kaze njegova dosedanja
agitacija kot velik uspeh, Xxi je sprawl meScanske
zagovornike miru ocitno zadregC.
Wilson pravi n. pr, da je svoboda dragoce-
nejSa cd miru. Kdo mu ne bi pritrdiG Mir je ze-
10 dragocena rec in socialist ga znajo ceniti Ali
ce Sc svoboda ne da ohraniti, ali doseGi drugace
kakor 2 orozjem, prepriGani, da bodo cello IL
st socialist, XII bi jih lahko imenova fanatiGarje
miru, odobrava oborozen boj
Nekaj druzega je ce govori Wilson "naro-
dov casti" in zahteva vojno zanjo. Ne glede ma
to, da je Harodna cast raztegjiv pojn4 kakor Ella
stika in ina vsakdo njej lahko drugc nazore je
MAJOR da pOpravlja east krvjo, popolnoma
srednjeveSko fevdalen in njegov najznacnejSi jz-
je dvoboj XII Sc je ohranil Evropi zlast a
ristokratGnih in oficirskih krogih.. o neumnosti
dvoboja Sc je re toliko pisalo, ia more po-
vedati njej mic novega veG. In najbolje je ia
norost karakterzirana, kadar pade dvoboju IL
sti, XII je bill razzaljen nasprotnik, XII ga e razza-
iii, jo pa zdrav in vessel odzvizga
Kdor zagovarja vojno zarad casti, noce mic
druzega, kakor prenesti blaznost dvoboja veil
ko in ma mestO dveh pretepaGev postaviti Milo
ne. Kdor zagovarja vojna zaradi casti, daje So
vrazniku najlepso prko, da zzove vojno, potem
Sc pa postavi pozo napadenega
tako vojno ''zaradi cast'' bi Sc bile Zedi-
njene drzave malodane zapete casu Huertove-
ga predsedniStva Mehik AmeriSka cast je BIZ
la takrat uzaljena ameriski zastavi. Sodrug
Meyer London je pa kongresu jako dobro deja:
Zastava je lie simbo in razza jo lahko vsak tepec.
Argumt1lt sassi je torej Wilson ma vsak ma
Gin slabo izvoil. Zdi Sc, da je zopet enkra poza-
bill ma svoje lastne besede. Lani ko Sc je pricela
Sc doslej nekoncana afera zaradi Lusanije, je
lsti predsednik dejal: 'Narod je lahko preponO-
sen, da bi Sc bojeval.' In ia izrek je bill ma vsak
nacin bolj opra .icen. Ako plume kaksen prismo-
jenec ma zastavo, je to prav toliko, kakor ce me
dregne pijanec cestnem hodniku. Ako sc BON
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

V Washingtonu obstoja Ameriski zavod "a
mednarodno pravo. Nina sicer Oficielnega znaca-
ia, toda znamenit je zaradi tega, ker MEM Ia
stopane ameriske republike. Vsaka ina tam po
pet zastopnikov in vsaka gleda da jo zastopajo
najznamenitejse kapacitete polja mednarodnega
prava Zaradi tega je tudi vpliv tega zavoda
ameriske republike vprasanjh internaconalne-
ga prava znaten
Ia zavod je pred kratkim soglasno sprejel re-
solucjo o naGelih prava, ki maj bi bila merodajna
"a mednarodne razmere.
Ia ia trenotek ina omenjena resolucija pac lie
akademcen pomen. Ravno tiste drzave, katerh Sc
najboj dotika, sc sedaj ne bodo bavie MO Pre-
vec imajo opravka Z vojno. In Ge hi Sc lotile teh
vprasanj, bi jill, pray gotovc hocle reSit ker hi
morale sicer sebe udariti.
Pac pa je gotovo, da pridcjo ia vprasania po
voini ma dnevni red Koliko bo praktiGno vred-
no. ce sc ia nacea teOreticno sprejmejo, je pa Sc
veda druga rec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Kongres je cetrtel sprejel zakon, XII Sc tice
otroskega della. Ce Sc natancno vzame, ne gre
ravno "a veliko rec Prepovedan je meddrzavni
promet blaga, izdelanega tovarnah, katerih
otroc izpod 16 let zaposleni po wee kakor
ur ma dan ali pa kjer deajo pred I. zjutraj ali po
Z zveccr tovarnah ne smejo delati otroci iz-
pod IA, rudnikih in kamnolomih izpod 16
let.
Zakon gotovo nj revoucionaren. Potrebne
bi bile drugacne dolocbe da bi sc otroci resili
IL industrijskega suzenjstva. Prizna pa vendar
lahko, da je postavi koscek napredka, in
socialni napredek Sc naposed sestavlja il kos
ckov.
Kljub temu, da zahteva zakon prav malo, sc
je pa vodila sila ostra opozicja proti MENU, in
sicer so stall ma Geu tega boja gentlemani il
juznih drzav. Tam so napovedovali tax BOZ, kakor
da sc pripravljajo "a novo secesijsko vojno. Ka-
kor Jim je bila crna suznost nekdaj svetost, tako
smatrajo sedaj zkoriscanje otroE "a nedotaklji-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
VOjna Sc je Sele PriceIa.

Zelo tolazilno besedo Evropo in okolico je
zrckel angeSki municiiski minister Lloyde Geor-
&c, ko Sc je razgovarjal dopsnikom manskega
lsta ''Secoo'
'Mislim, da Sc je vojna Sele pricela"
ie dejal, 'sem pa absolutno preprican nasi kon-
chi zmag dasi sorili preteklosti wee ma
pax. Anglia in njeni zaveznk Sc sedaj skupno
posvetujejo in bodo mocnejS ker so zdruzeni
Spomladi bono meli prvic, odkar Sc je pricela
vojna, wee streliva kakor naSi nasprotniki Ste
wilma premoe nasih vojsk je pa nepreporna. Razun
tega je financno stanje Nemcje cd dne do dne
slabse''
Ko ga je dopisnik vprasal, ee obtici vojna ma
mrtvi tocki, to Sc pravi, da ne bo mogla nobena
stranka popolnoma premagat druge, ie Lloyd
George odgovoril, da ne bo tako. "Morda bo ira
jalo dolgo," je dejal, "ampak najprej moramo
streti lupino, da pridemo do jedra Osabljanje
povrsnim godanjem je dolgotrajno in ne bi prime
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Pa vendar so kajzerjevci udrli vanjo Vojna
Je lzbruhnlla krivicnimi pretvezami in tekom
voJne Sc vrse nesteti prestopki mednarodnega pra-
va.
Obika, v kateri Sc zrekajo mednarodne pra
vice, nj najvaznejsa Mnogo globokejse je vpra-
SAME, kJe je moe, Xxi bo varovala pravico
ameriskem' zavodu "a mednarodno pravo
sede kapacitete. Mic dvommo O tenn Ali te ka-
pacitete so kljub svOjemu znanju in svoji avtori-
teti tako enosranske, da izgubi njh znanje vso
prakticno veljavo. &c Sc tsockrat doloci, da ina
10 vse dezele enake pravice, ne vzame to kapita-
lizmu njegove ekspanzivne moci KapitalistiGne
drzave ne napadajo drugih, ker ne vedo, da je to
krvieno ampak zato ker potrebuje njih kapitali-
zem razsirJenJa Tako je in tako bo dokler bo ka-
pitalizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

Rumunska vlada Sc pripravlia, da naiame v
tuJni posojilo znesku 210 miljonov frankov.
KritGno znamenjel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

p A ZITE'
~
ma stevilko " oklepatu,
ki 20 nahaia poles va.
sega naslova. prileplts.
mega spodai ali
ma ovitku. Ako (4N)
10 Stsvilka E.
tedai vsm . prihodnio
stevilko naSoga lista po-
tecs narocnina. Prost-
mo, ponovite 10 takot.
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1916-01-15
Bandits in Mongolia

Peking.-(Correspondence Of The
Associated Press. bandits have be-
come so active in inner Mongolia and
have been so successful in resisting
the Chinese army that the government
now refuses to issue passports for
Inner Mongolia and for much of China
proper lying near the Monaghan bor-
der. Many robberies have been COM
mitted near Kalgan and Dolon-nor.
Kalgan is less than one hundred miles
northwest Of Picking, while Dolon-nor
is about one hundred and fifty miles
north of the Chinese capital.
China organized a Monaghan guard
of about eight thousand soldiers some
time ago. Practically all this guard
has deserted and taken its arms over
to the bandits. Loyal troops have been
sent from other parts of China with
in the last month, and rumors have
reached Picking that their conflicts
with the bandits have been very dis
astrous to the regular organization.
Reports are constantly reaching Pc
king concerning the robbery Of mis-
sionaries and other foreigners in the
Monaghan section.
Captain Isaac Newell, q. 8. L., mil
itary attache of the American legation,
and Representatives of other legations,
have recently been to KaIgan making
inquiries concerning the situation in
Inner Mongolia. Their Investigations
indicate that travel is likely to be I'M
safe in Mongolia for some time.
Travellers returning from the troub-
led section all say that the bandits are
unusually we'll provided with modern
arms and ammunition. Many of the
rifles used by the outlaws are of jap
anese manufacture and practically
new
Chinese newspapers and many Chin
csc officials charge the japanese with
promoting the Monaghan disturbances
in support of their opposition to the
monarchial movement
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1916-01-15
SEEKS VACATION
OF COURT RULING
Attorney Eagle Advances Interesting
Point in Case He Tries in Moline
City Tribunal.
JURISDICTION IS QUESTIONED
Litigation Involves Parties Living Out.
side of Zone of Authority Posi-
ton Taken.

In Moline city court this afternoon d
motion was filed by Attorney E. L.
Eagle that judgment in the cause of
William Lound against P J. Lauren be
set aside and vcated. The question
probably will not be argued until a
later date Outcome of Attorney
Eagles action is of interest to legal
lights of Moline and, in fact, every city
Of Illinois where city court is main
tanned.
Principal reason for Attorney Eagle
asking Judge G. O. Dietz to withdraw
his ruling in the case is that the liti-
cation arose outside of the city, both
principals involved in the fight for pos
session of certain mining property re-
siding five miles beyond the city limits,
and that authority gathered from su-
preme court decisions in similar cases
specifically states that the city court
has no jurisdiction in cases arising
outside of the city in which the court
ID lUIdtcu lt SIdlultS piUslut That
the city court shall have jurisdiction
concurrent with the circuit court in
cases arising in the city and in cases
appealed from justices Of the peace in
the city.
Mr.. Eagle contends that if the
statutes were interpreted by Judge
Dietz to mean that the city court has
jurisdiction in cases appealed from a
local justice of the peace, even though
they arise outside Of the city. this law
appears TO be unconstitutional under
supreme court decisions, which say
that the city court has jurisdiction in
cases originating in places other than
where the court is conducted.
In the Moline case Lound brought
suit against Lauren 10 get possession
OF mining lard outside the city. which
the plaintiff owns, claiming that the
lessee did not live up to terms of the
Rock Island Argus. (Rock Island, Ill.) 1893-1920, 1916-01-15
Sweden Watching American Ships.

Stockholm, Correspond
ence of The Associated Press Allie
cations that German agents are trying
to smuggle copper and other contra
band from the United States into Ger
many by shipping it first to Swed-
ish port disguised as unprecedented
foodstuffs have resulted in the stricter
surveillance of all incoming ships ~
the Swedish government.
The Andrew WEIGH. an American
steamer which arrived recently a,
Halmstad from Philadelphia is still De.
tanned at the former port pending de-
tailed examination of an alleged cargo
of beans.
She was sighted off Halmstad, cruis-
ing about for no apparent reason, and
when questioned by the commander Of
Swedish torpedo boat the captain
said he had orders to wait there. Soon
afterwards a large German tug came
up to the sound and made for the An
drew Welch. The captain of the tug
was equally ignorant of the reason for
sending him to a point off Halmstad
but denied that he had a rendezvous
with the American ship.
The Swedish naval authorities there
upon brought the Andrew WEIGH into
| Halmstad and the German tug dlsap-
peared in a southerly direction. A
cursory examination of the Andrew
WEIGH showed that she carried beans
but members of the crew told Inc
Swedish inspectors that the weight o.
the bags had caused some comment
among them. and they thought there
might be other things inside"
Enormous quantities Of non-eontfa-
band fOodstuffs from America have Deea
going into Germany from Sweden our
ing the last six weeks. including pre-,
served fruits from the Pacific coast
coffee and tea. Imports OF America
coal are increasing, owing TO the CUE
tinued ban on British coal by the BIT
ish coal by the British goyernnleas
Germany is sending eargoes Oh pf
GUM coal from Lubbock and Stetlia y
Malmo but it is of inferior quality aAS
1.-THE demand for American coal is proF
ing. Ten thousand tons arrived .
! Malmo this week. 4,
The activity OF British comniei''s'
agents. whom the Swedes call e01'
Imercial spies" has caused great HN
tation here. Several have been 9
PEELED because of their activity = :.
Swallowing" cargoes unloadea :
Gothenburg and other ports. Amer
can buyers are carefully watched al'
their negotiations with Swedish VS.
ness men followed in detail