Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
Place i'm place.

Use to ne izpremeni dejstva, da DO mOrala
chikaSka obtina tridesetim osebam ~placevati po
9o.ooo dolarJev ma leto wee. Razdrazljivo je pa
&c Same oh sebi to, ola sc V eni sapi dovoljuje
pometacem pc ID ccntov, sodnikom pa skoraj DO
. dolarjev ma dan pribol jska "a enc Sc trdi, da nj
denarJa, IA druge sc pravi, Ola ga je ma vsak ma
elm trcba dobiti.
Razprava o redlogu financnega odscka je
bila vroca. Sodrug Rodriguez je bill izmed vseh
pravnikov, kar Jill je V mestnem svetu, edini, XII
Sc Je odlotno postavil prot predlogu in je nagla-
Sal, da ina ob6ina sto in so delavcev. XII bi bill
boil potrebni zboljSanja kakor sodniki. XII imajo
vendar 6OOO dolarJev ma leto, S elmer lc nj trcba
kruha stradati.
Sodrug Kennedy je dejal, da jc naravnost
Sramota Stokati, ola nj mogoGc dati delavcem wee
kakor 10 ccntov ma dan, ce Sc socaSno priporoca-
j. pribolJSki pc tritisoc dolarjev.
Zagovorniki odsekovega predloga so sc mo-
rail- halo potrudltl, da najdejo vsaj navidez kak-
she argumente "a Svoje ~StaliSce. Srece pa MISC j.
nell pri TEN napOru. Pravili so ma primer. da BIO
mcsto imclo boljSe sodnike, ako jim bo wee pla-
tevalo. Ma to hi Sc lahko odgovorilo. da velia to
haJbrzc tudi "a pometace. Mestni svetnik Me Cor
mick Je dobro partial to prctvezo z vpraSaniem,
kaJ sc more ugorarjati Sedanjim sodnikom. Ka-
darkoh so %volitvc, SliSi vSe mesto, da so kandi-
datl naJbolJSl lzmed vSch, worm. uceni. izkuSeni
pravniki, SAM Salomoni. &c imamo torci &c sedai
naJholJSc, kakO jc tcdai mogoce reel. da bono do
bill Sc boljSe, ako jim bono ~placevali pc ~tritisoc
dOlarJeV Vcc'
Baje 50 sodr;ki tudi o~bljubili, da %prihran;.
10 re ?neSNc ma GrUgi strani, ako Sc jim plaza
I"viSa. kJe hi mogli kaj prihraniti, Sc paG nc mo-
re ugamlti. Svctovalec Ne Cormick je bill takn
rad"Vcden, da jc hotel vedeti, zakaj ne var:u icio
ScdaJ, ako Je mogoCe varciti. Ampak bravo je
naJhrlc odkreSal Nvctovalcc Coughlin. XII jc dcial.
da bodo pat ~nalagali liudem viSjc globe. Toda
pc !iaScm mncnju nj to nikakrSno varceyaujc.
Yes boj proti nameravani regulaciji ic bill
brczuSpcScn, kcr je bila vcGina cd vsega zacetka
namcnJena, da bo glasovala zanjo brez obzira ma
kakrsnckoll argumcntc. Tudi predlog, da gre
StVar ma referendum, je propadel, in ~zviSanie pla-
ce ma 5000 dolarjev je bilo sprejeto z 81 glasovi
proti IA.
Ma Sejo so priSli tudi Sodniki, seveda kot po-
SluSalci. Mice jim ne more odrekati te pravicc.
daNI lc blla njih navzoGnoSt demonstrations i'm
Jc tudi gotovo vplivala ma znatno Stevilo poslu.
Salccv. Spominjamo sc pa ma nekatere drugc seje
lalSkcga lcta, ma katerih so Sc priGakovale raz-
pravc o chikaSkih Strajkih. Tudi takrat nj mo-
gel nlhGc StrajkujoGim delavcem in uradnikom
delavSkih organizacij odrekati pravice, da Sc IL
dclczc Scje kot glcdalci. In vendar so Jim odrekali
to pravico in zapirali g~alcrijo pred nosom.
Pomctati SC topot MISC spomnili, da hi bill pri,
Si ma Scjo. Prior hi bill Steer zanimiv. ce hi bill
V SvoJlh uniformah scdeli poleg sodriIov. Ampak
rc Sc MISC tcga domiSlili. hi 81 sedaj lahko poklica-
Ii Y Spomin, kako ie bilo lani pri volitvah, ko so
SAM vecinoma glasovali "a tiSte gospode, Xxi Jim
Scdaj nikakor ne morejo dovoliti wee kakor ID
ccntov ma dan.
Dcmokraticni in republicanSki kandidati so
jim takrat obljubovali, da bodo zastopali intcrc-
So vsch volilcev enako, ako dobc njih glasove.
kako ''enako' Jill zaStopajo, vidijo lahko sedaj.
PetnajSt centov in tritisoc dolarjcv tako izglc-
da ia cnakost.
he takrat so jim socialist pravili. da ic tiSto
'enako' zaStopanje vseh ncmogoce. Ali vericli
so raJSl tiStim, Iii so jim dajali lepc bescde. Sc
daj, ko imajo bridko i~zkuSnio, lahko vidijo, ko-
ike 50 vrcdnc volilnc obi iubc. In &c noccio biti
cnako varani vSc ease. morajo IL svoje izkuSnie
iZvalati poslcdice; rcSiti sc moraio ~varuStva ka.
pltaiStltnih Strank i'll wolff dclavske. socialisticnc
kandldatc. XII zaStopajo interese delavstva, ne
pa "intcrcSov vSc". To ne vclja le "a chikaske
p%ometatc, temvec "a delavce Sploh.
MA SAN DODMINGU.