Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-01

cloIiStlcHc llteTHuclOnale. MIN Sklep1 so "a SOcl-
aliste zakoni, in sicer najobveznejsi zakoni. ker so
jih socialist sami sklenili in MISC bill cd niko-
gar drugega v~siljeni. Kar je bilo ma takih
k%ongresih sklenjeno, velja, dokler nj ma kaksnem
drugem kongresu nadomeseeno z drugim skle-
pom.
cato velja tudi sklep, XII zahteva, da Sc odpra-
WHO stalne voJske, ali Ola sc uvede namesto tega
splosno ljudsko oborozenje. V nasprotju z ~veljav-
no dolocenim socializmom torej nj tisti, kdor "a
hteva tako oborozenje, ampak tisti, XII raznaSa
blede fraze o miru "a vsako ceno, XII hoee, ia mai
sc socialist z ogorcenjem odvrnejo cd vsakega O.
rozja in Xxi mora logicno pc tel poti priti do "kr-
scanskega' zaklJucka, da je treba ogrie prenaSa-
ii, da sc sill nj upirati, in da je pc klofuti ma emo
lice ~nastaviti Sc drugo lice.
lnternacionala je izrekla zahtevo ~splosnega
ljudskega oborozenja ma ~pariskem kongresu
1889; ma p~oznejSih k~ongresih je potrdiia to "a
htevo. Re v TEN lei dokaz, da sc nj lie povrsno ba-
villa S TEN vprasanjem, ampak da ga je zelo te-
meljito razmOtrivala; sklepala nj lie cato, ola BIO
nekaj sklenjeno, ampak ker je morala priti s svo-
jcga staliSGa ravno do tega sklepa.
Neverjetno omalOvazavanje mednarodnih So
ciallsticnh kongresov tiGi V TEN, ce pravi kdo,
kakor smo sliSali nekega sodruga, ola ie bill sklep
o sploSnem Oborozevanju s%torjen lie zaradi tega.
Ola morejo socialisticni zastopniki V parlamentih
sklepati nekakSen kompromis z meScanskimi
strankami, ceS kadar Jim tie pravijo, da hoGeio
~ N'h''h VI ~ ~ dluDO, jim ldnkO
z onim sklepom odgovore, da il hoGejo DAFT Sc
boljSo obrambo kakor stalno vojsko.
Podtikatl internacionafnemu kongresu. da
sklepa nekaJ, cesar sam ne veriqme, Sc pravi sma-
trait take kongrese "a praznO komediio. In ce hi
Sc res tako delalo, tedai sploh ne bi bio social
stiGne stranke in Internacionale.
Toda kdor je zasledoval zborovanje th sve-
tovnih delavskih parlamentov, Sc ie moral prepri-
tati, da le malo kongresov, ma katerih hi sc tako
rpSOO in fan,alIitn laloln Ea1-n. -, ..ol....l-.l
socialiStitnih kongreSih. In kar Sc tam sklepa, nj
pesek V oci burzvazije, temvec jasnost elede ma
SociallSticna naGela in SOcialiStiGno taktiko "a vse.
V prvi vrSti pa "a clane socialiStitne strankc.
&c so mednarodni kongresi zahtevali sploSno
ljudsko oborozevanje. so pa imeli tehtne razlope
"a to, in V debatah, Xxi so Sc r~azvijale zaradi tega
v%praSania V |komisijah in ma zborih, Sc lahko mai
dejo ii razlOgi.
Socialisticna Stranka Sc bojujc IN sociaIizem.
Ali ne boiuie Sc V socialistiGni druzbi, temveG V
kapitaliStitni, V kateri ucinkuiejo kapitalistiGne
razmere in kapitalistitni pogoji, poleg njih pa tu-
Oh Sc razmere in pogoji starejSih druzabnih oblik,
kl so 81 ohranlle existence Sc V naSi, pc veGini
kapitallstitni dobi. o Tibetu z n~jegovo teolraci-
10 pac nihce ne trdi, da ie kapitalistiGna dezela.
V Prusiji imajo takozvani junkerii veliko moe in
velk vpliv, pa MISC kapitaliSti, ampak 20 svo-
Iem miSljenju in hoteniu so zelo protikapitali-
sticni. Ma Ogrskem nimaio industrijalci ~politiGno
Skoral nobene veljave; vso moe imaio V rokah a
grarni aristokratje, Xxi so fevdalni do kosti. tore
protikapitalistiGni. Podobne razmere so V Rumu-
NIL. Yes Svct Sc hi enakomerno induStriialno raZ-
VT, torej tudl Sc ne e~nakOmerno kapitaliSticcn,
ampak mnogo mOGnih sill je Sc V MEM. Xxi ga Vie
cejo nazai, misleGi, da sc more kapitalizem z re-
akcilo premagati. KatoliGani XII silijo V srednji
vek IN ga opiSujeio kot n~aiepSo dobo zgodovine,
ZaStopaJo V Svojem stremlicniu gotovc, naravne-
mu goSpodarskemu raZvoju zclo nasprotne inte-
reese. VISA mala burzvazja, Xxi ina med mnogimi
narodi sc vajeti V rokah, veriame, da Sc kapita-
hzem, Xxi 10 %unicuje, lahko ~prepreci s postavami
roper truste, z visokimi carinami, s prepovedio
tuiega blaga it'd.
NajveGie in "a bodoGnost najodlocneiSe mas
profile V sedanji druzbi ie to med kapitalistiGnim
razredom in delavskim. NajznaGilnejSe je to mas
protje. Toda edino nj. Tudi med velekapitalistom
i'll malim obrtnikom je naSprotje; ma drugi sirani
le ~nasprotje med delavcem in malim moistrom,
Nasprotje je med kapitalistom in farmariem ali
nasprotle je tudi med delavcem in farmarskim IL
kOriscevalcem ter pcdrazevalcem aivil.
Socialism nj slep "a VISA ia nasprotja, ampak
Jill studira, in kjer ie treba, Sc boiuie 2 mimi.
Slep pa tudi nj "a Nth p~osledice. IL takih naspro-
til n~astajajo k%onflikti, konflikti Sc ostre. in tako
nastajajo vojne.
&c bi mogli prepreGiti vsako voino, hi bilo
gotcvo ~najbolje. Toda Ge bi bill socializem tako
mocan, da hi lahko ~prepreGil vsako voino brez
izjeme, tedaj hi lahko porabil to moe "a odpravo
kapitallstlcnega sistema in "a ustanovitev social