Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
IZUMITELJ KINEMAToCRAFA.
Avstrijski listi pisejo:

matograf ameriSka iznajdba, vendar
nj tako. .Iznajditelj kinematografa je
oni re davno pozabljeni avstrijski ar
tiljerijski general baron Fran Ucha-
titus.
Uchatius je bill rojen leta 1911. v
Theresienfeldu ma Nizjem Avstrij-
skem. leta 1929. je vstopil kot prostak
v avstrijsko topnistvo ter je postal
]. 1879. feldmarsallajtnant. Cesar
Franc Jozef l. mu je |. 1875. podelil
zaradi obilih zaslug baronstvo, akade-
mia znanosti ga je pa ~sprejela IA
svojega clana. Pc MEM sc imenujejo
tudi prvi jeklobronasti topovi, tako-
zvani Uchacijevi topovi. Uchatius je
bill velikanski ~iznajditelj, XII je novosti
takorekoc IL rokava iztresal. Ko lie
bill ma visku svoje slave. 81 je 20 let
star sam koncal zivljenje. Navzlic
vsej njegovi sreci ga je pa zadela
usoda marsikaterega iznajditelja, da
je bill omalovazevan.
Ia MOI je torej iznasel kinemato-
graf, a svet nj bill pripravljen "a to
iznaJdbo, cato jo je Uchatius prodal
"a malo svoto tedaj znanemu in pri-
l~Jubljenemu glumacu D6blerju. Tedaj
svet pac nj slutil, kaksen pomen do
seze ia iznajdba in kaksne perspekti-
We pokaze bodocim rodovom. sirsa
%javnost smatra Sc danes kinematograf
kot neko ljudsko zabavisee, cato ina
kino tudi precej sovraznikov, posebno
re rad tega, ker brezvestni podjetniki
s slabimi filmi ljudstvo naravnost
zastrupljajo. N%asprotno pa je kline
m%atograf "a znanost ~neprecenljiye
vrednosti in marsikaterege odkritja
ne hi imeli, ce ne bi bio kinematogra-
ia. Zelo vazno vlogo igra kinemato-
graf v biologiji, posebno sedaj, ko sc
je posrecilo zvezati kinoaparat z ul-
tramikroskopom. S pomocjo kinema-
tografa Sc je nasel povzrocitelj sifile.
5 kinematografom je mogoce natanc-
no zasledovati razvoj bakterijskih kul-
tur. BOZ med belimi krvnimi telesci in
bakterijami it'd. - K~inoaparat sc zelo
mnogo rabi tudi v fiziologiji gibanj.
u MIN Sc analizirajo patologiGni po-
jaw gibanja, n. pr. pri hoji ljudi, XII
so bolni ma hrbtnem mozgu.
S Incorporation v zvezi z rontgen-
fotografijo Sc zasleduje tudi gibanje
notranjih organov, kakor srca, pljuc,
zelodca in crevesja. Navadni kinoapa-
rat lahko fotografira 2O-3O silk v eni
sekundi. &c pa je treba razstaviti ia
ko nitro gibanje v posamezne njego-
We faze, mora aparat v eni sekundi TO-
tografirati tudi mnogo vec silk. Ma
tenn polju so Sc dosegli cudoviti
uspehi.
Kinematograf pa sluzi tudi v vojne
namene. S pomocjo kinoaparata je
mogote fotografirati leteco izstrelje-
no kroglo, MEN ucinek, ko zadene ma
cilj it'd. IL teh fotografij Sc da posne-
II, kaksno obliko mora imeti izstrelek.
Velikanske uspehe ma ten polju (ba-
listicna kinematografija) je dosegel
tajni svetnik Cranz ma balisticnem
zavodu v Berlinu, kateremu Sc je po-
srecilo napraviti 100000 silk v eni
sekundi. A razvoj kinematografa Be
danes nj dosegel svojega viska, ampak
cakajo a Sc velika preseneGenja in
tehnicni cudezi ma tenn polju.
o vaznosti kinematografa "a ina
most pac nj dvoniti; tudi je gotovo,
da ga caka Sc velik ~razvoj. Ali da ga
je iznasel Uchatius, je vendar malo
dvomjivo; gotovo ga pa nj iznasel ia
kega kakor Edison. Uchatius je pac
iznasel mnogo reel; tudi je res, da nj
dobil tistega priznanja, XII bi ga bill
zasluzil - to je v Avstriji in v kapita-
listicni druzbi sploh re navadna rec.
Ce mu bodo sedaj pripisovali kaksen
izum vec, ga S tenn tudi ne pla6ajo.