Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-29

kal ZgOuI0 So j. tudi. da je ZmagOvito pleme
spreJclo narodnost premaganega, ali 81 jc prilasti-
10 goSpodstvo mad poraienim, kateremu je posta-
10 po jeziku brat.
|azho pa Je vprasanje, kj je Odlocevalo V
boJih, Xxi so cd prvih zacetkov cloveske zgodovine
vedno ~razsajali ma zemlji, kjerkoli so prebivali
IJndJe. Tudl V TEN 81 je v6asi ~izausala Gudna fl
ioZotlJa, pripisuJoGa zmagOvitOst Zdaj WISH kul-
,hri' zdaJ p%rirojeni hrabrosti, zdaj zopet drago-
cehelSi veri. Enostavna resnica pa je la, da je
vedno zmagovala in Sc dandanes Zmaguie vista
sila.
Tia je pac lahko raznovrstna. &c Sc spopade
dvoJe g%oloroklh Judi, Odlocuje tista moe. Xxi io
priilaSa borilec sam : seboj v svOjih miSicah. V
svoJem tilnlku. ' svoji s~pretnosti in V svoji wi
Ja'hostl. o>ebne prednOsti pa Sc mOraio takoj
deloma umakniti, elm imata nasprotnika boina
NrrdStva Y rokah. Mali David je premagal veil
kama Gofjata. ker je bio ~niegovo orozje uspeS-
ncjSe od hrustove telesnc moci.
All boJ nj Samo pretep ma krvavem polju. V
NNaKdahJcm takoZvanem mirnem z~ivljenju je We
like wee bojev kakor ma voinah. in ravno oni, ma
Nldczno mirnl boji so neznanSko boil vplivali ma
razvoJ cloveskc druibc, kakor vse krvave bitke.
Iudl V teh bojih je Odlocevalo boljSe sred-
Ntvo. lie v najstareiSih dobah so bill ma boljsem
oni, ki so znali kamen izpremeniti V orodie: Glo-
vek pa Sc Je povzpel Sc viSie mad Surovo prirodno
~zivlienie, ko ie ukrotil iivali in jih upregel V delo,
Jill porabil IA sredstvo della. In razvoj delovnih
Sreds,ev o%znatuje in spremlja razvoj 6loveske
druzbe skozl visa tisocletja. Ljudstvo, XII Sc ie ma
uclio uporahlJat bron. je bio ma boljSem kakor
ono III So Je poSluzevalo Samo kamenitega ORC =
dJa; zelezo je bio Sc mnogo porabnejSe in z MIN
sc le ~tloveStvo nitro dvignilo ma viSjo stopinio:
Sc bolj pa Sc je povzpclo zivljenje. ko j. upreglo
par in pozncJe clektriko V svojo sluzbO.
P%opolnoSt delovnega sredstva je mocan raz-
vojnl tinitelj. Odlocilno pa je V socialnem oziru,
kdo Je lastnik delovnega sredstva. Zakai on je
tudi g%oSpodar della in izdelkoy, torej lastnik vSch
onih >redstev. = katerimi lahko gospoduje.
Stroji in tovarne, jane in polja. zcleznice in
parobrodi, delovna sredstva V najSirSem zmislu.
50 dandanes kapitalistiGna last. Pc vseh zakonih
razvoja nj moglo priti drugacc. Tako je postalo.
kakor je nujno morale postati. Nzporedno z raz-
volem della in ~njegovih ~na6inov so korakali vsi
drugi r~azvojni element, duSevni in gmotni; 20
Je povzrocilo, Ola ne hi bill mogel nihce drugi ka-
kOr ~kapltalist V gotorih raZmerah prevzeti moder-
nh delovnih sredstey V svojo last $ TEN pa mu
Jc morale nujno ~pripasti gospodarstvo.
kapitalizem je neizogibna stopnja V r~azvoju
cloveske druzbe. Ali Same stopnja je; kakor VISA
ka druga, Sc DO morala tudi kapitalistitna organi-
zacija druibe umakniti now. Odlocil pa DO MEN
neizogibni poraz tisti boz, Xxi vihra, Odkar je mo-
goGe govoriti o druzbi sploh: Odlocil bo razredni
boj, XII Sc nikdar nj bill tako jasen, tako razkrin-
kan kakOr V naSih cash.
Interest delavstva, Xxi Sc bojuje "a Svojo osvo-
bodltev, SO pravzaprav interest cloveStva. BOZ
prOletariata je zgodovinska naloga in njegov eli
ne more biti nobena utopia, nobena ~fantazija,
ampak lie 10, kar izhaja nujno liz razvoja sa-
mega. Proletariat je navsezadnje lie orodje Ego
dovine, XII koraka pc potih nujnosti. Socialism
ne predpiSuJe d~elavstvu ciljev, temvec mu jh lie
razodeya. Socializem ne modruje, kakSni smotri
hi Sc dali izumiti, da bi bill elm lepSi, temvec lie
~oznacuje pota, po katerih Sc ~najbolje pride do ci-
ljev, Xxi so neizogibni, ker Jill dolotaio neizpre-
menljivi zakoni razvoia.
Socialisticna misel je stroga, neizprosna mi
sci, ki Sc poraja IL trdih dejstev. cato ne more po-
giniti. ne Izginiti. ampak Sc mora nujno ~krepcati,
cimbolj Sc bistrijo razmere, eimbolj Sc jaGi spo-
znavanje deistev in pravih ~nasprotij V druzbi. Ne
kdaj je bila to misel posameznikov. XII so razumeli
razvoj, nJegove pogoje in njegovo pot. Cimialje
bolj pa postaja to misel delavskih mnozic, ogrom-
ne vecine GloveStva, nekdaj tako Slabe. da je mo-
rala trpeti vsako suznjost. danes re toliko okrep
cane, da Sc lahko boiujc, in vsak dan pridobivajo-
&c toliko moci, da mora prti dan, ko zmaga.