Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-06-27
Tudi bratci v EVrODi.

Ameriskim kapitalistom Sc res della krivica.
Oeitajo jim, da pomnozujejo svoja bogastva ma
raeun evropskega klanja. Hudobnezi vzpOrcjajo
stevilke ma emo stran pisejo izgube ma evropskih
b~oJistih, ma drugo pa profile nash miljonarjev
in multimil jonarjev. Pa vGasi zine kdo cello be-
sedo q krvavih miljonih.
Ampak IA bozjo voljo od cesa mai tax
ubog k~apitalist obogati, te ne od profita In kan
hi prisel, ce bi bill izbircen'
R~esni6no, $ TEN, kar imenujejo prerahlocut-
nj ljudje "posten dobicek," hi Sc ~prokleto malo
doseglo, zakai &c Sc vzame n~atanGno, takega do
bitka pravzaprav nj. Poster je lie tisti zasluzek,
= katerim Sc plaza vrednoSt della. &c hi pa kapi-
talist pla6eval delavcem, kolikor je vredn0 njiho-
vo, in sebi. kolikOr Je vredno njegovo dclo, ce
sploh kaj della, tedaj hi bill Gez vSak profit ma
pravljen kriz in kapitalizem hi Sc obesil "a svo-
je lastne lase kakor Absalon.
o krvavih profitih govorc. Kakor da ic lie
tisti dobiGek krvav, XII ga prinaSa vojna. Cc hi
Glovek poduhal vsak dollar in &c hi incl dovoli
raZvit njuh, bi mu mnogo takih liStkov diSalo DO
krvi.
In potem: Zakaj Sc o6ita profitarstvo cd vol
ne lie ameriSkim kapitalist0m! III, to klanje jc
prineslo tudi V Evropo blagoslov. In kadar bono
imeh natancnejSe podatke, bono Spoznali, da nj
niti Azija popolnoma pozabliena.
Brez Sale: To vojno spremlia velikanska Cos
podarSka revolucja in njcni uGinki postajajo cd
dine do dine ocitnejsi. VISA slika Sc nam razgrnc
sevcda sele pc vojni pred ocmi. Vendar pa vidi-
mo re sedaj vsaj ~priblizno velikanSko gospodar-
sko prekucijo V dezelah, XII Sc vojskujejo. i'm V
nevtralnih.
Ogromne svote, XII so priSlc in Sc ~prihajaio
"a n%ajvec "a voine potrebStinc - V Ameriko, ST.
v dveh kratkih letih pomaknile ~tukajsnji kapita.
lizem IA d~esetletja naprej. Vpliv vseh tch mi.
lard, Xxi hocejo biti koriStonoSne i'm krice 20 no
VEN dobicku, Sc pOZna nekoliko 70 Sedaj Sc boil
Sc bo poznal kasnejc.
Nemara Sc vetji pa je vpliv vojnih profitov
V manjSih nevtralnih dezelah Europe. Vsak mi
lion je tam veGji, ker ~ucinkujc V ozjih mejah.
na tesneisem gospodarskem proStoru.
Zlasti Y sev rnih dczclah Europe, ma Holland
skem, Danskem, Svedskcm in NorveSkem 50 Sc
odprli viri bogatih dobickov kdor zasledujc po-
rocila o gospodarskem gibaniu V ten dezelah, mo-
ia priti do zakljuGka, ola poSegajo lie ckonomi6-
he %izpremembe globoko y vSe razmerc in narav-
most V socialni ustroi tch dczel.
"Nevtralni" kapitalisti pray ME ne hrepenc
pc miru. &c izrece tupatam kakSen liberalen ali
konservativen list pobozno zelio pc mira, je to
lie zaradi lepsega. Dokler nosi voina take dobicke
kakor doSlej, pa he pride niti nainevtralncjSemu
kapitalzniu ma miscl, da hi Storil kakSen resen
korak "a konec.
V Scandinavia Sc ie kapitalizcm v dveh
rolnih letih razvil kakor V p~ravljici. Y Kodaniu
Je bill LAM %poprecni dohodck "a dvaisct ods,ot-
kov viSji kakor leta 1914. Sievilo miljonarjev in
svota tekocega kapitala Sc jc ma DanSkem V cncm
letu pomnozila IA pctindvaisct odStotkov.
Ma Svedskem in NorveSkem imajo ''proSpc-
rIteto," kakrSne Sc nikoli hi bilo V dczcli. Ncki
casniSki porocevalec, Xxi jc prcpoioval Skandina-
WHO, pravi, da so Norvezani piiani bogastva.
Povsod sc Siri doSlej nezasliSan lukSuS, po gleda-
liscih, restavracijah in vsakovrStnih zabaviScah
nj 1nyol; ,.,.tnr, G,.l.L, l...-.- .I-.: :.