Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-09-05
Koliko 10 zsmIja stari.

IL poZltlNntga OdHOvOra do danes
Sc hi. Starost zemlje racunajo ma
diva naGina in steer z astronomic-
mega in z geologicnega stalis6a,
toda rczultata Sc ne strinjata in
glavno v%praSanje je zdaj, kako
izgladiti razlikO med obema re-
zultatoma. Astronomi (zvezdo-
znancl) raCunajo takole: Zemlja
Je ravno toliko Stara, kakor soln-
&c, kajti solnce ie porodilo solar
III slstem - pa MAJ Sc vZame ka-
tcrakOli teorija o postanku solar
mega sistcma To .jc vse planete
4 zcmljo vrcd, kar Jill je v naSem
o~sOlntju. Solnce jc ogn.jeno telo
Use danes je v stanju s~tisnjenih
plinov), XII Sc polagoma ohlajuje
in zgoStuJc, III ma podlagi teRa
deJStva Je mogote $ pOmotjo fl
Licnih principov IaSlcdOvati sta
ME solnca V prcteklosti in bo.
docnoSti. s tenn SO So pecali uce.
maxi Helmholtz, Newcomb in
drugi in SO izraGunali. Ola je mi
nulo najmanj pctindvasct Milo
nov let, odkar je bilo solnce veil
kanSka nebula ali zvezdna megla,
Xxi Sc je %raztezala pc vsem nebes-
mem prostoru krogu danaSnjih
naJbolj oddaljcnih planctov, kot
j. Neptun. Ako .ie 10 res, da .ie
namrcC zemlja naStala IL della IL
ste mcgic, IL katcrc ic nastalo tu-
III s%olncc. potcm tudi zcmlja nj
Ntara wee kakOr prtindvajset mi
ljonov let. Ma iSti natin so astro-
nomi tudi iZracunali, da Sc DO
Solnce V petih do deSctih million
lrtih tako zgoStilo, da ne bo mog-
10 wee dajati vrocinr in svetlobe,
kakor pr"j, i'll takrat DO ma zem-
IN zavladala vecna tema in $ tenn
konrc zir1Jcnla Y Sedanji obliki.
Tako pravijo astronomi. Geo
LOCI pa pravijo povsem drugaGe.
Onl niSO mkakor Zadovoljni z o.
mcnjeno staroStjo, XII jo prisoja-
10 astronomi Zcml;i. temve6 trdi-
20, da jc trajalo najmani stiri-
krat pctindvalsct miljon0v let in
morda tudi dcSctkrat toliko, pre-
den ST. j. mogla 2cmiia polagoma
razviti do scdanje dobe; a TO Sc
hi vse; omcnjena gcologiSka kali
k~ulaclJa sega nazaj samo do IL
ste periodic, ko Sc je zemlja ohla-
dlla in dobila trdo skorjo. Geo
logija Sc na;Grec ne briga, kaj je
bilo PREF Z zemlio. doklcr je Sc
bila plinovo-ognicna krogla, kaj-
ii g~eologiSka znanoSt So opira sa-
mo ma trda tia zemcljskih plasti.
Nsaka plast skalovja - in tudi
wee plasti skupaj - XII "a ie cas-
nazidal V gorah in nizinah z in
pod morsko gladinO, rcprezentira
gotOvo g~eologiSko periodic ze-
mcljSke tvorbc in tc periodic ali
dohc 50 t~raJale miljone in Milo
ne let. Same sedania ali cctrta
perioda, V katcri So je pojavil
tlovek, traja pc mncnju geologov
bllzo pol miliona let. cato So nj
cuditi, da SO 81 gcologi oStro V la
sch Z astronomi gledc starosti
zemlje. in nikakor ST ne morejo
s%prijazniti $ trditvijo, da hi bila
zcmlja Stara Same petindvajSet
miljonov let. Geologic tudi pod
pira znanost palcontologitne evo-
lucilc, to jc znanost, Xxi Sc peca
Z gradualnim razvoicm zivecih
vrst ali Spccii IL najnizjih zival-
SIKH oblik. tGenjaki ma polju tie
manoSti cello p~rckaSaj0 geologe
in trdljo, da nora biti zemeljska
skorJa L oZirom ma razvoj cd
prvih !Dojavov zivctih prahitij,
naJmanj tiSot miljonOv let sta
ra! - Sevcda, tupatam so astro-
nomi III. grologi, Xxi 81 V svoiih ra-
runih dairjo %koncesijc. Nckateri
aStronomi so 81 ~ dali dopove.
DAFT, da j. njihova kalkulacija
v%Sckakor prenizka in dodali SO Sc
cnkrat ,oliko miljonov let ma
drugl strani so tudi nckatcri geo
logi popustili do sto miljonov. Ia
ko n. pr. opira j. J. Jolly svojo
kaikulacijo ma koliGino soil V o.
eeanih in ma cas-. XII ic bill poire-