Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-18
CEPEIINkE.
Kajtebriga.

Fordovi mirovni shodi V Hagu Sc vrSe pod
vodStvom kraljcvSkega zoologiGncga in botanic
mega drustva! Krona komedijel Preden st razidc
Fordova ekSpedicija, upamo. da rcSijo vpraSanje,
da Ii spada Ford Y z~ooIogijo, ali Samo ~njegova bu-
ca V botaniko,
Brzojavka pravi, da pojde ma kajzerjcv ukaz
desettisoc Turkov ma GoriSko pomagat AvStrij-
Gem, da natepo ~Italijane. Ali bodo zdaj Turk re
Sill Slovence!
Druga brzojavka pravi, da j. kajzerjeva Via
da vpejala nemSke poStne Znamke V Srbiji kakor
v Belgiji in ma ruskem P~oljskem. Kaj to pomeni?
Ali MISC avstrijske znamke dobre "a Srbijo? Nj Ii
Avstrija sanjala, da DO Srbija Francjozefova pro
vincija? Boljinbolj Sc jasni i'll kaze, kakor da jc
kajzer okupiral Srbijo in Avstrijo obenem.
kadar Sc govori in piSe o Mehiki, ina kardi-
nal Gibbons vselej besedo. PoSebno Hearst mu
io rad daje. Pred par dnevi je incl Hearstov
Examiner" zopet Gibbonsov i~ntervju. Xxi Sc med
drugim glasi: Use, kar je bio doslej storjenega
"a civilizacijo in "a n~apredek V Mehiki, jc storila
edino katoliSka cerkev. Danes je cerkev tamkaj
vrzena oh tia. y Nekoliko odstavkov dalje pa pra
vi Gibbons dOslovno: "Mehikanci nimajo pojma o
principih. ma katerih sloni naSa vlada. Priprosti.
nezmozni pisanja i'll G~itanja in neizurjeni tudi IA
najskromnejSe vladne %funkcije, so Mehikanci po-
polnoma nesposobni, da hi organizirai drzavo ma
demokrati6nem temelju, kakor je mas. bravo,
Gibbons! Cudno je lie to, da ST. kardinal Sc cudi,
zakaj Mehikanci ne marajo wee klerikalizma, ko
Jim je vendar prinesel tako "civilizacijo' in tako
veik "napredek' (po besedah kardinala Gibbon-
sa), da so v~sledtega "nesposObni "a demOkratt-
no Waldo! Mi smo STEER to re davno znali. niSmo pa
pricakovali, da nam kdaj tako brez oyinkov pri-
trdi njegova eminenca, sam kardinal Gibbons!
IL Berlina ~poro6ajo, da je zbor nemSke social
ne demokracije izklju6il sodruga Liebknechta $ 90
glasovi proti % IL stranke zaradi 'krSenja disci-
pine Ako je to resnica, potem je cas-. da Sc tudi
pri mas javno ozigosa tista "socialiSticna" veGina
V Nemciji, Xxi caplJa "a kajzerjem in Xxi misli. da je
krsena discipline stranke, ce pOStcn socialist kt
Liebknecht Obsoja roparsko politiko pruskih mi
litaristov.
Nacionalni socialist v NemGiji lahko izklju-
clJo Liebknechta in peSGicO njegovih somiSl jeni-
kov IL svoje stranke, toda ne morejo ga izkljuciti
IL Internacionale, kajti YES socialistitni svet izven
Nem6ije, Avstrije in Tureije We, da je sodrug Lieb-
knecht eden najbolj znacajnih socialistov ma Mem
skem. Sodila bo pa ~svetovna lnternacionala ne
kajzerjevci kadar DO enkrat konec krvavega raz-
bojniStva.
Zveza zelezniGarjev ma Angleskem je sprejela
resoluciJo proti nameravani konskripciji (prisilni
voJaski sluibi), XII Sc med drugim glasi 'Dokler
noce vlada konfiscirati privatnega bogastva priv
legiranih razredov "a uspeSno nadaljevanje yoj-
ne, toliko casa bodo zelezniski delavci do skrajno-
si nasprotovali plenitvi moStva. cegar edino bo-
gastvo je ~njegova delovna sila. Imenitne be-
sedel Angleski delavci bodo zdaj seveda veleiz-
dajalci. &c bi kaj takega sklenili delavci ma Mem
skem ali v Avstriji, bi jh takoj obesili. VAngliji
Sc jh pa do zdaj Sc ne upajo. To je razlika.
Rev. DIR. Campbell V Londonu je zelo razvpita
glava med anglicanskimi popi. Ia clovek zdaj pi-
Sc, da nj Kristus nikdar prepovedal vojne in Ola hi
tudi on sukal bajOnet, Ge hi slucajno danes zivel
- ma AngleSkem. Kakor i2gleda, so tega popa ma
ieli milf risfi da ih nor mad krSGn rSLiun rrotn.n