Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
IN POLITIKA.


ga casa stole pc vsem civilizira =
mem svetu parliament V ospredju
in igra parlamentarizem najvaz-
nejso vlOgo. Brez natancnega po-
znavanja parlamentarnih institu-
eli ostane clovek vsled tega pra-
vi tujec v politiki. Tudi o svojem
lastnem polozaju V druzbi ne mo-
re dobiti jasnega pojma. Najvaz-
neJsl dogodki mu Ostanejo ne
umevni. Casopisje, XII poroca o
parlamentarnem delu i'm parla =
m%entarnih bojih, mu .je previsoko,
pretezko in vsled tega neplodno
in nezanimivo. Posledicc takega
neznanja so pa jake zalostne in
opazuJemo jih posebno lahko med
Slovenci.
Politika je danes v~sakdanji
kruh "a vsakcga cloveka; nekdaj
Je bila lie potica "a razne veliakc
in odlicnjake. Vsako, torej tudi
politicno znanje sc je smatralo IA
privilegij plemenitaSev in bogati-
nov. Polagoma sc jc pa razsirilo
spoznanje, de posega politika V
zivlJenJe vsega ljudstva in da .is
n~avsezadnje tudi odvisna cd ljud-
silva. V svojem jedru nj politika
ME drugega kakor gospodarstvc
celote in velikih skupin: Drzave,
dezele, obcin it'd. Gospodarstvo
pa je podlaga vsega d~ruzabnega
zivljenja in vseh njegovih poja-
WOW.
Ne brigati sc Ia politiko je to-
rel greh mad samim seboj in mad
svOjimi. kdor Sc ne briga IA po-
litiko, tudi ne more vplivati ma
MO. Pac pa jo vodiio tisti, XII Sc
vedoma in namcnoma bavijo L
MO, a vodijo jo scveda SAM sebi
V korist. Gin vec pa hoGe.jo kori-
stiti sebi, temvec morajo Skodo
vati drugim, namrcc tiStim, XII ne
moreJo od~locevati, ker sc ne bri-
gallo.
Ma zalost je med naSim ljud-
stvom Sc velikansko Stevilo onih,
XII ne poznajo politikc. Vecino-
ma 81 mislijo: "Gospodje, XII so
"a to, bodo re opravili." Vidi Sc
pa, da ''gospodje, XII so "a to-,
vendar ne opravijo, kakor hi re
lelo ljudstvo. oziroma kakor hi
koristilo ljudstvu. Vzemimo ma
primer davke. Steer Jill menda nj
hce ne p~lacujc posebno rad, ven-
dar pa ljudje vsaj nekam temno
yedo, da mora vsaka skupnost,
tudi drzava, dezela it'd. imeti do
hodke in wire zanje. Toda kdo da
doloca davke, nacin o~bdacenja,
razvrstitev bremen it'd, to je We
liliki vecini nejasno in !clovek, XII
obcuje z ljudstvom. Sc mora cudi-
ii, ce posluSa, kako 81 pogostoma
ljudje ne lie V hribih, ampak cello
V mestu razlagajo TAXA vpraSa
MIA. Tisoc in tisoc glav Sc misli,
da predpisuJe Avstriji cesar, V
Ameriki pa professionals davkc.
drugi znajo povedati, da Jill "a
hteva davkarija. nekateri govore
kar o "gospodih''. in morda mai
wee je tistih, XII sploh ne razmi-
Sljaio o tenn.
Vsekakor pritrdijo ljudie, ce
Jim kdo razlaga, da so davki po-
trebni. in to je naravno V casu,
10 Je vsako gospodarstvo brcz de.
maria nemogoce. Toda kdo hi Sc
upal trditi, da so bremena i'm ko-
risti davkov razdelieni pc resnic-
nih ljudskih ~potrebah z nobeno
recjo nj ljudstvo tako nczado
voljno kakor 2 davki; a prav ma
10 Je takih, XII vedo da imajo
vpllv ma to in da hi sami lahko
odlocali, kako Ola Sc imajo davki
placevati in kako pOrabiti.
kakor S TEN, je pa tudi z dru-
gimi Javnimi vpraSanji. Ljudstvo
he pozna politike, So ne zanima
zanjo, jo prepuSca "tistim. XII so
IA to poklicani" i'll posledica .ie.
da Sc vodi politika proti ljud.
Stvu in proti MEGA resnicnim in
teresom. PolitiGno %neznan.je .je
najvecji politicni s"ovraznik ljud-