Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-16

IN znala reSiti. To je narodno vpraSanie. Ono jc
ra2Jedalo drzavo, strupilo ~zivljenle in oyiralo ma.
predek. HlaptevSk zagovorniki habSburske
dmaStiJe Steer ponOSno pripovedujejo, da je po-
kazala Avstriia Y tel voini svoio veliko ~zivljen-
Nko Silo in da so oSramoGeni vSi oni, XII so govo-
rIi o njcni razdeianoSti in Starostni nemoti.
To ie zelo napaGen sklep. Avstriia nj polka
zala Y tel vojni nobeue n%otranje Sile. Da nj H.
hruhniIa revolucija, vSai ne revoluciia V velikem
obse9u, Iii hi bila mogla spraviti existence
monarhijc V nevarnoSt, ie ~pripiSati deloma istim
vZrokom, Iii urinkujejo V vseh sedanjih drzavai
SiStemu militarizma, proti kateremu je upor
liudStva vprito moderne orozne tchnikc iluzori-
cen; nadalje pa ie ravno narodni kaos, V katerem
Sc blJejo vSi nalOdi z vSemi ovira reSnega in
Smotrcnega upora. \otranjo revolucijo je pre-
preclla Slabost, nc pa Sila AvStrije.
Ma bojncm poliu nj pokazala AvStriia nobc.
lac moGl ,ampak tako neuSpeSnost, da sc ie morala
hotcS noceS popolnoma postaviti pod okrilie
Ncmtiie.
Brez tezay hi Sc lahko dokazalo, da ina tudi
In slaboSt vSai nckaiere wire V nacionalni zmedi,
XII vlada Y tel cudni DRAW. In sedai, ko raz-
~miIliaio ob slim vojni krizi tudi v Avstriii .
njemi bodoGnosti, Spozl.avaio. da Sc nj mogoce
Hognltl narodncmu vpraSanju.
Svobodno So Y Avstriji ne more pisati; "a TO
zc Skrbi ccnZura. Ali ravno y ozirom ma cenzuro
Jc mogotc nckoliko Spoznati, kai miSliio vladi-
joel. kar ie bilo naiprci IL najobSirneie dovo-
lJcno tiSkati, medtcm ko so Sc druga mncmia kon-
fiScirala TO j. ocitno naiblize namenom vladajo-
cih. Seasonal je Smela priti tudi kakSna druga
miScl Y iavnoSt, ali zclo previdno Sc ie morala
izrazati; tcdai ie bill rdcti SviGnik prizaneSljiv.
ker 10 bila treba vSai ma videz kazati ncko nepri-
StranoSt.
Pod naSlovom "Avtonomiia'' ina ~liublian-
Iii B.. Sl,ND,,..' - = In. Di ,,,..n , .l.J..: .,.I
mix:
N>i avstrijski narodi pricakujeio. da DO 30
voini pri mas donna marsikaj drugacc leila pc no.
vi. prerojeni AvStriji jc NploSna. O>tali pa bosta
dive dcjstvi: prvit. da Y Avstriji zivi 5 narodoy.
Hi so navczani drug ma drugcga in drugic je sve-
tovna vojna odkrila, da So vsi ii narodi zvc>ti
Svoji DRAW. Norejo narazcn, kakor so upali ME
III Sovrazniki, ampak Y mcjah te drzave in pod
habSburSkim dvoglavim orion hoCcjo iivcti in
dclati ~ Syoj razvOj in dobrobit drlavr. V ma
81 DRAW pa smo imeli pred svetovno vojno neko
poSebnost, IN katero mas naSi Sosedi MISC zavidali.
namrcc naroinostni boz. Ne bono vzbujali spo-
minov, L. tolko bodi rcccno. ia so bile oblike tch
SovrainoSti cash tako nude in grde in bOj tako
lJut, da j. marSlkomu zaccla umirati vera Y PRAY
do. NSak dober AvStriiec 81 mora zeleti, da ic
p~rejSnjih narodnih hojev konec. Noben narod
mai ne livi Y vclnem vsakdanjem strahu, da mu
njcgov >oscd zavida in stree po zivljenju; vSeh
oScm narodov maj tuti. ia mu ie njegovo narod-
no ~Zivllrnje in razvOj ncovirano zagotovlicn. ker
tako hi izginila IL mnogih Src trpka in tcika miScl
in priSlo hi vcSclir IA dclo u zdruZcnimi moGmi"
"a blagor cclc drIavc. od cesar hi zopet imeli bla-
godrinO koriSt vSi poSamczni narodi. AvStrijski
narodi Stojc pred tenn vprasanjcm ''Oscm mas jc.
vsak ina >vojo silo: ali te silc zdruIimo IA skup-
no dclo, ali mai gredo tc sile V boz ena prot dru-
g'' NpraSanlc j. zc rcScno Y zgodovini i'll IL
pricano pc svctovni vojni. ''Skupai smo in sku-
pa hoccmo ~oStati,'
Gre Sc pa scdaj IA obIiko tcga %skupnega xiv
ljcnia. DoSedai avstriisko drIavno pravo Sc nj
poznalo izraza narodnosti. In vendar je to zelo
zv organiZcm i'll V naSi DRAW tiSti, XII lahko zc-
10 koristno ali pa Skodljivo vpliva mai 81 bo ma
politicno, gospodarsko ali pa socialno zivljenjc.
Doscdaj So narodnOsti nj hotclo priznati; hi cuda
da So jc pa Sama toliko boil ~oglaSala in V Svoii
marSikdaj popolnO upraviteni raZburjenoSti in Il
vahnosti ustavila yes gospOdarski in socialni raz-
Vol drlavc. Dostikrat smo re ~poskuSali urcditi
cku in ne povSod in 4 cnako nero "a vse. Soda
MIA vojna nam nudi zadnio priliko. ker lie tako
vclk cas- more reSiti takO vcliko vpraSanjc.
Dolga casa med voino Sc o tch vpraSanjih nj
Smclo mic %sliSati, lctoS pa je cenzura dovolila, da
so ncmSki nacionalci in nemSki krsGanski Socialci
poStavili Skupni ncmSki program, V katcrcm so
vladi in drugim narOdom spOr0cilI "nemSkc "a
htevc IA bodoGnost" MarSikdo 81 je cudno spo-
glcdal. p~rcStraSil Sc pa nj. ker ic tista ncmSka
OTTAWA Sc pravoGasno dala priliko, da Sc lahko vsi
priprayijo. Jake koristno ie, da Sc Spoznaio vSi