Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-22

OSNRASS
Washington, D. C.
.JugoSlova. ska SocialiStiGna Xvcza ponolnoma
SoglaSa Z rcSo.uciio poSlamca Never Londona. vlo-
zeno Y %kongreSu dine :. dcccmbra 1918. in prcdla-
gaJoco, da raj stori predScduik Icdinjcnih drzav
prlmerne korake "a konfcrcuco ncvtralnih dcLcl.
kl maj ponu0. b|ojujocim 81 narodom svoic poSrc-
dovanjc "a mir. JugoSlovanSka Socialisticna I've
"a tudi 5 popolnim prcpriGanjcm odobrava mace
la, XII maj hi Jill omcnjcna konfcrcmca vzcla IA
podlago svojih razprav.
lugoSloyan>ka SocialiStitna Ivcza za>lcduic
Z grozo in trepctom >traSno klanjc in puStoScnic
V Evropi, HI mort Judi ma milione in umicujc ne
preventive vrcdno>ti. >adovc dolgotrajnega della
IN globokcga una, ii pa grozi, da ohrcmcni pri-
zadete narode Sc IA dolgo prihodnoSt : >traSnimi
moralnimi in materiialnimi Skodami. 4 armadami
neSposobnih Judi, Z ncznosmimi dolgovi i'm davki.
Z nerodovitnoStjo Z mile. 4 razdcjauo indu>trijo in
kataStrotaln" brczpoSelnOStio, 4 degeneraciio pie
mena IN : fanaticni II narodnim SoyraStvom.
Tenn ma'j pa moreno biti ravmoduSmi vprito
groznc tragedijc narodov, ker vidimo in tutimo.
da pljuskajo razburkani valovi voinih poslcdic
tcz YES svet in ne prizamaSajo nit Amcriki. Da.
ZedlnJene drzave : SvOjo gcografiGno razScLnoSt-
10, $ svoJlm vISoko razvitim gOSpOdarstvom : Svo-
JIM mnogoStevilnimi stiki in zvezami 4 narodi
vzhodne hcmiSfere So Sc V poSebni meri izpostav-
lJenc vsakOvrStnim zapletljajcm, IL katcrih lahko
nastane povser! nenadoma naincvarnejSa kriza.
Nrhutega prlhaJa 81 V poStev, da so Xedinjc-
he drzave deIela velikega naSeljcvanja. in kdor
81 je ma tel Strari Atlantika poiSkal novo pole
della i'll stremljenja. je vecinoma zapustil V Evro-
pi bliznje ali oddal jcnejSe sorodnike. ali pa vsaj
finance in prijateije. katerih usoda Sc ga ze : ci-
so cloveSkega strliSca dotika. he ii cisto huma-
nitarni obziri hi dovolj opravicili naSo vroto zeljo
pc miru.
Predlog poSlanca Meyer Londona izhaja : po-
vsem pravilnega StalISca. da bi Sc Sklcnilo lc raZ-
meroma kratko prerlirJe, ce ST. ne uredc razmere Y
now Evropi ma podlagi p~raviGnih nacel, XII hi elm
bolj zadovoljila narolc in odpravila kriGeca ma
sprotja in 5 tenn vzvoke "a move vojnc. Cd motnej-
Sega diktiran mir. oh katerem hi zmagovalcc IL
korlstll ugodnosti svoJega polozaJa ma Skodo pre-
maganih delov, hi zapustil V srcih p%oraIenih Guv-
stvo p%Onizanja in pekoco zeljo pc maSGevanju.
zmagovalca hi pa navdal Z nezaupnostjo. Tako hi
Sc oba della, elm Sc le nekoliko oddahncta in 81 le
deloma zacelita ~najhujsc rane, zacela Sc Srditcje
pripravljati ma nOvo voJnO. militaristiCna brcme-
ma narodov hi Sc Sc mogocno pomnozila ma skodo
goSpodarSkih in kulturnih potrcb, Europa hi So
izpremenila Y nckoliko ogromnlh volaSkin taho-
ROY, Xxi hi imcli svoic podruznicc tudi pc zyeznih
dezelah in k%olonijah ma drugih kontincntih, i'm
re do neznoSnosti razviti militariStiCni aparat hi
V doglcdncm Gasu izsilil novo vojno. TAX razvoj.
cigar pOsamcznc fazc SO ncprcdvidnc. hi pa pray
lahko ustvaril situacijo. Iii hi ~utcgnila postati a
meriSkemu narodu cnakO ncvarna kakor cvrop-
skim.
Rcsolucija poSlanca Meyer Londona iStc torcj
povsem pc pravici naGcla, XII hi omogoGila trajcn
mir $ TEN. da hi odpraV.la vzrokc nezadovolinoSti
in n~aSprotij. il katerih Sc p%oraiajo krvavi kon-
flikti.
V prvi vrsti zahtcva rcsolucija, da 50 zapuStc
zasedcni kraji. V tenn oziru jc IugoSlovanska
Socialisticna Zvcza idcelno p~rizadcta, ker Stcjc
med Svojimi Clani vcliko Stcvilo Srbov in sta Srbi-
ia in Crnogora, ODE srbSki dczcli. zaScdcni cd tn
Jill vojSk. Maj bo bodoca NTH uSoda kakrSnakoli
- pogoj. da morajo tujc armadc zapustiti okupi-
rane tcritoriic, hi So moral tudi tukaj izpolniti.
kar jc lc tcdaj mogoCc. da Sc urcde bodoGc razmc-
je diplomaticno, ne pa pod pritiskom bajonctOv.
V zvezi 5 TEN jc druga tocka resolucijc, Xxi "a
htcva. da So oSvobodc podjarmljcni narodi. Ia
gravamcn zbuja poscbno |zanimanje Jugoslovan-
ske SocialiSticnc Xveze in zahtcva temboj pojas-
Mia cd mas, ker zivi vclika veGina nash rojakov
v Evropi V takih razmerah in pod takim priti-
skom, Ola ne mOrcio svobodno izrazati svojega
mnenja brez strahu Lred tezkimi represalijami.