davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19
Mnrtt &an1ttr.
M%alcrict, til bpis Snbfatnius Set
life bar &aab.
9(f @arcn Sc. Mpller.
Sfitic al &oren &c. Mpller.

Molcrcn Sonos 6ois bopoc 1,o:
ltillct ct tort 8illeoc ~6oruor"
lit Mtclicr / 5tronbbolt.
0oftorcn bopbe let Set og Jag
til fine &cnner / Glubbel1> at SCI
bar CIT 1tor 5fom, 5tronobolt Ml1:
lcum enonu life ejeoc ct 9ille0(
|of Sois. San por 5tcoets og gg:
mems Walcr frem for 11ogcn onben
Gftcrboon0cn Drpftcoes Spprgs
moolet / forifjellige &re6ic
Stronobolt, og Weu1eets @cltpreli'
bopbe ollcrcoe togct Billeoet / Tje
|lpn.
Ml1lcct pil0e fjphe Set bbi5 @or
gernc bil0c befol tie Nammc,> Sru11s:
port % onbre l10gifter bc0 Sp
bon1gningcn. S Sen M%nleOning ba1
Scr oobcnt @us til 6em=Ic boS
Gorgnlcltcrens Sen fpritc SorsOag :
Moj.
Mon tGl1fte ioo imoot, om gtots
rooO San cl1 mulig
San lopDc n1cgct troDlt % lenb:
tc Mfbuo.
Nnbrifcjcr Stint bar nplig blebcl
|Gib0cr. @on lcnDtc lin Some, en- Ill
le ble9 Game meo ct Hor ltore, for
pil0c0c Zinc ser olti0 ipl1tes a
lpprge, ielp noar bl1n piloc gipc c
|6por.
Iilbagc bar loo ErGl items, Scr
re%osfog6cns, Ooftore1,s, Neolifole
hcltprercns, 8anf0ircftprens, Sci
lncnlte % norife &oniul me0 Sr11e
% noglc iterre @anolcn0e, Sobri
%fontcr og 5agfercre mc6 6rrer.
&c to ltorc Sfottepocre bar borte
Nltlao blep BET en- Sammen1fuos
rQmlnc. @pa0 bil6e en- 1oo0an MOI
folte? Set TOM jo an pao, bpor
6on Sen ifulbe bore.
&porbon sen funoe blipe, afbon!
DO al, bpub bper Dil6e ofre.
@nor nugget &reitens bobb
:n11tt?
&reltefrl1en mente, bette bar c
uferlig Maabe at 1an1le ino pao
Mon burbe bobe cit rr1e, bbor
bper funoe 1pgge lit @i6rag. De1
enfelte ltoD "a onberleDes frit, o.
|iier for SC minbre &emi6lebe
Sognet, Ser itffert gjerne gab 6ere
lille Sfnrp, bilbe Oenne Meaa6e ba
re Sen bel6igite. Hraltefruen iful6
gjerne paatoge fig Snoi amlingen
0e lmoa Stem.
acknowledgement ilr1tteoe ii
(ganife til Rreitefruens 5orilaq
9m ifnIoe iao gierne ptte en- Sno
famling Gong mellem 8grnene
lDef bar opoorage1166e TOT Dem d
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19
8nnaib.

~ @errer gear forbi Ell ny flot
Selpcjcrbil, Ser bolber paa Strp-
get.
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19
Man ipp paa Marcben.

Me1 mi fin0es Scr intct til Stpt=
te for cit Mntagcl1e ON, at Mer11e=
ifet Tan lcbe lao lGnge 110en Sppl1.
6ol6utcrnc lp)tc bcrfor Nrohlcmct
poa Ell ege11 Mao0e. De iop %ii1npclt
ben, lamtioig meb at Sc marcbcrcOc
Srntbeo fren1falbte ct longion1n1crc
&e1npp, lom f,1noe bibc6oloes o9loo
UNDER 5pbn. Nnor Ser blen gjort
@pIDt, blcD 5pbncn fun Dpbcrc. g.
fob, meocns Sc orbcjoe0e Jig trent
gjennem 5nc % &ono. Sc JOB,
noar Sc iulte0e, pg lop tllnco
noor Be bleb faureoc. 5obenoc 0rpg
6e giernem 8perne, og bpis 11ogcn
fob lna oDbt, at bon i11orfeDc, blep
ban npffet al fine &ammcrotcr.
@nfelte folot 1onetlbc / Son0ct, noN
&ciens 5ten eller in0 I 9ri fcnc.
Sen, lpn fal0t It's al @elcOet, nor
fprtabt. 5ppne11 pberma116e6e bonl,
og Sie11oen fog bom til Songc. ut
MrtilIerilterne lop poa @eltenc, &c.
bites be6it be0, at allc milteoc ocrcs
61er un0cr Iilbngetoget.
gn 2ege pes EN- amerifonlf Nln=
bulance forte1ler, at ban / @pcn
Meour bag Sc marcberenoe Tranlf=
mpnD paa .Iilbagetog gjprbc pislc
Sogttogelier, iom pilcr, boor opb
en- loo0an 5olootcrlppn fnn pGrc.
SEQ M%l1fon1lten til 8pcn bar BET
ol0cles mprft / @obernc, % life
en- 2po bprtes. 2Ggerne forlegtc
en- bolp Sin1e bcD bpje Noob og
5loq poo &ortene at pGffc 11ogen.
Sill Slut poogneOc 8orglncltercn,
% 2nger,1e lpurgte, bpor Sc loo=
rc0e bar at finbe; Ser bar mango,
efter bpoo man bapbe bprt.
Sppncn bnlmebe.
Norqmel teren lpore6c: ~8Den CT
f,1Io of faoreoe. Sent, loo ifol jea
pi1e Gent ocn1." Wfc0 en- 2pgtc
Soonoc1 git ban foron. Scr bar
DgositiIle operolt. Man TOM til Ell
re1nr1et 5folc; famine Stilbeo. Mfen
.efter at Dpren bar l1,ffet op, bite
set fla, at S1let por fulot al loo=
reoc, oper fcrn &unorebc, nogl(
oeen6c, onbrc bp0c. Gnfelte blpOte
1tprft, anore bapbe miltet @clt cllc1
Mrme, ga otter andre loo meo op=
rcoel1 Mape pao @almen. Alle lpp
Seu1oet1 alaqe, ingen Sommer!
Disle lopet,oe, iaorebc Solootcl
brenr1er naiten beitanoig. 90
Drommert gnloer Sjenoe11, iff'
,Sien1met eller Sc narmeite. Sc looer
@epprer,1e, SC bgrer @ranotcrnt
e%fspIooere, Sc goar til angreb mel
woioncttelt. Gang paa Gong pil o'
buarot iaareoe 5oloater 9oiplto:
lerne fore % al Sengen for meo
ct sfriq at gribe efter @ebaref.
1900 5---- 600
E, cn,rane "a rNkAnnsskar aver heIe Verden,
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19
F.. Sgpncns Mpbnenoigbcb.

Mon hor fu1oct uO, at Sur. 1tn=
Ser Sc ollerbeOlte OmltnnOiabcOcr,
frilte. ubbnilebe pg f%orlpneoc mc>
rigelig 6ooe, life fat lerc mere
ems otto 9pg11 uben Spp>1. ut np>
retboloe SEN buognc 5illtanb fcr=
6rer Ell %uafbr11bt M%nltrcngcllc al
&jernen, Nprerne pg 2epercn. -.
@ppnlpsbeO forpolocr S%orltprrdlcr
/ bisie Orgo11er, lpm fin fan be:
ores gjennen1 Sppnen. 5ppnun CT
lige ioo ne0penoig iom Tpoc c1
Suit. &ctrGten fra Mn11s til Wor1c
bleb 0erfpr et me11neifcligt &Gnpe:
efsperimert, Dborun0er tuii110pis al
Me1ne1 fer noe item nben S6Dn / III
Gage m%arcbere0e uafbru0t pg lonl:
tioig ubfempeoe Sc bolb1omitc &om:
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19

bund, alt "fenced", 80 Acres dyrket, fin Gr@sgang med vandAb ogl
sor stald (32x6o), "lean:to' (4xe4) og 7 andre Udhuse og skur;
skoe, 3 Mil til to skandinaviske Kirker, Buikker og Andelsmejeri, S.
Ipr. Acre paa code Vilkaar. Vii s@]ge pa Grund af Alder.
GUST LINDGREN. LITTLE FALLS. MINI.
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19
&uufnnf 6nlnatrr.
Gn 2escs ejeubon,melise Sast-
taselier.

Gn m1erifanif 2egc, ST. George
8. Grille, bnr l,0gipet ct Mrbejoc,
bpori ban bar iomIet @e1nltotct at
fine 5tuoier pe6 Srol1terl. SON for
81. a. pict Sc 6oranoringer / fpltif
&cniccnoe, iom SielsipGnoinecn
hos sc | &rigen bcltagenoe bitter liz
at frcmfalOe, 1peciel Opmprfipn1:
hes. Set CT ct Taftum1, at 5olootcr
fan fao SC melt imcrtefuloe 5oar
11oen ielp at mGrfc set. @porleoes
bette ton forboloe Jig. ipger MI 81.
Grille at forflore, iamtioig mco al
bon gjpr nogle megct interesim,t(
Soettu9clier ongaenoe 5olootcn:
@ebnp fnr Sppn.
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19
Mctretcn fra Mhns.

st of Sc pploigite 5ilboectoo,
&%iltorien fjen0er, por sc ouicrcOe
Mrn1cers ira MSons til Mornc. 81
ter CIT Dourbnoffet % pol0inn1
&ornp pcb Mons iii 6jc1oen Gpcr-
taget, % SC %frol,ifc pg enQclifc
Shopper blep npot til at truffc lin
tiIboae. .&etrpten fpregif / nj Gage
og 9fnttcr, cit Morcb poo 80 Nfil,
uocn at mon log 2ejr, % bpoc
Sen1poet blcp belte1nt al 6jcnocn.
@olot 9joroes iialocnt og fun for
loo forte 5tunDer, at M%unolfubet
furbe fua nogle 1jebliffcs @pilc.
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19

MINNESOTA. For Sale - 24o ere i'm
proved farm in the oldest scandinavian settlement in Southern
Minnesota. Az miles from Kenyon. Good house, barn, sio, Or
|chard, wells, granary, corn crib and other buildings. Write for
free MAP OF Minnesota also description and price of this farm
bargain. O.. 3. STRAND, Kenyon, MINI.
St. Paul tidende. [volume] (St. Paul, Minn.) 1902-1928, 1916-05-19

skANDINAvISK SETTLEMENT.
5000. Kan kobe s Acre dyrketF Farm. so Acre ryddet Frame Hs " Lad 81
Mile. fra Barnum, Mimi. $1,000 kontant. Resten aarige BetaHnger til SO
Rene"
$1,000. Kan kobe 40 Acre dyket Farm X Mile fra Nemadu, MINI. 8 Mile fra Bar
num, Mimi. Frame Hs og Iade. $500 ontant; Resten til SO.
$500. Kan KOBE ct 9V@relsers moderneH Hotel we'd Barnum MINI. Eektrhk Lys
Of Dampvarmeapparat. $1,000 konhnt Resen til SO.
n. ;. Hanson,
Barnum, MINI.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

o MEM slabo govoril ali da Sc bavi S carovnistvom
(kl Sc ga Je ear edino bal), in takoi ie ukazal.
osumlJenee ugonobiti, neglede ma to ali so krivi
all ne, Cudltl Sc nam torej nj treba, &c je pisal
neki takratni kronist: "Kri je tekla pravtako v
carJevi palaGi kakor ma cesti. Pc ieGah in somo-
stanih SO odmevali izkljuGno vzdihliaji zaprtih.
Car je prelival kri ma kri. DIAL jc pomoriti pray
tako p~riJatelJe kakor sOvraznike; V grozovitostih
Je Sc %prekaSal Nerona in Kaligulo."
kakor znano sta surovost in pohotnost sorod-
III ~SvojStvi, zaraditega Sc nam nj cuditi. cc Ivan
V TEN pogledu nj pOznal meie. Zenska. XII mu ie
ugaJala, sc mu Jc morala vdati. bodisi da ie bila
ohhozena ali SamSka. Ma svojcm razkoSncm gradu
AlekSandrova Slabada pri MoSkvi jc prireial mai
boIJ dlvJe orglJe. Jake ~znacilno pa ie zanj. da ia
hI naVldeZ pray pObOIcn. Pripovedoval ie. da
Je MCCOY razkoSni grad lie SamoStan i'm on da ie
"opat njegovi druzabniki pa 'redovni bratic''.
IN res jc Sci sam vSak dan k maSi, ter pail do so
bill tudi njegovi "rcdovni bratie' vsak dan ysi
PR nJeJ. 20 mast so Sc seveda zaGele takoi znoya
orglJe. NJegova pobolnOst pa nj pray ME omilie-
vaIa brezobzirnosti napram duhovnikom. 10 Sc 10
nckoc drznil metropolit Flip V ccrkvi ocitati
carju grehe, ga jc dial car med sluzbo bozio cd
veSti izpred o%ltarja ,sleGi in S Sibami izpoditi il
cerkve. POtcm SO mu oblekli beraSko obleko. On
poSadlll ma SAM, ter "a vozili po cestah V zasmeh
mnozlcam. nato pa so ga virgil V ieGo. ter koncno
umorili. Da hi Sc pa prikupil nebu. je bill strasten
verski nestrpnez. &c je videl zida, mu je zaklical:
"Daj Sc krstiti ali pa tie vtopiml" 10 so ga opo-
zorili, da ~prisiljen krst nina vrednosti. ie izgnal
vse Ade IL svoje drzave, katolikom in luterancem
Je dial poruSiti cerkve, ki jim Jill je dial sezidati
sam takrat, ko je bill V svojo zabavo nekoliko
strpnejsi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
IVAN ~. O

V dolgi vrsti ruskih vladarjev smemo prispo-
doblJevat lvana 'Groznega", XII je vladal cd leta
1884. do 1854. (do leta 1916. sicer pod jerobstvom
: FoJe matere), z rimsklm cesarjem Neronom. Ivan
3 bll stlrl leta star, ko je postal car. Deset let
Sc nj nihce oziral mani i'll so ga naravnost slabo
vzgaJal, toda nekega dine - bill je star Sele Stiri-
naJst let Je V preSenecenje vseh priSel V draw
nj svet, V katerem je incl odloGen govor. ter oGi.
tai svetnikom, da so i~zrabljali njegovo mladost.
zapovedal ~rablem, da so pograbili regenta kneza
SuSkega, ter ga pretepli $ Sibami do smrti. In
tako sc Je zgodilo. YES dvor ie kar onemcl. L.
nekl boJar, Buturlin, je zajecljal nehote: ITO DO
pa grozovit earl" lzrekcl je tie besede pray poti-
homa svoJm sosedom. a car ga je vendar sliSal in
zapovedal drugiG hladuokrvno. da so Buturlu IL
trgah jerk in GA puStili izkrvaveti. Tudi to Sc ie
zgodilo, kakor je ear zapovcdal. Yes dvor Sc ic
takoJ valJal V prahu pred mladeniGem. ki ie pa
odSleJ svoJo okolico z%aniteval in prcziral in 10
motrl vedno nezaupljivo pravtako kakor 10 ie
preJ sovrazil. Dive lett jc cato vihtcl svoj nee
IN knuto proti vsem, katerim nj zaupal ali mi bill
zadovoljen Z mimi. Toda nikogar nj bilo. XII hi
bill PR TEN po6etju oviral nezrelega decka.
Pc svojem kronanju (dne 16. ianuaria 1547)
sc Je Ivan znano spremenil. Postal ie mirneiSi.
posluSal Je dobrohotne svete in Sc boil premaro-
val. IlaSti ie pomirljivo vplivala mani niegova
soproga Anastazija. Zal, da je umrla re leta 1860.
ear Ivan pa Sc Je zopet VIDAL vsem svojim strastem.
10 naravl nezauplJlv, 81 Je osnoval posebno rabelj-
sko gardo, zloglasnO "OpriGino', katere Glani so
VrSlll taxa nasllstva. da je pomenila beseda so
prlcnk v ruScini toliko kot "morilec in poziga-
lee. Opricniki so bill njegovo slepo orodje. ter
so lzvrsevah neusmijeno vse negove ukaze. ce
prav so bill Sc tako grozoviti. Trebalo lie samo.
da Je kdo povedal carju, da ga ia ali oni utegne
sovrazltl, da INA slabe namene prot MENU, da je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

znanJa, Ola umrJe car dine IS. marca. Kako 40
pris1 do tega sklepa, ne vemo. Morda so raGunali
5 tem' ia veckrat umrJeJo ljudje IL samega stra-
hu' ce sc Jim Je smrt napovedala doloGeni dan.
'sekakor pa mozJe MISC poznali carjevega znaGa-
ia. Ako bl mu bill prOrokovali skorajsnie ozdray-
lJehJe, bl JHh bi naJbrze bogato obdaril, tako lie
pa ual VSe skupaJ sezgati ma grmadi. Niegova
Dolezen sc Je pa lie hujSala, in usodni IS. marco Sc
Je bllAaI. Car Sc Je %spokoril, ter sklenil. da sc spra-
vi z nebom. V ia namen je dial pripeliati vse "a
klade, ter Jlh razprOstrcti pred seboj, da izbere.
kaJ bo podarll cerkvam. Ko je ogledoval zaklade,
vstopl nJegova Snaha, Hi je imela izrcdno lenc
prSl. Ivan Jo pOkice k postelji. Snaha Sc mn 10
SramellJlvo komaj iztrgala in zbezala. tast pa Sc
j Je surovo smejal in Sc 20 smehu mad syoiim
"dovtipom" pocutl bolie. Nato je vstopil dvor-
Jan, ter ga vpraSal, cc zeli morda meniSko kuto
IN 20 Je pc starcm obicaju moral oblcci vsak umi-
raJocl car, ker jc uSOdni Is. marco re TN. Car SO
mu Jc V lice poSmehoval in trdil. da Sc Sc nikoli
M tako dobro pOGutil kakor sedai; vedczevalci il
zVezd da so osli, Xxi so pc pravici bill sczgani IN
SvoJe S~oJufije, - in zahteval jG. mai mu prinese
|Iato slavnostno obleko. Ko Sc ie oblekel v svoio
krasno vladarsko obleko, je zahteval sab. da ga
lgra Z dvorJanom. Doslej je namreG dobiI il
razumlJlvlh razlogov vsako Sahovo partiio. cato
Je postal straSten sahist. Postavil ie ma deski Sc
figure, naenkrat pa je omahnil in Sc zgrudil
mrtev.
Grozovit Je bill Ivan ". Vasiljevic. vendar ma
sc mu ne more odrekati, da je znal ohraniti v dr.
zavl red. Prvi je tudi odkril morsko pot, XII we've
AngllJo In RusiJo preko Arhangelska, pospeSeyal
Je trgoVlno z mozemstvom, ter poklical ma Rusko
trgovce, ~ucenJake, obrtnike in umetnike in s tenn
pospeseval kulturo. Ia njegove Wade Sc ie nase-
lilo zlasti mnogo Nemcev V Rusiii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

Veckrat Sc je hodil zenit. &c je zapledal oh
taklh prllkah ma cesti dekle, XII mu lie ugaialo.
IN Je blla hci boJara, sc je dial takoj porociti 2 Mo
(tako Je storil V istem casu tudi anpleski krali
Henrik VIII. Sestkrat), ce pa nj bila vredna ME.
govega prestola, tedaj je vpriGo vseh ljudi vga-
nJal ma cesti nasilnosti, ter zrtev potem zapodl
z denarno odskodnino ali pa brez ME. Svoie So
proge Je zapustil, kadar Sc Jill je n|avelical. ali pa
Jh Je muCil do Smrti.
MCCOY naJstarejSi sin mu JIG bill V vsem DO
pomona podoben i'll je bill zaraditega tudi niegov
lJublJenec. Ma srcGo Rustic je Ia izvrstni sin Dee
tn nekoc ugovarjal. RazljuGen je zakriGal car
hahJ: haJ, II sc drzneS, mcni, Svoicmu ocetu in
goSpodu daJati svete in prcdpisc?" In V lei lie
Zaghal SvoJ buzdovan "a MIN. Sina jc zadel
Snrtno .otc jc potcm paG tarnaL a bio ie prepoz-
no. Il enako ljutostjo je ravnal Ivan politicnimi
naSprotniki. Neliki Novgorod jc bill takrat mai
vecjc, najbogatcjSe in n-ajmogocncjse rusko me
Sto. lido Sc KAY upa roper boga in NovgorodY''
je bil predgovor. Ivan, XII je slutil, da Sc hoce
Novgorod oSvoboditi njegove Wade. je skIcnil
datl meStu dobro lckcijo. Il ognjem i'm mcccm 10
%ra@SaJaI med prcbiyalstvom, cd katerega jc pobil
cd 10000 pc drugih p%orocilih cello 10000 -
lJudl' ter 5 TEN uniGil mesto, XII ie :e dandanes
neznatno. Tudi Tver in Moskva sta obGutila mic
govo zelezno pest.
NJegov konec je bill vredcn njegovega zivlie-
MA. ' marcu 1854. Sc je prikazala ma nebu zvezda
repatlca, III car je vpraSal zvezdoznance. kai no
mem. Il razuzdanim zivljenjem 81 je nakopal hui
od boIezen, ter ga je zaraditega repatica jako
VznemirJala. Sestdeset vedezevalcev IL zvezd.
zdravnlkov' carovnikov IL Laponske, uGenjakov-
kratko lJudij, o katerih je Ivan mislil. da pozna-
10, KAY pomeni komet (zvezdoznancev Y Rusiii nj
bilo), Je bio sklicanih V Moskvo k velikim posve-
tovanJem. Ia visOki svet je izrekel, da komet ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
sRAMoTNA STATIsTIKA.

Zedinjene drzave o del civiliziranega, kul-
turnega sveta. Dzingovci so cello prepriGani, da
je Amerika najkulturnejSa dezela ma zemlji. V
tenn so popOlnoma enaki sovinistom kateregakoli
naroda. Nemski kajzerjevec ne DO nikoli primal,
da bi Sc mogla lie ena dezela kulturno merritt z ME-
GOWN faterlandom; nadpatrioticen Anglez pa
stavi svoje premozenje in svojo glavo, da gre abb
solutno kulturno prvenstvo Veliki Britaniji. Sal
ina cello "pravi" Kitajec V svoji dust neomajno
gotovost, da je kitajska kultura najcudovitejsa.
Vendar pa ina vsak narod, vsaka dezela,
vsaka cloveSka skupina sploh dovolj pometati
pred svojim pragom. Tudi "a Ameriko nj nobene
izjeme, in 2 mnogimi primeri sc lahko dokaze, da
nj stanje nase kulture nikakor tako briljantno,
kakor krice nativisti.
Tuskogee Institut je pravkar objavil stati-
stiko, Xxi izkazuje, da je bio v Zedinjenih drza-
yah leta 1915. lincanih 60 oseb. To je ~sedemnaist
zrtev wee kakor leta 1914. Izmed linGanih je biIo
petinpetdeset crncev in Stirinajst belokozcev.
Med zrtvami tie ~"ljudske pravice" so bile tudi
tri zenske. Leto pred TEN vsaj nj bilo te sramote;
zamorcev je bilo leto 1914. lincanih devetinStiri-
deset, bell pa trije.
Ma posamezne drzave SO dele zrtve tako: Ala
bama 9, Arkansas 5, Florida 5, Georgia Is, Hi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

Nemcija JIG priznala Carranzovo
Waldo v Mehiki. - Grozdje lie BIZ
10 vseeno kislo.
V Girardu je hotel neki delavec
zavarovati svoje z~ivljenje. Java
rovalna druzba, pri kateri ie
vprasal, mu je naznanila, da ga
more zavarovati najvec "a sto do
larJev. Zavarovalne druzbe
re vedo, kako varno je delavsko
zivlJenje v kapitalistieni' druzbi
sploh, in Sc posebej v Ameriki.
Sam Parker, trgovec s slasei-
eami v Cincinnati, O., je dobil "a
hlebec kruha neko sliko. Izveden-
CT so dognali, da je to glasovita
Rubensova slika "Heba, XII poda-
ia bogovom kelih." Hlebec
kruha je res nekoliko premalo "a
tako redko in dragoceno umetni-
no.
V drzavi Colorado je cd nove-
ga leta uveljavljena prohibicija.
Tax zakon skleniti nj tezka req.
Ia %posledice Sc pa veliki reforma-
tori malo brigajo. V Denverju ie
nocoj velik shod, XII ga sklicujeio
ondotne delavske organizacije,
ker nj nieesar storjeno "a tisto
d%elavstvo, XII trpi neposredno sko-
do cd tie "reforme'. Shod ina
sklepati o peticiji, XII Sc predlozi
guvernerju, da skliee posebno "a
sedanje legislature ia maj poskr-
81, da dobe delavci, XII SO prisli
vsled prohibicije OBJ zasluzek, de-
10 cd drzave. Organizacije so n
gotovile, da je spravila prohibici-
ia cez 5000 delavcev, med mind
veeino druzinskih ocetov oh ktu6!t
Prohibicionisti neprenehoma 90
wore, da z~ahtevajo prohibicijo v
interesu ljudskih mas. V Colora-
oil pac MISC mnogo mislili ma to
ljudske mase.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11
Utrinkii.

Resnica marsikomu nj vSec. Toda
kaj pomagaG Resnica ostane res
Mica.
V soboto so V Washingtonu po-
lozili temeljni kamen "a novi dom
American Federation of Labor,
Navzocih je bio mnogo unijskih
v~oditeljev. kamen je polozil pred
sednik Samuel Gompers. Glavni
govornik je bill vladni tajnik della
Wilson. - Gompers in Wilson,.
upajmo, da Sc to pozneje ne bo
poznalo ma stavbi.
Klavniska tvrdka Swift and Co.
je imela leta 1914. "a 5000. 900
dolarjev prodaje, lani pa "a 500
miljonov. Leta 1914. je imela 1875
odstotkov cistega dobicka, lani pa
1880, torej "a so odstotkov vecji
profit. Zadnje ~cetrtletje Sc je wi
sala dividenda ma moGno zvode.
nell kapital cd Z ma 8 odstotkov...
Koliko je povisala delavske mez-
de? - Mic!
Bolgarska 81 izposoja 500 mill
jonov frankov. Je re tako; tudi
ma Bolgarskem Sc nj mogoce vol
skovati brez denarja. Ljudstvo DO
re placevalo.
DR.. Cook in njegov tajnik DIR.
F. P. Thompson sta pri ameri-
skem poslanistvu v Kodanju "a
htevala potne liste "a Nemcijo. O.
ba sta bila zelo ogorGena, ker Sc
nj izpolnila ia zahteva. DR.. Cook
je tisti slavpi raziskovalec. Xxi sc
mu je sanjalo, da je bill ma sever
mem tecaju. Najbrze so mislili pri
poslanistvu, da bi utegnil zopet
kaj podobnega odkriti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

nois l, Kentucky 5, Louisiana 9, Mississippi 9,
Missouri 2, Ohio |, Oklahoma 3, South Carolina
], Tennessee 2, Texas 5, Virginia l.
V stirih sluGajih je bila dognana absolutna
nedolznost zrtev.
To so seveda najzalostnejsi in najsramotnej-
81 ~slucaji. &c je "a resnicno kulturnega cloveka
vsak umor grozen, je pac lincanje Medicine osebe
vse zivce pretresajoca rec. Kajpada nj cato Sc lin
CAME krivca opravieeno. Ne glede ma to, da je
privatno masGevanJe barbaricno, da je zlocin "a
deva druzbe, ne pa posameznika in da je izvrse-
vanje pravicnosti popolnoma nemogoGe, ako Sc
jennie kazen liz rok organizirane druzbe, je pri
sumaricnem procesu, Xxi ga imenujejo lincanje,
povsem izkljuceno, da bi Sc dognala resnica in
da hi sc mogle vpoStevati vse razmere. ker Sc to
pOgostoma niti pri pravilnem sodnem procesu ne
doseze.
Lincanje stoji ma enaki stopnii kakor zlo-
glasna 'sveta fema" V srednjem veku. In tisti
Americani, XII Sc ~zgrazaio zaradi krvavih carodei-
niSkih proccsov preteklosti, nimaio nikakor prav,
dokler sami odobravajo %lincanje in Sc ga cello u
delezujejo.
Kakor kaie statistika. so Sc razmere lani Sc
pOslabsale. To diskreditira V enaki meri naSe
sodstvo in eksekutivne oblasti. kakor nase Sol
stvo. Torej naSo kulturo sploh. Najzalostnejse
%znamenje JIG ~lincanje pa6 "a vzgojo V Ameriki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

IL Budimpeste prihaja poroeilo, da je oprski
parliament ravno ma dan pred bozicem spreiel "a
kon, XII doloea, da Sc razsiri crnovojniska obvez-
most do Do. leta- Ker so vojaski zakoni ma Opr-
skem in v Avstriji vedno enaki, je gotoyo, da poi
deJo tudi v Avstriji do SIS. leta pod pusko.
Predsednik Stockyard Co. v East St. Louis
). L. Jones naznanja, da so kupili zavezniki zopet
$4,000 konj v Ameriki. Cena znasa "a milionov
dolarjev. Italia in Francija kupujeta vsak dan
pc 300 konj, angleski zastopniki so pa sli dale ma
zapad- Najbolj sc kupujejo tezki konji "a arti-
leriJo. - Ali DO kmalu konec vojne2
V st. Paul, MINI. so v petek ponoci tatovi
viomln v davcni urad v vladnem p~oslopju, rabbi
II blagajno in odnesli "a million dolariev davcnih
znamk, XII so tehtale ~priblzno 400 funtov. HIM
to pravzaprav MISC vec tatovi, ampak ve,eindu-
s%trijalci.
"Sarajevski List prijavlja imena so prebi.
valcev focanskega okraja, XII jim je vlada vzela
drzavlJanstvo v Bosni in Herzegovina, ker so So
izselili v neprijatelisko drzavo.
Ia neprijateljska drzava je seveda Srbiia.
kamor so odsli, da ne bi bill v Avstriii obeseni.
Idaj je Srbija tudi izgubljena in zdai so pravi
brezdomovinc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

Mnogo ponosnih besed smo re slisali in citali O
amerlskem %solstvu; ali dokler ne znajo uGni zavo-
di bolje vplivati ma srce in duso, je ia ponos DO.
pomona neopravicen. Sofa ne izpolnjuje svoje
naloge, ako sc nauce otroci nekoliko Gitati in pi-
sati in "a silo racunati, medtem ko ostajaio Una.
caJ dlvjaSki. In ravno V TEN oziru so uspehi a.
meriske vzgoje zelo klavrni.
Odkod pa maj pride boljsi duh v vzgojo?
pomanjkanju we're in cerkvenosti Sc ne mo-
re govoriti. Popovstvo 81 je znalo pridobiti velik
vplv v Ameriki, in ravno v juznih drzavah, kier
Je naJvec ~lincanja, je tudi najveG poboznosti in
terciJalstva. Ali bigotstvo nj Sc mixer zboljsalo
ljudi. Resna reforma DO sele tedaj mogoGa. ka-
dar dobi v ameriskih solah tisti element zadosten
vpllv, Xxi INA bolje ceniti clovesko zivljenje; to ie
zavedno delavstvo. Pot V sole gre pa cez polite
no moe. cato mora delavstvo napeti svoie sile.
da doseze p%oliticno moe in postane odlocujoci
faktor v zakonodajnih zbornicah. Delavec. XII So
mora neprenehoma boriti "a varnost svoiega last
mega z~ivlJenJa, DO znal vrednost cloveSkega zivlie-
MA sploh bolje ceniti, kakor druzba, Xxi vlada Sc
daj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-01-11

Drzavne zeleznice ma Svedskem so prineslc
lani v osmih mesecih 26,237, 200 dolariev cistepa
dobicka draw. Kaj hi Skodovalo Zedinienim
drzavam kaj podobnega9