Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-15
Detroit, Mich,

NH V elias NarOda' nekaj do
pisov liz Detroit, Mich.
DuSevni oce tch dopisov, XII St
bill vsekako zelo lepi - velikt
prclepi, JIG bill neki Hocevar.
velikim zacudcnjem smo cital
tn, kako rojaki v Detroitu sluzij,
tolarje, potem o slavnem Fordu
dcnarju, prosperiteti, delu, Sc j.,
kar trio V teh dopisih. In koncno
ola jc incl Ia p%rosperiozni dopisI $,
vecji zanos, je bilo p%ovedano o ne.
ken rojaku, - XII je iznaSel neka
ko cudno maSinO, - maSino vre
dino SAN vrag Una kolikO denarja
in XII napravi revolucijo v avtobil
ski in%dustriji. SIEVE ime tega slav.
mega rojaka, kje zivi it'd. nj bilo
povedano.
Jake lepo jc ziveti sredi prospe-
%ritcte, in posebno, ako sc je clovek
ne zavcda. In rojak Hocevar je
storil veliko delo, da Sc je zdramil.
Mi smo bill ma vsak nacin 20.
nosni ma tc dopisc. Pa kaj hi ne
bill! kjc pa so ljudje tako sire.
chi, da imajo Forde, Packarde in
druge V svoji sredini, kakor mi I
Par dni IN tenn sem srecal pri.
jatelja ma ulici. Predstavil mi jo
diva rojaka liz Wisconsin,. Oba
sta hila jake iznenadena o Detroi
tn ter naSi ~prosperitcti. VpraSal
sem ju, kako jc to, da sta prisla V
Detroit. Odgovorila sta soglasno {:
Sal sva citala "Glas Naroda -.
kako lahko sc dobi delo pri Fordu.
ter kako sc imenitno zasluzi V va
Sem mestu. In tako jc slo naprej.
Delavci Slovenci so dohajali in Sc
dohajajo dncvno sem, ter vsak
ina IA vzrok II dopise.
Rojak Hocevar je storil veliko
napako. Povedal je 2 veliko ina
ginacijo, kaj je dobrega V Detroit
ter koliko nekaj S%lovenccv res "a
Sluzi. Ampak nj povedal, da .je
Detroit emo najdrazjih NEST V
Ameriki. Da so tn stanovanja sill
no draga, ter Jill ~najveckrat nj
mogoce dobiti. Nj povedal, da so
tn kolodvori, kolodv0rska skladi-
sea mislim, polna pohistva druzin,
XII so doSle V Detroit "a delom mi
Slecc. da je III kot drugod V veil
kin mestih igraca najti stanova-
ME. tn Sc iSce %stanovanje mesece
in : in najveckrat odide oze-
njen delavec pc mesecnih trudih
razocaran liz Dctroita.
Povcdal JIG, kako je lepa Fordo-
VA tovarna in kako .ic vse moder-
no urejcno.
To rad vcrjamcm. Nj pa pove-
dial, kako 50 della. ter kako Sc dobi
delo pri t'ordu. kadar je aplikant
postal kakih dcset pisem ma For
dow Employment Office, pride
kakSen, morda pride pravim,
clovck, Fordov uradrjk. ma apli
kantov dom. Ogleda 81 stanova-
ME aplikanta, stavi mu rama
~vprasanja - obljubi mu morda
delo - ter odidc. Zatcm tecejo
dnevi. Applicant ~potrpezljivo caka,
scvc donna. kajti ako uradnik 81
cnkrat pride in NIGGA nj donna -
ali pa, da morda zc kje drugjc de
la - potem jc vsc zastonj. For
dovo delo gre po vodi. &c je pa
aplikant toliko srecen. da je dobil
delo - sreGen, kajti Fordova pi
sarna dobi ma tisoce pisem, pro
Semi "a dclo, potem mora dclati
SeSt rise IA 81 ccntov ma uro.
In Scle potem. po Sestih mesecih,
dobi $500.
Da Sc pa pri Fordu petaki nc
dajcjo zastonj, ter da jc onih oscm
ur trcba dclati, trdo delati - Ia
lahko razume vsakdo, ne da hi o.
menjal. TolikO glcde florida.
Da Sc v Detroitu prcce.j dobro
della, .ic resnica. V DetrOitu izurjc.
nj mehaniki, sploh i%zurjeni roko.
dclci avtomobilski stroki lahko
dobc dclo. Nikdar hi pa ne sveto.
val dclavccm, ncznajocim nobcnc
ga rokodclstva, da pridejo SEN IA
delom, kajti navadno dclo Sc tn
sramotno nizko plaza. TolikO to.
rel resnice o Detroitu.