Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-01
JE GovoRIL.

10y 80 ooS otbuI NJ
govore vsi, eni "a veliko armada.
drugi pa "a brezpogojen mir Roo.
seveltov ugled je re znatno padel:'
odkar je bio vsako njegovo de-
jamie kaksno pavlihovstvo; sedaj
je cas-, da Sc Rooseveltov ugled
lahko zopet popravi. In Teddy ra-
zume to.
V nedeljo je govoril v Brook
lynu, torej takorekoc v New Yor-
ku, v zavodu "a umetnost in ina
most. o duhu njegovega govora
paG ne DO nihce dvomil. Zahteyal
je ''pravo armada" kot pravi mi
litarist.
Roosevelt je dejal:
"Zahteva kontinentalne vojske
nj mic %druzega, kakor da mai Sc
da dezeli namesto moderne puSke
stara flinta ma kamen. Kar potre-
buJemo, to je prava armada"
Roosevelt je kakor re neSteto-
KRAFT govoril o krsitvi belgijske
nevtralnosti in je dejal, da je bilo
%necastno, da MISC takrat Zedinje-
ne drzave nastopile. Bio bi pa Sc
hujse, ce bi ~Zedinjene drzave pre-
povedale izvoz streliva in S TEN
pospesevale interese Nemeije.
Pred enim letom .je dejala ma
sa vlada, da DO zahtevala cd nem-
Ske Wade najstrozjo odgovornost,
ako bo potapljala potniske parni-
Ike i'll pri TEN morila zenske in o.
trOke.
"Zopet in zopet je Nemcija.
predrzno Sc rogajoGa naSemu sva-
rllu, potapljala pasazirske ladje in
morila n~eoborozene ljudi, dokler
nj NTH stevilo doseglo tisocev. Maj
Sc to zgodi cd nemSkih, avstrii-
skin, turskih ali ~bolgarskih sub
marink, kakor Sc DO morda V bo-
doce naznanjalo, kaze vendar lie
namen Nemcije, vodilnega duha
centralnih sill, da poda tukajsnji
vladi priliko, da Sc izogne uresni-
cenju svojih lepih besed.
"V casopisju je sedaj citati. da
barantata Nemcija in naSa vlada
res IA Stevilo dolarjev, XII mai jih
dobi ameriSki narod kot placilo "a
svoje pomorjene zene in otroke.
Smrt naSih zen in otrok maj Sc po-
pravi Z %denarjem. Zahteva mike
pr~oStosti je, XII pricakuie cd mas.
da maj wise cenimo dollar kakor
~zivljenje, in da maj rajSi vprasu-
Jemo svojo lastno strahopetnost in
sIabost "a svet. kakor da hi sdk'
drzali vetnih nacel pravicnosti. &c
poJdcmo pc tel poti, Sc odenemo Z
vecno SramOto.
INA nesreco je jasno, da Sc
mnogo naSih MOI V javnem zivlje-
nju boji Nemcije in da so IL stra-
HUI pred ameriSkimi Nemci, XII de-
lajo r~azpolozenje, pripravljcni
z~rtvovati east dezele svoiemu stra-
hui.
"Glasovi meScanov francoskega
in an~gleSkega porekla ne prihaja-
10 V postev, in cato cutijo politi-
carji, da store brez strahu lahko
kaj prot Angliji in Franciji.
"Jaz sen - je dcjal Roosevelt
- "a zadostno pripravljenost, ia
ko da bono lahko varovali mir in
lahko odvrnili sramoto in nesreco.
ako izbruhnc vojna.
Mislim, da moramo varovati
%lastnino, ali predpostavljati hi mo-
rail- humanitarnost, in naposled bi
moral %pokazati, da Sc ne bojimo
kaJ tvegati in da m ~pripravlje-
nj p%renaSati trpljenje in izgube "a
syoje ideale."..
Razume Sc, da je incl Roosevelt
mnogo posluSalcev in mnogo APP
lava, in prav tako Sc razume, da
so njegove besede marsikoga moe
no prijele. kljub temu nina Roo
sevelt skoro z nobeno besedo prav.
DolarJi ne bodo vrnili zivl.ienia a.
meriskim zenam in otrokom. XII so
bill potopljeni; tOda Ge bi bill Sc
million ameriskih vojakov pobit in
pohabljen, ne hi niti to vrnilo xiv
lJenJa ne enemu utopljencu. u
vojno Sc take reel ne popravijo.
Ale Pnocauo14 no4,el .