davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Madison daily leader. [volume] (Madison, S.D.) 1890-current, 1916-08-03
MADISON GRAIN MARKET.


Sioux City. Aug. 3.-Midweek sup
ply of cattle here tins morning was
very light, some 90 ears, or 500
head, as against 399 a week ago and
463 the corresponding day a year
ago.
Today's limited business on killing
cattle showed a degree of strength,
sales of both steers and she stuff be-
ing rated as strong to as much as
covered the loss noted the opening
day of the week, and is back on a
firm basis with the close of last
week.
The few punches of stock cattle
met with good action. and anything
useful moved at prices about Toe
higher than On yesterday, or the
market is quoted as Is a 25c higher
than at the close of last week on
everything but common kinds.
Hog receipts continued liberal.
Deal locally was very uneven. good
kinds holding about steady. while
mixed and packing grades were as
much as 10 a 15c lower. Tops
reached 1855, while the low end of
range was $500.
Sheep market drew a fair quota.
Demand was active and everything
useful brought steady figures as
compared with yesterday. High
mark for native lambs was $10.25.
r--x
The Madison daily leader. [volume] (Madison, S.D.) 1890-current, 1916-08-03
What About

This Is not the first time that the
loyalty OF Tammany has been ques-
toned In a presidential campaign. In
the three times that Cleveland ran IL
was said that Tammany was luke
warm. We do not have TO guess as to
what Bryan and his friends thought
about Tammany, and there was a lurk-
Ing suspicion that everything possible
vas not done for Parker.
The Madison daily leader. [volume] (Madison, S.D.) 1890-current, 1916-08-03
Call Him Governor.

Mr.. Hughes is called Governor
when spoken to by men connected with
the national canvass. He is called
1.-THE governor" when spoken OF by
Chairman Wilcox and others around
headquarters. No one seems to think
OF calling him "Lnsticen
The Madison daily leader. [volume] (Madison, S.D.) 1890-current, 1916-08-03
The huahes Alliance.

coming campaign Ii the Hughes ALI
ance. an organization dating back to
the time when Hughes was elected
governor. Even at that time there
were men who believed that Hughes
would become president, and the ALI
ance has been kept alive, biding Its
time. In 1908 the alliance wanted
Hughes instead OF Taft.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
TlSkOVna SVObOda.

AmeriSka ustava izreka, da jc svoboda tiska
nedotakljiva.
Kakor je vsako tiranstvo vedno gledalo, da
potepta svobodno i~zrazanje mnenja, tako ie re-
volucionarno ljudstvo vedno postavljalo svobodo
bcSede v prvo vrsto svojih zahtcv.
Svoboda tiSka paC nj Sc svoboda Sploh. Toda
nelzogiben pogoj politicne svobodc jc. Kicr ust-
ma, zlastI pa kJer tiskana bcScda nj svobodna.
tam sc Sploh he more govoriti o |politicni svobodi.
C%asopisje je p%romctno srcdstvo mncnja med
mnozicami kakor pismo med poSamczniki. We
mite lJudstvu Svobodo, Ola more izrazati syoie
mnenJe, pa ste mu well svobodo akcijc.
DanaSnJa Amcrika je sad rcvoluciie. y IL
por"m Jc poStala Samostalna. V svojem prvem
dokumentu, namcnjcnem vsem narodom svcta, ie
naglaSala pravico revolucije. In njena prva usta-
va izraza nacela rcvolucije.
Ali cd tiStega casa Sc je V Zcdinjenih dr5a-
yah mnogo i%zprcmcnilo. MISC Sc lc povccalc. am
pax med n%Jihovim prebivalstvom 81 sc razvili
razrcdi kakor povsod, kjcr So jc uStanovil kapi-
talizem. Razrcdna ~nasprotja uniGujcjo Skupnc
lntercSe. Nladajoci razredi cutijo tradiciie rcvo-
lucionarnc prctekloSti kot oviro Svojih intcrcsov
IN Sc Jlh SkuSajo OtrcSti. Obogatcli vnuki rcvolu-
clolarJev poStaJaJo rcakcionarji. PolitiCarii V
SIuzbi kapitalizma morale biti nazadnjaSki. In
najsvetejSa natela svobode padaio pod pete.
Svoboda tiSka jc gospodujoGim trn V pcti.
NaravnoSt sc je pa vcndar ne upajo napasti.
Npeljava cenzure $ konfiskacijam i'm vscmi pro.
goni, katerim je bio c~asopisie nekdaj izpostav-
IJeno V mnogh dezelah in je V nekatcrih Sc, hi
blla prcvc6 kritcca. LjudStvo hi prclahko opal
10, KAN drzi pot. Nazadniaki skuSaio torcj po
ovlnkih doSeci Svoj namen.
he doslcj je Y Amcriki poSta vrSila funkci-
Je, katerih nina nix icr drugod. Sedaj pa hocc-
20 z MO "zakonito" priti G~asopisiu do ziyera.
IN doSeti mislijo to $ Section I of the Post
OFFICE Appropriation Act XII IT, soda =, kourr.-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

sc v nekaterih slucajih popolnoma mic
ne brigajo "a otroke. tcmvcc sc zaba-
vajo V restavrantih in drugje.
Zadnje mesece JIG obstojala v Lon
donu takozvana "Crna roka", XII Sc je
s~estajala IL samih dvanajst do stiri-
najst lctnih deckov. Banda JIG bila
nadvse modro organizirana. Imcli so
svojega "nacelnika". "podnaGelnika'
in razne "~castnike'. XII so incl vsak
Svoje doilnosti in bill podrejeni prvim.
Ia tolovajska organizacija mladih po-
balinov JIG imela namcn ponoci rabbi
jati Sipc pri izlozbah.
no so Jill p%olovili in ko Jill JIG poll
cijski komisar zaslisal, so vsi z mai
vecjim ponosom pripovedovali svoje
cine.
Razbijali so izlozbc in kradli bla-
go ter ga ma to prodajali; "a izkupicek
so potcm kupovali slaS6ice in pohajali
V kinomatografska gledisca.
PoskuSa sc ma vsc mogoce nacine
temu odpomoti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

,. To %odlocanic in ukrepanjc generalnega DO
starJa glede ma p~oSiljanje rcvij in caSopisov bo-
Ill definitlvno, IN glede ma pot. XII Sc rabi IA Ia
namen, ina pravico ravnati sam pc svoJem spo-
z%nanju."
Ma prVi pogled je TO ncdolzna doloGba. Lee
malo natancncjc .io ic trcba poglcdati, pa Sc spo,
Una, ia tlcI Y nJcj molnoSt najvcCjcga Sckira-
MA caSopiSov. Gcncralni poStar dobiya tenn do
lotbami nckakSno abSolutiSticno moe. XII hi mo-
rala biti zc Y vSaki konstitucionaln monarhiji
izklJutcna, kaj Sclc Y rcpublikil
Gcneralni poStar SINE po TEN macrtu popolno.
ma pc 'SvoJcm Spoznanju," brcz vSakega pri-
ZiNa, kot edna in odlocuioca instance ukrcpati.
kako Sc b" Ia ali omi list razpoSiljal. CaSopis, XII
MENU all pa MENU prijaznim kapitalistom nj
vscc, Sc bo razpoSiljal ia tax naGim, Ola "a dobe
narocnIkl, kadar NINA |njegova vScbina nobenc
rrednoSti wee. Gcmcralni poStar dobiva 4 drugimi
beScdaml oblast, ia unici casopis, katcrega ina
ma piki.
Enkrat so rcakcionarii re hotcli doseci tax
rczultat. 81. kongrcS jc odvzcl oblast gcncralnc.
mu ~poStariu lIilchcocku, 10 so 10 hotcli vtiho-
iapItI Y zakon O po%Starju. Takrat ic kongrcs po-
vSem pray pouda"jal. da omogoca TAXA dolocba
ccnzuro IL p|oIlticnih r~azlogov.
Scdaj Sc vlada bajc mocno trudi. da hi vsi.
lIla %kongrcSu 10 abSolutiSticno spako. Scnat 10 ic
zavrgcl, IN vrnlla sc JIG zopct V zbornico poslan-
ccv, ki"r %pravijo, da io miSlijo "mckoliko pre-
dclati.'
Y tel Stvari pa nj mic IA prcdclavanjc. Kar
hor"Jo $ tenn dolocbami doScci, jc Slabo. pa mai
Sc izrecc $ tenn ali pa 4 drugimi bcScdami. Ediuo.
kar Jc pray, Jc popolua odStranitcv tch izjcmnih
paragratov in cnaka pravica "a Use taSopisc, XII
ne SINE hiti odviSna cd dobrc ali slabc wolfe nj
kogar, tudI od gcncralncga poStarja ne.
lzdajatclji nckatcrih o~aSopiSov SO spoznali
nevarnoSt, HI prcti 5 takimi ukrcpi in SO poSlali
kohgrcSu proteStc prot Sprcjcmu takcga nacrta.
her Je ocltno, da hi - pravica Sikaniranja i'm "a
tiranJa najboli rabila proti dclavSkcmu casopis-
IN, In bio priporocati, da hi tudi delavSkc orra-
nIZaclJc SprcJcIc primcrne protcStnc rcsolucije
III llh poSlalc kongrcSu V Washington. kajti s,o-
hoda delavSkega caSopiSla pomcni svobodo dclav-
Skcga gibanja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
0 Dardanelah.

Mars, bog voine. jc steer. surov patron in So
oplra bolJ ma NEE kakor ma knjigo, toda hoGcS ali
noceS ohuJa vendar tudi nckoliko Znanstvcnega
zanlmanJa IN agitira, cctudi boil 20 sill kakor DO
svoJI volJi, med drugim prcccj IA razSirianjc &c
ograiIcnega znanja. Lahko ii militarist. pacifiSt.
ali karkoli, toda liveti absolutno brcz zanimania
"a voJno lie morcS, ce niSi idiot ali pa maSina. Ra.
VINO &C. SovraziS vOjno, moraS zaslcdovati MEN
razvoj in njenc doogdkc, da morcS TEN mocnejc
u~telnelJlti svoje protivojno StaliScc.
In elm Sc zanimaS IA voino. Sc moraS zani-
matt tudi "a z%cmliepiS. CitaS, da prodiraio Rusi
protl kovelu treba je IA vraga vcndar vcdcti.
ali Jc la kovcl V Bukovini. Y Galiciji, ma kavka-
IN ali okrOg Rigc. kjc jc Bazcntin. okrog kate
rrga Sc prcganjajo AnglcIi in Ncmci? lSkat ga
greS, pa najdcs cello diva Bazcntina.
Dosti Jill jc, XII so sliSali inc Vcrduna prviG.
ko SO GA zacclc ncmSke armade naskakovati. A
ce so GA pref sliSali, so zc davno pozabili ma to.
Cigar zanimanie jc rrsno, ia pa naidc pot
cd geographic tudi malo dale. Krvavi dogodki
s"ctovne voJne mn odpirajo knjigo zgodovine.
obujajo spomin IA znanjc, ki jc Re zaSpalo, pa
dajejo tudi nov pouk.
Neliko vlogo so V tel vojni igrale Dardanc-
lie, zlaSti lani, ko so Angler skuSali prodrcti sko-
ii to morsko Ozino do Carigrada. In oh tch do
godkih Sc spominjamo, da ina ia vodna pot zc
dolgo zgodovinO "a Scbo i'll da jc igrala lc doSti
krat V prctckloSti Znamcnito, "a mnoge narodc We
levazno vlogo. Boi "a posest Dardancl Sc jc ne
Stctokrat ponavljal i'll najbrl so So tam odigra
vale krvavc ~tragcdijc Sc V cash, ko nj nobcn hi
Storicar bclclil zgodovinc narodov.
HcIcSpont Sc j. imcnovala Ia IL SrcdoZcmSkc
ga V Crno morjc vodcca vodna pot pri Grkih. V
caSu, ko so Sc STRIFE grSkc kolonijc. so uStanovili
tam Grki utrjcni mcsti AhydoS in LamsakoS. DO
strategicnega pomona Sc JIG povzpcl IIclcSpont
prviG, ko jc lcta 49, pred Kristom KScrkScS. per
zijski kralj in vojskovOdja, dial napraviti ma mai
ozjcm kraiu morSkc ozlnc vcIik IL 700 ladij So
stavljen most. pc katcrem ic Sla njcgova arma
da Y Evropo. Moral Sc ic pa pred Grki kmalu IL
makniti nazaj cen morSko ozino. Vihar jc bill med
tenn odncscl oni most, tako, Ola mn ie bill prchod
silno teak.
Ia DINA jc dobila vcliko vcljavo, ko So ic
izvrsila V MEL odlocitcv Y pcloponcSki vojni. V
morski bitki pri kraju Egospotamoi Y avgustu l..
405. kjcr ic bila atcnska mornarica od Spartan
Skc pod njcnim povcljnikom L.ysandrom popol
noma uniccna. Icta 33I ic sci cen IIclcSpont A.
lcksandcr Vcliki, da hi poruSil ma azijSkih tlch
moe pcrzjskih satrapov. Y vojni Rimlianov 5
sirskim kral icm Antijohom II. ic moral voiSko
vodja Cornelius Scipio Afrcanus Z vClikimi &c
tami preiti ozino, da jc mogcl nato prcmagati
svojcga sovraznika pri Magncziji lcta 100. Lcta
81 pred Kristom je sci Sula Ccz llclcspont pc bit
kah pri kaironcji in OrhomcnoSu in jc Sklcnil
potem mir $ kraljem Pontusa V DardanoSu, cd
katerega kraja ina scdaj ozina ime Dardanelc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
POLITIkA IN IENSkE.

Londonski list Evening News" pri-
javlja zelo zanimiv clanck o velikem
vplivu. XII ga imajo angleSke zenc MA
svoJe mozc in zlasti ministrskc So
proge. Znano je, da ne igrajo zenske
mixer tako velike politicnc vloge, ka-
kor ma Angleskem. Seveda so to ZEN
ske n~ajviSjc izobrazbe. Ia casa prejs-
MEGA kralja Edvarda VII. JIG bila
javna tajnost. da so Uncle nekatere
jake pametnc in omikane dame narav-
most odlocilen vpliv ma kralja in Via
do. Tako hudo danes sicer nj wee.
resnica pa je, da sc soproge nekaterih
ministrov vztrajno bavijo $ politiko
sploh in tudi $ %podobnimi vpraSanji.
Tako ina ministrski predsednik AS
quith zeno. Xxi ga boje 20 duSevnih
zmoznostih dalec nadkriljuje. AS
quith velia pri mnogih rojakih "a mai
vecjega Angleza sedanje dobe. drugi
~pravijo. da ga lord Churchill, lord
Haldane in Lloyd George dalec mad
kriljujejo. Ducim JIG tore. javno mne-
ME glede Asquitha samega razdelje-
no., je pa popolnoma cdino glede ME
COVE zene, da JIG MANFRED najpamet-
nejSa Anglezinja. kar Jill sploh zivi,
in %priznava YES svct, da JIG res ucena.
Gospa Asquith %komandira svojcga
moza Ia najljubcznivejSi nacin, a dasi
JIG Asquith jake hladen in preracun-
ljiv clovek, tega Sc sam ne zapazi.
Zena lorda Churchilla nj tako uGena,
to Sc pravi, znanstveno izobrazena,
kakor gospa Asquith, ina pa veliko
z%nanja. sest jezikov. zasleduje
vse vazne JAYNE pravde in politicno
literature. ter ina mnogo della, da
drzi moZa ma vrvici, ker je lord
Churchill jake nestanovitcn MOI. Do
stikrat pa ga ne more o~bvladati, ker
JIG lord Churchill nagcl in prckipcva-
joe z~nacaj. Gospa Churchill JIG sclc
30 let stara, a splosno mnenjc JIG, da
hi lahko sauna vzcla ministrskc vajeti
V rokc. Minister IN kolonijc Harcourt
ina "a emo Americanko, hcer umrle-
ga Pierponta Morgana. Ia mu JIG pri-
nesla v zakon mnogo miljonov de-
maria in veliko izobrazbo, zdruzeno z
Twin zanimanjcm "a JAYNE stvari.
Anglezi sodijo, da JIG Harcourt eden
n~ajvecjih lenuhov, kar Jill hodi po
svetu in da sploh ne hi bill nikdar po-
stall minister. &c hi ga zcn ne vodila,
sodijo pa tudi, da sc gospa Harcourt
cato tako 1.-Two bavi s politiko, ker hocc
svojcga moza spraviti ma mcsto mini
strskega prcdsednika. Med vsemi mi
nistrskimi soprogami ina gospa Lloyd
George najvcc neposrednega vpliva
ma svojega moza. Prestala JIG Z MIN
vse skrbi in vse bojc, kar jih JIG mo-
raj izvojcvati, preden JIG postal eden
prvih MOI b~ritanske drZave. Pomoc-
MICA mu JIG tudi sedaj. Mic sc ne zmc-
nj IA to, da jo gledajo cez ramo dame
visoke aristokracijc. XII nc morejo po-
zabiti. da je bill Lloyd-Georgc nekoc
cisto navaden advokat. MOI in Jena
sta v prostih urah vedno skupaj in
sc posvetujeta o vseh v~prasanjih, s
katerimi ina MOI kot minister opra-
viii. V javnosti pa gospa Lloyd
George ne nastopa tako %ocitno, kakor
pref imenovane ministrske soproge.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25

40 So Turk zaNcdli Malo Azijo in Sc priprav-
lJaIl 'da udcro ' Evropo, ic bila poSlana ma pri-
|adeVahJe papala lvana NIL. krScanska ar
mazda ma h%"n"Nklh, ma poljSkih in rodoSkih lad
Jan Pr"'i p"i'ilncS"cu. Takrat So 81 k~riSt iani pr
We %prihorili who'd V Darianelc i'm turSka norma
rIra Ic hiIa p%oralcma. Ali Turk SO vcndar prisli
rz oIIno lcta 1881. DcSct let pozncjc ic re incl
sultan Murat /. Syojo prcstolnico y Oirinu. Ko
80 dobili Turk Y Svoio oblast Cariprad ic biIa
nJlhova prva miscl utrditi Darianclc. katcrc so
Scveda tckom stolctij prcnarciali in vcdno boli
~utrJcvaIi. Forti kunikalc, Scdilbar od yhodu in
ma naJozjl totki kalc Sultanijc in kilidbar so
haStall takrat. Y raznih vojnah SO sovralniki
prodrli tkozi "lino. %l}cnccani 50 Sc opctovano
tr"dIIl. N"cJl uSpch So doscgli Samo cmkrat. 10
Je Ieta 1905. ko 50 Y srccni bitki pred vhodom y
Dardanclc cclStili Srcdozcmsko moric turSkih Ia.
dij.
Leta 1UO. Sc jc poSrccilo ruski mornarici
pod povclJStvom admirala ElfinStona iii Skozi a.
emo PR obeh zunanjih forth, XII ,acas slutajno
hI>ta imcla doSti mrnicijr.
Lcta 1907. jc sci skozi anglcSki admiral
D~uckworth in drugi dan jc bill svojimi ladjami
pred Carigradom. Namcn tcga drzncga pohoda
j. bill odvrniti sultana od zvczc = Napolconnm
od takrat dale nj mogla nikakrSna vojna NOR
larlca Skozl Dardanclc pred Carigrad. In vsak
Prehod Skozl Dardanec 50 jc morale dohiti dovo.
IlcnJc V Carigradu. Lcta 1893. ma primer ic doyo.
lila Turrija RuSom. da So 81 uStavili y Dardane.
IAN, rrcpovcdala pa j. bila obcncm prchod Angle
Icm IN Framcozom. V krimSki vojni 10 pustila
Iurcila prchod Get zdrIlcnih zapadnih vclcSiI
SkoIl Dardanclc hrcI ovir. Y rnSkoturSki yoiui
lS0.-N j. Turciia 7 vcSclicm odprla Dardanc.
lc anglcSklln ladiam, XII 50 Uncle nalogo Rusc od
'arigrada zadrlcvati. V voini IA Tripolitaniio
lcta 1912. So poSkuSalc italijanskc torpcdoykc
forSirati Dardanclc. ali morale SO Sc umnkuiti
pred ~nalozJlm mcStom pred forti kalc Sultanijc
IN killdbar. Tudi AnglcIi in Fraucozi so Sc mo.
rail- Y Scdanll voJni umakniti, ne da hi kai opra
viii.
NdjbrI hodo igralc Dardanclc tudi pri sklc
panju mlru vcIIko vlogo. = tenn, da gospoduic
Tnrcija mad Dardanclami, ina moe. da zapira
trno more IN napravlja u mega takorckuc je-
zero hrcl .vctovnc zvczc. Russia lc cutila Ia cd
viSnoSt od TurciJc vcdnO L vcliko ncvolio in ic
storila raznc korakc, ia hi 81 rcSiIo dardanclsko
vpraSanjc in So morSka oIina odprla sploSncmm
Pr"mciu. TurrlJa So ic uSpcSno upirala tenn pc
izkuSom, in STEER tenn lolc, kcr io jc zlaSti Ang-
liza podpirala.
: TEN, da Sc jc Turrija y Scdanji voini pc
Stayila ma stran Ncmciic, Sc jc pololai mocno IL
prcmcnil in &C. bodn zavClniki, kadar So no Sklc-
pal mir, dovoli motni, boio gotovo Turciii well
dardanclski kljuc. Xa ruSko irgovino pa hi bila
TO c~pohalna iz%prcmcmba.
Socialist, hi nj organiziran ,jc cnak voiaku,
Ii he pripada nobcni ccti in tGi "a pccio donna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-25
ADVERTISEMENT
Boil. Pod. Dru$ks
lnkorportrsns -. fsbrvv. q
- arkau KaAsaa.
Sedez: Frontenac, Hans.
GLAVNI

Sedez: FrOntenac, Hans.
GLAVNl URADNIKI:
Predsednik: MARTIN OBERzAN, Box ~, +. Mineral, Kans.
PodpredS: JOHN GORSEK, Box 179, Radley. Kans.
IaImk: JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill, Mulberry. Kans
BlagaJnik: FRANK STARCIC, Box 245, Mulberry. Kans.
Zapisnikar: LOUIS BREZNIKAR. L. Box IS. Fronteuac Kaus
NADZORNIKI:
P0NGRAC JURSE, Box POI, Radley, Kans.
MARTIN kOCMAN, Box 49,, Frontenac. Hans
ANTON HOFFMAN, Frontenac, Hans.
POROTNI ODBOR:
JOSH SVATO, Il. 4. Woodward, Iowa.
FRANK STCClN, Box 226, Jenny Lind, Ark.
MALTA SELMA, Box 23, Franklin. Kans.
POMOZNI ODBOR:
WILLIAM HROMEK, Box 65, Frontenac. Kans.
ANTON HOFFMAN, Box 54, Frontcnac. Kans
SPrcjcmna ~pristojbina cd l6. do A. lea znasa 81 80.
NSl dopiSi Sc mai blagovolijo poShjati 81. tajniku. Use de.
narne poSnjatvc pa ri. blagajniku.
Decorah-posten og ved arnen., 1916-10-17
Hpromano ienot til Trouten. 6

NrenoolSgut, lom / mango Aar bar
foret t%iliio&, err / biSic'Ta9c bIct bolbt
tllboae | Gnglaub Tor a icuoes til
ben beIgiife Sront iom SoIbat. 81
Itorien er, eiter Sprlpoenoe / "IsnS-
BERG Slao" ~islgenoe: areuoalsgut.
ten bar / mango glur ieilet unSer bel.
gift Stag % meb belaiife Eapirer
6ra9tfart paa Iuitralien OF Sitin.
olen, 9Su bapoe ban imiolertlo iun-
Oct oct for goot at toge zig Ell Cur I'll
europa, uoen Spor al Saufe puo, at
ban Ifuloe tonlme op | nogen SlagS
llbebageligbeber. forbi bar life bar /
geltooeIIe al nogen norife Segitimo.
tionspopirer, San bapnebe / eng.
LAMB. 8eb Snoreaiitreriugen hos
Bolltiet bapoe ban fun belgilte go
pirer at frcml99ge, Sans norife 8a'
plrer bar betIt ufuIoitpnotge, % oct
bar bam iaaleoeS umhlig at iaa be-
pit, at ban bar nor't llnoerIaat. San
gioroe 6orleg paa at Itafie iig De MO-
renoige Hapirer ira Nprge, men Oct
maa, ontageIig paa @runo al Gen.
Iuren, bape taget ior Lang Sih, for
4Ireuoalsgutten bar / bisie 9uae
maattet reiie til Sronteu - iom Del
gler,
Decorah-posten og ved arnen., 1916-10-17
Spurebanen nGite Summer. 7ri

Srpnobiem meboeleS Den 3bie Sept
st lbpalg al Senbre EronobiemS
Imts % SronobienlS gpS Serlbane.
fpnliteer bar ienot SopeoItpret for
Statsbanerne en- SenitiQing on at
tage utoer Sperpeielie ON life Irbei-
oct peo Sernbaneanlpggene bsr fon-
centreres for at faa oct melt paofrG-
nebe AnlGg 0oorebanen inoreIt fGr-
big % / Grit. s Senitiaingen MINI
Der aon1iteen ON, at bette Nnlpg for
lRnge iiben er goofienot al StatS-
mnaterne iom Den ltore Stambane-
forbin0elie melem Norb.- Spr- %
8eitlanoet, og at Wfaalet iaauibt man
bar fpritaaet bar bette, at man maat-
te foa ganen aubnet for alminbelig
Srift / 1916, moaite enbog / 1915.
IS 3ilIliltning BERTH a%ibefaler 8onli-
teen, at ben Gel al 9oprebanen ira
9ombaaS og Steren iom fan ifinne-
lGggeS. ipbfra I. @r. til Solniisens
norore Gube og noroira til lllsbp,
aabnes for miblerttbig Trift ira 15oe
sunni nGite Iar. Spruoi9tningen er,
at ct pa5ienbe Antal Il,tomobiler
forreiponberer paa begge Steoer.
Serueb faar Iutomobilerne fortere
@ei emo III at traiifere ligeiom enbel
al 3raiiten paa Den operlesieoe Hs.
ros5ane oil afl9SIes.
Decorah-posten og ved arnen., 1916-10-17
9anmarfs an%ltiIisricI. SaIao

~auhtuthN "uitti'vAfti. ~btAA !
Gaumarf bar man isrt Ianee Sor.
banolin8er ON en- Sr0ning al aiil.
ipsrgSmaolet. De or III forclsbiJ
iluttet nieN oct HeiuItnt, at Srost.
nRpuheu bar paataget lia Cranspcr.
ten al ct uiIt auontiim Slshola'
uinesful pr. Waaueb uleo Ell Sragt.
rcbuftipu al 662s PCT. % oiSie arl
iorbeles iao til aommiinerne cfter
9eitiUtnger. Tesnbeu ifafier 6ragt'
npunbeu &c til aommlnerues cget
3rua til 8aS. OF Gleftricitetsoerter
iii Sfoler % Soipitaler 0, I. D, Tor
nsone anl % Iigeiaa ct pitt maaneS.
liz apantum I'll Statens BRIG, 6or
oiSie aommnue.S tatstul er 6ragten
reouceret meo 1914 psf. Zen me
Sronina aominiltreres al alilbure'
auet / 6orbinoelie meo Oct Sutton
TOR, Tom err oprettet al aisbitaosfom'
mumerneS llopalg, iom antapelia oil
bIi tiItraabt al lanofommunaIe Me
prpientanter. TriitSfapiialeu til
peiebringes giennem en- aaSietreoil
paa 11a Qtiu, SIR. ior hpilteu Sn'
benrigSminiitcriet gnronterer. Wen
foreprig err ielpf9I9cIig aommlnerne
auiparlige ior De Selsb, iom ltal be-
tales.
Decorah-posten og ved arnen., 1916-10-17

betpSeIige GUNNER peb at funnc
bonblc meo beune Bare. Gette CT
imiolertio en- EorieeIic Iom er Den
banifc Stat upeofommcnbe.
Spcnitsr Veterien er Ell oelitaa.
cnbe Wono, iom THOR iiente 10000
SIR. San forisger at b9ooe. at
bans Wotip bar at iri 3adariaien
for arisstieneite. @siiitenten err
fl9rer, at ban bel er iulot tilreg.
nelig, men at ban / Wai par IA
Gage ipaeuleIot Iom nerusS % oper.
anltrengt forbi Soniroaen bar
m~angelfulo % ban moatte paatage
fig ct opermenneifelist Irbeioe
San mener, at benne ioriiotte ner.
psie 1ilitanb. bpori ban ltaSig be.
fanbt lig, bor siort bam minore
mohlianhShpatis operior 9eitifteIIe.
y y
aipbenbopn, 9oe Scptcmber. -
: Smnglerila9en or Der foretaaet
en- mn Nrreitotiou, ibet oen tpif
StationsforItonoer GblerS blep on.
bolot unoer ct @eisa, ban oplaaoe
moro ior @rrnien bpor BON isgte
at laa tole meh Den banife Germ.
baneaSiiitcnt, iom er imbuiflet I nj.
i9ren. Voa en- @ooro / Sfipe op'
bageoeS | Iiten itore Eager al
@ummi, Sin % aofoo, til ell Scr.
81 al Ell fuart Wilicn aroncr.
Decorah-posten og ved arnen., 1916-10-17
Gn pibtlpftia Npifielbsiaa.

SsielteretS 2ben glfbeling p~aabegpno.
ties forleben en- piotlpitig gienoomss
tptIt meIlem Staten (2anobrugsoe.
partementet) og Gibsfioro % llaens.
bang aommilner angoaenbe Ell Sielos
itrGfning iom paa ben enc Sibe al
Staten bepOeS at bore Statsalmen-
Ming eller en- Gel al StatenS Ssifielb,
mems berimob gibSiiorb aommune
unier Jig iom Gier al Strefningen /
lin Selbeb % llaenspang &ummune
merler at eie bens ipolige Gel. Ssi.
fielbsfommisiionen bar t~ilfieubt
GibSfiorb &ommllne ben Iterite 8el
al Strpfningen, mems Ell mtnore
Gel blep anieet lom Statsalmenning.
Sagen antages peo &pieiteret at bile
meotage ct Sar Tiger.
Decorah-posten og ved arnen., 1916-10-17
9ulianpoen.

S%ulisnpSen. Snaenisr 6inn ar.
neien / &riltian8iuno bar planla9t
Spferelie al 10 Suie nteb Smaalei-
Iigbeber til ionllct aoitenoe 235,000
Str. Sor at bioroge til at oibjGlpe
9oligneocn / &riltiansiunb bar @p.
itpret beIlllttet paa nGrmere opitiue-
oe getingeIier at garnntere for 80
psf. al Sperilag5ilmmeu,
- Sor at biOrage til IfbiGlpelie
al goIigneben / Saugeilno bar @p-
itpret Der beIlllttet at bepilge iuotiI
100000 Str. til Spiprelie al Irbei-
oerboliaer % at fpIte bort til Sebpg-
9elie pisie Spmtearealer % noe 8a.
ranti for 2ben Grioritets Spggelaan
til TGiterne fpr inotil 100000 Str.
8elllltningerne err %approberet |
S~tat&rnoo.
iii S%ronobjemS Wogiitrat er
inoienot Ell Stripelie ON at ioretage
Observation-Disclosures for nt Geoe pau
De pGrite ganifeligbeber ioln Den her,
ifenbe 9olianpo foranIebiger. SlanDt
De Observation-Disclosures, iom er ontp-
Oct, er at toge / 9rltg enoel minorc
benptteoe neutrality-suspicious. ionl
miblertibige &lm for NsSlibenbe.
Gn OBSERVATION-DISCLOSURES lfal bebuno-
lie Sogelt.