Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-25

H"''0' h" JIM p'ldE'udIl - SNOJllUl
pridobitvami. PoSiljala jc V Azijo in Afriko. V
PoIlneziJo in Mclanezijo svojc miSionarjc in pri-
dlgarJe, SvoJc agcnte i'm mcSctarjc. svOic voiakc
III ladje, da "reSi divljake barbarStva''.
In naenkrat kipi V Evropi sami najstrupc-
ncJSe d~ivjaStvo, njcue dczclc gore V najrazuzda-
neJSem barbarstvu, kri njcnih kulturnih sinov Sc
pretaka pc umetno obdelanih poliih. barva regu-
iirane reke, clovcSko z~ivljenjc Sc %uniGuic V ma
sab, trupla padaio ma tisocc, udie ma s~totisoce, la
kota koraka "a vojno, nalezljive bolezni preze liz
vSeh kotov, Vsaka pravica Sc umika brutalni sa-
movolJl, pc cerkvah liubezni Sc pridiga umor in
uSpeSno klanje Sc Smatra. razglaSa, hvali i'm odli-
kuJc kakor najvccja zasluga.
Mako da Sc ne hi vpriGo take straSne dramc
zgrozll clovck. &c 81 jc V blaznem dirindaiu mo.
gel ohraniti lie Sc iskro zdravega razuma? Kako
da ne bi gnev naponil srca vsakega socialistao
Ali socialism Sc ne iZcrpava V Guvstvu. So
clallzem Jc V prvi vrSti Stvar razuma. Svet nj u.
~stvarjen pc naSih zcliah, in preustvariti ga nc
moreno po svojih Ieljah. Tudi vpriGo tie grozo.
te, HI pole po dezclah in NORTH, moramo toliko
utlSatl svol gncv, ia moreno hladno i'm trezno
premlSlltl, KAY in kako, in spoznati svoje naloge.
Danes ne more biti wee Gloveka zdraveea
razuma, ki ne hi spoznal, da igraio med vzroki
sedanJc voJne goSpodarski motivi prvO in najvaz-
ncJSo vlogO. MISC a~bSolutno cdini; to vemo. Ali
%najvccji so. Interest kapitalizma so trGili oh in
tcrcSc kapitalizma tako mocno, da so Sc H..
krcSale iskre in Sc jc vnclo in jc izbruhnil sveto-
ven pozar. Oh tel sploSni katastrofi so pa imcli
~vIadaJoci tudi tho nado, da poginc V ten ogniu
socialism.
Ma to ne smcmo pozabiti. Ma to Sc moramo
Spomniti, kadar razmiSIjamo o scdanjosti in mi
slime ma bodoCnoSt.
Mice Sc ne We danes. kdo zmaga V TEN kla.-
nju. Ali cc hi bilo mogoGr zagotoviti mogotccm
da DO prcmagana socialiSticma mtcrnacionala. a.
ko %kontajo syoi kapitaIisti5ni boj. hi bill tisti hin
odlozeni Nsi njihovi prcpiri, kcr jc nj Gene. kate
ra ne hi placal intcrnacionalni kapitalizem "a DO
teptanje intcrnacionalncga socializma.
%SanJarijc vIadajocih tiranov so pac tako ne
plodne. kakor vSakc Saniariic. Socializcm So nc
more uniciti. Nobcn clovck "a nj mogcl izumiti.
ustvariti, nobcn tlovck "a ne more miciti. Soci-
alizcm Jc naravna, ncizogibna poslcdica razmcr.
Ako hi pekel izrigal kakSno Silo, XII hi mogla ne
madonna pogaziti Use organizacijc bojncga prolc.
tariata, hi morala iSta Sila oncmogla, tctudi Skri-
pajota Z zobmi, glcdati, kako hi organizacija "a
organizacilo zopct VStaiala IL prahu in kako hi Sc
prcjalislcl zopot zdruzilc International.
Toda IA dclavStvo in IA ~clovc;tvo sploh nj
lie vpraSanje. cc Sc Sploh kdaj osvobodi ali ne.
ampak tudi kdaj Sc oSvobodi. Ako hi Sc posre-
clio kapitalizmu. da hi scdaj RADICAL njcgovo
mcdnarodno zvczo. hi bill to lie zatascn uspch; ali
zadrlal hi cmancipacijo dclavskcga razrcda ven
dar "a ia cas-.
Proletariatu jc pa tudi cas- d~ragoccn. cato
mora spoznati limanicc. XII Jill nastavlja kapitali-
ZEN, in patti, da ne Scdc mamie.
kako 81 prizadeva 5~asopisic vladajocih. da
hi razdvojlo socialiStc raznih deIcl, Da hi izko-
palo med mimi ~prcpado. XII Sc ne hi dali premo.
stiti! : kakSno slastjo poroca o vsakcm koraku.
o vsaki bcscdi socialistoy enc dclclc, XII utegnc
bti ncprijctna Socalistom drugc dezclc, In V
%danaSnji zmedi ic vcndar tako tczko presojati,
kako dalct sega V %porocilih rcsnica, kje pa Sc pri-
cenja laz!
Maj Ii res izpolnjujcmo najprisrcnejse zeljc
kapitalizma? Maj Ii res pomagamo razdvajati in
ovlrati obnoVitcy lntcrndciondlc
Igodilc so Sc napakc y Eyropi. Kic Sc he 90
de? Ali dclavSka lntcrnacionala hi bila ncmogo-
ca. ako hi zaradi vSakc napakc. morda cello cara
dl razlicn"ga mmcnja vSakcga kriiali. Zgodile
so So tudi vclikc mapakc. V majhnih razmcrah in
maih cash so tudi napakc maihnc, Y vclikih pa
r~aStcjo. Morda So nckatcrr tako vclikc. ia one
mogotajo odpuSGanjc. Toda MISC Ii socialist
vcdno zahtcvali pravidnoSt, In Ia pravi med dru-
GIN: Ne obsojaj, doklcr Sc obtoicncc he more "a
govarjati.
Ne obsojajmo! To jc scdai impcrativna 20.
trcba casa. Ne izpolniuimo lclja svojih zapri-
sezcnih soyraInikov. Ne izpodkopayajmo Inter
nacionalc!
Ncvtralni smo. MirncjSo kri 81 lahko ohra-
nlmo. /ato jc naSa naloga, da mislimo hladno in
trczno ma hodornost. ma obnovitcv svetovnc so.
gladstone organizacijci