davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Miller press. [volume] (Miller, S.D.) 190?-current, 1916-04-06

ASSh AAS
the back OF the other.
81 think I am a very fair prophet"
said Allison easily. Il have made
money by my prophecy. have more
none at my command at the present
time than any man in the world. than
any government: wealth beyond han.
ding in mere currency. 1t can only be
conveyed By means Of checks. Let me
show how easy II is to write Them"
and, drawing a blank book to him. he
wrote a check. and signed his name.
and filled out the stsb. and tore it out.
and handed it to the visitor for inspec.
ton. The visitor was properly pleased
with Allison's ease in penmanship.
81 see," was the comment. and the
check was handed back. He drew his
Straightforward derby towards him.
II have made q mistake" said ALI.
sol. II have left of q cipher" and
correcting this omission with a new
check, he tore up the first one.
81 see," commented the visitor, and
put the second check In his pocket.
That had required considerable out.
lay, but when Allison was aiono. he
went over to his globe and made an
other long. red mark.
A neat-wnist5I man.. with a goatee
of carefully selected hairs and a lux.
uriant black mustache. called on ALI
son.. and laid down his hat and his
stick and his gloves. In q neat little
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
GILL SOCIALIZMA.

kakScn lc torej cillc
kapitalizem Z vscmi svojimi nujnimi po>lcdi.
cami, Z izkoriScanjem, Z dcspocijo posameznikov. L
gOspodarSko anarhijo, krizami, z brczpoSclnost-
jo, : pavpcriziranicm vclikih has. z vcGno grozc-
clni konflikti vcliiih intercsiranih skupin, Z
ustvarianicm IL v>akega razreda pahnicmc mno-
Zee le cd miloScin ali pa cd zlocina odvisnih lju-
I'll, : SvoJim drazeniem in izzivanjem nagona pc
obogatenju in $ poSpeSevanjem korupcijc. z "a
postavljcnjem lindskih intcrcSov in zaniccva-
MEM liudskcga z~ivljenia in Z vso dale in dale
Sc raztezajoco Vertigo moderncga zlega ie mogoc,
kcr ie razvoj tclnikc o~InogoGil uStvarianie veil
k;nSkih vrednoSti, druzba pa jc prcpustila pro
dukciiska Sredstva poSameznim poSeStnikom III
dovolila, da je nicna masa, Xxi Il mimi della, ola ic
delavSki razrcd loccn cd produktivnih sredstcv.
To sc jc zgodilo. kcr so bill prcdpogoii V
prcjSnji druIbi, IL katcre ST j. razvil kapitalizcm.
TAXI. Napram predkapitalisticnim razmeram ic
bill to naprcdek. priborjen od meSGanskcga raz-
rcda revoluciOnarnim potion. 10 je nOvi, zmago-
viii razred ustanovil svolc gospodstvo Y pridob-
ljcnfh pozicijah, ic Sevcda sam postal konServa-
hven. Ali njcgova oblast ie dala nadalinjcmu
razvOju move pogojc. Kakor le bilo nujno. da jc
burzvazna rcvolucionarnos premagala fevdalno
konServativnoSt jc V novi druzbi postalo potrch-
no, ola prcmala nova revolucioIarnost kapitali-
Sticno kOnScrvativnOSt
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
NAVIDEzNA PROFESSIONAL.

' AvNtriji :" agrarci, >poicni : kicrikalilmom.
vodili trgovinSko politiko, = katcro SO tcpli imdu-
%Strilalni kapitalizcI:. ViSokc carinc, prcpovcdi
uvoza in podobna SredStva 50 ovirala razvoj indu-
STRIFE ,torci davila intcrc>c kapitalizma. Tudi
tukaj 50 Socialni dcmokratic naStopali vzpored 4
IaStopniki kapitalizma, kaiti tiSti zakoni. XII 50
bill ma skodo kapitaliznu. so bill tudi ma Skodo
dclav>kcmu l%iud>tvu. katcrcmu SO podrazcvali
lncSo in jemali priIiko "a dclo. Socialni demo-
kratJc MISC nikdar podpiIali prcdlogov. ) katcrimi
maj hi 81 bile oviraIc vclikc indu>trijr pod pre-.
tvcIo. da 80 '%reIIic mala ohrt. in odlocno so ma
Nt"pali proti krStan>ko Socialnim dcmagoSkim
narrton, XII 50 hotel. oucmogoGati borzo. kapitali-
N,i1io in>titucijo. XII pa ic vcndar po'rcbna ~
modcrno trgoyinNko ~zivljcnic.
\obcna zakoncdajn ina ali vladna ~rcakcija ne
more p~Oteptati gospodarNkih razmcr. Kapitalizcm
hajdc Nvoja pota kliub vScm umctnim 2aprckam:
ali tolIko casa, kolikor hi bill MCCOY razvoi po-
tl>njou nazaj. hi hilo WGrabljenega tudi dclavSkc-
mu "ibaniu - in morda 81 kai wee.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
BOJI IA PCGOJE.

RuNki kapltalizcm, mlad. ncrazvit. pritiSkan
IN oviran, 81 lc y Syoicm Interest," boieyal roper
carSki ahSolutizcm IN dvorSko tamarilo. Avtokra-
eliza jc bila mjcgoya soyrainica. Zavcdni ruski
plolciariat pa nj ucjal: mai lc tcpc in zatira libc-
r&llZen, Y katcrcm tee uaSi lkoriSccvalci."
Avtokracija jc hila iudi Sovralnica prolctariata;
cato nj ostalo drlay>tvo oh >trani kot malo intc-
RESTRAIN gledalec. tcmvc6 io So L vctiim pogunom
IN Z vctjo pozrtvovalnostjo y boi roper carizem.
kakor hberallzcm sam, daSi ie vcdclo, ola ne more
Socialni razvoi niti Y RuSiii prcSko5iti nuinc fac
IN da princsc n|jcgova z:naga najprci kapitalizmu
uSpeh in "a ojaca.
Tia razvoi kapitalizma ic bill prolc,ariatu po-
trebcn, ker uNtvdrja pogoic, oh katcrih more de
lavSkl hj poStati vclik in uSpcScu. &c hi ponuial
carizcm dclav>tvu najlcpSo zaStito potion avto-
kratitmih zakono> ~ to ccno, da ga podpira Y
hoju proti kapitalistitncmu lihcralizmu. hi ruSki
pr"lctariat vcudar odklonil To i'm hi moral odkl,-
nlti. krr hi STEER "a uSurh trcnotka postavljal
svojo hodotnost = ncvarnoSt.
No jc hia Y ja>u Boulangcrovih homatij in
DrcyfrI>ovc afcrc Y Fraiciji r~cpublika Y ncyarmo-
stl. 50 tranroSki socialist vzporcd Z zaStopniki
kapitalizma odbiiali Observation-Disclosures
no-klcrilalno rcakciio. Lahko Sc kritiziraio po-
SamcznoSti niihovc taktikc in odklania mctoda
ti>tih, Iii So So naravno>t zlruzili : kapitaliSticno
Waldo; ali da 81 p%reprccili monarhiio. ne glcdc ma
to. da - ic francoSl;cmu kapitali2mu : tenn utr-
dilo hrhti>cc. ic hila zaSiuga. katcro il, priznala
NNa lutcrnariunala
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04

FRI drIavnozborskih volitvah lcta 1911. so do
Scgli Socialni demokratje izrcden uspeh; krsGan-
Sko Soclalna stranka je dozivela V glavni volitvi
NIrahovIt poraz. Vecino mandatov so ii well
socialist, nekaj pa liberalci. V mnogih okrai h
Je pa priSlo do ozie volitve. Tam hi bill krScanski
Socialci lahko reSiIi nekoliko vaznih mandatov,
e" hi bila tudi pi oziih volitvah vsaka stranka
Ease nastopila.
krScanskc socialce je Smatrala socialna de-
mokracila pc pravici - IA naigrSe sovraznikc.
frNlc so bill ma Dunaiu vladajoCa Stranka dru-
%c so potenJali V politiGni borDi najgorostasnej-
81 slcparstva bill SO organizatorji stavkokazov:
bill so podrazevalci zivil; bill So naisrditeiSi ma
Sprotniki sploSne volilne pravice: Sirili so mai
g~nusnclSe plcmensko sOvraStNo; sistematicno so
~Nl"alali dcnunciante; meStnc sluzbe so Zapirali
organlziranim delavcem; povrh tega SO bill So
Nazniki izobrazbe, izrotali 50 Solstvo cerkvi.
vpeljavali klcrikalizem V vSe inStitucije, i'm skoraj
sam" oh scbi Sc razume, da so bill tudi kruti H.
korlSccNalcl dclavcev. Da 81 odpre zavedni pro-
letariat pot, ie blo treba poraziti to stranko.
Socialist so Sklenili. da g~laSujeio pr ozjiA
voIitvah povsod proti krSGanskim socialcem. Kier
j. hll NTH kandidat V OIL volitvi, so seveda gla-
sovali zanj. drugod pa IA liberalnega. ne cato.
da pomagajo lberalccm. ampak ola poraziio kr-
>canske socialcc. Scveda so moral 5 TEN DO
magati libcralcem. &c hi bill ostali donna. hi bill
pomagali krScanskim socialcem. Pc Sistcmu or
JIM volitcv nj drugace mOgoce, kakor da Sc po-
maya encmu ali d~rugemu.
Y mtcrcsu organiziranega prolctariata so Sli
profit krScanSkim socialcem. lIoGcS ali noccS -
to Jill .ie privedlO ma stran liberalnih fabrikantov.
Ali poSlcdica ie bila, da jc bila krSGansko socialma
Stranka popolnOma p%orazena, da SO osvoiili social
M demokratJc Sc nelioliko mandatov in ola so pri-
Si Y parliament kot moGna Stranka, ki ic potcm
doSegla pray izdatne uspehe "a dclavstvo.
Y vrStah krSGanSkih Socialcev ie bilo ma Ii
>occ de!avccv. y socialno dcmokratitno d~elavstvo
j. So proti njim in je podprlo fabrikantc. In
vcndar so to odobrili socialist 20 vsci Avstriii in
po drugih dciclah in ? navdaSchjem SO pozdra-
viii uSpeh dunajSkih sodrugov, kcr SO vedcli. da
Jc poraz krScanSkih Socialccv zmaga mad tcmno
pr"teklostjo. Iii ic pripravila tia IA ncpopacen
raZredni boj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
PROTIPOTEZE.

IaVcdno dclavStvo mora glcdati. da Mnanisa
To nryarnoSt in io seasonal odpravi. Prvo ic. da ST.
Skrti brclpo>clna armada. Vposlcni prolctariat
Iahtcva skrai>anic dclovmcga casa. l|IoiiScc So )
tenn @ralSirja. Dclavstvo zmaga tuimtam. ali uSpch
Zmagc NINA Nccnc vrcdnosIi. kajti novi tchniCni
izlmi pomcccjo z0pct move trumc dclavccv Y in
du>trlJaIno rczrrvo. RaZum :cga iSccio kapitali-
SIT move mctodr. da ii kliub >krajSaniu dclovnc-
"a casa prihraniio ua>iaNlianjc novih dclavccv.
Take 80 vpclIuJclu y ubratih V>akuvrSiui "Zmam-
Stvcni >i>tcml della. Hi grrdo y kapilali>ticmi
druIbi ]" "a tenn. da s." dcIo elm intcnlivncjc iIko-
riSti.
Dclavska orgauizacija jc pri>iljcna, da Sc ba-
VI zopct ; takimi nnvimi p%roblcmi. da more odbi-
JatI move vr>tc napadov. Mcdtcm glcdajo tudi km-
pItaIiNtl. da pomnoIujcjo >voia srcd>tva. topper
stavkc poSiayljaio Silo. Ne lc stavkokaIc. ampak
tudi provokatcrjc in p~r"tcpacc organilirajo, imc-
nuJrjo lh cuvajr ilnctia, ali dcicnzivnc prctyc-
re Aakrivajo ofcmlivnc namcnc.
No mis-" moglc prvotnc mctodr prcprcGiti po-
stanka in razvitka mocnih dclavSkih orgamiZacii
Stopajo kapitalisti dircktno proti MIN V boj. V
zakonIh IN PR sodlScih iSc"jo oroIic roper ME. &C.
nj wee mogorc naravnosi prcpovcdati organizaci-
jo. ~>kuSajo I vSakovrstnimi zakonitimi Sikanami
ovirati i'm omcmogocati Nth funkcioniranjc. Iaio
moraJo mcti zakonodaicc. Uradnikc in Sodnikc.
HI >IuIJo nJlhovim namcnou. VISA politika do
Diva b~oljinholi raIrcdcn znacaj. In Use JAYNE Slc
Sc boljinbolj kriStalizira vpraSanic. ali mai sluIi-
lo kapitaliSticncmu ali dclav>kcmu ralrclu. Poll
cila. nrkdaJ UStauONljrma kot zaScita JAYNE var
noSti. poStala Use ocitucjc >traIa kapitaliStic-
nth intrrcSov. Gstanavljaio 81 81 poScbnc poll
ciISkc cctc : TEN namenOm. Tudi vojaScina, set
dom"vinc roper zunanic Sovraznike' dobiva we'd
CDalie ma 6. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
MOGOCE KOMPLIKACIJE.

&c pravimo, da je razredni boz med dclom in
kapitalOm glavni, fundamentaln in principiclni
boz Sedanjosti III da hi mOgoca nObena Spraya med
NINA, vcndar y TEN zopet nismo rekli, da ne more
hiti med NINA nikdar in mixer ME skupnega.
EpizodiGno Sc pray lahko zgodi, da imata kapita-
lizcm in proletariat enake interese in da naSto-
pata "a tax SluGaj Skupno. he ola hi zaradi tega
sevcda kai odnchala niiju naCclna razrcdna ma
sprotia.
Ako So II. pr. vslcd p%oscbnih razmcr Silc pre-
tcklosti tako ~ojacajo, da morejo naSkoGiti Scda-
ME urcdbc. ne ia hi Jill hotele suniti naprcj, am
pax da hi Jill p~otcgnile nazaj. III ce nastanc ncvar-
most, da hi mogla TAXA reakcija doscci uspch, j. V
intcresu proletariata, da 81 prcprcci TAXA zmaga.
kazume Sc, da ne gre prolctariatu IA to, Ola reSl;-
jc kapitalizem, pac pa "a to, da So ne ovira in Ne
uStavlia njegov iaStni naprcdck.
Do ~njegovih ciljcv vodi prolctariat pot IL
kapitalizma. lie Y kapitalisticni druzbi nastajajo
in SO razvijaio razmcrc, Y katerih Sc poraJa in
krcpca moderni proletariat; lc V mel so pogoii,
oh katerih more d~clavstvo organizirati svoio boy
no armada in kovati Svoje orozjc. Use, kar b.
Iuoglo p~otegniti druzbo nazaj, ie Skodliivo probe
tariatu; tega ne more pray mic izprcmeniti DEF
stvo, da je skodljivo kapitalizmu, prolctariato-
vemu nasprotniku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
ODLOCUJE.

TAX" 50 Interest kapitalizma lahko posrcdno
tGdi interest prolctariata. Tako lahko n~aStaiajo
>ituacijc. Y katcrih mora dclavStvo Y svoicm
Interest," %podpirati kapitalizcm proti drugim
slam. Tudi &c jc en- del kapitalilma nayskriI L
drugim drom. 81 lahko zgodi. ia mora dclavStyo.
bojuiore Sc prot cncmu dclu, hotc ali nehott po-
magati drugcmu dclu.
So nadalIcmu zakliucku 81 ne moreno izog-
niti: &c jc tualitam nczavcdcn prolctariat tako
zaSlcpljcn, da gre Y bol "a rcakcijo proti naprcd
ku in cc ic kapiializcm ma >trani naprcdka, tcdaj
ne pomaga ME ako 50 ~rcSniGni, vcliki Interest ma
predka IA kocki, tcdai So DO moral zavcdni pro-
letaiat obrniti prot nczavcdncmu, brcz obzira ma
IL. da knrsti kapitaIizmu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
PoGLEDATI JE TREBA v vsAK KoT.

Realno zivljcnie ic Use polno komplikacij,
raznnvrstnih Situacij, navskrizii in mavideznih
abnormalnoSti. DclavSki razred pa mora imeti IA
vSc odprtc ocl, vSe mora spoInavati III razumc-
Vati in Y vSakcm p%ololaju, maj ie Sc tako zamrscn.
mora vedeti, kako mai uravna svojc poStopanic.
Razrcd, Hi hocc biti faktor v zgodovini tlOvcStva.
stavbenik move druzbe. ne SINE biti nikdar slcp,
nkdar Club. nikdar pasivcn. q vSakem dogodku,
- NSakcm polozaju ~ mora napraviti sodbo in po-
iSkati odgOyor ma vpraSanic: Ali ic mogotc H.
rabbit to Y prid delavskega razlcda, in kako ie to
mogOce!
Da ne pride pri TEN razis;avaniu V kakSno
uNodcpolno zmoto. mora pa poznati eli, in Z OIL
rom ia Ia eli mora uravnaii sv0je postopanje Y
vSakeIn %slutaju. kar ga more %priblizati ciliu. ic
dobr"; kar "a o~ddaljujc cd mega ali pa zadrzujc
pohod, jc Slaho.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
II KAPITALIZMA NAPREJ.

Ia druzba il kapitalisticna; lc pozabiti nc
SmcmO, da Sc je razvila IL prejSniih oblik in ic
podcdprala od njih raZnc elemcntc, katerih Sc Sc
M popolnoma otrcsla. Koraki razvoja SO zdai
pocaSni, zdai hitrejSi. vtasi kratki, vGasi dolg;;
ali korak sledi koraku, in ko jc ema noga zc sprc-
dai, je druga Sc zadcj.
Nidni v~ladajcti faktorii so kralii. c~esarji.
PRECEDENT, kabincti, parliament. Car ie prcpri-
can, da je ~njegova oscbna VOLTA ~najyiSia sila IA
RuSkcm, NiIJem pa tvlsto vcrjame, Ola noSi krone
po miosti bozji. NpraSanjc pa nj. GeSa Sc zav,-
dajO nj ne zavcdajo vladarji odloGilno ie to. la
ic kapitalizcm tcmboli faktiGni vladar. elm boil
81 razvija mjcgova moe. Fevdalne oStankc. med
katcrc Spada tudi monarhija, premaguje. prila-
ga1a Jh svoJim potrebam, Spravlja ih Y SvOio
Sluzbo III 5 TEN, da Jim iemlje prvotni pomcn in
vsebino, Jill p%olagoma odpravlja. V gospodarsko
zaoStalc krajc prodira : SvoiO trgovino in Jill
USvaja. ESkimoti in Papuanci MISC kapitaliSticnd
plemcna, toda Alaska je danes last kapitalistic
ne .Amcrikc. otokc po Them occanu 81 81 razde-
llc kapitalisticnc drzavc, in kamor kapitalizem
St III polozll roke, tia jo vsaj i~zteguic.
kakor pa SO ST. ma Svetu in Y kapitaliStiGni
druzbi >ami Sc ohranili razni ostanki preteklos'i.
tako poccnJalo Y nJcj tudi u dclovati element
bodocnosti. Hirajooc silc minolih GaSov poSku-
Saio tupatam Sc dobiti kaj moci jcti@memu cl,-
veku So vcaSi menadoma vrne lahko dihamic in
slaSt "a JEDI, pa miSli, ola je to Idravic, mcdtcm
pa ic b~li2ajoca Sc smrt. Kar vlaGi Sedanjo>t IL
prcteklosti : Sabo, ic brcmc. ki lahko tupatam
ovlra holo III della korake nerodnc. vcudar pa
mora prejalislei Same po Sebi odpaSti. BodocnoSii
ne more wee dolocati; MANIC jc imclo L. tn ypliv.
da ic poStala Scdanjost zaradi pretekloSti taxa.
kakrSna lc, bodDtnoSt pa Sc mora raZvilati liz t.
scdanjOSti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
PRoLETARIAT PROFIT PRoLETAR1ATU.

Ma Dunaiu jc bill pred zupanovanicm drja.
Lucgcria polititni boi glavno med libcralno in
aniiscmititno krScanSko sociaIno Stranko. PoIa-
gonna Sc lc situacija izprcminiala. Glavna nasproi-
nika sta poStala antiScmitizcm ma eni. socialna
demokraciia ma drugi Strani. Kar ic bito vines:
I.ibcralci. nacionalci. naprednjaki. socialpolitiki,
it. stale ysc Scle ma drugih ali trctjih poziciiah, do.
klcr - nj kapitaliSticno naprcdniaStvo toliko ra.
liiralo. da j. moglo Y politicncm boiu zopct kaj
Steti. Y Avatriii ic pri politicnih volitvah sistcn
ollcga glaSovanja ako ne dobi pri glavni volitvi
nCben kandidat absolutnc vcCinc. Sc razpiSc OKLA
volitcv med tiStima kandidatoma, XII sta dobila
rclativno %najvet glasov. IN druge candidate Sc
tedaj ne more wee glasovati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04

Etbin Kristan.

kaJ maj Stori dclavSivo Y taken ~slucaju?
Lahko hi doktrinarno dcialo "Prolctariat
ma cnega Samega sovraznika; ia je kapitalizem.
y taklm SovraZnikom ne more napraviti ne cncga
koraka skupaj. Use, kar prizadene temu sovraz-
niku Skodo. ic pray"
TIA doktrina hi bila oh povrSncm opazovanju
Zelo radikalna Y rcSnici. hi lahko poStala zelo re-
akcionarna. Proletariat hi Sc Z MO lahko postavil
V lepo pozo, pa hi - REAL sam scbe V 1.-Two mcSo.
Nidcli smo, da Sc kazeio V sedanii druzbi
laSno potczc, IL Eatcrih Sc Spoznava bivstvo So
dobnega boja vidcli Smo pa tudi, da ic Y druzbi,
hi ic plod pretckloSti, rczultat |prciSniih bojev in
nekdanjih nasprotnih interesov, Sc vedno tupatam
S%egalotih V ScdanioSt, da ic Y druzbi. Xxi Sc nj
mogIa od Scverncga do iulncga tccaia cuakomcr-
no razviti, vSc polno raznovrstnih komplikacii
Prolctariat, ki no>i zaStavo bodotnosti. mora
pa pregledati vSc bojSce; upirajoG oGi V cili. ven
dar ne SINE blti step IA pot, da Sc ne Spotaknc la
ne Stopi Y zankc. kaicrih ne vidi, kcr St mu zdi "a
malo. da hi poglcdal tudi ma tia.
' prakSi Sc dostikrat zgodi, da gresta dclo in
kapital vzpored. Ali To nj sprawl in boia med
NINA ne SINE TO uNtaviti sal "a tudi ne more,
VSai dcfinitivno ne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
E IN

V scdanji druzbi jc kapitalizem gospodujoci,
vladajOci element. &c naletimo tupatam IA obi
ke i'll razmere, hi kazeio drugaGe, mas to ne SINE
motif, kajti postranske posameznosti ne smcio
odvracati pogleda ma celoto. Zemlia ina yisokc
hribc i'll globokc doline, ina ravne planjavc. pa ic
vcndar obla.
V najjuznejSi Ameriki live Patagonci popol-
noma divJe zivljenje; materijalni in duScvni na.
predck svcta Sc iih hi Sc mic dotaknil. Svoie mayo
tclo mazcjo Z barvami, Xxi Sc nam zde odurne;
%nllhovih zmrSenih las Sc ne dOtakne noben clav-
NIX, nJihove krvolocne okrutnosti napram VISA.
kemu netlanu njihovega malego rodu ne blazi
nobcna vera in noben bog brez vsake obrti, brc2
obdclavanja zemlic 1--WE tjavcndan cd tega, &ar
Jim dajc priroda sauna.
Po nalsevcrncjSih kraiih nomadizirai1
Eskimoti, Hi izdelujejo svoie primitivno orodjc in
orozjc Sc vedno IL kamna in kosti, delajo lie "a
rsakdanjo p%otrebo, i'll jim je drzava ali vlada
rnako ncznan pojem kakor zidana hiSa ali TO-.
Varna.
Med Patagonci in Eskimoti, Maori i'm Papu-
ancl nj kapitaliZma. Ali kakor ne prihaia niko-
muir ma miSel, da hi preSojal kulturo sedanjega
casa po zaostaloSti Culukafrov ali Samoicdov,
tako tudi he smemo iemati izjcmnih posameznosti
"a merilo. kadar preiskujemo znaGai sodobnc
druzbC.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
PRoDUKCIJsKA sREDsTvA IN KoLEKTI.
VIZEM.

McSjanska revolucija je morala odstramiti.
kar jc tcdai najboli oviralo zgodovinsko nuJni in
V materiialnih razmerah utemejeni naprcdck.
Prolctarska rcvolucija mora odstaniti ovirc scdaj
nujnega napredka. TIA ovira pa tici V privatni
~lastnini produkciis kih sredstev. Gill proletariata
mora biti torcj odstranitev tie privatnc lastnine.
Medtem ko jc TO boil ne2ativni del cvolucio-
narnc nalOgc, mora Ia iZvrSti tudi pOZitivnO
tran. Namesto privatnc laStninc hi bile mogocc
razne druge oblikc; socialism pa ina doloccm
ell, namreC kolektivno lastnino: VISA drIzba ic
lastnica produktivnih sredstev in Jill mora rabbit
tako. da doseze $ elm manjsim izkoriScanicm tlo-
veSkih mOci elm vecjo korist "a vse.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04

To nc pomeni mic mani kakor skupno organi-
Zacilo IN koopcracijo vScga cIvilizirancga svcta.
IL tega tudi sledi. ola jc naloga socializma izvrSc-
MA SeIe tcdaj, kadar zmaga pa vScm civilizirancm
svctu. Soclalzem, to Sc pravi urcdba ma popol-
nona now rodlagi 4 vsemi Svojimi poslcdicami.
ne more ~obstajati Y eni obcini, v cncm okraiu, V
cm draw. Socialism, urcsniccnjc zadnicga
cllIa, j. Stvar in naloga vScga civilizirancga clo-
vcStva. Njegova armada jc pa razrcdno zavcdni
prolctariat
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-04-04
VIDNE SILE

Bodocnost JIG rczultat boia med zivimi silami
sedamjoSti.
Tie Silc nam MISC vcc ncZuanc. Boz ST. II vrSi
pred naSimi oGmi nasprotniki so razredi, pogla-
yitmo kapitalistitui in dclavSki razred. Med tcmA
dvema ralrcdoma so nasprotja naivccja. najglo-
bckejSa, ncpomi .ljiva. Boi mad NINA Sc vodi .,
%nacelo, "a tcmelic, ma katcrih mai Stoii druzabna
zgradba.
: TEN nikakor nj reGeno, ola nj Y scdanii
druzbi nobenih drugih bojev. Ali vsi SO $ staliSca
glavne, IA bodoGnost odloeilnc borbc med kapita-
lom in prolctariatom malenkostni ali pa vSai po-
stranskega pomona. DelavStvo seveda ne SINE biti
Slcpo zanjc, temvec mora opazovati vse, kar 81
god ia svctu, kajti vedcti mora, kaj hi ~utcgnilo
Ovirati, kaj pa pospeScvati niegov Dol i'll ~njegovo
koncno zInago.
Carson City daily appeal. [volume] (Carson City, Nev.) 1907-1930, 1916-02-01
Used All Kinds of Flags

BY United Press
NORFOLK. Feb. IA message
thrown from the portfolio OF the Ap-
pam to the United Press said the
German raider was the German naval
survey ship Moew. whi>h started its
career from the kiel canal. after pass
ing through the British blockade. The
note said she had sunk tie British
steamers Crowbridke. Farringford,
Drummondy, Author;' -Ariadne and
Clan McTavish i'll fqar days art ap-
proacSed the Appam flyyfng the'Bri.-
ISL flag. She suddenly hoisted the
German flag and lowered false sides
disclosing ten inch guns. She flew a
Swedish flag during her cruise Nj
OF the McTavish crew were killed
when the vessel showed fight, except
four.
Carson City daily appeal. [volume] (Carson City, Nev.) 1907-1930, 1916-02-01
Is This a Blune Story?

The management OF the Overland
hotel at Winnemucca has on exhibi-
ton mounted lamb with two distinct
heads. The lamb was born in Idaho
and is appartntly perfect in every way
with the exception OF the double head.
\ story is told that at the time of its
birth an Irishman was herding the
sheep and when he saw the freak
lamb he ki led it Immediately, think
ing it had something to do with the
devil At any rate, it is a curiosity
worth seeing.
Carson City daily appeal. [volume] (Carson City, Nev.) 1907-1930, 1916-02-01

The following extracts from let
ter from Senator Pittman refer to
senate bill No. 25l9 and senate bill
2Cs:
"'rhcse bills viii probably be bit
terly fought before the Public Lands
committee Of the house, and on the
floor OF the house, if they are favor
ably reported. by eastern and south
crn members. who are unfamiliar with
our conditions and have assumed an
unfortunate protectorate over our
lands.
I'VE will be greatly aided in the
passage Of these bills in the house il
the citizens of OUR state. knowing
congressman from other states, VIII
writc them in support Of such bills.
We are trying to wori; up in the