davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-02-12

Gineinnaii. II. Jebruar.

Uk ndWfpl1eHDen AIuplIIuH9en Dss
aiebsn ii9 nur auf Gnsros aranss
uftionen. Bel tlsintren Gsf4dften
peroen etipos b6btre prsife bere4net.
propiiioneH.
Sdmal5. prima Gieam
9.s5 5-9.95; gamilp 1915 75-11.00.
SrodensefaI5snes Gleif4
- Sbort clear Seiten, Iofe LOO
LILO, grtra fbort clear Seitsn 11.00
-1125; 4sIliss 12.O0-1250.
Haeon. - Sbprt clear Seiten
12.Oo--12.5O; srtra fbprt clear Stis
ten 1200-12.25; fort RippenisittH
12.O0A12.25; Bellies 13.25-13.75
per plumb.
Susar Curb JfeiI1.
G4inisn IL 17af; picnic Gdalteru
12-12te: Yrtatfeit Bacon 16A-17t; /;
Sdulitrn in padstsn 12-12hc; Rem
g)ort Gut 13--13ac; trodene Beef
Sdinfsn 25 26c per pfunp.
Giibgsp6tsltesgIsifd.
G6infen 14.50-l5.OO; pifnic Sdulz
tern 100000; 8euies 1850
1900; G1ultsrn 9.50--10O0; S6uls
tern, q. y. Gut eo, 10.00-10.50 per
Yfunb.
JriT4es5Ieii9. - g6infen
13.75--14.75; pienie S6ultern 800
$50: S4uItern S.5O-9.35; ibort
Rippenleiten 10.00-10.50; fbort clear
Rippsitfsiten 1850 11.25; srtra Hort
clear Rippsnieiisn 1000 1850; Bel
Iies, lei6te 13.O0--13.25; 9elIiss,
fhpere 12.00-1325.
WebIunb0ttretbe
Iebl. - Wintsr pdtent $6.40--
6.50; Winter faufn $595-6.10;
Dintsr fnmilp S5.40-5.50; Miuter
srtra $4.95--5.15; Minter orbindres
S4,75-4.95: 6artes Meissn patent
$6.50-6.95; l,ariss Wsiam fancp
$6.10-6.35; 6artss Deijen GdmilH
$5.15-5.50; Hoegenuebi norbtpeftii'
DIES, eemiTdtes $5.55-5.s0; rfines
Gitp giosssnmebl $5.65-5.90; gitp
semifdtes RossenmsH $3.50.
69oltao8s9 $50 .b6$. IS OR RD W
Meissn. go. 2 rotbey Winter
$1.34--1.36; 80. 8 bo. $1.2s-1.33;
no. A bo. S1.18-1.28.
Mefi d,fprp. - go. freibes
e; go. 2 DO. 75t-761e; no. 3 DO.
74A-75ke; 80. a bo. 72A -73Ae; 30.
8 DO. 71-72c; go. 6 bo. 69-Oc.
30. / selbes --e; no. 2 DO. 75a-
76st. so. 3 DO. 74A 75ae; 30. 4 b..
721-73tc: go. 8 DO. 71-72e: To.
8 DO. 69--70r. - 30. / ssmiid,tes
4; go. 2 DO. 75a-76as; aO. 3 oo.
'74A 75Ae; glo. 4 DO. 72a-731s;
No. 5 DO. 71-72e; go. g DO. g.
70s. Rolbsntorn, tpeibss. 71a--
72ae; RoIbsniorn, asIbes 71-73ac;
RplttntOrn. semiiatss, 70--72e PEI
@u.
Aogsen - 10. 2 S1.N--1. .03;
no. 3 97-99c; Vc. 4 90-95t.
Gaftr. slorttweittrn 10. 2
tpeiber, 5l--52e; glortb,ueitfrn Stnns
barb ipsiber 50--51r; Vorthpeilern,
10. 8 ,peibsr, 40 soc; 80. 3 fptibsr
einkimiitber 48s 49he; go. 4 ipei'
fer 47--48e; Wo. 2 geniiF4ter 48A--
491c; gso. 3 semii4tsr Ak; Rp-
4 ssmifdter 46-47s.
SO bisfep.
Wrfauft lpurDen 897 Bits. Ots
Killers giniibeb Gooos auf ber @niis
bon S1.39 per Gallont-
@rpteries.
aaffee. - Sapa 233Ot; Mos
dc 20 3oe; Guatsmala fdnep 1se;
bO. gutter l7Ac.
qrima ...............,..i!B I'm
Gufsr ...,..........'.sttH ioH
pofr ,......,..s.......S.t lp8
feu Uotr .,..............ss1 IN
" ~
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-02-12
0kastss Hssie.i .ilml1ss.

- aifisu Gin 0us & glse .......... az.
uftis g.. ". & q. q. 4 1rae e...... STA
ksesaA Csl.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-02-12
Diebmarst.

Gineinuati II. Gebruar.
3uiubr unb Wsrfarbt Ddbrsnb bei
Isttsn "a GtunbtH. persIi&su nit ben
borpsrsanssnsu bier aasen, fnb pis
foIat:
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-02-12

Wktiugkl. ~ U(dtft neIf9. -
Hroilers q pfHHb Anb barunter 21c;
iibtr 2 pfunb 19t: 0d6ne l1a-15e;
6Ebner 1bA-16e; zrutHibner 18-
23e; DO. NIT hummer Hruit 10-12e;
gu[ls 6-8t; gnttn 17-19e, Sdnis
12-T14e.
DbRunb Demiifs
Mepfel. - Oute atptsl 1920
400; gstp1bnIihe $2.00-2.50 per
BEL, einhsimiide 75s-H.5o pei
gn.
3ttroneu. - California $4.00
4.50 per Rift; aimes $loo-l.lo
per Riff.
Rronsbseren. - Gaps COB
S7.50-775; SerTep $7.0o-7.2b;
per 9bl. nnp 81. 200 per atite.
Orangtn- Napas $2.hO-2.s
T5; s5Ioriba $2.15-225 per Rite;
sansertnt s100--2,00 per Adlbsr
Gtrap.
Grbbteren glOriba 2o-21c
per Quart.
Grape Druit. Jforibd $2.'
75-3.50 per grdfe.
ananag. @rSb. 40 1925
gr0bs 3s $3.50; grSbe 24-aC
aartoffs.n. einbsimiide
$3.25-3.50: gpbblers 9io. / $3.2b
$3.50 per Bbl. uitb $1.10 per Bu
louf bm Ds!sifs. - 5riibe Shics ST.
10 Der gu. auf BEN gsleife unb 81
I20-125 pm Sire. Junae gtr'
mubo S7.50-S.50 per Bbf. unb w.
I50-2.75 per 5amper,
SHbiartoffsln. - Dslaipare
75-90c per camper.
guri.n. iJIoriba $35o-4.oc
per 9ampsr.
9omatrn. Gioriba $2.25--
|2.50; gubaniffe S2.00-2.5o pei
Crate DON 8 a5r5sH.
@eibeRiibeu. - H.25-l.5o
per gbl.
GtedrIbsn. -S1.75 psr gbl,
gIumenfobl California
s1.25-l.4O per fades Crate.
Rraut. gur Siniffes fpirb
| rfi.rirt, ipsI6ss DON $12-13 per 5or
duf BEN Gsleifs unb s1.0o-1.25 pei
Dbl. rpm Store. Mothes Sl.O-
l1.75 per Db.
RpbI. $40 PEI BEL.
3mttbeTn. - gtnhsimiid,e gel
Is, $2.OO-2.25, ipeiss $2.60-2.7b PEI
Cad pcn 100 pfunb. Sesafptebslr
$1.75 psr Hu.
Spinat. - $S-oO-375 PEI
Crime gobneu. austndr'
| tiae 81, 1920 per camper.
Rarpttsr. Giubeimtfhe sc
- 60c pc, 8u.
Rotbe Rabtn. = Slbit3e 5o'
per Huterb.
aanbpreoafte
6su. - 30. / 9imotbp S21.00i
so. 2 1imot6p $500; 80. 8 simo'
ihp $17.00: 30. / stmiiftr ale'
$17. 90: SO. 2 DO. $500: 20. / ale'
$14.50-15.00; 5 30. 2 ales $1250-
1900; 6ieiisss alifalfa S12.O0--
I14O0: WeitiiHes S17.O0--19O0 pc,
sru. 9si,enitrob $3.50 800
Rosseniirob $9.00-850: SdFsritrof
| |S7.5O-8.0o.
Mibttnfuffer III unperdnetri
| alsie 22.O0-22.5O: MiSliilgs gro'
lies $23.50- -24.O; DO. fsines S25Dt
--28.00; semii&tes 1utter s23.o0-
l22.5O.
SGmsreien - Warit itetig
- aIeeiamen Ss.75-1o.50 duf BEN
Gslsife unb $10.25-12.25 per 4u
pom SiOrs. 9imotbp $3.4o-3.s0
BON Gtore.
Derf9ftbsnH.
Dele - Warit iistis. 2sin5l, 70.
Iks 76e per DalIone IN pariisn Dor
| 5 pbl. OefeGtss IL mebr; no. 1
2arbSl 74s: Cotton eesb Oil, raffi.
luirtss 78s PER gdlIonf. Serpsutin
I6Se in gertien BON Is @a1onsr
Iunb "a In g}artieu BON 15-25 Gal,
Icneu pstrcleum, Sbip Carbon 12o
Grab 10t; bo. $50 Grab 10ae; Heob,
| light 175 Grab 12e; Heb grcipn Ga,
IieliR 21-22e; Rapbta &c per @aIIo.
ne in Ydrtien BON Is Hbis.
GaIl- Der Warit iff ruhig,
- Dbip Mibfr $1.05 per Hbl. bon
2S0 pfb.. 5nbrlotn hlu5ussfIigt.
Safs. Mnrft ffeiis. g,rima
gitp SS-9e; 30. Country 81 sgt
pet pf,inb.
RpbIsn. Warft rubis. Dpr,
sttSgbenp $3.5O-3.75, glub unb
Glad $2.25, aanafpbc Gtiidfoblsn
$3.50 -3.75. slub unb Slad s2.25
Der Epnne abgefiefsri. NauHlcfs
Gtiidtobisn $4.75. bo. glub unb
Glad 1925. anthracite $7.75--
800 per Ssuns abeeIisfert. gcse 10.
Est $6.00-6.50 per Sonne aSsaiss
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
kaj praVi VanderVelde.

Sodrug Emile Vandervelde, predsednik med
narodnega socijalisticnega tajnistva, je v Hagu
ma Holandskem, in pravijo, da isce pota in sred-
stew, da Sc dosezejo stiki med socialisticnimi stran-
kami posameznih dezel, XII so prekinjeni vsled vol
he.
Vanderveldovo navzoGnost V Hagu je porabil
neki urednik amsterdamskega socialistiGnega
dnevnika "Het Volk" "a razgovor o vprasanjih
miru.
Vandervelde je %izjavil, da je razpolozenje
francoSkih in belgijskih socialistov, vsaj Nth o.
gromne vecine, tako:
"Francija in Belgija imata sedaj predvsem
dolznost, da branita dezelo. Nemske armada sto-
je Sc vedno v Noyonu, okrog 60 kilometrov cd Pa
RIA. V teh raZmerah so Francozi, pa ne Belgiici
tisti, Xxi morajo zaceti $ propaganda "a dober mir.
Vzemimo, da bi bill Nemci potisnjeni cez Reno
tedaj bi bila nasa naloga, da hi sc uprli tisti stran.
XII v naSi dezeli, Xxi bi hotela voditi napadalno ali
aneksijsko ~politiko.
"Nikdar nj V mem nastala misel, da bi zane
ril Nemcem, ce branijo svojo dezelo. STREET. Sc
mora lie nadvlada kaste, prot kateri so Sc naSi
nemSki sodrugi sami do zadnjega trenotka pred
vojnO borili z vso e~nerzijo. Da pripadajo socia-
hstiGni ministri vladama v Franciji in Belgiii,
Je zadostna garanciJa, da sc ne odobri nikakrsna
aneksijska ~politika.
"Alzasko-lorensko vprasanje povzroGi paG
pri sklepanju miru velike tezave. Francoska stran-
ka ieli, da zasede Francija Alzacijo, cato da dobi
potem narod V tel provinciji priliko, da glasuie,
&c hoce ~pripadati Franciji."
Urednik "Het Volka" je vpraSal:
mi Ii to nekoliko naivnof Ali ne bi bilo bolje
naravnost izjaviti, da imajo Alzacani pri sklepa-
nju o njihovi usodi sami izpregovoriti besedoY
Vandervelde je Sc enkrat izjavil, da je to
vprasanje najvecje vaznosti "a vso Internaciona-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

re kar izklJucuJeJo cele stranke in frakcije kot
"socialne patriotic, "socialne nacionaliste" j. I. d.
ZaklJuceno mnenje ina tloyck lahko o tistih
talmisocialistih, Xxi so Sc cutili srecne in presrecne,
ako Jlh Je Bethmann Hollweg nagovoril, ako jih
Je kaksen visji general prijel izpod pozduhe ali
pa XII so Sc bahali Z avdienco pri kajzerju. Toda
kar Sc tice splosne taktike stranke. frakcij. klu-
bow / {. d., smo absolutno dolzni pocakati ma ko-
nee voJne, ko bodo prizadeti lahko govorili, razlo-
zlll razmere, svoJe namene, vzroke svojega posto-
panJa in ko Sc bodo mogli zagovariati. To bo
delo strankarskih zborov V possmeznih dezelah,
zlastl pa delo lnternacionalnega kongresa. Ako
Sc ne SINE navaden zlocinec obsoditi brez rednega
procesa, brez prllike "a zagovor, brez dokazov in
protidokazov, tedaj tudi nimamo pravice brez e.
make priEke izrekati obsodbe mad sodrugi, tudi Ge
V dnu duse mislimo, da so greSili. Prepricani smo,
da so tudi V vecini nemSke frakcije Sc TAXI. kate
rim he bo mogoGe ocitati mic druzega, kakor da so
Sc motili in da so well pojm ''discipline'' v pre-
tesnem zmislu. Tudi ce pride do razkola v men,
ski socialni demokraciji, kar Sc nam zdi res neiz-
oglbno, mislimo, ola bo nacelnejSi stranki pripadal
tudi marsikdo, Xxi je sci doslej cez drn in strn z
vecino.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

10. Nemski socialist so Sc izrekli o MEM in fran
coski so odgovorili v svoji resoluciji. "Edino, kar
bi sc dodal," je dejal Vandervelde, "je to-, da Sc
cd francoskih sodrugov ne pricakuje trdovratno
vztraJanje ma formulah."
TIE besede Sc v glavnem strinjajo S TEN, kar
Je Vandervelde re veckrat izjavil. Najvaznejsa
Je ponovitev, da sc upirajo francoski in belgijski
socialist vsaki osvojevalni politiki. Drugo je
vpraSanje, ce ne dobe zaradi tega staliSGa Sc pray
ostrih boJev z meScanskimi strankami svojih ma
rodov. Tudi ce ne misli no Francoskem in v Bel
glJl mice ma to, da Sc osvoji kaj v Evropi razun
AlzaciJe-Lorene, o kateri mislijo, da ne bi bila to
mkakrsna o%svo!itev, ampak lie povratek k dezeli,
katerl Je ia pokrajina p%ripadala in kateri bi 20
pet rada pripadala, ostane vpraSanje kolonij, v
katerih ina Nemcija veike izgube.
s socialisticnega staliSca bi bilo tudi to vpra-
SAME kmalu reseno, ako bi Sc enostavno vsem ko-
lonlJam podelila popolna avtOnomija in hi zdru-
zene velesile garantiraic NTH neodvisnost. Am
pax tako ne mislijo i'll ne morejo misliti kapitali-
sticne drzave, Ia katere so kolonije mogoeni 60
spodarski interest. Tukaj pridejo gotovo social
sti zavezniSkih draw Sc V znatno nasprotje z me-
Scanskimi strankami.
kar Sc tice Alzacije-Lorene je vprasanje te-
zavno. Francozi ne ~zaupajo, da hi moglo ljud-
stvo svobodno glasovati, ce hi glasovanje vodila
NemciJa. Nasprotno DO pa gotovo Nemciia Fran
ciJi ocltala pritisk in nasilje, ce bi Sc glasovanje
lzvrsilo pod francoskim vedstvom.
NaJbolJe hi bio pac, ako bi Sc predvsem AL
zaciJi-Loreniji podelila popolnoma avtonomija in
bl Sc lzvrSilc zaneslJlve garancije zanjo. Potem
Sele bi lJudstvo lahko svobOdno glasovalo, ali ho-
ce oStatl pod Nemcijo, ali Sc hoce vrniti X Fran
ciJi, ali pa hoce biti a~vtonomno.
Takih tezav kakor z Alzacijo-Loreno je pa ma
tucate.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
liz nemSke SOciaIne demOkraciie.

Poslanec sodrug Otto Ruehle, prvi, XII je sle-
del Liebknechtovemn zgledu in glasoval proti Vol
MIN kreditom, je sedaj izstopil IL socialno demo
kraticnega drzavnozborskega kluba, il katerega je
bill, kakor smo re %pOroGali, sodrug Liebknecht IL
k%ljucen. Vesti, da je bill Liebknecht ~izkljuGen il
stranke, so bile napaGne, kakor smo takoj sodili ;
kajti drzavnozborska frakcija he more nikogar IL
kljuciti il stranke. &c bi Sc stvar lie nekoliko
stroze vzela, ne bi bill mogli izkljuGiti Liebknech-
ia niti IL ~frakcije, kajti tudi ia je odgovorna stran-
kinemu zboru in lahko sc zgodi, da obsodi zbor
ravno vecino in odobri postopanje m~anjsine.
Prakticno je pa res bolje, da so izkljucili
Liebknechta, re cato, da ne DO mogla vecina OBJ
vsakem njegovem koraku in oh vsakem glasova-
nju kricati o krsitvi discipline. Pa tudi cato, da
Sc zjasni. V%erjetnO je, da bodo Ruehlovemu
zgledu sledili Sc drugi poslanci in nikakor nj IL
%klJuceno, da DO incl rajstag ma svojem prihodnjem
zasedanju re diva socialisticna kluba.
To loGitev smatramo ma vsak naGin "a dobro.
Ponavljamo pa in vztrajamo tudi sedaj ma TEN, da
lahko izrekamo o postopanju socialisticnih "a
stopnikov V tel ali oni dezeli mnenje, nikakor pa
ne moreno izrekati kaksne generalne sodbe. Tudi
ne bono sledili tistim, Xxi mecejo ve V en- kos in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
vsaka minuta nosi dividende .

vsaka minuta nosi dividende -.
In svobodni delavec mora skreiti
hrbet, zakaj ce je truden. nj "a
radio lie sedaj, ne prihodnjiG. Kos
kruha pa je vaznejsi cd "svobo-
de-"
Kje mai vzame delavec svobodo,
da izbere "a svoje otroke tisti po-
klic, "a katerega so najbolj pri-
mern njih lastnosti in kjer bi do
segli %najveG zadovoljnostif knjige
so drage, V rudniski "kampi" nj
visokih sol in vseucilisc, v velikem
mestu je pa treba placevati stano-
vanje, hrano, obleko. Vsakdo ina
svobodo studij ali "a reveal je ia
svoboda toliko vredna, kolikor "a
maGka orlove peroti.
v kapitalistieni druzbi je svo-
boda besede brez vsebine, dobra e.
dino "a to, da Sc z njenim lepim
zvokom opajajo kratkovidni ljud-
je. -
Podlaga svobode in suzenstva SO
materialne razmere. Mic pa ne mo-
re biti bolt naivno, kakor ce KIDD
priGakuje, da DO volk Owe branil
in scuka krmila krape. Kakor volk
in Scuka, tako tudi kapitalist ne
more ziveti proti svoji naravi. Do
kler della zakone, jih bo delal "a
sc dokler vlada, DO utrjeval svoje
gospodstyr. Delavec pa bo incl
veljavo lie tedaj, kadar 81 jo pri-
bori.
Volitve so BOZ. Ma tenn bojiscu
ina d~elavstvo velikansko moe, "a
kaj tukaj odloca njegovo stevilo,
katerega ne more ugonobiti ne
puska, ne sablja. Volil6eve zaved-
nosti nj mogoce izstradati; prot
njegovi wolff nj pr%iziva. Kadar bo
delavstvo delavsko %volilo, bodo "a
koni delavski N VISA uprava mora
postati delavska. Zakaj ma ME
govt strani je vecina.
V nobenem boju nj zmaga "a
delavce tako lahko, kakor V volil-
nem. &c ne zmagajo, morajo sami
sebi ocitati posledice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
VOjaSki gOlOb.

Pesniki vseh casov, pojdite Sc solit S svojimi
simboli! ClovestvO, !. zivi poleg 6isto animalne-
ga tudi neko dusevno ~zivljenje, Jill je potrebova-
10 in RADIO Jill je spreiemalo cd tistih, Xxi so mu
Jill dajali dobre in primerne. Ali kai bi z mimi,
kadar vlada ma svetu bog Mart, XII je sovraznik
vsake lirike in idileF Sprejel je sicer tudi sam
nekoliko simbolov; zastave vihraio mad glavami
njegovih vojsk, raznobarvne obleke so imeli ME
govt oprode, pa vsakovrstno perjc, koniskr repe
in zlate okraske ia pokrivalih. Use to ie veciuo-
ma minilo. Nekdaj je imelo pomen. Vojska Sc ie
hotela pokazati sovrazniku elm strasnejSa, pa sc
je naSemIjala, kolikor Sc ie lie mogla. Danes ne
yelja to mic wee. Kaiti treba Sc ie napraviti ne
vidnega, uniforma mora biti enostavna, stabni Off
cir sc komaj r~azlikuje cd navadnega vojaka.
Toda kaj je z naSimi nevojaSkimi simboli, XII
Jill je elovestvo imelo in liubilo ~stoletia, tisotlet-
ia? lie cd casov, ko je Noa krmaril svoio ladjo
resenega z~ivljenja, ie golob vsestrarsko prizran
ptic miru. Sedai ie tudi on V Martovi sluzbi. Go
lob je vojak.
Posebni dopisnik berlinskega 'Lokal An
zeigerja" ma zapadni 'front.' p~riobGpie o tenn ne
katera zanimiva dejstva. Pravi, da Sc zavezniSki
letalci pray posebno Z%animajo "a stalisca in razde-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
INDIVIDUALIzEM

KapitalistiGni politikarji pripo-
vedujejo kaj radi delavcem, da
bo socializem unicil slednjega in
dividualnost.
Nevemo te vsi delavci razumejo
pomen tie besede. Vebsterjev slo-
a pravi, da Sc individualnost
posameznika zrcali V ~znacaju, Xxi
je cisto poseben, samostojen cd
drugih Judi.
Resnica je, da ina delavec pod
kapitalisticnim gospodarstvom Gi-
sto poseben znacaj. Xxi ga eisto
loci cd ostalih ljudi.
Vzemimo par primer: Delavec
mora gledati "a delom; kapitali-
stu tega nj potreba.
Delavec Sc vozi V box kari in
cesto pod MO; kapitalist nikoli;
on Sc vozi v Pullmanu.
Delavec zivi v najetih zaduhlih
luknjah ali kasarnam podobnim
zgradbam, kapitalist zivi v pri-
vatni palaci.
Delavec nosi oguljene in zade-
lane hlaee, kapitalist frak in zidan
climber.
Delavec Sc hrani z lonca, kapi-
talist nikoli.
Nobenega dvoma nj torej, da
ina delavec mnogo znacajev, XII
ga ostro oznacujejo in loGijo cd
kapitalistov. Prav mic nj tesko
lociti delavca cd kapitalista.
Kapitalistienim politikarjem je
strasno hudo pri srcu, ko pomisli-
jo, kaj bi bilo, ce bi sc bilo vsem
ljudem mogoce voziti v Putnam
in nositi dobro obleko, vzivati
dobro hrano in ziveti v zdravih,
zracnih in svetlih stanovanjih;
Ge bi sc mogli vsi izobrazevati -
in oil. ce bi moral It'll tudi kapi-
talisti delati! Use to bi bila pre-
velika enakost ljudi!
Pc Nth mnenju moramo imeti
cezhlacnice, cato da Sc sprawl v
vecjo veljovo frak.
Imeti moramo zaduhle kasarne
in pajzle, da je palacam "a ozadje.
Imeti moramo ljudi, XII umirajo
lakote, da imajo kapitalisti cim-
vecji apetit. Pustiti moramo otro-
Ike v tovarno. da sluzijo kapita-
listom, da Sc morejo njih otroci
zabavati nemoteno.
Use to je treba obdrzati v vsi
svecanosti, drugace b. Sc ne po-
znala razlika, bi ne bilo indivi-
dualizma.
Ali vzlic temu - socialism DO
razdrl tie razlike, &c je to kapita-
listicnim politikarjem vsec ali ne !
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
Pozari in ljudske zrtve.

New York, 4. februarja. - Da-
vi je zgorela hiSa gospe X. Tag,
DAB Hancock st. V Brooklynu. Go
spa Tag, vdova pc predsedniku
nemSke hr%anilnice, Sc je resila, to-
da njcni dive hceri Karolina in
Helena, njcna So letna sestricna
Hannah +. Swanley, s~treznica
Jennie Stebman ter sluzkinji An
ma in Lizzie Caine. skupaj sest
zensk, je poginilo V ognju.
Atlanta City, N. j., 4. februar-
ia. Zgodaj zjutraj je ogenj u
nicil Iverbrook Hotel ma vogalu
Pacific III Mount Vernon Ave. Pet
oseb je zgorelo v ognju: Mrs Ma
mia Johnson, nieni starsi, lastni-
ka hotela Mr. in Mrs Motta, Paul
Hendrick liz Chambersburga, Pa,
Nicholas de Ray, strojnik hotela.
Osem oseb JIG pa resno poSkodova-
nih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

htev nemskih vojsk ma zapadu in da ~polagajo ma
to zelo veliko vaznost.
Kadarkoli izvedo letalci V zraku kaksne vaz-
ne recl ter Sc pouGe o dejanskem polozaju nem-
SIKH voJsk, izpuste zanalasc "a to pripravljene in
izueene postne golobe, Xxi Jim daio krog nog in
vratu doblj ma poroGila z risbami ozemlia ter jih
spuste V zrak, da poneso dobljene novice po-
veljnistvom "a fronto.
HitroSt leta POSTUM golobov znaSa priblizno
500 do 800 metrov ma minute. IL cesar Sc vidi, da
so taxi golobi zelo koristni, kadar je treba nemu-
donna %odpoSlati depeSe.
TIE poStne golobe so zaceli rabbit V Franciji
koncem leta 1913 ter so Jill ucili nositi depeSe IL
aeroplanov V zraku. V to svrho uporabljajo po-
sebne dodge cevke, skozi katere vrze letalec COLO
ba 2 glavo nizdOl. Kadar more ptiG zopet maha-
ii S krili, DO zracni vrtinec, Xxi ic n"ajvecji sovrag
zraGnih letalcev, re dalec stran.
Tudi Nemci Sc posluzujejo ma ia naGin post
NH golobov ma podmorskih colnih, da 2 niihovo
pomocjo ostanejo V zvezi S svojim poveljstvom in
morskim opiraliSGem.
VpraSa Sc, ce bodo mogli pc tel voiaSki de-
lavnosti kristjani Sc upodabliati syetega duha
kot goloba.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
Ameriski San Marine.

Da je neka ameriska republika
v vojni prot Nemciji, in da je
njen predsednik 5 svojo vojsko ma
bojiscu v Evropi, so ma svoje zacu-
denJe ravnokar zvedeli v Wash
ingtonu, da 81 je bila napovedana
voJna re V septembru leta 1914 ter
Je re mnogo yojakov tie male repu-
bike mrtvih ma bojisGu V Evropi.
Ia republika je Counani, XII le-
ii med Brazilijo in ~francoskim de-
iom Guiane. Cd morja je odda-
LENA kakih Is mill. Neodvisnost tie
male republike izvlra Sc IL leta
1886, ko Sc je odpovedala BRAZIL
ia vsem pravicam do ME. Potem
so pricakovali prebivalci v Couna-
nj, da jih DO anektirala francoska
Guiana, toda Francozi tega MISC
storili in cato so 81 ~izvolili svojega
predsednika in Sc il tistih dob so
ostali neodvisni.
SedanJl ~predsednik je neki A
dolf Besset Beaufort, bivSi franco
ski polkovnik, Xxi je bill izgnan v
Guiana pred mnogimi lett radi ne
kega politicnega zlocina. Ko pa je
lzbruhnila vojna, je Beaufort ma
znanil, da gre tudi on v vojno in to
so storili tudi njegovi vojaki, DO
Stew. 300 MOI, Xxi so odpluli v Fran
CLIO pod svojim narodnim prapo-
rom krvavo-rdeGe barve S srebrno
zvezdo v sredi. Udelezili so Sc mai
hujsih bitk, kar Jill .je dozivela
francoska tuja legija.
Vendar pa nj bilo mixer mama
memo, da bi bila republicica napo-
vedala vojno Nemciji ali njenim
zaveznicam. Njeni vojaki Sc lie bo-
jujejo kot del francoske armada.
In ne kot velik del.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
Avtomobil in coin obenem.

Pred kratkim so napravili v
San Francisco poskuse z avtomo-
bill, Xxi jih je mogoce uporabliati
ma suhem in ma vodi. TIE vrste
automobile je n%apravila neka
tvrdka V San Francisco. Ia po-
skus je pelial avtomobil sprva pc
suhem ter sc spustil potem V vo-
do, kjer .je vozil brez ovire 20 de-
set mill ma ire in zGpet prisel ma
obalo brez tezave. Naprava je v
obliki colna, ter ina spredai vi
iak, ki goni voz v vodi, z viiakom
pa je zvezi t.di krmiio. TIE
vrste avtomobil naravno Sc nj po-
vsem izpopoInien, vendar upajo,
da sc tudi ma ter polju v kratkem
pokazeio veliki uspehi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08
MORGAN JE ODPOTOVAL v
ANGLIJO.

j. p. Morgan Sc je dine 3. fe-
bruarja Z ladjo Rotterdam" Cd
peljal V Anglijo. V njegovem
spremstvu je governor newyor-
ske rezervne banke Benjamin
Strong. V finantnih krogih je
.povzrocilo to potovanje veliko
preseneGenje in veliko ugibanja.
Pri druzbi Morgan and Co. nj BIZ
10 mogoce izvedeti nobenih po-
drobnosti. Dejali so lie, da Sc je
odpeljal v London pc kupciji in
da ostane tam najbrze die kot
mesec dni.
Odkar je izbruhnila vojna, je to
drugo potovanje, Xxi vodi Morga$
ma V Anglijo. Ko Sc je prvic vr-
nil IL Londona, je bilo naznanje-
no, da je bila tvrdka j. p. Nor
gan and Co. imenovana "a fiskal-
he agente angleske Wade v Zedi-
njenih drzavah in kmalu nato je
bila firma pozvana, maj prevzame
ma enak nacin zas.opnistvo fran
cOske Wade.
Nekateri so ugibali, da Sc tice
Morganovo potovanje novega po-
sojila "a Zaveznike. Pravijo pa,
da Je to domnevanJe neosnovano.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

V Londonu Sc vesele, ker mislijo, da so nem-
ske finance re ma slabem. Nemski tajnik drzavne-
ga zaklada Hilfferich je v rajhstagu klical "Mene
tekel upharsin', ces da ina Anglia finanG. tezave
in da maj misli ma bodocnosti. Sir Edward Holden,
glavni ravnatelj banke London and Midland, pra-
vi, da maj porabi Nemcija to svarilo rajsa Ease.
cali je placala NemGija rumunsko psenico z
zlatomf" vprasuje Holden. Gee 10 j, zakaj nj
ia operaciJa navedena v izkazu nemske drzavne
banker cato ker MISC nakaznice nemske drzavne
banke nadomesSene z zlatom in prodaja zlata je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-02-08

prepovedana, in ker nimajo posojilnice, vojne po-
%sojilne banke, vojne pomozne banke, hipotekar-
ne banke, zavarovalnice, privatne banke in NUM-
cipalne korporacije nobenega zlata, da hi krile
nakaznice. Ne misli Ii tajnik nemskega drzavne-
ga zaklada, da bi bilo bolje napisati besede "Me-
ne meme tekel upharsin" ma ia kup nemskega pa
pirjaf
Gotovo, zlate rozice ne cveto vsled vojne v
blagajni nobene vojskujoce Sc drzave, in beseda
"drzavni bankrot" dobiva cd dine do dine wee res.
mega pomona.