Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-09-05

VII ID hdh>ne uelaNSke Zahteve IN pravlce nj bl-
10 wee govora. Steer je bilo to ~izreceno tudi v kon-
gresoVem sklepu XII je dejal, da maj Sc tega dine
podJetniki in delavci zdruzij6 ter posvetujejo o
svojih skupnih interesih.
IL vzakonltvjo Delavskega dneva so mislili
kacl lzruvatl Strupeni cob. Parada Xxi je pOstav-
no doVolJena, Je lie Sc parada, demonstrativni Una.
caJ j. pa izgubila. Kar je dovoljeno, nj nobena
Hahteva wee in prank, posvecen solidarnosti de-
Ia 5 kapltalom. ne more biti wee dan delavskega
boja prot kapitalu.
N~asprotje med delom in kapitalom. n~asprotje
med interest," razredov je hotel Ia sklep izbrisati,
pa na nJegovo mesto postaviti solidarnost izkO-
rNccvalcev in izkoriSGanih.
&c razume delavec, da je taxa solidarnost ne
hogoca, mora tudi razumeti, da je bill Labor Day
Iicemersko darilo, namenieno, da zatre revoluciO-
narnega duha med ameriSkim delavstvom. SvOj
namen so pa kapitalisti dOsegli vsaj "a nekaj casa;
Z zak0nitim praznikOm so raZdrli demonstracijo,
pa 10 lZprcmenlli V - parade. Sedaj sc tudi mai
VShkdanJeJSi flliSter lahko postavi ma stopnice
pred lcpo javno ~knjilnico ma peti aveniji in gle
da zadovoljno, kako kOrakaio delavci, ,epo pc
pokliclh razdeljeni, pa poslusa godbe, XII kora-
kaJo ma celu p%oSameznih skupin nj Sc mu treba
hat, da ga spraviJo IL ravnotezja, kajti veGinoma
IgraJo nevtralne i'll patrioticne kOracnice lie tn
patam Sc vrine vines kakSna socialistiGna unija,
kateri igra godba "marzeljezo' ali "internacio-
nalo, katere pa filister navadno ne pozna. Tudi
ohi NOLONl III aNtOinODlll T. alegOrlcnlnl skill
pinaml, XII simbolizirajo posamezne industrije ali
rokodelStva, Sc pojavljajo V paradi in oGi imajo
prlJetno paSo, ker dajejo taxa vozila navadno
podJetnlkl ma razpOlago, Sc nj cuditi, da Sc vidijo
lhcna tvrdke L ogrOmnimi crkami ma zastavah in
vcIIkanSkih Scitih tako prihajajo kapitalisti pri
dclavski paradi do cenene reklame.
Ali marsikje so Sc delavci re ~naveliGali teea
praznega paradiranja. Tupatam so re popolno-
ma odpadli obhodi, drugod Sc vrSe IL navade, IL
trdlclJc, all pa cato, ker ga rabijo nekateri ma
z~adnJaSki voditelji uni "a demonstrating - ne
protI kapltalizmu, temvec proti socializmu.
Mcdtem pa dobiva pravi delayski prank,
prvi majnik, tuii V Ameriki vse vecji pomen.
'lmholJ 81 krepca razredna zavest med ameriskim
dclaVStvoln, teInbolJ tudi spoznava, kakO velikan-
ska Je razlika med tema dvema praznikoma. Enc
"a SO dovolili mOgotci, drugega 81 lie d~elavstvo
vzeio. Emo j. prank sprave z izkoriscevalci, dru-
90 j. prank boja.
Labor Day j. simboliziral dosedanje mislie-
ME amcriskega delavs;va. PropadajoGe GAMMA
ME IN to prank in odvracanje cd praZnih parad
kaze. da sc vrSi p%reobrat med TEN delaystvom in
81 njcgova pohlevnost razpuhteva.
Ia mas j. Labor Day lie zaradi tega vazen.
ker nam omogoca, da prihajamo v dotiko z bolj
zaoStalimi delavci. da Jill dramimo in vodimo do
Socilisticnega spoznanja. MnogO proletarcev, XII
Sc vse leto ne spomnijo, da so delavci in da j.
mayo kot delavcl pOSebne interese in potrebe. Sc
N"'i' I'd udH celuul II ma pikDlk. SoclailStlcen
gov"rnik doh tako priliko. da stopi mednje, jim
pokaLc njih pravi pOlozaj, potrka ma njihovo Ia
vest IN pripravi ~preobrat V ~njihovih glavah.
Tim hitrejc in energiGnejc Sc izvrSi Ia preo-
brat. ten boljc DO IA d~elavstvo te dezele. Pref
aIiSleJ 81 mora zgoditi, kajti tudi najponiznejsi
proletarec mora naposled spoznati, da so kapita-
llNtl radi dali delavcem EN- dan V letu, da jim pa
notrJo DAFT ~poStenih plac, razumnega delovnega
casa in pravitnih delavskih zakonov. Spoznati
mora, ola hi tisto, kar dajcjo kapitalisti >voje-
%Noljno, ME vrcdno, tisto, kar hi blo kaj vredmo.
Sc pa ne dobi brcz boja.
timho!j Sc razsiri to spoznanje. tembolj i've
n" 'adi Slava 'Delavskega dnrva" in tenn wee DO
mona d0bi tudi pc Ameriki prvi majnik
ne cato. ker So Ia dan lahko pociva, ampak
NanJc, prcdvSem zaradi njegovcga revolucionar-
mega %naraJa. Delavci Sc tcdaj ne bodo navduSe-
valI IA prank. Xxi jim je bill ''darovan", ampak
h"do V vSakem oliru postavljali svojo delavsko
voljo mad darila.
PocaSi Sc vrSi Ia razvoj V Ameriki: toda vrsi
Sc. Pota>nost je imela svoje vzroke, ali tudi raz-
voJ ina >vojc razloge, in kakor postajajo mocnei-
~, iako mora tudi razvoj poStajati hitrejSi. LetoS-
nc lcto nam pokaze, V kakSni meri Sc pospeSujc.
.jeScnskc volitve bodo za delavsko gibanje V tel
dozci pomembnejSe kakor vsc parade ma Labor
Day.