Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-10-10

cato tudi opazamo liz dnevnih po-
rocil, kako Sc V vojni mednarodno
pravo ali bolje receno mednarodni cd
~noSaji sproti razvijajo. V sedanji
Svetovni vojni sc razvijajo dogod-
XII, ki Jill doslej nobena vojna nj po-
~znala, n. pr. izgon tujcev il drzavc
oh izbruhu vojne; b~rezpravnost draw
ljanov sovrazne drzave; interniranje
~tujcev, cello zen, otrok in starckov;
konfiskacija premozenja drzavljanov
sovrazne drzave (prepoved placiD, u
~nicenje sovraznega trgovskega bro
dovja.
De IL ten splosnih okoliscin je raz-
vidno. kako tezko je govoriti o med
narodnih pomorsko-pravnih vojnih ma
celih ali podati cello kak sistem te-
IA prava. Nendar so sc tekom sto-
letij in tekom dolgih vojn r~azvila,
sploSno ~pripomogla in sprejela gotova
nacela mednarodnega pomorskega
prava. Min poznanje DO r~azjasnilo
marSikak spor ali dogodek IL ~danasnje
svetovne vojske.
Mednarodno vojno pomorsko pravo
sc temelji predvsem ma pariski vojno-
pomorski deklaraciji liz leta 1856 in
ma haaskem mirovnem dogovoru liz le-
Ia 1899. Ia naSe vpraSanje je vec-
jega pomona pariska deklaracija, ki
vscbuje rama dolocila glede pomor-
sko-vojnih obicajov in nevtralnih la
dij, docim doloca haSki dogovor, da
imajo dolocila genfske k~onvencije
20 %ravnanju z ranjenci v~eljavo tudi
IA pomorsko bitvo.
V danaSnji svetovni vojni igra po-
Sebno vlogo: Blokada.
Pristanisce je blokirano, ce je "a
prto vsakemu prometu, maj prihaja
IL nasprotne, vojskujoce Sc drzave ali
od nevtralnih drzav, tako da tudi ne
%vtralnc drzave ne morejo ostati V nj
kakrsni trgovski zvezi z b%lokiranim
pristaniscem, obrezjem ali drzavo.
Razlikujemo razne vrste blockade:
pomorska blokada, ako JIG Zaprto pri-
Stanisce ali obrezje vsakemu prometu
pc morju; blokada kakega mesta, XII
JIG cd sovraznika oblegano in zaprto
vSakemu prometu tudi pc suhem; Vol
Ia blokada, Xxi Sc izvrSi v vojnem casu
napram yoJskujoci drzavi; blokada,
V miru, XII jo izrekajo ali izvedejo
posamezne drzave ali skupine draw
napram kaki DRAW, da jo do cesa
pripravijo ali cd ceSa odvrnejo; konc-
no razlikujemo Sc dejansko ali efek-
tivno blockade, ki 10 drzava dejansko
izvcde 5 svojim ladjevjem, cd navidez-
ne ali papirnc blockade. XII 10 drzava
lie napove, ne da bi 10 dejanski IL
vedla.
Pravica do vojne blockade je v med
narodnem pravu priznana.-Vsaka
drzava lahko ~vojskujoci DRAW "a
pre- vsak promet Z vsemi nevtralnimi
GrZavami; to JIG pc pravu %dopustno
vojskino sredstvo. Zgodovina vojn
tudi kaze, da sc je vedno izvajalo,
kjer so to dopuscale k%rajevne okol-
nosti in sredstva in kjer JIG bio pri.
cakovati kak uspeh.
Blokada Sc pa mora naprej napo-
vedati. Napoved blockade mora biti
splosna in javna. Naznaniti sc mora
pristanisce, obrezje ali drzava ali del
morja, Xxi Sc namerava blokirati.
To Sc zgodi diplomaticnim po-
tom Z notami ali proklamacijami. Po-
leg tega sc mora o blokadi obvestiti
vsaka nevtralna ladja posebej, XII sc
hoce v dobri veri blizati blokiranemu
priStaniscu ali obrezju.
Ako skusa nevtralna ladja blockade
prelomiti, t. j. s silo ali z~vijaco pri-
pluti v blokirano pristanisce, jO bio
kujoca drzava lahko vjame kot plen.
Ako pa TAXA ladja uide v n~evtralno
pristanisce, JIG ne SINE blokujoca dr.
Java tia wee z~asledovati. Mostva
ladje. XII hoce prelomiti blockade, bio
kujoca driava nesme ma noben nacin
k%aznovati.
Namen blockade in MEN ucinek po-
znamo vsi liz danasnje vojne. - An
glija je proglasila blockade Nemcije,
da bi il kot v pretezni vecini indu-
strijski drzavi, odtrgala vsak dovoz
zivil, S TEN oslabila memo fizicno moe
in onemogoGila uspesno ~vojskovanje.
Inano je tudi. kako sredstvo je
%uporabila Nemcija napram angleski