Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-12-19

mogovniki julnem Walesu. To
ina V prvi vrsti namen %napraviti
konec vecnim sporom med posest-
niki jam in premogarji. Nlada je
takoj zacctkom vojne storila go
tove ukrepe "a kontrolo premogo-
viii cen. Nj Sc pa v~meSavala V raz-
merle med las;niki in delavci. To-
da nasprotja med tenn SO dobivala
vse o~strejSe oblike, zaka.j premo-
garji so zahtevali boljSe place, ker
so sc podrazile vse njihove potreb-
seine, goSpodarji 50 Sc pa upirali
tenn zahtevam ma vse kriplje.
he pred enim lctom je Lloyd
George, Xxi jc bill takrat municijski
minister, porabil svoj vpliv, da SO
dobili rudarji ID odstotkov vo.j-
ne doklade. Potem je bill nekal
meSecev mir. Toda zivljenske po-
trebSGine Sc Sc vedno draze in pre-
mogarji 50 moral nastopiti Z no.
vimi ~zahtevami, da Sc ubranijo po-
SlabSanju svojega iivljenja. CLAW
ma zahteva je bila, da maj pregle-
dajo ncOdviSni in ncpriStranski
faktorji knjige druzb, ker hi Sc
tedaj place lahko ravnale V raz-
merJu : profits podjetnikov. Te-
mu so Sc pa laStniki upirali ma
vSo moe. Tudi tasopisic Jill jc "a
radi tcga ostrO napadalo. Nlada je
napravila njihovi opoliciji napo-
sled konec : TEN, da je prevzcla
kontrolo jam.
ToreJ zopet en- dokaz, da je mo-
gote, o cemer nam neprenehoma
prlpovedujejo, da ie ncmogocc.
AngleSka vlada v2ame jane pod
Svojo kontrolo, pa jc opravljeno.
In ko le %Storjeno, je modrovan.ja
q ncmogoGnoSti konec. Nemo, da
nj St0rila angleSka vlada tega de-
lavcem ma ljubo; daSi .je tam raz-
merle med Waldo in delavStvom
nekoliko drugatno, kakor Y mno-
9Th drugih dezelah, vcndar ne Sc
"a njena ljubezen do premogar-
Jev tako dalet, da hi zaradi njiho-
viii mtereSov tako energiGno ma
Stoplla prot kapitalistom. Ampak
interest drzave 80 io prisilili ma
TO. Premog je sedaj dragocena
rec, ker st brez NIGGA ne more yo-
diti yojne. &c grozi zaradi trmo-
glavoSti kapitalistov vSak cas- STAY
la V jamah, prideio interest VOL
ne lahko najveGjo n~evarnost.
Zatorej .je vlada napravila kratek
process.
Mi hi bill zadovoljni. Ge hi Sc
vlada Ameriki pri takih reGeh
ozirala vSai ma interese drzave. Da
nimamO ne cd demokraticne ne
od republitanske Wade pricakova-
II ozirOv ma delavske i~nterese, re
vcmo. Ali IL WilsonOvih ust slisi-
mo vsak cas- beSede o nepristrano-
SIT in o predpoStavljaniu sploSnih
i%nteresOv.
Amerika nina vojne. Ampak
draginjo ina. In to ie tudi velika
sitnoSt. Draginja Sc tiGe sploSno-
sti, torei hi bila naloga Wade. da
ukrene kaj reSnega proti njc.j. \
pray reSen korak hi bill, Gc hi pre-
vzela rudnikc, cc zc ne popolnoma
svojo last, pa vsa.j pod svo.io
odlocuioGo kontrolo.
Amerika nina vojne: ampak
lahko jo dobi. Ne da hi mi has 81
Iii, maj jo kje nitro zaGne: mi je
ne potrcbujcmo. Toda tisti. XII
vladajo. "A pripovcdujejo, da
smo V vecni n%cvarnosti in da mo-
ramo brti pripravljeni. Ali he re-
do V Washington ME o tenn, da
Spada tudi premog V "Prepared-
ness &c hi bill mas patriotizcm
enak meScanSkemu, hi pray ener-
gicno vprasali vfsoko Waldo, Ge j.
ma garancije, da hi imela vojska,
mornarica, arzenal, podjetja IN IL
delovanja municije it'd. cd prve
minute mobilizacije toliko zago-
t~ovlJcnega prcmoga, da ne hi pri-
sll nobe ntrcnotck V zadrcgo in da
ne hi obramba trpela, ker so Ze-
dinjene drzave glede ma premog
popolnoma odvisne cd kapitali-
stov! I'm vlada hi nam morala cd
g%Ovoriti, da nina IA to niti mai
manjSih garancij.