Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-12-26

nasem sistemu postoja vsaka rec precinct kapita-
listitne Spekulacije. Kakor Sc ne ustanavljajo pekarne
cato. da bi ljudje dobivali kruha. sc ne odpirajo gle
dali5ca cato, da hi ljudstvo uzivalo umetnost. Gleda-
hski podjetniki hocejo imeti profit. kakor ga hocejo
imeti peki. mesarji. spekulanti z zitom in z jajci. Pri
tenn SC pa z umetnostjo ne pride tako dale6, kakor z
lahkim blagom. XII kri6i in naponjuje dvorane in ma
tn nacin polni zepe podjetnikom.
Y Ameriki imamo ~gledaliske truste. Da so tn
vSi ozri ma umetnost izkljuceni. Sc razume samo oh
sebi. Trust je organizacija "a dobicek. Njegovi man.
agerji morajo bti dobri trgovci, ne pa umetniki. Pr
satelji. igralci, reziserji V suzbi takega trusta SO kakor
delavci y tovarni sluge svojega gospodarja in mic dru-
zega ne. lima Ii tn pesniSko navdahnenje kakSno vred-
most. Kaj Sc. Takemu pisatelju ne ukazuje Muza,
temvec njegov %gospodar. Ia zahteva komade, XII VIE
cejo. Ker ne dobiva ljudstvo v kapitalisticni druzbi
kulturne. najmanje pa umetniske vzgoje, mu nedosta-
je prave sodbe; kakSna prisiljena sentimentalnost, XII
izvablja solzc ali pa kakSna neslana burka, v kateri Sc
mecejo igralci pc itch in preobracajo kozle. najde vcG
obcudoralcev kakor ~najboljSa Shakespearjeva ali ID
scnova drama. cato sc morajo ma povelje kapitalistov
fabricirati komadi, XII imajo blagajniSko vrednost, j.
gralci morajo igrati tako. kakor je V Interest," blagajn
in &C pogine pri tenn VISA umetnost. nj to gospodarjem
mic mar, &C so lie dividendc mastne.
Bolj5a doba pride tudi "a umetnost sele tedaj, ka-
dar pade kapitalizem, ker DO Sele tedaj reSena najbolj
morece suznosti. Kakor BIO umetnik V socalisticni druz-
hi Svobodcn stvarnik. XII DO slusal lie tistega boga, XII
ga nosi V prSih, tako DO tudi masa ljudstva Sele tedaj
sposobna "a uzivanje prave umetnosti. Delavstvo DO
'S'"! 'eSSho opEHt IOpOt Nj iZCTpdNd nJeROVc e
lcsnc in dusevne slc in mu take jennie vo s~posobnost
Ia kulturno zivljenje. Tisoc in tisoc Judi. navidezno
samoStojnih. pa vendar T. vsako celico svojega bitja
podlozenih sistemu, Ii nosijo no6indan edino misel v
CLAW, kako zasluziti denarja, sc emancipira cd te izcr-
psvaJocc materijalne skrbi. Mozgani vsega ljudstva
bodo r~aZbrcmenjeni, namesto da bi bill ljudje sunni
ure, Jim DO sluzil cas-. poleg potrebnega della Jim ostane
prilikc dovolj "a duscvno zivljenje, duh Jim ostane svcz
IN Sprejemljiv in VISA vrata vsje kulture Sc Jim odpro
ma Stezaj. Tedaj sc tudi pTiblizata ljudstvo in umetnik
drug drugemu; tedaj sc bosta zaGela razumevati.
Ali Z vsem TEN nj o~praviGeno obdaeevanje gleda-
liSc. XII nj naposled mic druzega, kakor novo ~obdaceva-
mic ljudstva samega. Predstave ne postanejo mic boil.
Sc. &c bodo vstopnice drazje. Ako bi hotela sedanja dr..
Java kj storiti. bi morala ubrati povsem drugo pot.
Storltl bl morala to, kar il priporocajo socialist glede
ma visa podjetja, S katerimi sc kapitalsti privatno oko.
riscajo. Ako re ne bi podrzavila Rationale vsseh gle
dalisc, hi mOrala vsaj ustanoviti svoja. vzorna gleda-
liSca. XII hi bna ~sposobna IA kulturno konkurenco S pi-
vatnimi zavodi. To hi morale storiti tudi obGine. Ia vod-
stvo bi morale poklicati ljudi. XII SO sposobni "a ia po-
sci. sestaviti bi Sc morali umetniSki sveti, zopet il lju-
d. HI razumejo to stvar. Merodajni ne bi imeli bti
interest blagajne. ampak interest umetnosti. In &c bi
tupatam res nastal kakSen primanjkljaj, ker hi morale
biti vStopnine tako mike. da ne bi presegale moGi de-
lavskega ljudstva. bi bilo Sc vedno bolje, &c bi Sc z jaw
mimi dohodki plaGevali TAXI kulturni stroski, kakor da
sc razmetava ljudski denar IA miitarizem in marniri-
ZEN. IA constable in elektricne stole in "a vzdrzavanje
ccle armade grafterjev.
Prekomorska casnikarska agentura jaylja liz Der.
lima. da so zavezniki izgubili do danes 1872 bojnih
ladij 5 submarinkami in torpedovkami vred v skupni
tonazi 744.6o0. Anglezi sami so izgubili 1913 ladij.