Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-02-25

prleSu Karlulnenlu.
| Pasitraukdami is Erzerum tur.
Itai ten parenge armenu skerdynes.
u tai arnenai dabar jiems atmo-
ka uzpuldinelami ant rusu veja-
mos kariumenes. Rusai dave ar
menams ginklus ir amunicija If is
lju suorganizavo 10000 turku ne
uzkencianciu uz ju rengiamas SKIER
dynes kersintojq kariumene, kuri
padeda rusams.
Mesopotamijoj turku, ar vokie-
civ orlaiviai mete bombas j anglu
karlumeneS stovyklas prize Kut-el
Amara, bet jos nuostoliu nepada-
We. Ten stovinciam :.ngIu genera
lm Aylmer is Indiju traukia pa
stiprinimas, kurio turkai neisten-
gia sulailyti. Rusai uzeme jau ir
miesta Van.
! Padedanti austrams albanai ka>
talikai uzeme du Albanijos miestu
Berat If Lusna Peleny, 81 mylia
nuc Avloncs, kuria laiko italal.
Austrai garsina, buk 200 albanu
besilalkanciu su italais paeme ne
lalsven. Prize Durazzo prasidejo
Jau muSls austrq su italais.
Ant salos Korfu talkininkai per-
gabeno likucius serbu kariumenes.
<uri laikesi dar Albanijoj. Nau-
joj vietoj j bus isnaujo reorgani-
lzuota ir pasiusta prize Saloniku
padeti talkininkams.
Ant 'Austrijos If Italijos rube-
zip svarbesniu musiu nebuvo, mes
tzpustytuose kalnuose sniegas
trukdo abiejq kariumeniu veiki-
ma. Cia veikia vien artileriia.
ltalai bombardavo austru pozicijas
Sugava klonyj, kur paelne if maza
skaitliu nelaisviq; subombardavo
taipgi Uggowitz ir Carniola. Aus
try orlaivininkai mete bombas I
Ala, bet didelia nuostoliu ten ne
padare. Italia Albanijon pasiun-
tie daugiau kareiviu, 0 j jos pa
krantes pasiunte kariSkus laivus
padeti zernes kariumenei.
! Nors nuo senai talkininku laik-
rasciai raso apie prisidejima prize
talkininku Rumanijos, bet su tuom
prisidejimu il nesiskubina, laukia
svarbesnio talkininku veikilno. Pa
emimas Erzerumo, be abejones
RumaniJa padrasino, bet sokimui
karen dar to nepakanka. Kad dar
labjau ia padrqsinus, Rusija renka
skaltlinga kariumene Bessarabiioi
If su nauja kariumene verziasi vel
Bukovinon, kuria tuoj zada att
duoti Rumanijai, kaip tik il susi-
des su talkininkais.
I Rytinej Galicijoj priesingos ka-
riumenes veikia Wis tose jau Veto
Sc, kuriose jos buvo nemesis atgal.
Vyriausiasis talkininku kariu-
meniq vadovas, francuziSkas gene
rolas Sarrail atlanke Grekijos ka,
raliq If ministeriu pirmininka Sko-
loudes If, kaip sake, su jais susi-
take ir tokiu budu nesusiprati-
mai talkininllu su Grekija tapo pra-
salinti Talkininkai uzeme gele-
Izlnkelius ir visus titus Grekijoj
prize Bulgarijos rubeziu. Grekiia
prizes tai rods protestavo, bet uz-
drausti talkininkams negali, hes
neturi tick pajiegu, kad galetp
elgtis taip, kaip jai patinka.
Ant siaur-rytinio kares fronto
nieko svarbesnio neatsitiko ir, kaip
rodosi, nieko syarbesnio greitu lai-
ku ten atsitikti nei nesirengia. Ru-
sija stengiasi isnaudoti savo laime-
jima Azijoj, siunGia ten is Euro
ipinio fronto daugiau kareiviu, kad
nereiktq trauktis is apvaldyto Err
zerum taipjau, kaip turejo trauk-
tbs is Przemyslio, kurio paemimui
daug kareiviq buvo pasvesta be
naudos. Vokieciai gi daugiau ka-
reiviu pasiunte Francuzijon, tai
pirmyn zengimui Rusijoj ju 1iko
Ipermazai, todel abidvi priesingos
kariumenes yien ginasi, wen sau-
4 H.. .. f.1...1f... w.