Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-03-03

Z -
ma nuzudyma tvirtoves Nerdun,
bet anglai kitaip tai 2iuri.
Anglq karvedziai If specialistai
Imano, kad jeigu Nerdun tektu
vokieciams, tai pavojuje atsiras-
Itq ne tik Paryzius, bet If Lon
Idonas. Tokia anglu mintis gall
juos privcrsti suskubinti siunti-
ma francuzams sustiprinimo, kad
lie prizes milziniska vokieciu uz-
puolima atsiremti galetu. Sulyg
81 paskutiniq ziniQ, vokieciai prize
Verdun tapo francuzp sulaikyti.
Tokiu budu aoemes vokiecius
dzlaugsmo kvaitulys buvo visai
nereikalingas, kaip nereikalingas
ir zudymas tick kareiviu .prie
verzimo tvirtoves Vordun, ko uz-
simane vien gaves ten jau kelis
kartus kailin, Vokietijos sosto
gpedlnis prieSais patarinus SUI
maiiu vokiSku generolu linden
burgo if Mackenseno, kuric nu-
rodo sunkumq verzimo Verdun.
lr iStikro, pildydami ciesoriSko
vaikpalaikio fantazijas vokieciai,
nuzude tokia daugybe kareiviu,
apSilpnino save pajiegas ant Vi
so fronto Francuzijoj. To ypac
If geide francuzai.
Votieciai megino pirmyn zeng-
I'll If kitosc fronto vietose Fran
cuzJoj. Sulyg jq uztikrinimo,
lbesipriesinimas francuzu Woevre
klonyj visai susilpnejo ypac prize
Marcheville If jie, vokieciu veia-
mi, buk b6ga / vakarus, bet pa
skui vokieciai pats prisipazino,
ka Jq besigyrimai, buk jie uz-
eme Chapneuville buvo neteisin-
81, tai aisku, jog neteisingas be-
sigyrimas if sumuSimu francuzu
Woevrc klonyj.
Francuzai su dideliu smarku-
mu uzpuole frontq prie Apre-
mont ir Pont a Mousson. Mu-
Sis Gina vos I6 myliu nuo To-
kietijos svarbiausios tvirtoves
Metz, jau Vol<ietijos teritorijoi.
Prize Verdun musi veda vyriau-
siasis Francuzijos ir Angliios
'kariumeniq vadovas francuziskas
generolas Joffre. Ten, drasinti
karelvius buvo atkakes ir Vo-
'kietijos ciesorius, bet If jis ME
ko svarbesnio nuveikti neistenqe
kaip sako, savo uzpuolmu ant
Verdun vokieciai norejo sumusti
irancuzus, 0 p~szui tuoj talkinin-
kams paslulyti taikq. Bet kad
sumusti nesiseka, tai gal prireiks
ir be sumusimo taikos praSvti
mes vokieciu pajiegos pradeda iau
iSsisemti.
Is Francuzijos ciesorius Will
helmas atkako i vokisko karis-
ko laivyno stoti Wilhelmshaven
If padare laivyno perzva1ga. Ma
Inoma todel, kad jis norejo ir
lalvyna rezikuoti If il prizes tai
kninkQ laivynus pasiusti, ieigu
paslseks pamti Verdun. Kadan-
81 vienok ant sauszemio Fran
cuzijoj vokieGiams nepasiseke
pilnai francuzus iveikti, nors ten
rizikavo savo zemes kariumene
tai dabar gal atsinor6s rizikuoti 1ai-
vynq, mes talkininku laivynas
Iyra kur kas drutesnis.
| Kad padeti francuzams grum-
It's su vokieciais prize Verdun,
talkiainkai pradejo smarkiau
veikti ir kituosc frontuose. Ri
sal smarkiau veikti pradejo Ga
llcijoj, Bukovinoj if Pinsko klam-
Ipyniq apskrityj, kad is ten vo-
kieciai negaletu siqsti pastiprini-
mo kariumenei besinuSanciai su
francuzais Verdun apielinkese.
Nors kituose frontuose Xxi siol
nicko nenuveikta, bet. is ten vo-
kieciai negali pasiqsti kariumenes
francuzljon, mes palikta Rusijoi
rusai galetu iveikd If is Rusiios
IiSvyti ir Vokietijon isiverzti, XII
rie ten galetu atkerSinti uz vo-
aIiecip neuzsipelnanti pagyrimo
kares vedimo buda, uz visus iu
IpleSimus If naikinilnus Rusiloi.
Talkininkai rengiasi taipgi pra-