Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-29
MiSel SOcialiZma.

kadar nanese med inditerentnimi ljudmi be-
soda MA sociallzem. kar Sc zgodi pogosteje, neg0
hi tlovek mislil, Sc navadno cd te ali one strani
pojavi vprasanje: Kaj pravzaprav hoGejo socia-
lsti! In te nalete taxi ljudje na pravega social
sta. Aahtevajo cd NIGGA odgovor, jason in tocen
odgovor Z vsemi posameznostimi. o katerih Sc lie
more poroditi radOvednost V razgretih glavah.
Ali vprasanJe Je z%greSeno, in kdor pri6akuje
odgovor NAM, dokazlJe. da res nina pojma o So
cializmu. Zakaj V listen pomenu, V katerem Sc
besede navadno rabiio, Sc sploh ne more reel. Ola
Socializcm nekai hoce. Socialism nj teriatey.
temvet raziskavanje in nauk. Socialism ne "a
hteva, da Sc imajo delovna sredstva izroGiti tlo-
veSki druzbi V skupno last, temvec uti, da ie dru-
gaten izhod IL pekla, Xxi ga ustvaria kapitalizem.
nemogoc i'll da Sc bo kolektivna. skupna last de-
lovnih srcdstcv neiZogibno uresniGila. To ia pre-
rStvari vSo podlago druzbe, Xxi So mora ma izpre-
menJeni podlagi povSem drugace organizirati ka.
kor doSlej. V glavnih potezah So tudi lahko do
%cne, kakSna bo nova organizacija, podrohno>,i
81 pa y~praSanje bodotih tasov.
l.Judem, HI poznajo danaSnji dan in katerih
Spomin sega lie V kratko dobo njihoye mladosti
So Zdl TAXA preurcdba gorostasna. nemogoca i'm
2ato menijo. da j. i~zmiSljena ma papirju. zasania-
ma ' lenih urah brez della. &c hi bilo res tako
tcdaj hi bila p~olitiGna ideja mrtvoroieno dete
LaKaJ gospodarSke Sile 81 ne dajo predpiSovati
p"toN, ker 50 mocnejSe cd predpiSov. in ma ilepSc
ut"plJe so oStale praktitnO brez uSpeha. ker niSo
h''r |graJehe ma trdmlh tleh dejstey, ampak 81 il
haJale IL poboinih leila in vrotc fantaziie. y no
katerimi 50 napravili p%raktiGne ~pOizkuse. poSa-
iheZnlkl 81 dlprlnaSali Y Ia namcn velikanske irt-
We. Nekal casa so take falanStcre, kolonije. ko-
muniStitne Obtine, ii%votarile. pa so propadle.
ar nj S~posohno IN iivljenje, ne more Iiveti.
Tudi TAXI ~poizkusi so socializmu lie snov ~
raziNkavanje. IA Studij. kakor sploh vsi druzabni
poJaNl. MISC mu pa cilj in namen.
Soclalilem hotc prcdvSem vedeti. kai ie flo-
veSka druhba in kakSna ie, kakSno je razmeric
med MO IN poSameznikom, pa med njenimi posa-
meznini deli. Nadalje hote dognati. ma kaksen
hacln j. druiba TAXA poStala, kakrSna je, il Gesa
Sc le razvlla in kako Sc je razvila. Tukaj lie glav-
no vpraSanJc. kateri cinitelji dolocajo druiabni
ralvoJ. &c ~ 2nanstvenem raziskavanju posreGi.
da naJde pravi odgovor ma Ia vprasanja. tedaj
Je mogoce dognati. kan vodi nadaljni razyoi.
IrourrNanJe rezultata druzabnih in razyojnih ti-
miellev pa jc glavna naloga socializma.
CIoveSka druzba je jake pisana. in poiavov
nJenega ~zvlJenJa je takO Ogromno Stevilo, da 50
poSamezniku lahkO zmede pOgled. ako hoce vieti
memo celOtno sliko. kamor 6lovek pogleda. po-
vSod je boj. Tu so boji narodov, plemen. pasem.
tam boz verSkih druib; &c Sc pogleda malo druga-
ce' Sc zaSatlta moSki in ienski spoil V boju, draw
ma obhka je precinct boja tukaj, okrog kulturnih
poSehnosti Sc sucejo boji tam. In raznim uGe-
njakom je to zadostovalo, pa so izrekli svoje ma
uke: "Zgodovina GlOveStva je vecen boz nasprot-
nth plemen.' Drugi pa so uGili: "Namen Glove
ske druzbe je zedinjenje GloveSke druzbe, je ze-
~dlnjenle V eni cerkvi". In tretii so zatrdili.:
'Spolno vpraSanje je vpraSanjc tlovestva.'
Ia vSako takO trditev Sc lahko najde toliko
pfiin"rov, la lie naposled vidcti, kakor da hi bila
dokazana. Pa vendar je tako oznaccvanje zgodovi-
he proved povrsno. V vseh teh trorijah nj najti
SploSnega. "a vse %SluGaje veljavncga nacela. &c ie
kJe dvoje narodov V boju, ina vendar vsak Ease
V SvOjem okvirju notranje boje. in borbe posa-
mcznih delov prvega naroda Sc V bistvu poysem
enake b0rbam. Xxi Sc vrSe V domaciii drugega. Ne
ka nasprotja So opaiajo povsod, nasprotja. Xxi so V
SvoJem najglobokeiSem z~nacaiu pc vSem svetu
enaka. To so nasprotja med gospodujoGimi in
pOdjarmljcnimi. med vladajo6imi in sluzetimi.
n~asprotJa med posameznimi razredi cloveSke
drnzbe. ZgodilO Sc je vcasi, ola j. bill eel narod
p"dlozen d%rugemu, Xxi ga je z~asuznjil: zlasti V sta
rh dObah, ko so bile selitve plemen Sc nekaj ma
vadnega. Sc ie veckrat zgodilo. da je zmagovit
rod potiSnil premaganega V suznost. Tedaj je
med obema nastalo razrcdno razmerie. in bi>tve-
no j. bilo razredno, ne pa narOdno nasprotie. Ia
kratka Znaciina vest IL AmSterdama pravi,
da so pogaianja med Nemtijo in Avstrijo zaradi
hodorega politicncga razmerja Poli>ke p%rckinje-
ma, kcr 80 priSla ia mrtvo toxic. Obc vladi "a
htevata namrcC kontrolo mad bodoco avtonomno
III.