Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-10-20
Dideji Kare.

nauti tai Rusijos yra pareiga ne
leisti paklupdyti prieSams svar-
bia padetoja tik todel, kad ia pa
sieke nepasisekimai. Bet Rumu-
nljai reikalinga didesne pagelba,
negu il Xxi siol gavo. Gelbeti Ru-
munija yra ne tik Rusijos parei-
ga, bet If iSrokavimas, mes jeigu
j apleistu priesu iveikta savo pa
fdetoja, Rusijai netiketu kitos
tautos. sioj karej ypac nesiseka
Rusijos padetojams. Serbia ir
Montenegro buvo Rusijos ina
giai, o ju, dabar bent, nera, tapo
priesu uzkariautos kad ir vien
tuom tarpu, bet jos kaies is
naikytos.
Macedonijoj serbai, nors pa
lengva, talkininku gerai aprupin-
ii If paremti, zengia Wis toliau,
stumdami atgal bulgarus. Per-
sikele per upe Czerna, kitoj pusej
serbai tvirtai laikosi. Francuzis-
ki raiteliai perkirto bulgarams
suslnesimus ! pietus nuo Seres.
Susiremimai anglu su bulgarais
buvo prize ezero- Dorian. Nedide-
Ii susiremimai buvo tarp Flori-
ma If Monastiro. Struma pa
upiuose smarkiai veikia abieiu
Ipusiu raitlerijos. Didesniu susi-
remimu cia nebuvo.
Italy kariumene zengia pietu
link Adrijos pakrantese, uzima If
GrekJos uzintus miestus If ten
prasalina Grekijos valdininkus, o
Ijq vietoj pastato italus.
Grekija dar Wis karen nesikisa,
bet j turi daryti ta,, ko nuo jos
talkininkai reikalauja, jie visai
neSitaiko prie karaliaus moro. Jie
pripazir ) Venizeloso yaldzia ait
salos KretoS. Talkininkai savo
globon paeme Grekijos kariska
laivyna, policiia, gelezinkelius ir
telegrafus, taipgi pacta, gyvento-
jams uzdraude ginklus neSioti.
Ant Azijos If Kaukazo kares
frontu nieko svarbesnio neatsiti-
ko. Jeigu ten If buvo kur susi-
reminai, tai menki, nesvarbus.
| lSvarbiausiu cia atsitikimu yra pa
emimas Juodosiose jurese turku
transporting laivo Rodesto, ture-
jusio 5000 tony italpos. Pagavo
j rusiSkas submarines. Laivas ia
po dikeiai pagadytas. bet visgi il
atgabeno j Sebastopoli, kur jis
bus pataisytas.
Ant piet-vakarinio kares fronto,
nors labai palengva, bet italai ar
tinasi prize svarbiausio Austrijos
Iportiflio miesto Triest. Italai lau-
zia jau antra austru atsigyniino
Ilinija. Italq artilerija bonbarduo-
liza austru pozicijas j pietus nuo
Iupes Vippaco. Jie uzerne vaka-
rini soma kalno Pesnika, o dabar
stengiasi apvaldyti ir kalno virsu-
ne. Smarkus musiai eina gatvese
miestu Lokvica ir Hudling, kur
austrai- dar smarkiai priesinasi,
cia italai turf kaip, tvirtove verzti
kiekviena mama, kuriuos austrai
apginklavo kulkasvaidziais. Per
paskutines dvi 'savaiti aastrai toj
fronto dalyj nuzude suvirsum 3o,-
900 kareiviu. Austrai gi nepri-
pazista, kad tokius nuostolius but
tursje. Jie taipgi sake, jog ne
leido Italians toliau nuzengti tarp
Segrado ir Novavas.
| Is Berlino pranesa, buk Messi-
nos .juriu siaurumoj lake tirstos
miglos susimuse italiSki kariski
laiyai su angliskais, mes mat If
vieni ir kit 1mane, kad su prieSais
susitiko. Vienas buk bent tails
kas laivas tapo druciai pagadytas.
Italy yie1ok pranesimuose nera
lpamineta apie tokia syarbia klaida.
.Surku todel suprasti kokiu keliu
zinia apie tai pakliuvo Berlinan,
kugis ia toliau platina.
Ant siaur-rytinio kares fronto
smarkiausi musiai eina Karpatu
kalnuose, Rytinej Galicijoj ir Vo-
lyniaus gubernijoj Lucko distrikte.
Stoa rkiotciai ,,,uSec; Si,,,r;tte mo