Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1916-11-10


mingu musiu pasekme. Pereitos
nedelios diena vokieciu lalkomoJ
NarSavoj If austrq rankose esan-
ciame Lubline apsaukta nepri-
gulminga Lenkijos viespatyste,
kuri ne tik gales per savo IS
rinktus atstovus sayo rei.<alais
rupi..tis, bet lures ir savo ka-
riumene. kuri, zinoma, atsideko-
dana uz malone vokieciams, tu-
res vokieciams padeti ju kovoj
su priesais. Su paskyrimu nau-
jai Lenkijai karaliaus ir pazenk-
1inimu rubeziu Lenkijos sutver-
tojai nesiskubina, mes tas- dabar
yra negalimu. Be abejones vo-
kieciai Lenkijai karalip rinktq
is savo kunigaiksciu, mes jp turi
daugiau, negu reikia, tur daug
atlieka1nq, kuriu neturi kur deti,
bet ir tokiu neroretu ant Juoko
statyti, o naujosios vokieciu su-
tvertos Lenkijos sostas yra labai
ne2astovus, ne ant tvirtu stow
pamatu. Rubeziq taipgi dabar
nustatyti negalima be pritarimo
Vokictijos priesu, o jie vokietiu
mieriams Tepritaria, kol jq vo-
kieciai nesumus, o Xxi sumuSi-
mui dar labai toll. Jeigu rusams
pasisektu vokiecius is Lcnkijos
isvyti, o, tas IRA galimu, tai ir
naujoji neprigulminga Lenkija
liktu be teritorijos, tokiu vies-
patyseiu, kol kas, dar nebuvo If
nera. Atsigriebe rusai, zinoma,
Lenkijon sugrize kersintu besi-
naudojusiems is vokiecnI gera-
dejystes lenkams, bet tas jau vo-
kieciams nedaug rupi, mes tasyk
nc qokieciai, bet lenkai turetu
kenteti Ir, dabar tveriama ne
prigulminga Lenkija tveriama tik
is sumazintos buvusios Kongre-
sines Lenkijos, mes Suvalku gu
bernfja priskirta prize LietuVos,
kurios vokieciai ne mano len
kams atiduoti; neatiduoda jie nei
lenku apgyventq Prusu krastu
Poznaniaus, Virsutines Silezijos,
Nakariniu Prusu ir Austrijai
prigulincios lenkq apgyvento5
Galicijos, dalies, kur yra senoji
Lcnkijos sostine. Gal dar is
strategisko atzvilgio vokieciai
sc~ nores pasilaikyti If tulus
tikres Lenkijos krastus ir ten
taipjau persekios ir naikis lenkus
ir lenkyste, kaip tai daro ir da-
bar esanSiose vokieciu rankose
lenku apgyventose Prusu provin-
CHOSE, taigi persekiojimui att
Quota liktu beveik puse lenku
tautos. Todel is tos vokieciu
lenkams rodomos malones~ jie
neturi pamato perdaug dziaugtis.
Visa ia 1enkams rodoma vokie-
clu malone, kaip rodosi, daroma
wien todel, .kad vo':ieciams pra-
deda trukti kareiviu, tai jie norl
is lenku suorganizuoti kariume-
ne ir ja, zinoma, lenkp lesomis
uzlakyti ir siusti prizes savo prize
sus. kaip- tas sekesi savo lake
N4poleonui, kuris vien zadeda-
mas lenkams neprigulmyste, ga
lejo visur siuntineti lenku kariu-
meme, kur lenkai nei jokiu savo
reikalu neturejo: ant salos San
Domingo, Egyptian, Ispanijon,
Italijon. Vokieeiai tikisi is len
XII suorganizuoti kariumene is
milVono kareiviu, kuri daugiau
negu atlygintu susidejima su tai
kminkais Rumunijos. Ar tas pa
siseks, reikia abejoti, mes dabar
jau ne Napoleono laikai, siadien
persekiojimai ir lenkus ne taip
tikinciais padare jeib priesu pa
zadejimrms. Napoleonas rods
lenkus savo tikslams isnaudojo,
bet ju ncpersekiojo, kuomet vo-
kieciai ne vien isnaudojo, bet ir
bjauriausiai persckiojo. Bet is
trumparegystes Rusijos vaidzios
vokieciai visgi lures nauda. Ia
patti darydami prizes kare, ka da-
bar daro vokieciai, Rusija savo
pussj galejo tureti atskirq lenku