davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22
Die Sample In ben g8albs
farpatben
WareH cine pergebliG c
8erf 4penbung BON
Weni 9enlebeHuno
81 lunition, o n,

~ ~ ss
gerlin, q. 8e8. - luf brahts
loim Wss. na6 Sapoile. y. .. -
Der ari.gstOrrtipOnbsnt bss sserIi'
ner sagsbiatt" bsi6rsibt bic ruiIiib:
OfIeniipe in ben DalOtarPat6en. Die
ben 3ped bate, ben bart bsbrdnsitn
Rumdnen grleidisruns gu Dsrifaiisn,
als cine pergsb!ids @erseuSuns BON
NenI6enlsben unO BON RunitiOM er
bsri9tst ipie folgt:
Die aarpatbeui4la9t errsitte III
rem S5bepuntt in ben admpisu, bic in
Der @sbirgsietis Oberbalb Der GoItss
men gpitrisa. sDiiden SatO5sni uni
Sorma Datra. fiatifunbsu. naHsut'
lid LII ben 8eis bss .WeiieseaHssci
gerses. atm Jlittag besanneH bic
RuIen sin Sperrfeusr bintsr Si: 3;r'
It5risn DiierrsidiIasuusarii6su Sra
ben gu Issrn. ipGbrenb sleids.itiS bic
erit. airie bon brei Gibtficnen 5um
ansriff pOrsiBs. Die Ruiin tamsu
us bem Malb bsraus Ino fiHsen an,
ben Berg binan su iiiirmsn. aIs fe
i'm g,reie5 unisrer artiIIsris aHss.Om'
msupareu, brad cine Qngrifis.oIonne
mad Der aHbsren unier unisrem Gsusr
suIamMsn. llnkr BEN Shus Der
Ounielbeit seIanS es neusu ansriffs'
toIonHeu .sinise abeils DON aeriiSrssu
GrG6sn su errsi6sn uno bic aGmpfs
I'M ben 8sfis brieIben bausItsl bic
sanss gsaht
Sohpeba unb northumberland
ter srOberten S9ritt fir S9ritt cen
perlorsHen Bobsn 3Iriid, obglsi4 bs5
;ysinb an 3abl breiz Bis peunmaI
iibsrlessn mar. Bel 1asesanbrud Be-
fanb ii9 oas sanse 9slGnbe ipisosr
fsii in ben Sdnben Der @erbsibiasr Ses
Meiiesganesei 9srsss, nit 9lusuabms
zines Stiidss @rdbsH DON 300 gurbs
aanee. Gssen 4benb ma9tsn iiar.e
ruiiii9e aoIomen brei Dergs6lits GHs
erifie auf BEN 8erHaricIul Berg. ben
bic Suloatsn ben 8agerns9ers nsa.
nen.
r3pei Gag. Tpdtsr periudtsn bic
Ruiisn iid osa einsn ailometsr langen
Giien6dbntuuneIs bel Wsits Gausssi
su bsulddtigen. Mebrsrs Gelbpadsn
paro.u 5uriidge5ossn unb ss snts
fpam ii4 bann in bem itOdiinitsrsH
aunnsI elm fiir&terlides 9anose.
msnss, bas nur DON 3eit su 3eit burf
cas erpIobiren DON 9anbsranaien Ct.
lpas erIeu9tet ipurbe.
gla9bem bic RuFen aus pen 1un.
mel getriebM Dorbsn tparen, griffen
4, ipieber an Der san5en 5treds 3tpis
I4en bem Tunnel unb bem Meites@as
gesei gerss an uHt iie psriuGtsn.
foitt es. mas es DOlle. unjsre ainien
IN elmer Snlle in Der HGbe bes Bales
W bnrhbrechen. f, fpurben aber bon
Iniersr AttiIlsri. suriidsetrieben. Ginl
lno elm babies ruifiI9ss Rsaiment
Jriffen bann uniere 2inie TN Sbal an.
ie ipurbm absr burd5 sinen GIanten,
insriff uniererf.its in ibre stseusul
pciiticnen Juriidsetrieben.
I'm Elm llbr am nGfitsn Wtprqeu
,eriudte Der Gsinb eirwn lle6erfau. |
Obue artilleriss 9orbereiiuna, trodsnl
Die Rufen bic qlubdnse bss waeite- |
sdn.sci berauf iis ipurbm ubsr bon
zen llngGrn entosdt unb BON ben Der. |
beiblgern suriidssirieben. BdbrenbI
,sr Rddt ipurben 125 @efana,re sins |
Jebra6t. Si, ssb0rien aGt peritbie.
'suen RegiH<nttrn an sDas anbeusst |
A .
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22
4sampff III 9r06rrrm 3ua6ttab tino im n0roli,
d)rn Winkfl orr Dpbrno tha int @an9r,

ecriseri Gbauiiss iinoen artillerise.s
f.6te unb aud Gspldntsl 5piiden
Oorssidobensn Sniautsris abthst,
ltirssn itatt. Der JeinD. unseFdbr ein
Regiment Snfdntnis unb aaDalIsrie
ftari. riidt auf 6siosn Gsit.n oel
Jnia RueOOib.ri gbauiiss DOT. e.
tpirb atsr DON uniersm ysuer III
Gda6 sebaI.sn. an berpirIiiasStan'
fucc 0ront 6ut Der GsinD unisre g0rs
but 5uriidseorGngt.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22

porSen, peil er ben 8erfu9 seua9t
bate, Elm oeutT6es Euud6opt 5u ram.
men. 9eutT9lanb bctra6te bic rgules
6onia" als etnsn 5ilfstreu5er unO Oer'
trete ben Stunopunft, bdb GupitGn
9luifi MIR in Grfiinurg zines ibm
geeebenen 9efe6les oe6GnoeIt babe.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22
$50 oie Nmilem nmb Num6nen nod
eiumal stano balteu.
in oer Wa(ladei Oringen Die Jer6dnoeten 6eddnoig,
ssenn audi iu olse Der ibledtem ssese lansiam
Hin den lbrsn Jronn linden lbsa Rdmp att fe find aber Won
seringer Bsdeuung.

Die b fat ale Dn I'M gerh
i'm
be-
fen nit
II
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22
2Iosb George beifsbt uu'
Ieiutn GorberuugeH.

Qpnoon, q. 9e5smber. - Die
bem qrsmier aIopS George nabsits,
EsnDe .DaiIp RaiI- bradts am SOus
neritag Waorssu an pTomiHsHtT Steae
bas 5olgsHoe:
Dit ositids uuo nsutrdls PreFe
niulmt in ibren GOmmsRtareu iiber bic
ReOe 2lOpO Georges ben StanDpuHti
eiu, oaB er bic 5biir fir ben Grisbsn
ridt Oefinitio gsihIoFsn bat. gs lit
ieOo9 Sbatiahs, bub sr ieoen Jrieoen
Ooaitdnbtg suriidgstDisfen bat, Der
nidt i'm GintlaHs nit BEN BON ben
4ltirtsu seiteGteu 9soingungeR 1T,
uRo bic 1biir blsibt baber nur often,
psnn 0eutfhIanb pilsHs 1T, bieie
9ebtngunsen aBursbmsn, bic IN OolIs
itdRpiser Genustbuuns, Riidsabe alIer
beisBten 2drber unb pirtiamsr So
raRtie fir bic 3utunft bethlehem
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22

! baf6 ale RidTdtnobme fabren laFsn
unb mad alien arpgsmittsln greifen,
pe!4e 5u uHisrer 9erfiiSuns iteben."
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22
0Setterberid)t.

sir Sbio: S9nee am Sreitae;
alter i'm oitIi4en 3beil 2tm Sums
tag aGgemein I40nes Wettsr.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22

bab ber ruTifde Oberiommanbeur in
oieism a6i9nitt feline Is5ten Reisrben
tonsentrirt bat.
3rei oentiHe Cffisisre
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22
GaS arme @riebenlano
Gis entente !dsi BON sis
Her Soaperan,tGt q be
iplut ni6ts Ibrta.

2onbpn, 81. Ee3. Die nsue Note
Der gntsutsma6ts. bic, uts aus ashsn
tsridtst piro, Der gris4faen Reais'
rurg am 9onn:ritas sussfteut tpuroe,
ent6dIt bic folgsnben Joroerungsn:
.S9oGitdnbiss SontrpI: Der Gutsnts
Gber idmmtIihe 1.l.srapbsnIiuicn
lno ale giTsnbnbnsn. uie au6 iib.r
9sr pOit6isnit; SrsiIaflng aasr gee
fangensn @eni3eliitsn; Gin 9erbot gs'
o,R ale 9srTammlungsn uno 8uIams
nsutinfs. Don RsisrOiitsn unb cine
unisriuauus ii6er bi. llRruben oOm
! unb 2. 9ssm5sr isttsus siHsr Sc.
mii5!sR aOmmiTiou.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1916-12-22

Serr gonor Gam bate am Tienss
Tag i'm 1nter6aus oeiagt, baB 9eutiha
lamb bic 9eriiheruna aeseben babe,
oab Der aapitdn gIaitie ui6t oas
S6ifial bes aupitdus 5rpatt BON
britifden SompFer rgruFeIs" tbst.
len uerSe. Dsris5s mar linsxiatst
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23
Lipske umetne gore.

V okOlici mesta Lipska nj nika-
krsnih griccv ali CORA. Da Sc te-
mu nedostatku odpomore, so re
pred lett nasuli umetno goro z j.
menom "Rosentalberg,' a ljud-
stvo jO imenuje pc svoji ~segavosti
"Scherbelberg" (navozili so tia
kaj V prvi vrsti mestne smeti). Ma
vrhu je zgrajen razgledni stop V
svedskem slogu in vse skupaj ma
pravlja pray imeniten Wits. Sedaj
je lipska mestna Obcina sklenila
nasuti Sc drugo. znatno vecjo 60
no, in sicer v lachenskem ozemlju.
Docim pokriva Scherbelberg lie
10000 kvadratnih metrov presto.
ra, BIO novi gric zavzcmal 100000
k%vadratnih motrov, njegova vse-
bina pa bo znasala = i'm pol Milo
ma kubicnih metrOv. Stroski DO
do znasali 1,200.000 mark.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23

Sko zaSIombo, dena ma To, mai hi Sc pc vojni sklc-
nile Samo take trgovske pogodbe. Ola hi vsled Nth
Nemcija ne mogla biti wee ne liferant industrij-
SIKH lZdelkov, ne kupovalec ruskih produktov. Y
tn namen Sc maj preuredi zelezniSka in carinska
poiitlka III Sc maj sklene $ Francijo. z AngleSko
III z JaponSko trgoVinski ter industrijalni biol.
Cello pristamje nemSkih in avstriiskih ladii V
rristan entente mai DO prepovedano. Naseljevanic
Nemcev ma Ruskem Sc mai omeji $ tenn, da bo
moecl \emec pridobiti rusko drzavljanstvo Selc
po 2Oletnem ncpretrganem prenivaniu ma Rus
kem.'
Iakon lc trd. Ali pravzaprav Sc je Russia
halcIla cd \emciJc. Tam jc ae nekai let V
veljavi takozvani hakatistovski zakon. DO kate
rem Sc Poliakom V poljskih krajih lahko posili
prodajajo z%emljiSca, ako Jill hocejo kupiti Nemci.
HuSlJa torej lie posncma, kar ie videla V Nemciji.
20 naSem mneniu no incl ia zakon kratko-
trajnc ~ve!javo. kajti kadar no vojna koncana,
pride prclalislej zopet z~blizanie Nemcije i'm Ru-
size. GoSpodarske potrebe ma obeh straneh ga
bodo izsililc.
Toda &c smemo to smaraii IA vprasanie no
docnoSti, sc nam kaze vendar re danes nekaj "a
nimiv"gd. Ruska vlada eksproprira nemSkc po-
s%eStnike, ker meni, da zahtevaio tako razlastitev
interest,", katere zastopa. Ravno tako JIG Nemcija
cksproprirala ma P~oljSkem V svojem Interest,".
kdo vpraSule, ce je to moralnO i'm praviGno?
\rsi sc, IN kadar je %izvrScno, ic stvar eotova.
Sorializcm praviio je nemogoc, ker hi
sc zanj morala ~izvrSiti raziastitev kapitalistoy.
Tukaj pa vidimo, kako ie ekspropriacija mogoGa.
Tukai Sc vrSi razlaScanjc V Interest," malih kro-
gov. Socialism zahteva razlastitev malaga Ste
villa kapitaliStov V sploSnem Interest,". Kar lie V
cnem %slucaju mogoGe, mai hi bilo nemogoGe V
dru@em, IN Steer raNno tedaj maj hi bilo memo
goce, ko hi bio najboli prgvicno?
Hoteii mora dclavsko liudstvo. pa DO mo-
eocc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23
Tobacni graft.

Porocali smo re, da so priSli V
New Yorku ma sled velikim slepa-
rijam pri prodaii tobacnih izdel-
kov in da so zaradi tcga osuml.jeni
tudi razni Zvezni uradniki.
Sedai porocaio IL New Yorka
dine Is. maia: Christopher j.
Fortman. Xxi ic bill cez deset let
zvezni davkar, ie bill danes cd
zveznih oblasti aretiran in .ie OBJ
dolzen, ola je sprejemal podkup-
nine od tobacnih prodaialcev. "a
TO, da .je daial vladi lazniva poro-
ella. Temu bo sledila aretaciia
mnogih drugih davGnih kolektor-
jew, kakor ie naznanil pomozni
distriktni pravdnik Mcdonald, Xxi
zasledujc omenjeni graft. vsled
katerega je vlada V zadniih desc
tin lctih izgubila'cez 100000.
F'ortman ie bill pred dvema le-
toma odpuScen IL sluzbe. McDo-
nald trdi, da je Spre.iemal ccz de
set let po 80 dolariev podkupn.nc
IA teden. Njegova dolznoSt ie
bila, ola ie vsak mesec pregleda-
val %naznanila, podana cd pribliz-
no 100 prodajalccv. Nlada ga
dolzi. da lc potrieval p~orocila, ne
da hi Sc bill preprical o resni@no-
s;i, in jc "a to dobival cd vsakega
prodaJalca po | do > dolar.ia.
Fortman je bill pred nekai casa
premescen V Philadelphia. V I'VE
n $ to aretacijO so ko~nfiscirali to-
baka V vrednosti 81, 1000
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23
Preparedness in delavstvo.

liz Minneapolis, Mimi. poroca-
jo: John j. Arnold, podpredsed-
mix First National Bank V Chica-
ii, je ma nekem banketu bancnih
uradnikOv. covered o prepared
ness, dejal. da bi bilo predvsem
treba delavcem V miru dati wee
Jill delez cd profita. Xxi Sc dosega
IS okupnim naporom kapitala IN
della.
John j. Arnold ie re boil be!a
vrana med tistimi. XII k%ontrolira-
10 bogastva V Ameriki. PRAY pa
nina, da ie z%adovoljiv p%olozal
liudstva prvi pogoj vsake pri-
pravljenosti. Ravno zatO so pa
kapitalisticne drzave vedno ne
pripravljene, pa mai .ie NTH mill
taristicni aparat Sc bolt doyrsen
od nemskcga. Ka.i mai liudstvo
brani. &c Sc mu slabo godi i'll ce
mic nina? In kako mai Sc boiuie
ljudstvo, Xxi je re V miru tak0 IL
stradano. da hi mu bila V d0lnem
casu puSka pretezka!
Vsaka pripravlienost "a obram-
BIO Sc ~pricenja pri zadovoljnosti
liudstva. &c hi Sc delavcu V Anne
riki bolie godilo, kakor delavccm
V drugih dezelah in hi nastala ne
varnost, da Zmaga nazadniaSki
Sovraznik, Xxi hi poslabSal zivlien-
ske razmere, hi delavci vedeli, kai
imajo braniti in hi branili. Danes
So zahteva cd njih da mai branijo
tuje, kapitalisticne intcreSe, in
kdor Sc navduSuje "a tako pri-
pravlienOst, mora imeti mozgane
pomeSane z Otrobi in Z zagah.icn.
Ali mister Arnold ne no $ sro-
JIM banketnimi govori zboljSal
d~elavSkcga polozaia in kapitali-
stov III BIO prcprical. Magnatom
bodo njihovi profit slcjkoprei
liubSi od i%nteresov dezele. Zatore.i
bodo moral delavci tudi zanaprej
sami skrbeti IA pravo p~ripravlje-
most Zedinienih draw. To sc pra-
vi: lzpopolnjevati bodo moral
svoie organizaciie. polititnc.in
strokovne. da 81 zboliSajo polozaj,
da poStaneio trepki in mocni. da
osvoie dezelo "a l!iudStvo. In ka-
dar bo liudstvo gospodar V Zedi-
nlenih drzavah. tcdaj nj strahu,
da Jill DO tudi branil0 roper VISA
kega sovraznika. ker DO $ TEN
branilo anne Sebe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23

Je pravzaprav bolj kocljiv, nego je bill v nemski
krizL. Nemcija je dalec in vojskovanje Amerike
z MO le preceJ %neJasen problem. lzpolnitev ameri-
SIKH zahtev nj bila "a Nemcijo nemogoGa rec. Mem
cJa klJub osabnemu pisanju nekaterih Macdonald
stlcnih listov nj imela razloga, da hi zvabila Anne
riko med svoje sOvraznike. V Ameriki sami 81
zelo vplivni velekapitalisticni krogi MISC zeleli
take voJne; zaveznikom Sc sedaj mnOgo bOlj IL
plaza %prodaJati municijo kakor stricu Samu.
Bila Jc kriza, seveda. In kdor je mOgel kaj
Storlti "a mir in je storil. je ravnal pray.
Ali tudi sedaj je kriza. Nevarnejsa je cd nem-
Ske. Mehiko nj onstran morja. Nase ~vojastvo je
re ma mehiskih tleh. Pogajanja IA odhod nash
Get ~ostajajo brezuspeSna. Casopisje, XII je bilo
zmerno V nemSki krizi, huisRa roper Mehiko. O.
gromen denar Sc troSi IA ~agifacijo, "a spletkarije,
"a banditstvo, aranzirajo Sc Incident. Zoper Me-
hike Sc mobilizira, rekrutira, koncentrira in mar
SRA.
Nevarnost ie tako oGitna, da vzame 6lovek, ko
Sc zbudi, lie $ strahom casopis V roke, ker Sc boji
vesti o novih dogodkih, Xxi napravijo vojno "neiz-
ogibno. NeVarnoSt je vecja. nego je bila V kri-
II Z NemciJo. he cato je vecja, ker ne hi bill mo-
gel Wilson brez %kongresa napovedati vojne Mem
ciji, ekspedicija V Mehiko je pa 70 odobrena in Ge
Sc preganJanje Vile samo pc sebi vsled maine
znatnejSega ~dogodka izpremeni V vojno, ie ne
prcpreci noben kOngres.
kje so sedaj tisti p~acifisti? Kje je tisto va
-'L 49, C'"''' Nip ~ "a titiH NipSoN OSldNd
proti vojni z Mehiko?
Casopise Gitamo, XII so znali virtuozno opisa-
vati zlo, XII hi ga povzrotil prelom med Ameri;o
IN Ncmcijo: niti pc Solarsko M znaio opisati COR
ia, XII hi "a porodila voina z Mehiko, in mnogo
ravno tiStih liStov stoji danes naravnast V sluz-
hi hujSkacev. PRAY kakor Hearst in suma njego-
vega listovja. Tudi on ie "a mir z Evropo; 4 Me-
hlko hoce vOjno "a vsako cenO.
Nisoka Stcna je med to hipokritsko bando in
SoplDllymnm \ai ca to ern,n, Io,, no 49,. Ill:
kor ST hocc - mi nimamo T. MO nobenih stikov in
nobenega opravka, in tudi nimamo iskati nobene
Skupnosti. Socialism ina svoje ellie in svoio
pot. In lie Gee oStancjo oci uprte V te ellie in noga
ma tel poti, homo hodili prav. NaSi interest MISC
Pm militariSth in MISC pri pacifistih mai Sc nam
laSkaJo eni ali pa drugi, vendar vemo, da imaio
cni in drugi lie Svoje namene; eni in drugi hi radi
p"rahIli delavStvo "a lestyo, pc kateri hi splezali
navzgor, da "a potem - izdajo.
Tie cpizode p%acifizma so zelo poutno poglav-
j.. in nit mnogo dusevnega napora nj treba, da
Jill clovek razume.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23
HipOkriticen pacifiZem.

10 je postal Wilson svojo zadnjo, splosno
"ultimatum' imenOvano nOto V Berlin, je wiki
pela miroljubnost v Ameriki do takega vrhunca.
ola Sc je 6lovek, Xxi je obenem zasledoval ~kongreso-
vo podpiranje Wilsonove politike. Roosevcltovo
%triumfalno pOtovanje in veliko pripravljanje IN
''pripravljenOst' lahko za6udil. Cd vseh strani
so fr6ali pacifistiGni telegram V Washington. ia
ko da MISC mogli ma nekaterih postajah pc sele
IRE sprejemati drugih brzojavov. In razni listi
so bill kakor Npremenjeni. Casopisi, V katerih nj
bill citatelj pref nikdar vajen mehkocutnoSti. so
rotili predsednika, Lansinga in kongres: NE
preloma z NemGijo! Ne vojne!"
Clovek hi Sc bill odkritosrGno veselil. da je
miroljubnost V Ameriki tako velika. Veselil hi Sc
bill, ce ne hi bia veselja kalila nekatera opazova-
MIA, Xxi so kazala precej sumljivih momentov. In
Zdi Sc nam, da Sc Ia sum ravnc sedaj pray moGno
p%otrjuje.
Nj nismo incl niklar z|aupanja v mcSGanski
pacifizem. Manjsipa ~njegovih zastopnikov je Sc
s~tavljena IL sanj&Av; vecini pa sploh ne veria-
memo, da il gre 9nadelo miru. Tega zlasti ne
verjamemO tisti navidezn& mnozici, XII ie bila tako
vneta "a mir med Ameriko in NemGijo.
Razume Sc. da tudi mi nocemo vojne z Mem
clio. Tudi z Anglijo, Rusijo ali Japonsko je no.
cemo. Ne strinjamo Sc $ politiko Westinghouse
Wade; %strinjamo Sc s taktiko sodruga Meyer Lon
dona v ten vpraSanjih. Razume Sc, da socialist
sploh ne odobravajo politike, Xxi vodi V vojno in
da il oponirajo ma vSo moe.
Ali tista veik a miroljuhnost. o kateri tukaj
govOrimo, nam je bila sumljiva in videli Smo Y
njej velikanski humbug. Verjamemo, da so ME
nj zacetniki zeleli. da Sc prepreci vojna med Anne
riko in Nemcijo, ne verjamemo pa. da so nasprot-
nj vojni sploh. Popolnoma smo prepricani, da jc
ogromna ve6ina tistih miroljubnih telegramov
fr6ala V Washington ne IL l|jubezni do miru, am
pax IL l%jubezni do NemGije.
NemSko nacionalni krogi, Xxi MISC Sc T. emo he
sedo obsodili avstriiske provokacijc in n~emSkega
podpihovanja ma vojno in MISC nikdar zeleli miru
V Evropi, dokler je bio videti, da ~zmagujc kaizer
in o~svaja svet in so tukai zbirali fonde "a NemGi-
jo in p~oSiljali t~elegrame V Berlin in slavili vsc
nemSke image ii ljudje, so naenkrat postal pa
cifisti. Toda lie toliko casa. dokler nj bila ameri-
Sko-nemska kriza premagana. Ko Sc je pokazalo,
da he pojdejo naSe ladje bombardirat Hamburger,
sc j. pacifizem te gospode zopet polozil ma led.
Sedai imamo krizo Z Mehiko. Slepec lahko
tipa, da zivimO V respi nevarnosti in da So zclo
mogocni krogi trudijo "a vojno ma jugu. Polozaj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23

sail ste svojc sluzbe tako, da sc
eutim V duhu dolznega odkriti sc
predd Vami kakor pred drzavlja-
nom, XII zasluzi najvisjo east, ka-
kOr hi Sc Gutil dolznega izkazati
poeascenje pOveljniku najhrabrej-
Sega polka.
"Tezko ste delali, ali prepriean
sem, da ste pravi vzor zene in da
ste ponosni ma to, kar ste stOrili.
Gotovo cutie, da innate pravico
do resnobe, ne pa do usmiljenja.
To je, kar Gutim JAZZ "a Vas. Gu
tim. da ste Americanka tiste vrste,
ma katero hi moral biti vsi dobri
Americana ponosni. Mislim, da
Vas postcvlja to, kar ste izvrsili,
V prvo vrsto MOI in zen sedanje
generacije, XII so sluaili svoji do
mOvini.'
V znak priznanja je postal Roo
sevelt tel zenski knjigo+ Svoj last
nj zivljenjepis -.
Veliki Teddy je stOril 5 TEN pi-
smom nekaj resnicno velikega.
Pokazal je Ameriki pot. On je po-
slal eni zenski svoj zivljenjepis.
Ocividno smatra to "a izredno IA
grade. "a nekaj takega kakor ze-
lezni kriz ma Nemskem ali Franc
jozefov orden V Avstriji.
Priporocati hi bilo torej to: A
merika maj nakupi nekoliko sto
tisoc Rooseveltovih knjig in vsaka
Americanka. Xxi rodi enajst otrok
- ali pa recimo okroglo deset -
dobi pc emo tako knJigo. In ce Sc
ne bodo zenskc kar trgale "a to,
da porode vsaj enkrat ma leto -
tedaj ne poznamo niti mi boljSega
Sredstva cd Rooseveltovega. Bo-
.iimo Sc pa res, da ne bo vleklo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23
ZENSKO DELO v PENNSYI
VANIJI.

Xadnje pOroCilo delovnega cd
delka Pennsylvania izkazuie,
da ie V delavnicah in tovarnah te
drzave zapoSlenih 2l6.000 zensk.
V industriji oblek in nogavic iih
ie 27.900. Kitnicark in cipkaric ic
cez 1000; pri izdelovanju moSkih
oblek .iih .ie Zaposlenih ceZ 1000,
v pekarnah pa blizu 1000. Mnogo
Zensk della V tovaImah "a muni-
clio, V a"tomobilSkih p%opravlial-
micah in Y rudniSkih obratih. Maj
boil presenetljivo ie paG TO. da
Jill je 200 zaposlenih V klavnicah.
Zenske so Sc vdomacile tudi V
Stavbinski Obrti in nedOmeScajo
krovce, kleparie in zeleZarske de-
lavce. Mnogo Jill della V kemicnih
t%ovarnah. pri fabrikaciii barry,
raznovrstnega Ola, esenc. crnila
"a peel in alkohola. V cevljarski
industriji je zapoSlenih 1000
zensk, V teks;ilni industriii $1,000.
V svilarnah della 26.2T6 zersk,
med mimi mnogo povsem mladih
deklet.
Kdor he vidi, kako ie par de-
setletij globoko poseglo V nekia-
ME zivlienie obitelji. Xxi so io
smatrali "a podlago druzbe. mora
biti slep. Zenske Sc V industriji
mnOze cd leta do leta i'll la ~razvci
poide svoio pot, dokler ga lac IL
stavi preosnova druzabnega rcda.
Hinavske ali pa zalosino neumnc
so 81 tiste pridige o svetoSti IA
milije. Xxi jih morajo l.iudie poslu-
sati vsak dan cd starokopitnih
moralistov in puhloglavih. cetudi
V svilo oblecenih babnic. Tista
obitelj, Xxi io ie poznal "stari
cas-, umira; sedai vlada kapita-
lizem, kateremu he ustrcza wee
nekdania familiia. in cato io ruSi,
pa ustvaria move formc. Morala.
XII caplja vedno dalec IA r%ealnost-
jO, Sc mi sankciOnirala teh no;ih,
dosle.i Sc nedovrSenih oblik. pm "a
gOvarja n%ekdainost. Resnicna Sc
danjOst ii pa oslo kaze.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23
EksprOpriacije ma Ruskem.

Vojna ic eotovo grda rec. Klavnica Sploh nj
najsimpaticnejSe podjctje, clovcSka klavnica pa
paG najmanj. Toda po pravilu. Ola nj goria, Y ka-
terem ne hi tiGaloG tudi nekaj dobrega. ina tudi
vojna svojo dobro stran. Kdor ne vidi lie mrliSkih
hribov i'll krvavih rex, ampak OPAQUE vsc. kar ic
vredno opazovanja, pa maj DO lepO ali grdo. Sc
lahko mnogo nauci.
Porocila IL .Avstrije in Nemciie pripovedu-
jejo:
"Ze meseca fcbruaria 1915 ie ruska vlada
odredila razlastitev gotovih nemSkih poscstev ma
Ruskem. TIA zakon je bill IL. decembra 1915 RAJ
Sirlen IN doloca ScdaJ, da Je raZlaStiti VISA Zem-
lliSka poiestva, Xxi so last \emccv ali takih ruSiih
drzavljanOv. Xxi So Selc pc |. januariu 1850 prido-
bill rusko drzavljanstvo. Posestva in 4 MIN zdru-
zene morcbitne pravicc Sc lahko do gotovega ca
sa prostovoljno prodajo ma javni drazbi, po pre-
tcku doticnoga roka pa Sc prodaio ia lavni draZ-
hi eventualno tudi pod cenilno vrednoStjo." Ma
men ruske Wade je. izvrSiti popolno raZlastitcv
nemSkih posestev do konca leta 1916. Prostovolj-
min prodaj jc bilo doslej jake malo. Tako JIG Y
treh iuznh gubernijah evropske Rustic dolocenih
IA miljona dcsiatin zemljiS6 IN razlastitev, Il
prostovoljno jc bio prodanih lc 1900 dcsiatin.
Pri drazbah skupljene svOte Sc vloze in Sc iZpla-
calO lastnikOm pc koncani vOjni. TIA skupila Sma-
ira ruska vlada "a nekakSno kavciio, da Sc ne bo-
do v pOkrajinah, Xxi so Jill zasedle nemSke in av-
stro-ogrske armada, pobirale kake kontribuciie.
'Po nOvem zakonu sc DO razlastilo mad pet mi
ljonov d%esjatin sveta. Razlaste Sc tudi tista pose
silva, XII Jill je ruska drzava V Is. in V 10. stolciju
darovala ncmSkim kolonistom. .Namen tega "a
kona je, pregnant nemSke posestnikc IL Rustic"
''Pa tudi prot nemskemu kapitalu in prot nen-
ski industriji Sc je zaGel boz. he lcta 1914. ic bilo
UstanOvljeno drustvo, XII zdaj poscbno zivahno de-
luje in hoGe RUSTIC spraviti il gospodarske odviS-
nosti cd Nemcije, XII je pred vojno prodaiala ma
letO "a 1000 miljOnOv mark induStrijSkih iZdel-
kov na RuskO. Receno druStvo, Xxi ina velikan-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-05-23

Cbogi ucenjaki! Ma popolnoma krfvi poti so.
kmetjc V pokrajini Siena V ltaliii so io vse dru-
GAGE "pogruntali'. V Sieni izhaia list "La Sem
tilla", XII poroca tole: pred kratkim ie priSel V
nase uredniStvO duhovnik. XII sluzbuje V ncki vasi
v provinci Siena in ie pripovedal YES razburien,
ola mu niegovi sicer vrli kmetje s~trezeio po xiv
ljenju, teprav ne We, kai hi %zagresil. Kmetie da
so prepricani in vedno ponavljajo, ola je OH V
druzbi 2 nekim drugim gospodom in lekarnarjem
storil vse, da je sprawl Italiji vojno ma vrat.
Dale zatrjujejo kmetje, da ie Salandra odgovo-
ril ma neko pismo tega duhovnika. $ katerim Sc
jc spodbujalO Salandro k napovedi voinc, maj BIO
lie brez skrbi, ker VISA stvar ie v najbOljSem thru.
cato je IN te ljudi jasno, da so voino povzroGili
ia duhOvnik, lekarnar in Sc ne drugi gOspod."