Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-22

ON 'oicniH III DolJSln uHnON1h, cnakO DrOdukt
izobilja, kakor potreba uGinkovite obrambe V slu-
caju vojne''
Platforma torej popolnoma jasno protestira
protl mlitarl2mu in prot tisti od Wade in cd ka-
pltaliStlcnh strank pospeSevani ''preparedness''
XII yodi militarizem
la protest Je pOtreben, ker je prav sedai mi
lltarstlcna agitacija Zedinjen driavah mod
ma in brezobrazna kakor Sc mikdar ne in ker ie
tudi res uspesna, kar dokazujejo sklepi kongresa
poVecanJu voISke, o federalizaciji milicc in O
pOmnozltvi mOrnarice.
Ali ce Je blo treba protestant zoper militia
rl%eln, vendar ne more bti socalsticna stranka
Slepa "a dejstvo, da zivmo kapitalistcni dr,iz-
b, kateri je vojna mogoca
Povsem pravno pravi platforma tenn.
PonavlJamo njavo, da je tekmovami zna-
caJ kapltallzma vzrOk moderne vojne in da je O.
DINO kooperativni znacaj socazma sposobcn. da
kohca voJne, 5 TEN, da odprav vzroke'
Samo meScanski pacifsti sanjaio o veGnem
'niru, III Sc zagotov papirnatimi pogodbami ne
da bi Sc kdo doaknl kapitalSticnega zna6aia
drnzbe. Socialist lahkO prizna, da je mogoGe 2
raznimi ukrepi nekoko omejti nevarnost voine
tudi kapiaisticn druzbi tako kakor je mogo-
ce zmanJSatl draginJo. storti razne korake zopcr
brezposelnoSt, 2avarovati delavce "a stara leta.
cetudi nj kapasticn druzbi mogoce popolno-
ma odpraviti ne draginje ne brezposelnosti ka-
kor nj mogoce starcmu dclavcu dati vseh tistih
blagodati, do katerih hi incl pravico
Dokler je druzba kapitastiGna 10 voina mo-
COCA.
Socasticna stranka je nasprotna voini. "a
to nasprotuJc kapitalistitnemu znaGaju druzbe i'm
Sc boJuJe "a zmago sociaizma. &c odpadeio vzro-
kl, odpade rezultat; kjer so vzroki so pa tud IL
cinki. Dokler je druzba kapialsticna ie vol
ma mogoGa.
To je dejstvo in pred dejstvom ne smc socia-
listicna stranka zaprati oci. In6e je enkrat VOL
ma, hrez nase krivde, vojna prot naSi voji mora
mo vendar tud a tenn - jstvom raGunati, kajti
hoteS ali noces je tudi deavstvo in socialistiGno
gibanjc przadcto od voine
Kaptalisticne krize banGnh polomoy in
brezposenosti ne zakriv delavstvo Tud krize so
posledlce kapitalisicnega sistema. kadar bo
druzba soclalisticna, bodo take krizc nemogoce
In stranka SO bojuJe SociaiZem, ki odpravi
krl2ei zafo So pa vendar ne pOstavlja staliSGe
indiferentizma sluGaju krze in brczpoSelnosti
ceS mi Je nismo zakrivili in dovoli ie da Sc bo-
JuJemo zopcr kapitalizem': ampak socialisiGna
stranka We, da vplivajo dogodki kapitaisticni
druzbi tudi na razmere delavstva in ma pogoje
soclailstcnega razvoja, pa cato ne bojuie lie "a
koncn ciJ ampak tudi tisto sedanji
drulbi, kar je potrebno da Sc omogoci in pospeSi
boz ia bodoco druzbo.
Stranka Sc bO gotovo bOjevaa zoper vSe kar
hi moglo povzrociti vojno. Ali ce je vse prizade-
vanJe zaman in vojna vendar izbruhne, tedaj je
enostayno neunnoSt reel da nam nj Ia rec mic
mar, ker je nismo mi povzroGili in ker jc vojna
kapitalisticna.
kriza je tudi kapitalisticna pa nam je veliko
mar, ker zadene delavStvo huje kakor kaptaliste
same Vojna je kapitalisticna; ampak vojna sa-
ma in njeni rezultati in njene posledice vplivajo
ma raZmere deavStva. in sicer vplivajo lahkO ze-
10 mOcno. Torej ic nezniseno reel, da nam stvar
ME nj
Cim bojse bodo razmere delavstva dezeli,
elm wee uspehov bo imea socialistGna stranka,
tenn boJ nam Je tudi vojna mar, kajti tenn wee til-
di delavstvo lahko izgubi.
Nekater 'radkalci' misijo, da povedo kaj
posebno modrega, &c pravijo, da gre sovrazni-
ku "a TO, da vzame premaganemu narodu volilno
pravico, tskovno svObodo in sploh poticne pra-
vice, ampak zemljo in IA tovarnc. Jc zc res,
da mu gre zemljo in Sume in jane in tovarne;
ampak da more meti zemljo pod svojo oblastjo,
mora imeti tudi ljudstvo pod svojo obastjo, in da
ga ima mu vzame poticne pravice. Sc nobena
dczela hi bila anektirana, da bi bilo njeno
ljudstvo pablo pod absolutizem.
Izguba politcnih pravic je pa "a dclavstvo
udarec, da 81 hujSega skoraj misliti nj. Tupatam
Sc STEER pOjavljajo med nam preroki, porogljivo
vpraSujoc kaj ina dclavstvo cd volne pravice
in od svobodne besede Taxi prevzetni modrijani
menda niti ne vedo kako absoutno ncsociaistc-
no jc tako vpraSanje, ne glcdc na to- da je tudi
ncumno kakor noe.
Politcne pravice dajejo ljudsvu moznost,
da bojujc. Brez politicnih pravic mu ne osta-
ia "a boj mic druzega kakor konspiracijc zarote