Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-08-01
PREMIRJE?

NemSkemu kancelarju Bethmann 1ollwegu
Je treba priznati, da hi tako neumen, kakor So je
vcasl kaZal V parlamentu, predeu je iZbruhnila
VoJna. Tudl nasprotniku So ne sine odrclati. kar
mn gre, III cato mu priznavamo, da 81 je pridobil
vellko okretnost V demagoStvu in da Una uprizar-
jati nekatere komedije kakor izurjen rcziser.
kabelogram IL Nemcijc poroca. da ina
"Frankfurter Zeitung" clanek, V katerem zahte-
va move volitve IA nemSki parliament.
Pc nemSki ustavi traja zakomodaina doba
raJhstaga pet let. ker je bill Scdanii parliament IL
volJen Januarja 1912, poteGe MCCOY Zakoniti rok
prihodnlega Januarja, in tedaj hi bill postavmo
zadnJ cas- IN move volitve.
Toda kako maj ST izvrSe volitvc V voinem
caSu, ko so volilci veCinoma ma tuiih tleh V "a
koplh! TezkO 81 je prcdstaviti, kako mai hi vo
iii vprico Sovraznika. tudi &C. hi bilo ma kakScn
nacin mogote SeStaviti volume imcmikc DO pol
kin, bataljonih in kompanijah namcsto pc kra-
Jih. Odkar ina vojska $ pomocjo balonov in ac-
roplanov tudi V zraku oGi, hi majbrzc AngleIi,
Francozi i'll Rusi kmalu opazili, da jc ma 'front.'
MANI puSk, ce hi Sc vojaki drenjali okrog volilnih
Ear.
Ali to jc zakonito sploh ncmogotc. zakaj 30
nemSkih zakonih nina vOjak volume pravicc. Kcr
Jc pa Z malimi izjemami vsak moSki Y Ncmciji
sedaj vojak, hi ostalo civilnih volilccv tako malo.
da hi rczultat takih volitcv lahko izralal Use mo-
goce, lie wolfe in miSlicnja ljudStva ne.
Iaradi tega ~prcdlaga ''Frankufurtcr Zci-
tung MAJ Sc Sklenc prcmirjc in maj Sc poSlic po-
lovIca armada domov, da morcjo mobilizirani vo-
hlici izvrSiti Svojo volilno pravico. Pri zadniih
nem>kih volitvah ic bilo oddanih l2.2O6 600 gla-
soy, in lalko Sc r%acuna, Ola j. res polovica tch vo-
hlcev danes ma 'front.'. Koliko ina Ncmciia vsch
voJakov pod %oroljcm, Steer ne vcmo; torci tudi
ne moreno p%rcSoditi, koliko odstotkov volilccv
hi lahko glaSovalo, cc hi res poklicali polovico
vSch MOI domu.
Inano jc. da ina "Frankfurter Xcitunr".
odkar jc v"jna, tc>nc Stikc L ncmSko Waldo. Zato
Je zelo v~erJctno, da Ie bill Ia clanck napiSan ma
zeJo kancelarja Bethmann I~Iollwcga. Ali Sc boil
je jaSno, da ne morcta niti Bethmann IIollwcg
niti ''Frankfurter Xcitung' rcSno miSliti ma
predlog u premirju 1aradi volitcv, ampak la jc
to lie nov trik. : katcrim hocc nemSka vlada pre-
Slepiti liudstvo.
'Frankufurtcr Xeitung' pravi zclo lcpo. da
hi Sc ma Ia nacin Spoznalo resnicmo mncnjc T. ozi-
rom ma izprcmembc p%ololaja, Xxi Jill je povzrocila
voJna. Oh p%ovrSncm m~iSljcnju hi clovck res yer
Jel. da Je tako; Y rcSnici hi volitvc oh Scdanjih
vojnih razmcrah pokazalc vc pref, kakor pravo
ljudsko miSljcnjc.
Pri takih volitvah hi Sc izrazalO trcnotno
razpOlozenje katero veliko boil diktirajo strasti.
kakor Strogo preudarjajoci razum vrSile hi Sc
t. voiitve oh zelo Slabem poznavanju rcSnitnc-
ga ~polozaja, kajti lie malokdo j. postavljcn ma
tako mesto. odkoder ina obSiren pOgled ljudjc
Y dczcli vedo lie malo natanGnega, kaj in kakO
je ma bojiScih in V zakopih vojaki ma 'front.' POI
znaio Svoj strclski iarek in bliznio okolico, he We
do pa. kaj sc godi donna: ccnzurirano caSopiSjc
ne more nikomur povcdati popolne resnicc vSe
Zvi V nekakSnl megll, Y nekakSnl omOtici. V ka-
teri ie trezno. prcvdarno m~iSljen;c ncmogote.
Ma take volitve hi 2 najvecjim pritiskom
vplivala vojna, mObilizacija in militarizacija.
Vojaki, katcrc hi puStili : fronte. da grrdo VOLT.
ne hi bill tckom %premirja pc Svojem tuvstvu in