davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
OgrOmen Zeppelin.

Svicarji oh BodcnSkcm jczcru so imcli zad-
NE case izredno zanimivo paSo IA oci. Nemci so
izdelali ogromen zrakoplov, Xxi preScga po veil
kosti vsc, kar sc JIG doslcj narcdilo ma TEN polju,
IN mad lezcrom SO Sc vrSili poizkusi 5 TEN zraG-
MIN velikanom. Po p~orocilih IL Berna ic novi
Zeppelin baje dvajSet metrov dOlg, torcj pribliZ-
no dvakrat tako velik, kakor doscdanii. Kubicni
obseg tcga orjaka JIG pa wee kakor dvakrat tako
veik kakOr doSedanji, in STEER pravijo, ola znasa
34OOO kubicnih metrov, doclm ic bill doSlej mai
veGji obseg 10000 kubcnih metrov. Namesto do
sedanjih dveh colnov Jill ina Stiri oborozeni so
$ topovi, $ stroinimi puSkami in L ncko novo vrst-
JO Zracnega torpedo.
klJub ogromni velikosti pravijo da jc no
Vi zratni aparat zclo okrcten; vSai TAX vtisk della.
Niegovi m%otorii, XII imaio tri do Stiritisoc konj-
SIKH sill, mu omogocajo do 90 kilomctrov hitrosti
ma uro. Da So prcprcGi mcSreCa zaradi motornega
poskodovanja, ina zrakoplov lc dvojno Stevilo
motorjcv, della Jill pa vcdno lie polovica. Posadka
balona, Xxi Sc lahko dvignc Fri do Stiri mile vi
soko, Stejc trideSct do Stiridesct MOI.
Trcba 81 jc prcdStaviti vclikost tcga Levia-
tana. Clovek eta "dvajSct mctrov,' pa 81 komai
kaJ mlSli pri TEN. Ali izmcritc ma ccsti dvajsct
mctrov, pa 81 tcdai mapravitc >liko oriaka po tel
dalJavi. I'm potcm priznajmo. da jc to ogromna
rec in cudovit n%aprcdek. Sc takrat, ko je polctel
prvl Zeppelin ma NcmSkcm, Sc ne hi bilo nikomlir
%Sanjalo, da bodo take vcliGinc mogocc in Ola Sc
doselcjo Y razmcroma tako kratkcm casu.
Seveda, now Zeppelin lc izdclan IA vOjno. VSe-
kakor mu jc namcmjcno. ola polcti danes ali jul
tri ma Francosko ali pa mad London in pomeGe
tam nckoliko bomb ali zracnih torpedov ma me-
sta, la pobijc nckoliko Judi in poruSi in pozge
nckoliko his.
Toda DC more zracni vclikan voziti kanone in
Strojnc puSkc, hi pray tako lahko prcvazal lju-
oh in blago; kakor sluzi bojnim namcnom, hi lah-
ko sluzil miroynim.
Ia nemSkO Waldo nina novi izum scdai dru-
zcga pomona, kakor Ola lahko izdatncic unicujc
cd Scdanjih zrakoplovov, XII STEER tudi MISC bill
IA Salo. Meme militaristicnc potrcbc so prisilile
duha. ia ic uStvarl novo tudcino vcliGino. Ali
Nojna jc priSla in vojna DO minila, izum pa ven
dar oStanc kot Viva prica. kaj prcmorc cloveSki
duh. In kakor lcta Scdaj ogromni umctni ptic pre-
ko moria, da Sluli Sovraitvu, tako hi tcdai lahko
lctal, da prcmaga zaprckc, XII Jill jc priroda po-
lozila med narodc.
&c no res lctal N take kulturnc namcnc. ie
VpraSanic. Priblizno dvanai>t let jc minilo. odkar
so dclali med Bcrlinom i'm lIamburgom poizkuse
5 poSebno clcktritno Iclcznico. DoSegli SO dvesto
dcSet kilomctrov hitroSti Y cni uri. Noznia ie bila
"a uSluzbcncc in potnikc popolnoma varna. IL
raba tega tchniGnega uSpcha hi bila p%rakticno
naJvetlega pomona. ogromno povccanjc promet-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
Ali je lakOta?

\emSka vlada pripovcdujc vScmu Svctu. da nj
Y lezeli ne pomanJkanja zivcza. ne take draginjc,
Xxi hi 81 mogla oznaciti IA katastrofalno. Pravi,
da jc bilo lie nckoliko sitnosti, kcr nj bilo razdeljc-
vanjc ziveza dovolj sistcmaticno, ali to urcdi dix
tator Batocki.
Da gOvorl Vlada V tenn tonu IA zunanji Svct. lie
Z njenega StalSca razumijivo. Dokicr hoGc kdo ma
d%aljcvati vojn0, gotovo ne bo primal. da sc mu
slalo godi. Ako hi Ncmcija p%ovcdala, da ina pre-
malo hranc. hi dala svojim SovraInikom Sc wee
poguma in has Scdaj jc cas- tax, ia ga imafo pc
nJenem mncnJu itak prcvcc. lzstradanjc NemGije
j. en- del zavczniSkcga vojncga natrta blokada
Je Ia dczelO to. ker j. o%bleganjc IA trd-
njavo. Ma vOJni j. zaman iskati zakonc c~lovecno.
sti. &c hi bia mogla Ncmcija blokirati Angelic
in j odrczati YES dovoz. hi bila storila ravno to.
Ampak pripovedovanjc. da jc vsega dovolj,
ne uStvari tiste obilicc, katcre nj. Emo je, ce Sc GO
vori tujemu svetu. da ne manjka Y dczcli niccsar,
drugo jc, dc Sc to trdi laStucmu narodu, Xxi predo-
bro We, kako hudo da jc.
Scycda jc Ia ljubcznivo Waldo tezko, da hi po-
vedala rcsnico, elm Sc ic priGela lagati. kajti kar
piSejo listi Y Ncmciii IA Svojc l~judstvo. So 1--we tn
di onStran mcic, in de hi Bcthman TIollwcg danes
primal BcrlincanOm, da S~tradajo, hi To ma ikasne-
j. jutri ycdcli Y Londonu. Torcj rajSi pravi. da
hi mobcnc lakotc, in cc u nikakor nj drugacc, ka-
kor da Sc mora mckaj prizuati. tcdaj prayi, da jc 4
zivczcm nckoliko krizc, katcro bo prcmagal dix
tatOr Batocki.
Inani caSnikar Harden Y Bcrlinu So j. razic-
ri zaradi tcga slcpomiScmja in jc napisal V svojcm
liStu "Iukunft clanck pod ua,lovom Gee hi JAZZ
bl kajzcr V katcrcm pravi:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
SLEPT VOJAKI.

Neki casnikar poroca:
Noditelj znane klinike me je bill
prosil. maj napravim p~oizkus. da do
seem, kateri izmed njegovih stiri-
najsterih brczupno oslepelih
ccv ina glasbeno nadarjenost in nag
n%icnic. Doticni hi dobil il zaklada "a
oslepele vojake brezplacno glasbilo in
temeljit pouk. - To a nj bila We
sela naloga.
Pridrsali so oh rokah usmiljenih
sester, mocni, veliki mozje, a slabotni
in rtvni, glave sklonjene naprej V ma
petem posluhu, ma bledih obraZih glo-
Doka otoznost. Drug "a drugim so sto-
pill naprej, ljubi, bojeci, krOtki fantje
V svojih progastih p%latnenih haljah.
$ tipajocimi rokami; vsled zelezne IA
wade so tudi sedaj stall stramno vzrav-
mani. kadar so slisali imenovati svoje
inc. Potrpezljivo so o~dgovarjali ma
VISA vpraSanja in peli "a mano, polni
pricakovanja kakor otroci pri spreje-
mu V solo. lie diva sc nista imela moci.
da hi Sc odlocila "a novo zivljenje.
Vsi drugi pa. XII so Sc re udali "
svojo usodo al pa so vsaj tako mislili,
so Sc v%eselili daril, XII sem Jim Jill mo-
gel ma podlagi izkusnje %obljubiti, kajti
vsi brez izjeme so g~lasbeno nadarjeni,
nckateri cello prav izrcdno.
In bilo je p~retresljivo in obenem
o~srecujoce videti. tako Sc JIG ma otoz-
Min obrazih porajalo upanjc in VOLTA.
da 81 "a svojc temno, tho zivljenje
o%svoje lcpoto.
Ko sem Jim pripovedoval, kako je
n~astala nasa uStanova IA oslepele 70
jake, kako jo vsak dan mnoze darovi
tudi "najrevnejsih cd vseh strani do
movinc, kako zbirajo zanjo prispevke
cello tovarisi zunaj v strelskih jarkih,
kako doprinaSajo zanjo svoje ~vinarje
tudi vdovc in matere njihovih padlih
bratov. vsc cato, da hi oslepelim voja-
kom o~lajsali njihovo bodoce zi~vljenje,
- tedaj JIG spreletelo njihove THE o.
braze ganljivo v~eselje. Vsi, vsi, XII so
81 "a svoje glasbilo izvolili gosh, kla-i-
net, glasovir ali citre, vsi Sc hocejo
truditi. da SO izkazejo "vredne" tolike
ljubezni - skromni trpini, XII jim nj
lkdar ne moreno %vrniti, kar so izgubili.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
CLANOM A. S. B. P. DRUSTVA.

' meSccu, aVguStu SC vrSi kon-
vcncija naSc pod. organizacijc.
Vclikc vaInoSti DO TO zborova-
ME. Skoro ne trdim prcveG, ako
pravim, ola bo odviScm od della tc
k~onvcmcije obSto.i ali propad naSe
organizacijc.
Upam, da Sc tcga tudi br. dele
gait zavcda.jo. Ako poglcdamo
poSlovanje naSc organiZacijc Zad-
Nth par LET. vidimo, da Smo ma
zadovali. Dobri cIani i~zStopajo in
pred kratkim jc izStopilo dvojc
druStcv.
Nazadovali Smo cIanStvu Sc
boil kot financiclnO. Ako bono SIi
pc tel poti naprci, nam JIG propad
zagotovlicn.
Krivda nj V scdanicm poSlova-
nju. ampak Y zacctncm. ko SO ic
poslovaIo takorckoG IL rok Y
usta. Doklcr ie biIo clanSivo mia
do, ic Slo. Scdaj vidimo, da L We
liko viSlim a%ScSmcntOm ne gre.
ClanStvo So jc p~oStaralo. lima
mo med Scboi Clanc Y StaroSti SO
ali 10 let i'm vcG. katcrih vSak .ic
V reSnici ~potrcbcn podporc. Kajti
pod danaSnjim SiStemom Sc pad
delavec ne more prcSkrbcti IA
stare dni. I'm tako pride ma ramC
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

ne hitrostl, XII jc enaka ogromnemu skrajSaniu
vseh dalJav, bi silno vplivalo ma vSc goSpodarsko
z~ivlJenJe. kljub temu je ostal uspeh brez posle-
die; take elektrcne b~rzoproge Sc MISC zgradile
pozneje mix jer.
kapitalizmu Sc ne izpla6a. Sedanja druzba
Je zakleta, ola dobi lie tisto, kar Sc kapitalisticnim
investicijam rentira, cetudi bi pc stanju kulturc
lahko lmela mnogo wee.
Najbrze Sc tudi Zeppelin ne BIO izplacal IA
prometne namene.
SedaJ Jc voJna. Sedaj so tudi interest posa-
meznega kapitalista zapostavljeni "a neke boil
splosne lnterese. Najsi je tiSta sploSnost, o kateri
govore Wade, fiktivna vendar ina drzava moe.
ola prikazuje interese vladajocih krogov kot intc-
reese vsch drzavljanov In zc interest Wade SO OBJ
SirncJsi cd interesov posameZnika ali poSameznc
skupine. cato Sc V casu vojne marsikai lahko IL
vrsi brcz obzira ma profit. Drzava, XII naroca la
Ike napravc V zraku, ma zemlji, ma morju in pod
morJem, Jill Smatra "a sredstva, XII morajo sluziti
viSjemu dobiGku.
Zelo poucna je Ia rec. kaZe nam namrcc. da
tlce naJvccJe oyirc uspeSnejScga naprcdka V ma
pacni Organizaciji cloveSkc druzbc. Ia vojno ic
drlava organizirana ma Siroki podlagi; tn ST mo-
raJo prlvatni interest umakniti DRAWN. i'm zato
SO dosegalo uSpehi, Xxi hi bill STEER nezasliSani.
&c hi bila druzba "a mir organizirana ma n~ajSirSi
podlagi in hi tudi tukaj stall interest s~ploSmosti
pred privatnimi, hi Sc moral povSod dosegati vsi
tlSti uspchi, XII so 5 GloveSkimi moGmi spioh mo-
goci.
Ia p~ovecano Zeppelinko ic trcba blaga. XII Sc
lahkO izdela, strojev, XII Sc lahko fabricirajo. Ire
ba je duSevnega della, da Sc dovrSi izum i'm izdc-
laJo nacrti treba je roGnega della, da Sc teore-
ticnl nacrti preneSo V prakSo. Poizkusi mad Bo-
denSkim jezerom SO ncpobiten dokaz, ola ic clo-
veStvo ma viSini, ma kateri razpolaga : takim de-
lom. Ali V kapitalisticni druzbi nj izraba izuma
toliko v%praSanje della in mo6i, kolikor v~praSanje
d%cnarja III obrcstovanja; ne vpraSanle potrcbe.
ampak v%prasanie profita. Druzba brcz kapitaliz-
ma, V katcri ne hi bilo obrcsti. hi lahko postavila
potrebo V prvo vrSto, in vsak izum, XII more kori-
stiti Spldsnosti, hi Sc prakticno uveljavil. To Sc
pravi, da he more biti napredek V nobcni druzbi
tako velik, kakor bo V SocialiStiGni.
Bias ko gre ia clanek V tisk. prihaia IL Am
Stcrdama vest. da Sc pripravlja ma NemSkcm nov
superzcppclin, Hi bo namcnjcn IA polct prcko
oceana in mu bo opravljati cnako Sluzbo kakor
novim trgovskim submarinkam. Prvi zrakoplov
tega tipa ho I-Dcutschland on nicgovcga uspc-
ha no odvisno, &c urcdi Ncmciia pravilno zrako-
plovno trgovinsko Sluzbo preko occana.
Ako Sc To uresnici, So DO Clovek moral odvadi-
ii strmcnja, ali nauciti Sc no moral doslcj ncza-
SliSanega izprcminjanja in prilagoditi Sc DO mo-
raj naprcdovanju Z %orjaSkimi koraki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
SIilar.

V nckem francoskem listu sc raz-
pravlja o izvoru in iznajdbi BODICE
zicc. XII igra v sedanji vojni tako vaz-
no vlogo. Ncki amerikanski polkovnik
je baje prvi iznasel bodeco zico, in
sicer JIG delal prve poskusc z lasnimi
lglami svoje zene.
Idrugc s%trani, kjer tudi p~oznajo
in izdelujejo bodice zice, pa prihaja
drugo porocilo, da sega bajc prvi pa
tent nazaj do %. julia leta 1867. IL
tega lcta izvirajo prvi poskusi "a IL
d~clovanjc bodecc lice. XII so 10 tekom
casa silno zboljsali in razsirili memo
UPGRADE. tako, da 10 pozna danes re
skoro vsak kmetovalec, Xxi jo rabi "a
ograje in druge potrebe namesto boil
dragega in mani trpeznega lesa. Tudi
Zadnje vojne so %pokazale velikanski
pomen. XII ga ina bodeca zica pr "a
kopih. XII so skoro vsi obdani 2 velikimi
plotovi il bodice lice, nadalje pri trd-
njavah in poljskih utrdbah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
ADVERTISEMENT
Avstr. SIOVensko
Boil. Pod. DruSty.
lnkorpertrsns -. fsbrvva Q
1See v arkavt KansAsL
SedeZ: Frontenac, kans,
Ustaaevbsbe Is. januvarja

GLAVNl URADNIKI:
Professionals: MARTIN OBERZAN, Box ~, +. Mineral. Hans
PodpredS; JOHN GORSEk, Box 10, Radley, Kans.
TaJnik: JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill. Mulberry. Kans
Blagajnik: FRANK STARCIC, Box 245. Mulberry. Kans
ZapiSnikar: LOUIS BREZNIKAR, l.. Box 3s, Frontcnac, Hans.
NADZORNIkI:
PONGRAC JtRSE, Box POI, Radley, Hans.
MARTIN kOCMAN, Box 4S2, Frontenac, Kans.
ANTON HOFFMAN, Frontcnac, Kans.
POROTNI ODBOR:
JOSH SNATO, X. 1, Woodward, Iowa.
FRANK STCCIN, Box 226. Jenny Lind. Arb.
MALTA SETlNA, Box %. Franklin. Kans.
POMOZNI ODBOR:
WILLIAM HROMEk. Box 90. Frontcnac. Kans.
ANTON HOFFMAN,, Box 5l4. Frontenac. Hans.
SprcJcmna priStojhina cd l6. do ~ .lcta znaSa 81 80.
NSl dopiSi Sc mai blagovoliio poSiljati 81. tajniku. - Use de
narnc poIlatvc pa 81. blagajniku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

SC klatijo hruSkc i'll vcrjctno ie, da Sc ne oglaSi
prehitro kakSen nov ccSarSki kandidat. Kitaici
so. kakor jc vidcti, zc ~Spoznali, Ola dczcla lahko
i1hala brcz kronanega gospodaria in ola Sc ma Ia
nHGin prcccj prihrani. lie Y start, kulturni Evro-
pi Sc narodi Sc %noccio odrcci "privilcgiju" mo
narhij. In vcndar hi tam " cesarskih i'm kralic-
viii palac lahko napravili kraSnc muzcjc.
kitajci najemajo ' Amcriki poSoiila. Ka-
kor ~poro6aio IL S~angaja, jc kiiajSka vlada skle-
Mia pogodbo "a Scst miljonov dolarjcv IA po-
pravkc vclikega kanala Z international Invest
mcnt Corporation drugo posojilo najamc cd iStc
kOrporacijc "a zgradbo malih lclcznic Y Skupni
dolAni 1900 mill, Xxi DO V rokah ameriSkih kon-
traktorjev. POgaiania Sc vodijo L raznimi anne
riSkimi bankami IA 90 miljonov dolaricv poso-
jila "a notranjo reorganizacijo; ako Sc sklene la
pogodba, misli Kita jska najeti Sc tridcset Milo
nov. kapitalisticna letina torej nj slaba.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
SUESkI kANAL.

Da hi 81 Anglia zavarovala Egypt
in vse pomorskc ccste V Indijo. JIG de-
~lovala desetletja in zrtvovala miljar-
de. Obrambni obroc sc zacenja ma "a
padu z Gibraltarjem, XII zapira pot
med Sredozemskim in Atlantskim oce-
anon; obtain gre cez Malto ma otok
Ciper ter ma Aleksandrijo. Grski Pr
rel in grSka otoka Lemnos in Imbros
ter laski otok Rodos so ~pravzaprav an
gleske trdnjave.
Na%jslabeje je z%avarovana India,
ker JIG ma afganistanski strani brez
trdnjav. cato so vpadli Anglezi v Me-
zopotamijo " Irak). da bi preprecili
vsakrSno %nevarnost $ strani Perzijc.
To pa danes strazijo Rusi.
V Egypt so poslali Anglezi cello
Bure ter razne zamorske poke liz
Afrike.
Zapadno cd sila sirokega izliva reke
Nil V Sredozemsko morje lei Alex
sandrija s krasno luke. Mesto Alex
sandrija steje okoli 400 900 prebival-
cev ter JIG "a Carigradom n~ajvaznejse
trgovsko obmorsko mesto. IL MEGA
so odprta vrata V ozemlje Mia in v
orient. Preko ME sc vile trgovska
zve2a med Evropo in Indijo in sicer
deloma potion zeleznice, XII tece skozi
mesto Suez 2 luke oh Redeem morju,
V najvecjem obscgu pa skozi SueSki
prekop, XII je l64 KIN dolg in 8 m glo-
box, torej "a najvecje trgovske ladje
in parnike izvrstno uporaben.
Sueski prekop je bill zgrajen pc ma
crtih F~erdinanda pl. Lessepsa !. 1869.
Noznja skozi prekop traja II ur. Maj
wee v%ozijo angleski in nemSki trgovski
parniki. PR mestu Port Said, XII Steje
okoli 10000 prebivalcev. Sc zacenja
in veze SueSki prekop $ Sredozem-
skim morjem. nato JIG izkopan do me-
sta Suez, XII lei ma robu Rdecega
morja, cd katerega dale pa JIG izpe-
liam prekop oh obali vse Arabic -
mimo Mckc in Adena ter sc koncno
odpre v sirni Indijski ocean.
Kakor znano. je Egypt tributna dr.
Turcije. in ina su~ltanovega ma
mestnika, XII Sc zovc kediv. Toda res
nicni g~ospodarji Egipta so lie Anglezi.
V Egiptu 1--WE Egipcanje, Felahi. Kop-
ii, Beduinci, Turk in E%vropejci vseh
n%ajvec pa Anglezi.
Glavno mesto je Kairo, Xxi Steje oko-
Ii $500 prebivalcev ter JIG "a Ca
najvecje turSko mesto ter je
sploh najbolj lepo in zivahno, pisano
mesto jutranjih dezel. Mimo tece ST.
roki Nil. V blizini so razvaline stare
egiptskega mesta Memfisa. grobovi
staroegiptskih kraljev in 40 pyramid.
med temi najvisja, 140 m visoka
keopsova piramida.
Plodna je zemlja lie Oh Nilu in OBJ
morski obali; vecina Egipta pa je
puscava. krasna, slavna in zanimiva
je Ia zemlja in morda bo igrala v Ego
DOWN. zopet vazno vlogo.
Nemcija je dolgo g~rozila, da napade
Angleze Y Egiptu. Turcija je re ope-
proti sueSkemu kanalu. ne da bi
bila dosegla kaj uspeha. Sedaj sc pa
zdi, da Sc JIG situacija precej izpre-
in nina ne Nemcija ne Turcija
resnc misli ma izdatne ~operacije proti
prekopu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

drugih delavccv, da mora revcz
rcvcza podpirati.
Mice ne more trditi, da ne pri-
diego drugc podp. organizacijc V
ravno tax polozaj po obstoju ~
let. kakrSno dobo ina IA Seboj
naSa organizaciia.
Upanjc .ic, da DO d~clavstvo po-
pref toliko naprcdovalo, da pri-
'ili vladajoGi razred, da bo Skrbcl
IA delavStvo Y ~SIuca.iu bolezni,
nncmogloSti, in Pc Smrti "a njego-
We Sirotc.
NajvalucjSa toGka. katcro DO
trcba rcSiti ma prihodnii konven-
CHI, .jc zdruzitev z drugimi podp.
organizaciiami, IA kar smo re cd
slaSovali z vcliko vecino.
Ako ic zapreka Y starih clanih,
mai Sc izplacajo, ako nj proti
drzavnim zakonom. PreraGunati
Sc maj da premozcnje po aktuar-
iU. naloIi assessment, kakrSen bo
%potrcbcn, da bo tudi naSa organi-
zacila Solvcntna. Ker placujc lie
po $3.50 smrtnine, mislim, da
clanStvo ne bo preveG prizadeto.
Ukrcniti bo trcba tudi nekaj "a
Strozjc nadzorovanie bolnikov.
Ako pogledamo racune. vidimo,
ia jc Svota, katera gre "a bolni-
Ske podpore Y primcri $ Glanst-
vom naravnoSt ogromna.
V reSnici vplivajo nckai razmc-
re, Y kakrSnih Sc nahaja clanStvo
Y drZ. Kansas.
Toda vcliko Dol. pOdporc pref
mcjo tisti brczvcStnczi, XII SC "a
vSako malcnkoSt iavijo bolnc, in
vcdno gledajo, da "potegnejo",
ccS zakaj imam pa druStvo.
Ako ga vScipne V trebuhu, hajd
k zdravniku in potcm dobi nckaj
zdravil. po katcrih jc V resnici
holan. Takih izkoriScevalcev Sc
dobi povSod. ne Same pri naSi or
%ganizaciji. Zanimiva hi bila stati-
Stika pri pOdp. organizaciiah gle
de bolnikov. koliko bolnikov .je
pcrccntualno, Hi SO zavarOvani "a
|, >, 3 dol. ali wee druStv. boil.
podpore? F'akt je, da sc dclavec,
XII nj zavarovan IA Dol. podporo,
ali pa lc IA malo svoto. Sc he zme-
nj IA kako malenkostno bolezcn,
medtcm ko drugi, XII .ie zavarOvan
"a 4 ali ; dol. dnevne boil. pod
pore, paSc lcnobo donna par te-
dnov.
Steer ic tczko priti takim do
livcga, toda neka.j pa lie pomaga
Stroz.ic nadzorstvo. V Pittsburg,
Hans. Iii .ic nekakSno srcdiScc
tukajSnjih podp. druStcv, mai So
.dobi dobcr zdravnik. katcremu Sc
mai da.jo vSi taxi suml.iivi bolniki.
Organilacija maj napravi pogod-
BIO L zdravnikom.
Sular
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

GlaSoviti ruSki baktcriolog professor Elie Me
cnk"v lc umll. II let star. Y IaStcurjcvcm zavo-
du V Parizu. Mcrnikov 81 jc pridobil IA razvoj
zdravStvcnc vedc vclikc zaSlugc. Zahvaliti mu jc
zlaSti wanna odkritja na polju baktcriologijc. Bill
jc eden ravnatciJ PaStcurjcvcga zavoda. Trpcl jc
ma srcu in njcgova smrt nj bila ncpriGakovana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18

X DIR. ST. IL. Will. Panker, Prosp. in
Erncstina Pinemonti.
X DIR. It. l6. John lIermaus.
Suspendirani clan (ice):
Pri DIR. st. /. Aug. in Giccnta canon.
Pri DIR. 81. /. Mat in Mary Klcmcn-
cic. Drugi mcsec: Fauro in Dominiko
Cesaro.
Pri DIR. st. 6. IL. Petnik, Joe in Sla-
va LipovSek. Drug mescc: Jacob in
FranciSka Mohorit.
Pri DIR. ST. s. Ant. kraSovcc, Ant. in
Antonija Potocan.
Pri DIR. st. .. Joe in Julia VerSnak.
Karl in Mary Bizjak. Drugi mesec :
FIR. in Mary Poterpin.
Pri DIR. st. 10. Andrej Tercck.
Pri DIR. st. IL. Mat. Selan. John Po-
lansek. FIR. Maser. Drugi mcsec: Ant.
Kancilija, Mob. Zaubi, Fr. in Mary
Gracnar.
Pri DIR. st. l3. Mat. Korcn. Drugi
mesec Jos. Skocir in \. Benedicic.
Pri DIR. st. II. Mat in Ursula Perse.
Tom. Rajkovic.
Izobceni clan (ice):
Cd Dir. st. l. Jerncj in Elizabeth Po-
tocnik.
Cd DIR, st. G.. Joe in Rozalija Knes,
John Zuzman.
Cd DIR. st. g. Joe krasovec.
Cd. dr.. st. 10. Wet. Nizolck. Joe
Goler. Mat in Josefa Rus.
Cd DIR. st, 16. Louis Koblar.
Od DIR. st. IL. pr~ostovoljno odstopi
Frank SkvarS or. 944.
Umrli Glani:
Pri DIR. st. 4. Y Mineral. Kans. .Jo-
sefa Skofic, or. 295. Umrla %. aprila
1916.
Pri DIR. st. 6. v Yale, Kans. Frank
Grille, or. IS4. Umrl II. junija 1916.
Imena delegatov p~rihodnje
konvencije:
Ia DIR. ST. /. Jacob Klauscr in An
ton Lesjak.
Ia DIR. st. 3. John Cernc (pooblas-
%cenec).
Ia DIR. st. A.. Frank Speiser.
Ia DIR. st. &. Mateuz LomSek.
Ia DIR. ST. 10. Frank Grille.
VISA n druStva, XII Sc MISC Mama
Mia izvoljenih dclegatov. sc prosijo,
maj to nemudamo store, ker to zahte-
vaJo nasa pravila V clanu l6, vtocki >.
John Cerne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1916-07-18
IL URADA CT. TAJNIkA A.S.B.P.D.
Sprsmcmbe pri %krajevnih druitvih V
mesecu juniju 1916.

Zopet ~spr-jeti clan (ice).
X DIR. st. |. FIR. in Mary Boldin, FIR.
in lvana Buhman.
X DIR. st. &. John in Mary Zagar,
Ant. in Josefa Iagar.
X DIR. ST. IL. Will. Panker, Prosp. in
Erncstina Pincmonti.
X DIR. It. Is. John lIermauS.
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1916-02-02
An Economical Wife.

"A friend Of mine," says clever
needlewoman, had occasion to open
my shirtwaist t,ox the other day. She
came to me, saying. My, but you are
extravaganza! You have eleven pretty
silk waists In that one box. How did
you happen to buy so much wash silk"
My answer surprised her. My husband
works in bank and must wear clean
linen. He is partial to silk shirts. but
as soon as there Is the least break near
the collar they are thrown away.
Shortly afterward appear in new
silk waist. for the rest Of the shirt, Is
perfectly good. He is q large man, and
there is not the least trouble in getting
the waist from the shirt. Sometimes
vary them by putting on plain collar
aud cuffs.
You will find that when using this
idea you do not mind at all how many
new shirts the man OF the house
chooses to buy. You will even suggest
at times that certain shirt in the win
dow would look well on finland. in
cidentally, ON ou."-Pittsburgh Dis
patch.
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1916-02-02
A Singular Marriage Custom.

The kuris have asseey curious and
somewhat dangerous marrige custom.
which one would think would he more
hono:cd in the breach than in the OBJ
seryance. The husband. surrounded
BY a bodyguard of twenty or thirty
young men, carries his wife home on
mis- back in Il scarlet cloth and is des-
perately assaulted the whole way by
number of girls. Sticks and stones
are hurled ut the bridegroom. who in
The coming home with his bride can
hardly be considered very happy
nan, for the irate amazons often in-
dict on him marks which lie carries to
he grave 1t may be that among the
ady pursuers are some of the bride
yroom's former flames" who turn the
mock attack into downright earnest to
avenge sighted love.
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1916-02-02
An Old Locdon Paper.

On Sept. S. 1866, a special number Of
the London Gazette was issued. the
reason being, as described in it's first
photographic: ''The ordinary course of
this paper having been interrupted by
Il sad and lamentable accident of fire
lately happened in the city OF London,
it hath been thayht fit for satisfying
the minds Of So luany OF his majeStie's
good subjects. who must needs he con.
cerned for the issue of so great an uc-
cident. to give this short. but true. ac-
compt Of it.
The first number had been published
on Nov. II, 1860. when the court was
ut Oxford on account OF the great
plague, and the paper was therefore
called at first the Oxford Gazette.
With its twenty-fou-th number, how
ever, it became the London Gazette. by
which name it has been known ever
since.
The Denison review. [volume] (Denison, Iowa) 1867-current, 1916-02-02
curiou. stre.. Names.

The list Of curious street names IS
inexhaustible. Bermondsey possesses
Pickle Herring street. Near Gray's
inn there is to be found Cold Bath
square. Most of the Nightingale lanes
and Love lanes are hidden ironically
enough in the slums of the east end.
But for really bizarre street names
one should go to Brussels. The Short
Street Of the Long Chariot. the Street
Of the Red Haired Woman and the
Street of Sorrows are remarkable
enough to catch the least observant
eye. The Street of the One Person is,
as one might guess. considerably mar
rover than Whitehall. But the cream
Of Brussels street names surely belongs
to the Street Of the Uncracked Silver
CocOanut. This In the original appears
% one ponderous thirty-six letter word.
-London Chronicle.