Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1915-02-04

"Muutamilla tahoillahan on OIL
tn aikeissa kayttaa oksia ia leh-
vaksia rehunna seka hankittua
tarkoitusta varten erikoisia ko-
neitakin."
"Kuten jo aikaisemmin mai
nitsin, on rehun puute muutamil-
la seuduilla ollut kyllakin tuntu-
va. Yritysta askenmainitulla
tavalla valmistaa rehun vasti-
ketta on kuitenkin kaikissa Ia
pauksissa toistaiseksi pidettava
ainoastaan kokeiluna.'
"Eik0 sodasta sis ole peljatta--
vissa muita seurauksia maanvil-
jelykseemme maiden?
"On tietenkin vaikeata tasta
mitaan samoa. Jos esim. suurem-
pi malaria vetoelaimia tarvitaan
sotatarkotuksiin, vol siita johtua
suuriakin haittoja.
Kysymys, jolla kuitenkni on
suurempi merkitys, on apulan-
noitusaineiden hankinta. Nails
ia voidaan nykyaan maahan
t~uottaa ainoastaan luujauhoa,
jota saadaan Venajalta. Sta
vastoin Ell maahamme nykyaan
saada tuomaskuonaa, joka tuo-
dam Englannista ia Belgiasta.
Samoin on asianlaita kalisuoloi-
hin maiden, jotka saadaan SAX
sasta. Ainoastaan rajoitetussa
maarassa voidaan ainoastaan
saada alhaisprosenttisia kalisuo-
loja.s Mita taas typpipitoisiin a.
pulannoitusaineisiin tulee, on
chilesalpietarin hankkiminen n.y.
kyaan hyvin vaikeata. Rikkihap-
poista ammoniakkia saadaan ST.
tavastoin kylllakin maamme o.
mista kaasutehtaista, mutta eli
riittavaan maaraan. Apulannoi-
tusaineiden puute tulee kuiten-
kin haitallisesti vaikuttamaan
ensi vuoden satoon, vaikka epa-
kohta on kuitenkin iossakin maa-
rim autettavissa, jos luonnollinen
lanta otetaan talteen tarkemmin
kuhn ennen."
Keskustelun aikana en- voinut
ola koskettelematta nykyisin
paljon pohdittua kysymysta ru-
kin v~iljelyksen lisaamista.
"Omasta puolestani", lausui
prof. Grotenfelt, "tahtoisin neu-
voa olemaan ryhtymatta mihin-
kaan ennenaikaisiin toimenpitei-
sin ITALIA alalla. Viljelysjarjes-
telmaa eli voida akkiarvaamatta
vaihtaa toiseen ilman taloudelli-
STA tappioita. Rukiin hinnan nou-
seminen ~tuottaisi maanviljelij0il-
lie kylIakin jonkunverran ~voittoa,
mutta tama eli laisinkaan vastai-
81 sta tappiota, mika rehuvilje-
lyksen supistamisesta johtuisi.
Jos sitavastoin maanviljelyk-
semme edelleekin edistyy sta
tieta, .jota Sc on kulkenut vii
meisten vuosikymmenien aikana,
S %. yha laajentamalla ia paran-
tamalla Observation-Disclosures, on
siita oleva seurauksena my0s ru-
kiinvilielyksen ia sen tuottavuu-
den lisaantyminen. Mutta tama
eli saa tapahtua rehullasvivilje-
lyksen kustannuksella, vaan sen
suuremman acknowledgement
kautta, minka peltomaa on saa-
vuttanut.'
"Eik0 kuitenkin maamme
maanlaatu ole liian karua, sen
ilmanala liian epasuotuisaa vol
daksemme toivoa suurempaa ne
delmallisyytta pelloillemme ia
sen mukaan parempia satoja?"
"Maanlaatua eli voida ~valittaa,
eli liioin kovin ilmanalaakaan.
Syy on varsinaisesti melissa it.
sessamme. Aammattitaito on
viela hyvin alhaisella kannalla
meidan maassamme ia maata eli
kasitella oikealla tavalla. Mika
on esim. syyna siihen, eta lyhyt-
aikainen kuivuus tahi sadeilma
vol min haitallisesti vaikuttaa
maanviljelykseemme? Etupaas-
sd Sc asianhaara, ettei auraa ole
tyonnetty kyllin syvalle. Pelto-
jennie ruokamulta on viela liian
ohuena kerroksena maan pinnal-
la ia vaikuttaa siihen senvuoksi
min helposti niinhyvin kuivuus
kuhn kosteuskin. S~yvemmalle
ulottuvaan ruokamultaan maiden
OF Min ole asianlaita. Siina vol