Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30
DELAVCEV DELEz MA DO
BICKU.

delez ma dobicku. Do tega Jill je
privedlo ncmirno gibanje med
angleskim delavstvom. Ma Angle
Skem zivotari Ia sistcm re skorai
dcvetdeset let, a pray ponizno.
Zahtevam delavstva hoGejo kapi-
talistichi teOretiki ma Ia naGin
"zadovoljiti", da so predlagali
kapitalistom, mai priznajo DELAY
stvu, da ga pomir6, del njihovc
mczdc kOt delcz podjetnikovega
dobiGka. AnglcSka vlada je IL
dala porocilo o podjetjih, V kate
rih je razlocevati dye vrsti udele-
zevanja; lstiniti delez cd dobiGka
in sistem delavccv zadruznikov.
Prvo vrstO oznacujc poroGilo TIA
kole: "DcIodajalcc Sc pogodi Z
nastavljcnci, da dobc kot delno
odSkodnino IA Svoje delo in kot
doklado k mczdi trdno doloGen
delez podjctnikOvega kapitala; ma
Ia nacin dobi navadne pravice in
odgOvornoSti posestnika akcij."
V lctih cd 1929 do 1865 jc bio
ma AnglcSkcm samO n podjetjc,
pri katcrem so dobivali d~elavci
delcz cd dobicka. Cd tega casa
pa je naraslo stevilo teh podjetij
ma 800. a cd teh ie opustilo ia
sistem re 166. Sedaj je 1873 mai
razliGnejSih obratov. Y katerih je
uveden ia sistcm. 55 odstotkov
teh obratov jc uvedlo delez ma do
bicku Sele V zadnjih desetih letih.
w teh podjctjih jc zaposlenih
LOG, 1S9 delavcev, cd katerih ie
57.3 odstOtkov udelezenih ma do
bicku. Cd teh 1873 obratov nj mic
mani kakor 33 plinarn S 2S,246
dclavci. IL teh Stevilk ie razvid-
no. da trpi sistem udelezenja ma
dobicku ma ~preccjSnji "umrljivO
str. Porocilo pove, da Sc je opu- .
still sistem V dvch petinah cd 166
obratov zaraditcga. ker Sc MISC IL
polnile made, s.katerimi Sc .jc i've
del sistem. P%ovprcGni dclez ma
dobiGku jc znasal leta 1911 5 in
pol odstotkov mczdc. pray toliko
j. NASAL tudi delez dobi cd 1901
do 1911. Zal. da poroGilo ne pove.
ako so dobivali dclavci tudi kraju
odgovarjajoce mezde. Ali cc hi
bio pray tako, jc vcndar dclcz
ma dobicku kaj borna odSkodnina
IA to-. da so Sc odrckli ii delavci
vscm prednostim strokovnc orga-
n~izacije.
PRAY ocitno jc, da jc delavcd-
dclez ma dobiGku lie prctkan ma
never podietnikov, da plaGujejo
nizic mezde. SiStema So zlasti
oprijemljejo podjctniki. katerim
ne uspcva obrat povoljno ali pa.
XII imajo malo odporno delavstvo.
Ma to kazejo zlasti sledeGa DEF
silva: Nit enega podjctniStva $
tenn sistemom hi najti med izbor-
no organizirano rudokopno indu-
strijo. Wee kot polovica cd 166
podietii jc opustilo sistcm. ker
jc trgovski promct nepovoljen in
nj bio dobiGka. da hi ga razdelili.
Da je toliko plinarn med podjctji,
Xxi razdeljujc dobicek, ie vzrok V
TEN. da so plinarnc ma AngleSkem
monoooliziranc.
Da Sc ic sistem obdrzal V osta-
lin podjctih. jc razlagati s TEN,
kcr podjetnik zabranjuje DELAY
Stvu. da hi svoje zahtcve uveljav-
ljalO. Ia to so nam najboljSi do
kazi sodbe nckaterih po~djctnikov,
priobcenc vladncm porociln.
Poslovodja gospe Wantagovc. XII
ina 5000 akrov obscgajoce po-
ScStvo. piSe: "Mcnim, da jc IL
%placcyanjc premijc glavni vzrok.
da nismQ incl nikdar sitnosti 2
dclavci ma posestvu." Tvrdka
Clarke piSc: "Ravnatelji so vc6i-
nOma zadovoljni s sistemom. Maj.
sre6ncjSi rezultat. Xxi sno ga do
scgli z upeljavo tega sistema, je
soglasjc med tvrdko in nastav-
ljenci. Nikdar Sc ne Guic o stav-
kah ali Gem sliGncm."
TIE kapitalisticnc sodbc so do
wolf jascn razlog "a to, da angle
Ske strokOVnc or]ganiZaciie do