Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-04-06
Ponladni dnevi.

yedujc ,Olncnl mrk, opoZicijo Ncucrc i'm luninc
falc mora tudi ycdeti, kdaj 81 pritcnja pomlad.
Ljudjc Ncrjamcjo in ravnajo po njcm.
Zimslc subuje zaklcpajo, odcrajo 81 5 pomlad.
mimi oblckami, dame pokrvajo Z novn SLANT
nil in zyctcr st vratajo cclc diuziuc > pomla-
danslm nahodom domov kihaic doprinaSaio
NeSni Svoj trbut
Pomlad ina svoj car, tetud "a ic fautazji
pogostoma vcj kakor reSuci. Pomad ina s,ojc
stare tradicjo, in stare navedc imajo vcliko moe
Zcmlja Sc odcva l. zelcnjem, drevje pogamja.
ptiji poagoma yratajo tupatam ~ kai W
cyctc; doba madost ic, ki obljubujc zivlicuic.
Zao jc Kitchener uapovcdal, da Sc pricnc
vojna mescca maja Nsc drzavc. Iii SO zc krva-
vem konfliktu poStavljaIo Svojc rezcrvne arma-
de ma nOgc, stare truovojukc i'm mlade fante, Hi
SO tckom zine izutlli umctnoSti tehutnega
klania raznih neytralnih drzavah dopolniu-
jejo vojnc priprave Macedonia priccnia OBJ
ligatno pomladno cctaStvo.
Pomlad jc cas- mladoSti, made i'm zivljenia
Pomlad ic cas- Srapuelov IN grauat. amputacii
in kompapijSkih grobov, pozganlh vaSi i'm razdcia-
nih domov koere in tifusa akotc in blaznosti
To Sc ne ravna po koledarju. Pomlad ma
raw i'm pomad clovcStNa so raztuc reel; marcui
viharji ma morju i'll aprilSkc pohe imajo enc "a
konc, tloyeSko divjanjc uH suhem, ma vodi in
zraku pa drugc.
Ali zakoni tukai in tam. Ce iih ne bi bilo
luna in kdaj Sc vrne Halleyev komct In &c ne bi
bilo sOcianem zivljenju cnako mogoGnih zako
nov, hi bill pacifisti svojim lepimi bcsedami
tloveGnosti lahko prepreGili vojno Namesto
tega pa vidimo da je nevarnoSt od dne do dnc
vetja; doCim hrcpene narodi po miru, Sc mnozc
moznosti, da vojna ST. razsri in vet mil jonov
ljudi pozene pred zrela topov
Predcn ie zbruhn ,u,0a,.v Evropi. sn.o ne
stetokat sliSali in citali teorijo da more biti
&sojua med velesilam sedanjem GaSu lc kratka
Argument so Sc zdeli iako tchtn: OroIna tehni-
ka je tako izpopolnjena, da morajo boil povzro-
cit nezasliSanc izgubc. Redno oskrbovanje takh
ogromnih armad, kallor Jill majo modcnc militia
rstitne drzave, je trajno ncmogocc. StroSk
volskovanJa so vecji in vctjl; nObena drzava Jh
he bi mogla dogo trpetl, ne da hi priSla ne
varnOSt bankrota
V argumentih je veliko rcSnicc Orozjc.
katerim Sc more zakopih in ma proscm polju
Y trdnjavah in gozdovih, ma ladjah in v zrako-
plovih, ie izpolnjeno tako, da tekmuic L uni
tevalnimi silam prirodc. Nckdanic ''lumbardc"
IN ''poljSke katc' smeSnc igraGe primeri
modcrnim topoyi in moznarji ki mecrjo ccntov
ske projcktile mile daleG, ma ellie, Xxi jh
Streci vidiio, temveG so Jim oznaccni lc na
zemjevidu. Strojna puSka, li pjuje Syinec tako
nitro, kakor obraca kolo brzovlaka, j. cUdo
vita lznaIdba clovcSkega una ako dobi TAXA
maSina primcren cilj kosi zve Judi kakor hlapec
TraVo na senozetu.
Zrtve vSh teh nedosezenh naprav so vel
kanske teoreticarji MISC mot tenn; ali mo-
till so Sc misleGi, da bodo velike izgube pospe-
Slle konec voJne. Tiadarji, vojsUy o,ijv ii. nh
Sluge argumentirajo jo takO kakor romanopisci
ogromni izkazi izgub ne porajajo njihovih du-
sab zeje po koncu mortve, temveG vpraSanje
kjc dobimO novih s9 I'm temu vpraSanju slede
ukazi: Sc "a emo leo starcjSi ma nogel Sc emo
leto mlaiSi unformo Sc tisti pod pllSko XII so
SLEPT ma okol
Aprovizacija miljonskih vojsk je tezlla. Ali
pomanjkanja ziveza ne smatra jo velikasi po
vod miru. kjer je mogoce, Sc vradajo k srcdnje
" "rekvirirajo' in nameso denarjem placujejo
pobotnicami. V svoj dezeli jemljcjo ljudsvu
zivez il patrotzma Ce ne zadostuje, pa
velja "a vojaka Stradaj dokler Sc ne prcbijcS
do kakSne vasi, kicr morda najdeS skorjo kruha;
te dobiS medtcm svnGenega boba zelodec, hi
bilo koso itak odvcG
Denarni strosRi so kolosalni Ali te trpi ijud
stvo cetudi je pogostoma tako omejeno, da samo
tega Ako je mogoce naloziti potrpezlj-
vim masam YES krvni davel, zakaj Sc mu lie bi
moge naoziti Sc denarni?
Krvava je letosnja pomlad i'll zemlja po
Evropi bo boil rdeGa kakor zeena. Made Glove
stva vstaiaj joGe dobi pomlaienja in brstenia
ozivljenem hrepenenju, tcptajo konjsko kopta.
Pomlad prirode nj pomlad clovestva. Mladi cas-
po premagan zm oznanja ljudem svoiim sija-
jem svojo svezOstjo Il vSo krasOo prirode da bi