Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-02

SKI denar V tel de3eli in Xxi so nabrali mnogo mi
llonov dolarjcv "a nemSko propaganda, "a slepa-
rye S potnimi lsti in "a drugc femme posle. Ia
to je priGakOvati Sc wee %aretacii.
Fay ali Fac torej pravi, Ola je hotel rcsevati
~Zvl1enJe nemskih ~vojakov. Tako ic govorila tudi
nemska vlada, ko je so "a Lusitaniio. Tako je
govoril Dumba, tako so govorili vsi. XII so V r.
dinJenih drzavah rovarili in kalili mir.
Plcmeniti ljudje! Kdo hi jim mogel kai "a
merritt, ko so incl tako idealen ciljH Zivljenje
so hotcli reSevati, mic druzega ne. Fay je v "a
kopih %ratunal, koliko nemSkih voiakov pobiicjo
granate. lie cato ie hotel p|reprcGiti izvoz granat
IL Amerike.
Clovek bi Sc kar klanjal temu idcalizmu, g,
ne hi bila hinavSGina tako dcbela, da jo lahko
slepec tipa. Zakaj vraga pa so pravzaprav nem-
SKI volaki V %zakOpih? Ne rahloGutni Fay, ne fl
lozoficni Bethmann Hollwcg, ne plemeniti Bern
Storff nam ne bOdo dopovcdali, da so Sic nemSkc
armada V Belgijo Studirat ondotnc zgodovinskc
spomcnike in V Srbijo glcdat, kako Sc plese kolo.
NllJem, Xxi Sc scdaj vsakih pet minut cmeri, jih
lc postal ubiJat. In MENU in vsei viSokorodni So
drgi tudi ma TEN nj mic lezcGc. da padaio neEl-
SKI voJaki. Ne gre Jim do srca ne smrt sovraz-
Iikov, ne Smrt njihovih ljudi. LIE zmagati hoGc-
10. In izvoz municije IL Amerike iih ne bodc V
ocl zaradi nJlhovc %ljubezni do ncmSkih voiakov,
@mpak cato, ker hi nemSkc armada loze in uspcS-
neie ubijale, Ge ne hi bilo tega izvoza.
Ako bi bilo kajzeriu in n%jcgovim pozlaGcnim
tolovajem in ~njegovim Spionom in zarotnikom res
tollko ma TEN lezeGc, da sc ne hi zrtvovalo xiv
ljenje ncmSkih voiakov, Jim ne hi bilo treba "a
tcnjati voine. Mir maj hi bill ohranili, pa jim ne
bi bio treba mic racunati, koliko granat ubiie
enega vojaka.
To licemerstvo ie trcba torci odloGno odklo-
mti. ZlGSti'pa ne more imeti nobenc veliave IN
nevtralno Ameriko; kajti Zedinjcnim drzavam ne
more biti francoskega ali srbSkega vojaka mic
manJ zal kakor MemSkega ali turSkcga. i'm kdor
nam pripovedujc, da je hotel rcScvati ~zivljenie
enih, ne more pritakovati nobcnih simpatii od
resnitno ncvtralncga Gloveka, ki We, da ina
varStvo cnega ~zivljenja lie ia namcn. da Sc loze
unituJc drugo z~ivljcnje.
Ia zarotniskO pocetie Faya in njegove
'gange" torei nj V Ameriki in 2 ameriskega sta
lisca nobenega opravicenja. Pa tudi 2 obGe :lo-
vcSkega stalisea ga nj. Ia Zedinjene drzave obsto-
ia lie dejstvo, da so prenaSali zarotniki evropsko
voJno ma naSa tia in tukaj dejansko ruSili naso
ncvtralnost.
NcreSeno je lie Sc vpraSanjc, &c ina uradna
Nemcija kaj deleza pri tel zaroti. Fay pravi, Ga
Je nemSki tastnik iii Ola ic bill V zakopih. Ako je
TO resnicno, tedaj je stvar ma vsak naGin zelo sum
lliva. kajti kako hi bill mogel kot castnik priti liz
NemGije, he da hi mu bile pomagale nemske O.
blastif Prisel pa je V Ameriko 2 nemskim potnim
listom, in to je re zelo blizu dokazu, da je bill res
- 1>'''HN 'fotc 40 pa WV NhpohlH NlilSh Otld-
SIT naravnost poslan V Amcriko in Ola je tukaj
opravljal nalOge, Xxi Jill je oficielno dobii v Der
lnu. Tezko je STEER V TEN sluGaju verjeti, da ne
bi nlhce pri nemskem pOslanistvu niccsar vedel
o tel stvari; ali tudi Ge hi bilo to ~resniGno, he hi
bile V bivstvu mic izpremenjeno.
&c sc pa izkaze, da ie Fay, kakor je sam IL
iavljal, dobil uradne naloge V Nem6iii. tedaj ie
ia afera Sc boil kocljiva kot je bila Dumbova, in
tedaj imamo nenadoma zopet ostro krizo med
Zedinjenimi drzavami in NemGijo.
Tako spravljajo c~vropske militaristicne dr.
zave neprenehoma Ameriko V kritiGcn polozaj in
V ncvarnost: ri jim dovoij, ia So ,,oljc IN mo~i
in rusi in poziga re skorai po vsei Evropi, ampak
siloma bi rade zapletle Sc Ameriko V svoj krva-
vi pies.
V TEN ie naimocneisi dokaz, da MISC taxi
konfllkti kakOr sedania vojna, lie vpraSanja di-
rektno prizadetih draw, ampak da so to svetov-
nj. mednarodni problemi. In ponavljanic takih
grozot sc ne more p%repreciti narodno, temveG lie
mednarodno.
Use tc afere, Xxi Jill prezivljajo Zedinjene dr.
Gave, zahtevaio &c danes silen napor, da odvrne-
jo krvavo neSreco cd te dezclc. V vsch teh aferah
so pa tudi snow bodocih nevarnosti in da SO tc
odvrneio, kolikor JIG mogoGe, ie trcba pri sklc-
panju miru ne lie tistih, Xxi Sc danes tepo. ampak
vseh, XII mOrejo biti V bodoGnosti prizadeti. To so
pa drzave in narodi vscga sveta. Tudi bodoCi
mir ie pravo mednarodno vpraSanjc, in caramel
&c more najti lie v mednarOdni organizaciji Sveta.