Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

haJ 'uui hioShi liildJo uTuSe Ia
loge. To hi bila Gudna druzba,
V kateri bi Sc vsi moSki bavili
samo $ politiko i'll zanemarili vse
drugo delo. Zlasti tiSto, o kate
rem ~pravijo, da ga morejo samo
moSki opravljati, ker so zenske
nesposobne Zanj.
Mi ne verjamemo V visoko sve.
toSt kuhinje, Xxi 10 nadvse radi
naglasajo n%asprotniki zenske vo.
lilne pravice, poSiljajoGi zenske
tia. Ali dee hi bilo res, da lie V.
submit glavni poklic zcnske, hi
: TEN Sc nikakor ne bilo dokaza-
no. da Sc kuharice ne smejo bri-
gait "a politiko, kakor 81 ne da.
jo te pravice wet bankarji i'll
f%abrikanti, %profesorji in inzenirji,
dasi imajo menda tUdi kaj opra.
viii V svojih poklicih.
Tudi tiSti izgovor, XII ga imajo
: Spolom, ceS da .ic priroda zen
skam namcnila matcrinstyo. je
abSurdcn. kaiti pray tako hi Sc
lahko reklo, ola jc priroda mos
kim uamcuila oCctovStvo. i'm 90
spodjc, Xxi Sc poSluzujejo tie pri
siljcnc prctveze, uiSo mcnda Sc
nikdar p%omiSlili, kako ponizujcjo
2 MO pomeu o~jctovStva.
Ali navidczno vazucjSi .ie drug
argument, Ia ga pogoSroma >liSi
mo od nasprotnikov- zenSkc e
mancipacije. Pravijo uamrct, da
hi bila zrdsI. ;Dliina rri,iclrc
varna. tcS Il 81 icnSkc nazad
njaSkc. Crl.rwood j, Svoj,m
govoru ~naglaSal, ia oGtyLrI me-.
katerc drzaN" ncbeli = plemenom
" limo pra leo. kcr ~ n";jill ma
c%ivilizaciio ter ia Sc ma cnaki
rodlagi lahko odklanja zcnska
'Olilna pravica.
Ne vemo, kako Sc bodo dame
iahvalile "a ia compliment; ali
10 a tudi ne zanima. Glavno
j. To. da je argument brez pod
age.
RaGunat je res treba z dejstvi,
III tudi neprijetne resnice Sc mo-
raio povedati. Ne dvomimo, da
so zamorci mnogih krajih zclo
zaoStall priznavamo, da je med
lenskaml mnogo nazadnjaSkega.
Ali pa -" DO TO zbOljSalo. Ge Sc
bodo Sc boil pehaIe IL politi6nega
l~ivljenia?
Y reakcionarnih drzavah Sc po-
Sluzujejo cnakega argumenta tn.
iii proti delaIStvu. \ezmiselnost
j. tukaj cnako vclika kakor tam.
&c je IA politiGno delovanje tire.
ba lzkuSnJe in izobrazbe, cesar
gotovo ne taJimO. je ravno V TEN
dokaz, da je treba vsem clanom
druzbe ma stelaj odpreti vrata
polititnega zivljenja; izkusnja Sc
dobi pac lie Y delovanju, in izo
brazba j. posledica izkuSnje.
MiSlimo STEER, da hi z naZad
njaStvom zensk tako hudo. kakor
pripovedujejo nasprotniki zenske
volilne pravice. Ali ce hi bile res
tako nazadnjaske, hi bill ravno
To vzrok. Ola hi Sc Jim dala volil.
ma pravica. Ravno n%aprednjaki
hi jo moral zahtevati.
Ne nor Sc trditi, da so zenske
popolnoma brez politiGnega vpli
va, te nimajo volilnc pravicc. A
Ii NTH vpliv della tedaj lie konfu-
zlJo in paGi dejanske razmere.
Major Harrison V Chicago je go
tovo velIka glava, ali tudi ON Sc
Je upal Selc tcdai vnovic kandi
dIrati, ko mu jc to dovolila ME
gova zena. In kdo ne veriame.
da j. ma tiSote volilcev. XII glasu-
JeJo tako. kakor Jim ukazuieio
njIhovc zcnc?
Pravijo, da SO zcnske nazad-
nJaSke. Torci prihaja ma ia ma
elm Nth nazadniaStvo posrcdno
in nelcgalnO do vcljavc. Nj Ii to-
rel bolje, Ge dobi zcnska sama
svoJ glaS in GA Sama odda, kakor
We in zna2
Sele cc DO mogla izrazati Svo.
Je prepritanjc z volilnim listkom
in DO tchtala njcgovo vrcdnost.
DO Znala CENT? tudi neoJv;sro.,