Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-16
LetO (V0l.) X.
Ma POrtugaISkeIn.

mladi republiki ma ibcrskem pootolr k;er
bl reakclonarji pray tako radi zopet vpeliali mo.
harhlJo kak0r ma kitajskem so Sc zadnii cas- zvr
size heKatere reforme, Xxi zasluzjo da Sc delavstvo
Halima zanJe. Drzava, kakor je sploSno znano
brczbozna drzava je vpeljaa zakonitin no,om
maksimalni deovni cas- usluzbence i'm delavce
DeSeturm delavnik Sc sme prekoraGiti v nobe
mem oDratu lhdustrlje, pray ako je deset ur mai
vlsJa deovna doba domaGi industriii. trgo.
vmah IN brivnicah, nadalje rudnikih in vseb
hevarnh lndustrijah jc maksmalna delovna do
ia osem ur ma dan; to veIja tudi IN vse drzave in
obemsie deavce. V banllah in trgovnah ie ma
kslmalen delavnik Z ur PoSebne dolocbe omeiuie
20 zensko in otrosko delo Obrtno nadzorniStvo 10
poostreno Nocno delo in delo cez cas- ie ome;eno
"a nuJno cezurno delo pa zakonito dolocene mi.
nimane place
Ma Portugalskem je to mogoce Industrial ne
bo poginila zaradi tega Zakon seveda ne nravi
da Sc ne sme delati mamie kakor osem ur Ali de-
lavsklm organizacij2m Sc sedaj nj veG treba hole
vatl Ia to, kar re zakon doloGa; kjer SO dost moe
ne, sc bodo lahko bojevae "a skrajsanie izpod "a
konite maksmalne meje
Amerlki pravi Gompers da Sc ne SINE de-
lovni cas- zakonito dolocati Ali kaj bi Skodovalo
ameriskemu delavstvu, ce bi imeli tukai tax "a
kon, kakrSnega je sklenilo Portugasko? In kai hi
to skodovao ameriSkim unijamY
Miljone dolariev bi 81 prihranile. XII ga mora.
20 sedaj stavkah izdajati "a tie zahteve Veikan
ske svote bi ahko porabile "a boj XII bi Jim tedai
prinasa wee kakor sedaj. Ma stotsoce delavcev
bl dobilo della podjetjh, katerih Sc della Sc DO
dvaJnaJst IN vec ur ma dan. Stevilo brezposelnih
bl sc mocno skrcilo TEN bi Sc skebanie otezGalo
delavsk boji "a viSje ellie b pa olajsali
Seveda he DO Amerki takih zakonov. dokler
bodo delavci tel dezeli poslusali Gompersa in
nIegove somisljenike ter pri vsaih voltvah glaso.
vail IA kapitalistcne kandidate Tudi ma Portu-
galskem ne bi bo take postave ee ne bi delavci
vodili samostojne, delavske cd kapitalisti6nih
strank neodvisne politike
To je pa tudi nauk tiste, XII Sc pri vsakih
volitvah izgovarjajo. ces socialist itak ne dobe
vecine. Tud Portugalskem nimajo socialist
vecine. Ali mescanske stranke in Wade vidijo ka-
ko napredujeJo pa ustraSile in 81 misliio da
je treba kaj stort kar b zajezo socialisticno DO
vodenJ "Pokazimo delavcem, da ahko tud cd
mas kaj dobe, dejal, pa so sklenili zakon. ka-
terega b bill sklenili nikdar ce ne b bio soci-
alisticnega strahu.
PosUte prihodnje eto pri naconanh VOLT
yah petdeset sociaistov kongres To ne bo veci-
ma hrast ne pade pod prvim udarcem sekire in
tako tud ne pride pri enih volitvah socialisticna
vecina Washington. Ampak petdeset socialistic-
nih posancev - to ne bi bill cudez zadostovalo bi
pa da b sc zacel vsi drugi posanci tresti "a svoe
sedeze in prvo zasedanjc kongresa hi prneslo ne
koiko dobrh delavskih zakorov
Pctdeset socialisticnih poslancev - to ne bi
bill cudcz ampak lie uspeh dobre organizacje in a
gitacie. Organzirajte, agitiraitel To ie vsa ca
robija. In to carobijo 81 dclavci kratkem ma
limi zrtvami lahko priborc vec kakor Z mnogimi
tezkimi, dolgotrajnim. velikimi zrtvam spojeni-
mi Strajki.
Organizirajte! Agitirajte, da boste priprav-
ljeni do voitev!