Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19
ZenSka VOlilna praVica.

JN'JN ~ PohaLdlt va
so imena lahko posode brez vse-
bine.
u veliko napetostjo Sc je pri-
takovala seja dne ~. t. IN. Ma
glasovanje je prisla ia veGer Mon
dellova r~esolucija, XII zahteva, mai
Sc drzavam predlozi amendment
k ustavi, pc katerem bi Sc pode-
lila zenskam volilna pravica V
vseh Zedinjenih drzavah.
Resolucija je propadla. Zanjo
Je bio oddanih ia glasov, proti
njej 204. Zanjo je glasovalo sc
demokratov, ~ republikanccv, II
progression, 3 |progresivni repu
blikanci, l neodvisen. Proti pred
logi je bio Ill demokratitnih in
33 republiGanskih glasov. Da hi
bila resolucija Sprejeta, hi bila
p%Otrebna dvetretjinSka veGina.
V kongresni dvorani .je bill tn
torek pravi zenSki dan. Use ga
lerije so bile prenapolnjcnc Z re
mani, med katcrimi so moSki sko.
raj izginili. Razume Sc, da so hi.
lie prcdvscm ~navzocc voditcljice
raznih organizacij IA zcnSko vo-
limo pravico.
Debata je bila obSirna. SliSa-
Il jc bio marSikatcro pametno.
ampak Wdi marSikatero zclo pri-
~mojcno bcscdo. Tako ic n. pr.
Underwood zafilozofiral, da vo-
lima pravica p%ravzaprav nj pra.
vica, ampak privilcgij.
Noditeljicc SploSnc zveze "a
iemSko volilno pravico praviio. da
so L regulation glasovanja zado-
voljne. ker MISC mkakor priGako-
vale, da hi dobila rcSolucija ze Sc
dai %potrebno vecino ali pa veeino
sploh : Ia GLASGOW, Iii so bill
oddanl zanjO. Sc pa Gutijo okrep.
cane. in njih boz DO T. mimi moe.
no podprt, pa ga bodo nadaljcva-
lc brcz preSledka.
Tudi mi nismo p~ricakovali od
Scdanjega kongresa toliko de-
mokratizma, da hi res demokrati.
emo ravnal V TAKEN vpraSanju.
Ali tega vendar ne Smatramo IA
povod, da hi peli slave glasova-
nlu, oh katercm jc predlog pro.
padel.
Da hocejo zene nadaljevati svoj
boz, je popolnoma V redu. kako
ga bodo nadaljevale. je deloma
nJihova Stvar; deloma pa tudi
nasa. Zakaj Getudi je neumnost,
ako pravi kdo. da .ie volilna pra-
vica privilegij, je vendar ma dru-
u strani resnica, da nj zenska vo-
lima pravica lie zensko vpraSanje.
ampak tudi moSko oziroma splos-
no, socialno. kajti izvrSevanje lie
pravlce mora M gotov nacin vpli-
vati ma druzabne razmere.
Dveh argumentov So najrajsi
poSluzujcjo nasprotniki zenSke
volllne pravice. Eden je Ia. da
politika hi "a zenske. ker i'm jc
priroda dolotila drugc nalogc.
Tia pretveza jc tako neumna.
da Sc Gloveku re komaj ljubi cd
g%ovarjati nanjo. koga pa jc pri.
roda u%stvarila IA politiGko? Komu
jo je s~pecielno d%oloGila?
Po prirOdi jc Glovek druzabno
bite TO jc vSe. Nekatere ii
vail so Samotarske; tudi clovcku
podobnc opice live V posamcznih
parih pc gozdovih. Cloyckov Una
"aj j" Socialcn. in socialno>t ic
omOgotila %njegov razvoj in ME.
gOvo kulturo.
Clovck zivi Y druzbi in IL tcga
i~zvirajo d~rulabni interest. ri Sc
pa ne titcjo lc cncga Spola. am
pax vSch CLANCY druzbe. XII ma
laga ysem dolznosti.
N|praSanja SploSnosti, ki nasta
Jajo Y druzabncga razmcrja, so
polititna ypraSanja. In nikogar
nj priroda dolo6ila. da hi Sc kot
kakSna izjema bavil 4 mimi. c.
Sc titejo vSch. imajo tudi vsi pra
vico, da Sc zauimajo zan.ja. ne
lie teoretitno. ampak tudi prak-
tiCno.
NasprotnO ic bilo vcdno mace
10 vSakega tiranStva. Absolute