Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-02
Ivan Molek:
Ivan Molek:
VOina in bOdOci ZarOd.

povedali smrt miljonom ljudi. SO St pravoGasno
spOmnili, da zvljcnja tistih, XII padcio. ne nado-
mesti nobena Sila ma svetu. Zato so zapovcdali,
ola Sc mora kolikor veGic Stevilo mladcniccv magic
ozeniti, predcn Jill pohruStajo kanonSka zrela
ola mOrajo zaploditi bodoGi zarod, prcdcn umro.
In fantje so Sc zenili. Vidcli smo slikc tch ''sret-
nil" parov zeninc V vojaSki uniformi sto-
Jeclh pred duhOvnOm ali civilnim uradnikom i'm
Gitali smo, ola so zenini prcspali emo noe Z ncvc-
stami - a drugi dan so Si Y klaynico.
Kaksna komedija V krvavi tragcdiji,
Pa nam praviio, da ic zakonski stan bozia
ustanova da ic nckai Svctcga, prcSvctcga. i'm
proklet da maj bO Vsak, kdor Sc z~alctava i'm ruSi
to sveto ustavo, kdor ruSi zakon in druzinSko
sreto! - kljub tcmu Sc pa Sklepaio zakoni 4 dr.
zavno in cerkveno sankcijo vcdoma in namcno-
ma, ola hodo drugi dan razruScni, r|aztrgami. Boz
ia ustanoval
kajzcrjl, kraiji in niihova svoiat hoGc, da
samski vojaki zaplodc nov zarod. predeu pogi-
nejo ma boiSGu. Barbarska vladajoGa svoiat Sc
boji, da zmanika "kanonfutra'' "a bodoco vono.
cato mora scdanii "kanontutcr" producirati bo-
doGi 'kanonfutcr" tisti, XII danes padcio Y 90
rostaSnem klanju, morajo - ako S. MISC ozcnic-
nj - ostaviti plod "a tistc. Xxi bodo cnkrat po-
zneje n|apolnili strelne iarkc. Take raGunaio kro-
mani IN nckronani kiavci, III po "milosti holii'
vladajo svet. lmcnitni raGuni! Ali Sc pa bodo
obnesli?
Nj znano, kollko vOjakov Sc ic oicnilu ma
komando: "Plodi, preden unrest, kakor mi Una
no, koliko teh ic 70 oblczalo in koliko cnodncvnih
newest je re med vdovami. Mislimo 81 pa lahko.
da Je %prokletO malo, zelo malo vojakov, XII so
zadovoljni s tako zcnitvijo; Sc mani jc pa dcklct,
ki bi 2 vesellcm privolilc Y TAX zakon, dobro We
doe, da so lahko ze V par dnch vdovc. TisoG-
KRAFT mani zadovoljnoSti in veselja pa ic Y stu
caju, kier sta So porocila diva, XII Sc rcsniGno lju-
bita. kakSen ic zdai niiiu %polozai? Rccimo, ola
10 ycala FOL ,orInDo..O;I ,,..o.. ,.l .-
- pomislite ma duSevno stanic tch sirot Pustimo
ma stran Use materijalnc okolnosti, XII ve6jidel
MISC ravno prijctnc. i'll predoGimo 81 samo du.
sevno stran. Ali j. katcra med mimi, da ne hi
trpela pod vclikim pritiskom duveSnc nuke! Ali
Jill ne mort noe i'll dan skrb, mort strah, ia zdaj-
pazdaj dobc vest, da ic oGc ncroicncga otroka
mrtcv? kako Sc tclo noscGc zcnc pocuti pod pczo
takih duSevnih muk? Kdor ina kolickai poima.
kaksen Wits in uGinck ina razjcdajoGa duSevna
muka noseGc zcne ma zaplodck Y nicncm tclcsu.
, ia We, kaj le priGakovati cd otroka. Ali so kakSni
pogoji, ola hi ii otroci priSli razviti in zdravi ma
svet? Nj Jill! - koliko otrok bo rojcnih - in
je re bio mrtvih tisti trcnotck. ko Sc bodoGa
matt zgrudi ma tia Y agoniii zalosti, kadar I'VE.
da soproga nj wee med zfvimi. In tiSti. Xxi bodo
lie priSli zivi ma svet, kakSni bodo! Koliko cd
stotkov otrok bo sposobnih, da hi odrasli brcz
kali bolczni in nakazc, zdravi in tvrsti! Cudcz
bo, te Sc ih prerine dcsct odstotk0v!
To DO sad voinc. TAX bo sad tistcga ploda.
Xxi jc spoGct Y senci kanonov, ma prcdvcccr Smrti.
Poraia Sc pa Sc drugo vpraSanic: Kdo DO
rodil bodoco gcncracijo V Evropi?
Ako jc re V prvih pctih mcsccih vojne pablo
cez tri miljonc moSkih, koliko Jill padc. cc DO
klanje trajalo lcto dni? Noina poaira ~naiboliSc
mladeniGc in moe med Is. in 40. lctom cvct
mostva. Pohabljcnccv in bcbccv ne maraio ma
krvavi pies; ii so ostali donna. Ali bodo ii po-
kveGcnci in bebci occtic bodocc gcncracijc? Tako
izgleda. Res jc. da vsi ne bodo pobiti in pokvc-
ceni, Xxi so Si V klanjc, ali de- iih padc nckaj
milionoy, izguba ic r. velikanska. Fakt ie in
ostaEe, ia cv"t moStva, katcri jc Y stanu faro
dit ~najboljc potomstvo, najboli krvavi Y vsaki
vOjni. To ic proklctstvo volne, Xxi bo udarilo
Evropo najmani IA pctdcsct let.
Ncasi bcrcmo o dcgcncriranosti FrancoZov.
ceS da propadaio moralno in fizicno. Ali Sc jc
Guditi, Gc je res! Nelika francoska rcvoluciia in
Napolconove vojnc pred sto lett so pozrlc mad
million najboljSih sinov francoskega naroda, in
poznejsa gcncraciia ic bna plod tclcsno in duScv-
no nakazenih moskih, Xxi iih nj mogcl Napoleon
ma noben nacin pOrabiti komai sc ic pa druga
generacija malo opomogla, ic priSla vojna Z Mem
clio ]. 1870, in zopct Sc je pOnovil isti process. Pa
to ne velja samo "a FrancOzc. Drugi narodi. Xxi
so krvavcli V dolgih voinah. obGutiio ravnotakc
posledice. V Zedinjcnih drzavah, zlasti ma iugu,
obcuti zarod domacinov Ncnkijev) Sc danes po-