davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
Papez je nezmotliiv.

Leta 1405. je imela katoliska
cerkev tri papeze. Eden lie bill Be
nedikt IL, sicer tat, ropar, mo-
rllec IN presestnik; MEGA ie pri.
znavala fevdalna stranka. Druei
Je bll Sylvester H., katerega i,
posadilo rimsko ljudstvo ma tron.
vladal je V u%trjenem gradu v sa.
oinsklh gorah. Tretji je bill Gre,
gor vi. V Vatikanu. Vsak je ime
noval druga diva brezverca. 70.
para, necistnika in bogokletni.
k2 Weak jn hi tor@j Cd papezc
lmenovan "a lumpa m razbojni-
ka.
Papez je nezmotljiv.
Cesar Friderik II. JIG dial ma
koncilu %izvoliti novega papeza
hlementa H., Xxi je bill leta 1O46.
o bozicu posveGen. Drugo leto
Je planil Benedict IX. kakor ia.
streb s svojo roparsko Geto ma
Kim in dial %zastrupiti "ncmSke-
ga ppeza." Sveti oce je nezmot,
ljiv!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

Cudno! Nj Ii izdclovan.ic bomb
r. zadostcn povod, da poseae poll
CHA vines? Cd decembra .ic aivcl
dctcktiv med anarhisti. uzival .ic
"jih pcT"l@a 2aUpqnio .vrdrl ic
Use. kar So dclali atcntatorja pa
arctirajo Sc lie zadnii hip. ko .ic zc
zaGcl ~iZvrScvati atcntat. Nj Ii to
Gudno?
Mi niSmo ekspcrti, kar sc ticc
atcntatov: ali zdi Sc nam, da DO
Stanc tako odlaSanic lahko proklc-
to ncvarno. Kaiti kakor So jc 70
zgodilo, da jc representative stu
cal poScgcl V kombinacijc zarot-
mkov in Jim popolnoma zmeSal
Strcno. tako hi lahko poscgcl tudi
v detcktivskc raGunc. Raj pa. &c
hi Sc bile bombc, XII so bile 70 IL
dclanc, vcndar porabile drucod
kjcr no hi bill prctkani dctcktiv
mic vcdcl o tenn, ali pa GO hi s @ hi
zadnii akt odigral malo drugaGc.
ncgo 81 ic on izracmal.
Toda dctcktiv Sc .ic popolnoma
zanaSal ma pravilnoSt svoiih raGu-
nov. kcr je uzival ncomcicno IA.
upanic anarhiStov.
IahkO ST mislimo koliko 10 g.
vrcdno 2 nicgovcga s~taliSGa. Ali
- kako 81 JIG mogcl taini policist
pridobiti tako zaupan.ic? Liudic,
ki pripravliaio atcntatc ma ccrkvc.
vclckapitalistc, bankc in visokc Il.
radnikc. mcnda ne nosiio srca ma
jcziku in nc kazeio ncznanim liu-
dem, kako imenitno znaio fabri.
cirati bonnie?
Iarota ie bila. To Sc pravi. ola
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
ROSPERITETA

kako dolgo So ~ obljubujcjo
delavstvu zlati Gasi! Prcdzadnia
tolazba je obljubovala zboljsanje
IN konec zimc, ko 81 povcGa pro-
met ma zclcznicah. Ali lima gre h
kraju, o prosperitcti pa vscnao-
krog hi mic Opaziti. cato pa .ic
Pullmanova druzba pred kratkim
Odpustila 5000 dclavccv. kcr so hi
la vecja narOGila prcklicana zaradi
n~cgotovcga kupGi.iskcga polozaia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
VaznOSt b~OqaStNa.

Hola, kaj je to? Pojde Ii mi.
ster Woodrow Wilson res med SO.
cialisteR kar JIG dejal zadnjiG tam
lie V svojem govoru Ia Bercau
College, kjer maj sc izobrazavajo
drzavljani IL juznega kentucky,
sc je glasilo tako brezbozno, da je
res disalo cisto pc socializmu.
Predsednik Zedinjenih draw je
popolnoma pozabil ma svoje dolz.
nosti do vzviSene skupine velebo-
gataSev, do smetane nase druzbe,
pa Je dejal nekaj o njej, kar 81
je mislil, ne da bi Sc bill spomnil,
kaksen smrten greh zagresi S TEN.
Wilson je dejal, da he bi niti
pes zalajal, &c bi takozvana druz.
ba viSjih Stiristo zginila z zemelj.
skega povrsja. Ia cvet vsega cvet.
ia Je prezident karakteriziral 4
besedami TIA druzba je IA
Judi, Xxi SO nchali delati, in nina.
jo enostavno mic vaanega wee IL.
vrSiti."
No, to Sc nj socializem lie -
kakor smo rckli - nekoliko dist
pc MEM. Ali to jc dovolj. Wilson
Sc j. : svojimi brczboznimi besc.
damn zameril druzbi. In dobil je
odgovor, Xxi ga mora tembolj DO
lett, ker je gospod PRECEDENT, kar
vcmo o MEM, galantcn MOI. Cd.
govorila mt je dana, miss Anne
Morganova.
llti zclczniSkcga kralja We. kaj
je bogaStvo. Morda ne pozna ma
rodno gospodarske tcorijc, ali
prakticno Sc zc Spozna. I'm to il
velika prednost. Mi II. pr. vemo
kaj je million. Ali kdo izmed mas
ga jc re incl? Miss Morganova
pa lahko razpolaga l. mimi kakor
mi Z nikli in dimi.
Miss Anne je odgovorila Wilso.
nu tako lie:
"Podlaga naSe prave druzbc
potiva ma demarju, in lie tisti, XII
delajo, dosezejo bogastvo. We.
mite II. pr. Carnegija in Fricka
Ogromno bogastvo imajo, in to Sc
je nakupicilo lie $ silnim delom
Oni, Xxi delajo. odlocujejo usodo
druzbe in t~rgOvskega sveta. Druz.
ba hi Odvisna cd starih tradicij
ali rOdovnikov. Kdor Sc sklicuje
ma svoje prednike, ne della navad
no sam ME V sedanjosti. Druzba
III MEN razcvct je $ svojo eksi-
stenco odvisen cd izdajanja de-
maria. kdo ina denar, XII .je po-
treben "a izdajanje pri prirejeva-
nju plesov in druzabnih priredeb.
pri katcrih Sc zaposluje ma tisoce
ljudi? Bogatini so to!
Ali hi mogel trgovski svct eksi-
strait lc emo samo minute 4 onim
denarjem, Xxi ga dajejo V promet
oni ljudje, Xxi ma tisoGe sestavljajo
delavski element? V nobenem
sluca.ju ne! Trgovino vzdTzuje V
zivljcnju ma tisoce dolarjev. XII
Jill %zapravlja 'viSja druzba.' To
jc dejstvo, Xxi hi ga moral dogma
ii kaksen statistik. Prezident vii
son je dejal. da hi svet lahko cd
stranil viSjo druzbo i'll nihGe je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

pozncjr pa j. policija p%ri.icla Sc
drugcga zarotnika. XII ic izdeloval
bombe.
Arctacija prvcga anarhista jc
blia Ieio ifainat,tna. *. ~ I}viS
$ Svojim tovariScm ccrkcv. "a it,
neki duhoynih odpcljal do klopi.
kjcr mu je nakazal scdca; ia du-
hovnik ic bill prcoblcGcn policist.
Pobozni vcrniki Y klopch okrog
atcntatoria 50 bill dctcktivi. Med
maSo Sc ic tovariS atcntatoria
sklonil k MENU in mu poScpctal
" uhO, da je arctiran; toyariS ic
bill detcktiv. Arctirani a~tcntator Sc
je povScm mirno VIDAL i'm odScl 2 cS-
korto k policiii, kicr so ga vtck-
Mill pod kliuc. Nicgovo imc ic
Frank Abarno, star ic 81 lct in IL
tograf. Drugi, Xxi so ga zaprli. ic
II lctni Charles Carbonc.
kako JIG policiia razkrila TO stra-
Sno tainoSt?
Iclo cnoStavno. Dctcktiv Frank
Baldo, $ pravim imcnom Emcllo
Poignant. ic zc cd dcccmbra Ii
vel z a%narhiSti. dosegcl popolno
zaupanic Abarna, vidcl. kako so So
izdclovalc bombc in zvcdcl IN vsc
naGrte.
Tukaj ic tista toGna. XII mas sill
ma prcmiSlicvan.ic. Cd nckdai ic
bilo tako ob6cvanic policiic 4 zlo-
cinci, zlasti pa, cc .ic Slo "a zarotc.
sumljivo. Kako .ic dobil dctcktiv
Baldo prvo sled anarhistov. nj no
vcdano. Ali cd dcccmbra jc zivcl
v druzbi anarhistov in bill .ic nav
zoe pri fabriciranju bomb.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
Cd P~ANAMSKEGA PREKOPA

Odbor kovinarskega oddelka A
merican Federation of Labor jc
protestiral pri prcdscdniku WilSo-
nu prot odrcdbi Wade, 5 katcro
maj hi Sc V panamskcm prckop-
mem ozemliu odvzclo usluzbcnccm
presto stanovanjc in k%uriava.
Prcdsedniku Sc .ic dokazalo. Ola hi
pOmenilo uvcliavljcnic take cd
redbe dciansKo zman.iSanic place.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

sc je delalo vse z naivcGjo tajnost-
jo; torej so mogli pac lie zarotniki
vedeti, kaj sc snu.jc. In kdor hoGe
biti sprejet med zarotnikc. mora
menda prepricati tovariSe, da ie
z mimi enakega mnenja in da odo-
bravo njih nacrte in ho6c sodelo-
vati pri Nth izvedbi.
IL tega pa sledi z zclczno logi-
ko: Tajni policist .ic moral sam de-
lati ravno to, kar SO delali tisti. XII
Jill je zasledoval. Torei JIG Nth So
krivec.
Ali to Sc ne more biti vse. On
mora biti glavni krivec. Kaiti ne
mogoGe 81 je misliti, da bi dosepel
neznanec zaupanje zarotnikov. Ia.
ko zaupanje, Ola ga pooblaste S So
delovanjem pri ~izvrsitvi atentata.
&c ne sodeluje re pri izdelovaniu
nacrta. Preden more doseGi mai
manjso trohico zaupan.ja, mora
premagati vsak dvom in sum to
pa nj drugace mogoGc, kakor da
sc sam pokazc navduSenega IN
propaganda dcjanja", da sam
lzrece take idcjc, torci - Ola "a
peliuic Judi.
Seveda so tudi atentatorji lahko
nepremisljena gobezdala. Ampak
potem 81 ne izbcro izmcd pet mi
lJonov prebivalccv ravno cnepa.
da mu razodenejo svoje nakane.
Zarota, katero osnu.icio taxi liu-
DIE, XII sc re naprej bahajo s svo-
Jlml velikimi deli. sploh ne more
ostati tajna zanjo nj treba preme.
tenega policijskega zalezovania.
ker Sc neprevedne klepetulje same
lzda1o V prvem saloonu.
&c Sc ie V tel zaroti tako varo-
vala tajnost, da il je mogel ravno
lie en- sam detektiv priti ma sled.
IN lie tako, da ic igral sozarotnika.
tedaJ nj druge, kakor da ie poll
ciJa hotela tako zaroto in da 10 10
nlen detektiv pomagal osnovati.
ce le nj sploh sam zasnoval.
I'd tesa mora newyorska poll
ciJa odvracati javno pozornost. da
le potrebovala tax bombni efekt9
Tax efekt, Xxi .ie sumljiv re naiboli
zaradi obseznosti naGrta, XII ga DO
llcila pripisuie "'zaroti?" Cerkev.
starr Rockefeller, mladi Rockefel-
ier' Vanderbilt. Carnegie, Sc neko-
hko drugih bogatasev, banke.
vladni uradniki - vse mai bi bilo
sio v zrak. Groza in trepet mai bi
Sc razsirila pc vsem mestu. In no.
ilciJa, XII pozna yes komplot. ie a.
retlrala - diva mladeniea. Glavai
atentator pa je TAXA zenialna pla-
vlca, da nese svoio bombo v Ger.
Kew, ravno ko je masa, torej ma
vzoca mnozica ljudi, pa nese DO
leg bonnie goreto cigaro S sabo V
cerkev,
Take bake Sc morajo pripove-
datl zelo lahkovernim ljudem.
hdor pa nj lahkoveren, mora vpra-
SAT-: Cemu ie potrebovala new
yorska policiia tako strasno isto-
RIO? kaJ bi rada prikrila9 Cd Se-
sa 81 rada odvrnila javno pozor-
most?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

vred, ce o~treseJo Jarem kapltali-
Toda nikdar nismo trdili, da Sc
pride z enim skokom do Zadnjega
ella. &c vemo, da so govorice o.
osvoboditvi Slovencev pusto sar-
latanstvo, vendar ne Zametujemo
ideje narodne samostojnosti in "a
govarjamo zdruzitcv Jugoslova-
nov. Seveda tudi to nj tako emo
stavno, kakor govore pridigarji
nacionalizma, Xxi mislijo, da Sc pre-
delavajo meje V resnici tako ka-
kor ma papirju in da 81 urejajo
razmere narodov, kakor Sc otepa-
jo hruske.
Ampak bodisi kakorkoli: Je Ii
naSe ljudstvo sploh sposobno, da
realizira kak:snekoli veGje ciljef
In ee ne saupamo V bozji cudez
ali pa carjevo osvoboditcv. Sc
smemo zanaSati lie ma ljudstvo.
Tedaj pa je ~vpraSanje vseh
vpraSanj Je Ii to ljudstvo sposo-
bno?
&c ho6emo govoriti resnico, mo-
ramo povedati. da ri.
To hi nikakrSna zalitcv. Narod
hi sam kriv, da hi dobil potrebne
duSevne hranc; svojo dolznost so
zanemarili tisti, Xxi hi bill morali
skrbeti zanjo.
Ali nam ne gre sedaj "a rekri-
minacije. NaSe ljudstvo ie zaosta-
10, to je dejStvo. in $ ten dejstvom
moramo racunati. Pomanjkanjc i
zobrazbe Skoduje ljudstvu Y soda
njosti in Y bodOcnoSti. Danes
mu .je otezGana cksistenca, "a
bodocnoSt mu .ie oncmogoGccno re
sno delo.
kaj hi bilo, Gc hi ma to malo po-
misliii in Sc q TEN malo pomenili
&c govorimo q amcriSkih Slovcn-
cih. moramo govoriti o delavcih.
Tista peStica intelligence, polinte-
ligcncc in tetrtinteligcnce, kar jc
je tupatam razsejane. iZgine V
morju delavstva. Ce St hoGe to-
rel kaj storiti "a slovenski narod
V Ameriki, je treba kaj storiti "a
slovenske delavce.
Sarlatani so vedno ljubili neu-
men narod. Mega .ie bilo na.ilaze
zaslepljevati in najloze izkorisGa-
ii. Tudi cerkev ljubi nevednost,
XII sc tolazi z nebeSkimi upi. Ce
nam je pa e kaj "a narod, te-
daj je treba skrbeti. da Sc resi-
nevednosti; poleg neizogibnega
gospodarskega in politicnega boja
je najbolj treba izobrazbe.
kdor ie preprican, Ola je njego-
va stvar pravicna, Sc ne more ba-
ii izobrazenega ljudstva, ampak
mora zeleti i'll ~pospeSevati niegovo
umstveno osamosvojitev.
pa bl bio V tenn OF
ru treba zateti cd temelja, ali Sc
tocneje; Moral hi Sc sele poloziti
temelj.
Tezave, spojene 5 takim ciljem,
SO velike. PRAY ME ne dvomimo O
TEN. Ali neprcmagljive MISC. In
~najvecji napori he bi bill pretezki,
zakaj sadove hi resnicno uzivalo
ljudstvo.
Nacrti, pc katerih bi Sc dial do
seci tax eli. so lahko razlicni. V
kratkih bcsedah Sc seveda nobe-
den he da razloziti. Povedali pa bo
mo V nadaljnih clankih nekatere
misli, liz katerih Sc nemara poro-
iii poraben naGrt.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

ne bi pogreSal. On Sc zelo mott.
Bogastvo visoke druzbc je napra
WHO kariero mnogih umetnikoy
peVcev III PROFESSIONALISM oseb."
Tako. Zdaj je Wilson slisal, kar
mu gre. Sc hujse klofute so pa
to seveda "a mas, XII imamo o raz
merJu med druzbo in bogastvom
Sc nekoliko radikalnejSe nazore
od nasega prezidenta. V tenn Sc
seveda strinjamO z MIN, da bi
svet lahko odstranil "visjo druz.
DO, pa Je he bill prav mic pogre.
sal. lie to priznavamo miss Anne.
ola bl zacetkoma "a MO vzdihova.
lie nekatere suzenjske duSe, laka.
j, parasite parasitov, Xxi Sc steje.
10 srecne, ce smejo milionarjem
Vrata odpirati, stremcna drzati in
nJlhove pljunke brisati.
Toda "a te posamezne kreature
ne gre, &c Sc gOvori o druZbi. Tu.
di IA par umetnikov in pevcev ne
gre. Xxi SC nagrebli bogastvo. ker
so Sc prikupili kapitalistom. Y
zadnjimi besedami, XII smo Jill ci.
trail, .Ie miss Anne nehot6 nckai
povcdala, kar maj bi bila rajSa "a.
moltala, cc je hOtcla povelicavati
bogastvo. Priznala .jc namreG,
kar mi zc cd nckdaj trdimo. da
tudl V umrtnOsti ne odloGujc Ia
lent, zcnialnost, dclo, ampak ka
piial. Lahko mas. cesar V tisoG.
letjlh So nihGc nj znal: ampak TO
M me. Prikupiti Sc moraS kapi.
taliStom, To je vSc. III ne smeS
SlIkati. pisati, klesati, kakor ii Il
kazuJe bog, Xxi ga nosiS V svoiih
prSlh, ampak tako, kakor je kapi
talistom vScG. ri imaS talent. ali
oni imajo denar. To, moi fantiG,
odloGuje
Bogastvo vIsokc druzbe je ma
pravllo karicro mnogih umetni.
kov, pevcev in PROFESSIONALISM O..
seb, pravi miss Anne. Koliko
pravih talentov je propadlo. ko.
lko resnicnih umetnikov je pogi.
milo brez priznanja, koliko zeni
alnih Judi je ubila lakota ali pa
so 81 sami segli pc ~zivljenju, ker
81 Z $ svojo umetnostjo MISC
mogli zasluziti vsakdanjega kru.
ha, tega modra Morganova hGer.
ka M We.
Ali miss Anne We, Ola sta 81 Car
ncgie in F'rick pridobila ogromno
bogastvo ; Silnim delom. To Sc
popolnoma vienna 2 resnico. lie
nckaj jc prezrla dedinja Milo
nov; tega %bogastva nista pridobi.
In $ svojim delom: nakupiGilo ga
jc dclo drugih, Xxi zdaj seveda ne
moreJo prircjati sijajnih plesov,
jour-fiXov, soarej, cajnih vecerov
in vseh tiStih razkoSnih zabav, "a
katerc ST z~apravlja ma stotisoGe
dolarjev.
&c imajo ameriski kapitalisti
sploh tako obsczno socialno OBJ
zorje, kot ga ina naSa dolarska
princesa, tedaj Sc morajo resnic.
no smatrati "a nekakSne bogove
in lc cudimo Sc, da 81 Sc MISC maize
Ii posebmih duhovnikov. XII hi mo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
PROHIBICIJA.
Boise. Idaho.

Boise, Idaho. - V scnatu Sc ic
sprcjcla vso drzavo obscgajoGa
prohibiciiskn predloga, Xxi prcpo-
vcduje izdclovanjc, prodaio in
transport opoinih piiac 2 dncm /.
januarja 1916. Guverner ie 70
vnaprci iz%javil, da podpiSc prcdlo-
go.
Pierce. S. D. - Scnat ic sprcicl
r~csolucijo, s katero SO uvcliavlia
uvedba p%rohibicije "a vso drza.
vO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

rail- razglasati njihovo bozanstvo
III NTH kipe postavljati v tempel
ne kakor nekdaj kipe rimskih &C.
sarjev.
Druzbo in trgovino vzdrzuje IT,
sti denar, Xxi ga ~zapravljajo milo
narske dame, misli miss Anne. To
je jedro njenega narodnega 60
spodarstva. In v Ameriki je pol.
no casopisov, Xxi resniGno objav.
ljajo tako duSevno ubostvo.
Megalomanija, Grossenwahn j..
menujejo neki symptom, XII sc jaw.
liza pri raznih duSevnih boleznih.
Clovek bi skoraj mislil, da povzro-
tajo velika bogastva tudi nekak-
Sen umobol. Kapitalisti zaprav
ljajo e velikanske svote tako
pc nemarnem, da mora Nth raz.
sipnOst razburjati revnejse slo-
je. Ali Ge misliio, da igrajo
tc svote "a vzdrzavanje trgovine
in druzabnega z~ivljenja res kaks-
no vlogo, Sc MOTTO tako kakor
tista zaba, XII je mislila, da posta.
ne vol, Ge Sc napihne. Ia pies
pri Morganovih dobi recimo par
sto modistk, brivcev, frizerk, writ.
Marley, natakarjcv, muzikantov
della. To delo trajc "a nekatere
par ur, IA nekatere par dni. V
Ameriki je sedem miljonov ljudi
zc dodge Dodge mesece brez posla.
kapljica Y morje, katcro zane
njava miss Anne Z oplodilnim
dezjem.
Ali je nevesta Z miljoni re kdaj
%pogledala V Gasopise, koliko velja
vsak dan sedanja vcjna V Evropi?
Scdaj traje sedem mesecev. Miss
Anne maj sede k racunskemu stro
Ju, pa maj poizkusi izracunati, kie
hi bile sedaj drzave, ce hi bilo
vojskOvanje odvisno cd denarja
XII ga traffic bogatini. Tudi tie
miljarde, XII Sc kade, vzigajo
zakopavajo, razstreljujejo, po-
grezajo ma suhem, ma morju in v
zraku, je morale ustvariti delo
ali ne delo Morganov, Rockefel.
lerjev, Carnegijev, Frickov, TEN.
wee delo miljonov delavcev, kate
rim Sc ne prireja diamanten pies
V miljarderski palaGi, temvec kr.
vavi pies ma zmrzlih p~oljanah OBJ
godbi topov in strojnih pusk.
kakor je videti, je vrhunec GO
spodicnine modrosti V tenn, da je
potrata glavni pogoj druzabnega
blagostanja, Kajti ce bi slo lie
IN to, bi incl predsednik Wilson
zopet prav. kajti zapravljati de-
mar nj tako velika umetnost, ka.
kor misli miss Anne; to bi znali
tudi brez velebogatinov. Tee je
u~stvarjati vrednosti. Zapravlja
10 hi Sc lahko brez miljonarjev;
prOducirati Sc ne more brez de-
lavstva. In cato je popolnoma
resnicno; Ako bi izginila "visja
druzba," je ne hi svet prav mic
pogrcSal, kajti brez ME hi ostalo
tisto, kar je "a druzabni obstanek
najvaznejse, ker je neizogibno:
Ostalo hi delo. In delati ne hi
hilo traba vec 10 Doroe;to
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
KAJ PA IZOBRAZBA.

y vellkih reGeh Sc sedaj razpra-
Via med ameriSkimi Slovenci in
Z velikimi besedami Sc to della. Ali
kdor sc ne da preslepiti z zvokom
in bObnenjem, mora opaziti, da je
V vsem silno veliko puhlega, pa
maj sc frazerski deklamatorji jeze,
kolikor sc hoGejo.
Zadnjo nedeljo je bill V Chicago
shod zaradi "Slovenske Lige". Ko
sc je priGel, Sc je pokazalo, da skill
c~atelji sami MISC vedeli, zaka1 In
cemu so ga sploh sklicali. PriGeia
sc Je debata, XII Sc je morala lovi-
ii pc zraku, ker sploh nj bio dnev-
mega reda. In vecjidel je bila ia
debata tako prazna, da je cloveka
Obhajalo usmiljenie. Shod Sc &c
zakljuGil brez vsakega sklepa, ker
hi incl o Gem sklepati.
Predsednik je naglasil, da kaze
ia shod kakor tudi slovensko ca
sopisje v Ameriki, da hodimo Sc
prvi razred ljudske sole.
S TEN je zadel resnico. Kdor ina
vsaj malo okusa, mora biti zalo-
stem vprieo naGina slovenskega ca
sopisja v Ameriki, strah pa ga mo-
ra obhajati vprico dusevne pusGo-
be, XII sc razliva pc vecini teh H.
stow. Pripisati je to predvsem del
stvu, da je vecina slovenskih ca
sopisov Ameriki ustanovljena
zaradi kupcije, ne pa zaradi stvar-
nth potreb, najmanje pa z name
nom, da hi iz~obrazevali ljudstvo.
To pa Je toGka, o kateri bi bio
pc nasem pr~epricanju najbolj po-
trebno razpravljati, in sicer resno
razpravljati.
Debatira sc pri mas o b~odoGnosti
Slovencev, o ureditvi move Evro-
pc, o mQgocnih politiGnih nalogah :;
in te sc malo ~popraska, zazija str.
MEGA nevednost.
kdaj je Sc moglo neznanje izvr-
siti kaj velikega? Kdaj so neved
nezi dosegli in uzivali svobodos
Tudi nam nj vseeno, kaksna DO
bodOcnost Slovencev. Vemo pa, da
Sc tudi stavba tie bodoGnosti ne
more zgraditi brez temelja, pa mai
Sc ozremo kamorkoli cd Atlanti-
skega do Tihega oceana
Sloven"em Sc lie DO dobro godi-
10. Ge nekateri pozamezniki med
mimi obogate; Slovenci ne bodo
svobodni, ce dosezc ia ali Oni IL
med njih matcrijalno neodvisnost.
Vcliko pa Jill je ze, XII hi Sc ma ra-
NAH ljudstva radi povzpcli do pro
s%tosti, pa skusajo sugcrirati naro-
du, da je to pot do njegove svobo-
de.
Ali kadar govorima mi o svobo-
Oh, miSlimO ma drugaGno svobodo,
katcrc nj brez enakih pravic.
VISA ia yprdSania imajo svoje
korcnine Y m~atcrialnih razmerah.
kjer jc lakota. nj svobodc. nj ne
o~dvisnosti, nj nobenc vclicinc. So
clalno v%praSanjc .ic n~aivaznciSc.
Ce mora delavec cd gladu umirati.
le zanj vsceno, ali SO godi to pod
Francjozefom, pod Miklavzem ali
pa pod Petrom. In &c .ie drzava. V
katcri ne najdc posla V nobeni to-
varni. rcpublika, ne olajSa to pray
ME njcgove bede.
cato je absurdno. V mnogih slu-
cajih naravnost hudobno, ce Sc
scdaj govori o osvoboditvi Sloven-
cev. Maj sc razpadc Avstro Ogr-
sko, maj Sc ustanovi poscbno slo-
vensko k~raljcstvo, mai Sc krona
DIR. Sustersic V ljubljanski Sen
klavski cerkvi, cato vendar ne bo-
do Slovenci svobodni ne v Evro-
pi ne Ameriki. Kajti osvoboditi
Sc morejo lie z vsemi narodi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09
ZENSKA VOLILNA PRAVICA.

Pierce, S. D. - Zbornica ic
Sprcjcla rcsoluciio "a uvcdbo zen
ske volilne pravice, in Steer $ 81
prot 30 glasovom. Ako sprcimc
resoluciio tudi Scnat, Sc prcdlozi
pri prihodniih volitvah volilcem
ma glaSOvanic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-09

Jczus je baje dcjal: Date
Bogu, kar je bozjega in c~esarju.
kar je cesarjevega. To Sc pravi:
Vsakemu. kar mu gre. Torei lie
bill socialist.
Ziva yer baje hribe prestav
liza. v Avstriji je dovolj we're.
Iakaj ne prestavi Karpatov ne.
kan "a Moskvo7
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1915-05-05
a NOVEL ENTERTAINMENT.
Public Court Trial in Which Prominent
People Will Participate.

Among the most successful and pou-
lar entertainments of the times are the
mock court trial given under the d.
rection of an exert, Col. y V. Newton,
the we'll known la Syerlecturer OF
Worcester Mass.
Many cities in various parts of the
country have been greatly excited
over them. as attested by the lengthy
and favorable reports in the leading
newspapers, and best of all by the
great audiences that have packed the
largest halls and opera houses to the
doors in many cases the interest be-
ing so great that every seat has been
sold in ADVANCE and hundreds turned
away even to obtain standing room.
one of the popular entertainments
will De given under the auspices of the
Young Mems Christian Association in
the Odeon Theater on Tuesday evening,
May H.
1t will be assured that one of our
most respected citizens has been triti
ing with the affections of young and
beautiful widow of this city and will
have to answer TO the breach of prom
inse suit brought against him, and
there will be fun without limit.
Indeed, it is safe 10 predict that il
VIII be many moons before the walls
OF the Odeon viii again echo with SO
much laughter as will be heard on that
occasion Additional interest will be
created in the trial from the fact that
large number OF our prominent peo-
pie viii be participants. All the rules
of regular court of justice viii be OBJ
served.-Committee
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1915-05-05
TWO HELD TO GRAND JURY.
w. .. Porter, Young Farmer, and Mrs.
Bessie Lassen. Arrested.

When Mrs. Bessie Lassen .elephoned
the police to send an officer TO her
home. sos North First street, at HIS
Tuesday night, she set police court
proceedings going that UP 70 date have
resulted in herself and ". u. Porter
a young farmer, being held TO the
grand jury. Mrs. ,.assen reported TO
the police that rough house" was in
progress and that Porter had threat
ened 10 commit suicide. Officer Starn
answered the call. He rested Por
ter, searched him, and found reyol-
Yer on him.
Mrs. Lassen showed UT in the
mayors court this morning. presum-
ably to file charge agains, Porter,
but she refused TO do so. Chief of Po
lice Breckel flied charge Of carrying
concealed weapons against Porter.
Before leaving the police court Por-
ter retaliated against Mrs. Lassen by
filing complaint against her chagng
her with conducting q house of prosti-
tuition. She was arrested in the cour.
room. Both she and Porter took time
| to plead and were locked in jail until
each could procure bond for $500.
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1915-05-05

breakfast. served at the home OF the
brides parents, Mr.. and Mrs. F. II.
Jackson, 412 East Church street. The
rooms and tables were decorated with
pink and white sweet peas and carna-
tions.
The bride is the eldest daughter of
Mr.. and Mrs. Jackson, who came to
this city year ago this spring from
Sterling, Ill. Mr.. Slocke IS son of
Mr.. and Mrs. William f. klocke, of
Rock Falls. and is assistant post
master Of his home town.
Mr. and Mrs. klocke left this after
noon at 1:10 for Chicago. The brides
going away gown was Of kings blue,
with hat to match. Mr. and Mrs.
klocke. will be at home after June /
at 496 Seventh avenue, Rock Falls.