Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-14
DOMISLJA-
VOST.

49, ~ wv
sklepal mir V Evropi, tudi delavci
izpregovorili svojo besedo, je zelo
pametna. Kajti vpraSanje vojne
in miru sc najboli tice delavske 4
koze in dclavske blaginje. lie
davno 50 zaradi tcga raznc socia-
llStiGne organizacije Y Evropi in
Y Ameriki predlagale, mai Sc Snide
takrat, kadar bo zborovala mirov-
ma konferenca, tudi m~ednarodcn
socialiSticcn kongres, III Steer pray
V listen meStu, kjer DO diploma
tiGna k~Onferenca.
Ali modri gospod Gompers :
svojimi srednieveskimi Maori in :
Svojim n%eznanjem 81 Sc vcdno do
miSlja, da DO on monopoliziral vSc
dclavsko gibanje ma svetu, pd ic
prinesel idejo Socialistov kot svo-
je lastno blago ma trg k~onvencijc
A. f. of l.. TIA je sklenila, da mai
bl strokovno organizirano delav-
stvo sklicalO TAX kongres, kadar
DO mirovna k~onfercnca.
kdo "a Sklicc, nj najvaznejsc
vpraSanje. Mnogo vaznejSe .je to,
kdo BIO tam navzoG in kdo zasto-
pan. Sedai je razposlala a. +. of
l.. vsem internacionalnim unijam
! okroznico, $ katero Jill prosi, maj
podpirajo njen naGrt, pravi pa, da
bodo MA kongres pripuSGeni samo
uradniki in z%aStopniki strokovnih
druStev, zaStopnikom polite
nth organizacij in drugih zvez pa
he bo dovolien vstop.
Razume Sc samo oh sebi. da ic
TO naperjeno prot socialisticni
Stranki. Zdi sc nam pa, da .je s
tenn yes nacrt amcriSke federaci-
Je della pokopan in mogoCe .je, da
nj plemeniti gospod Gompers niti
resnO mislii ma tax delavski mi
rovni kongres in cato vpletel tax
pogoj, o katerem ~priGakujc, da ga
prepre6i.
Y Ameriki ina ~federacija Sc ma
zadnjaSko vetino. To Sc je polka
Zalo ravnokar ma konvenciji V San
Francisco. Tukaj je re mogocc.
da prodre Compressor naGrt. Ali
namen fedcraci.ie gre IA TEN, da
Sc skhce svetovcn delavski kon-
gres. ne pa le ameriSki. Trcba BIO
torei vpraSati tudi evropske stro-
kovne org%anizacije, in tam Sc bo
Gompers pray tako u%rezal, kakor
Sc .e takrat, ko .jc p%otoval pc
Evropi i'll dObival povsod dodge
noSoVc.
he takrat hi Sc bill predsednik
amerlSke federacije lahko prepri-
cal, ola zivi V cvropskih strokov-
nth organizacijah socialiStiGen duh
in da note ondotno organizirano
delavstvo niGcsar vedeti o njegovi
"politicm nepristranosti'. Sal so
mu to dovolj jasno povedali Y
Hamburger. Berlinu. ma Dunaiu. V
Pragi in drugod. In &c DO niego-
va ~fcdcracija vztrajala ma n.icgo-
VEN pogoju, tedai Y Evropi ne BIO
doblla potrebne podporc zanj.
tenn sevcda Sc nj %reGeno, Ola ne
10 delavSkcga kongreSa. Ako Sc
sporazumeio SocialistiGnc organi-
zacije raznih dezcl. tedai ne bodo
vpraSale goSpoda Gompersa IA do
~volienje, &c smejo sklicati kon-
grcS, ali cc "a ne Smeio. In da bodo
ma Socialisticncm kongrcsu zasto-
PAM tudi strokovno organizirani
dclavcl, SO raZume Samo OBJ sebi.
ker je bilo Sc vedno tako in kcr
dclaio V Evropi sploh strokovnc in
politicne SocialistiCne organizaci-
.je sporazumno.
N~praSanjc miru in voine .ie mai
retie politicno vpraSanjc in mai
vetji nczmiSel hi bill, Ge hi delavci
sami scbi to taiili in Sc delali Sic
pc. Ia ~prepreccnie bodoGih voin
Je treba politicnih Sredstev. poll
tlcnc moci delavstva, in kdor hoce
o~virati to moe. pa vendar goyori %
miru, .ic humbugar.
Roosevelt ne kandidira.