davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Bennington evening banner. (Bennington, Vt.) 19??-1961, 1915-10-26
Good. but Small.

Franz Abt, the song writer, long since
passed TO The beyond, was a surprising
gOurmand. "A goose" he used to say,
lis a very pretty bird, but it has one
great fault--it is a little too much for
one and much too little for two"
Coming out of Il restaurant one day
looking supremely happy, Herr Zap.
pelmeistcr," said a friend to him, YOU
seem TO have dined we'll yes. | had
a fair dinner; it was turkey" and
was, there a good company around the
boardY Yes. good, but small; Just
two, indeed, the turkey and myself"
.-a.-a--sr-
The Bennington evening banner. (Bennington, Vt.) 19??-1961, 1915-10-26
The WHOLE BODY
NEEDS PURE BLOOD

The bones, the muscles, and all
the organs of the body depend for
their strength and tone and healthy
action on pure blood.
Hoods Sarsapanlla makes pure
blood. 1t is positively unequaled in
the treatment of scrofula, eatarrh,
rheumatism. dyspepsia, loss of az
petite, that tired feeling. Thers is
no other medicine like it. BE sure
TO get Hoods and GET il today. 1t
Is sold by all druggists.
The Bennington evening banner. (Bennington, Vt.) 19??-1961, 1915-10-26

the first time since their engagement
was announced. They were accom-
panied by Miss Margaret Wilson, the
presidents daughter.
Word OF their coming brought out
such crowd that many had to be
turned away from the church.
The Bennington evening banner. (Bennington, Vt.) 19??-1961, 1915-10-26
Don't Fear Life.

Be not afraid of life. Believe that
life is worth living aud your belief
will help create the William
James.
The Bennington evening banner. (Bennington, Vt.) 19??-1961, 1915-10-26
WILSON FILLS CHURCH

Announcement He and Mrs. Gait
Would Attend Brings Big Crowd
Washington, oct. 24.-President
Wilson attended church today with
his fancee, Mrs, Norman Calf, for
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

clJa III znatno naZadovala, V ii
stih okrajih. kjer ie nazadovanje
posebno vcliko. nj pa vzrok samo
brczposclnost zaradi vojne. mar.
wee so krivi nazadovanja drugi
vzroki, organizatoriGni vzroki. TIE
vzroke moramo Sedaj med vojno
poiskati in Jill Spoznati; to je
naSa dolznost. PRAY mic ne koristi-
mo organizaciji, Gee tajimo pogreS.
ke in jih podtikamo yojni, ma
Sprotno. poznati in priznati .iih
moramo in popraviti.
ManJSi promet znamk vpliva
znatno tudi ma dohodke. Leta
1913. je imela zvcza 496.925 h in
81 win. dohodkov. leta 1914. pa
lie 355.S26 h 40 vim. torcj 141.O99
X IL vim. mani. Pa tudi lzdatki
skupin i'll samostojnih vplaGeval-
nc so manjSi. lzdalc so leta 1913.
5O3.SS1 X II vim. leta 1914. pa
357.46l X 45 vim, torej mani
l46.420 X 80 vim.
koliko je %ovirala vojna agita-
ciJo, nam pricajo izdatki krajev-
NH skupin in samostojnih vpla-
tevalnic. PrejSnje leto so izdalo
zanjo 1880 X IL vim, leta 1914.
pa lie 30.201 X 20 vim. ri izdatki
so ST zmanjSali wee kot "a polo
vico. Res je Steer, da Sc da z malo
denarJa doseci oh marljivem de-
lu wee nego Z mnogo, Ge nj dru-
gacnih ovir. Nsekakor pa "a vol
no leto pomeni manjSi izdatek "a
agI,dciJo pray mnogo. Tovarisi
so bill ponekod uverjeni. da ob
vojnem casu preneha organizaci-
ia. drugod so moral funkciOnar.ji
k vojakom. kar jc vsc oviralo
druStveno zivljenje.
Y drugem vojnem letu hi wee
treba, ia nam vojna Skoduje; sal
smo Sc uziveli V sedanie stanje.
V TEN letu trcba pospeSiti delav-
most "a organizacijo. Tudi OBJ vol
mem casu ie dovolj prilike "a agi-
TACTIC. V prvi vrsti pa moramo
patti ma to. da ohranimo Sc OBJ.
stojeGe organizacijc. &c bo vsak
elan sodeloval pri agitaciji "a
zvezo, DO naSa organizacija tudi
" drugem vojnem letu Obstojala
trdno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04
VOjna in sole.
vatii.

Skoda, Xxi 10 povzroGa vojna, Sc
ga ma toliko strani. da je skoraj
nemogoGe preglcdati vse posledi-
&c tega barbarstva. VpriGo groz-
nih z%ivlieniskih zrtev in materi-
lalnega ~uniGevanja sc koma.j mi.
sli ma velikansko kulturno Skodo,
Xxi pcha Evropo "a stoletja V pre-
teklost. Ne lie sedanii, ampak tu-
di bodoGi rod mora eutiti konse-
kvence krvaveoa diviania.
V Avstriii hoGcio zaprcti Sole.
Nemara so Jill med tenn Gasom re
zaprli; vsai "a nekatere vemo. da
Je poduk ma Nth ustavlien, IL. pr.
ma Visit dekliSki Soil pr sv. ia
kobu V Liubljani in tudi ma neka-
terih po drugih mestih.
Ljublianski "Slov. Narod' pi-
Sc o tenn:
"Zabelezili smo re vest, XII kro-
II pc listih, da namerava uGna u
prava predcasno. naibrzc re kon-
Gem maja, zakliuciti srednie in
lludske Sole. Ne vemo, kai misli
ucna uprava, vidimo pa, da Sc z
razlicnih strani manic vpliva, mai
zatvori Sole. Zakai mai Sc Sole "a
pro? En- praviio, da liz sanitetnih
vZrokov, a nam Sc zdi. da V SAM
tetnem oziru pac nj treba imeti
straha. Skoro vsak dan Sc Guje, da
so nfekcilske bolezni jake red
Ike med civilnim prebivalstvom. V
solah, koder so nastan.ieni voiaki
- zdravi ali bolni - tako nj DO
duka. &c bi v kaki Soil med otro-
CT nastala kaka nalezljiva bolezen.
Sc pa lahko dotiGna sola zapre.
kakor Sc tudi V mirnih cash Ego
oil. Pravi Sc tudi, da ina ucitelj-
stro sedai veliko proved napornc-
ga della. Ce ie tako, mai Sc pa ma
stavlIo pomozne sile, sal .je kandi-
datinj dovolj. Dale sc tudi trdi.
ola bi ma kmetih rabbi otroke "a
pollska della. Kaj pa more 10 ali
II let star otrok delati? Ali mai
II otroci orjejo, ali kai? Sedania
volna bo vzela mnogo mladih MOI
= cato .ie toliko bolt skrbeti, da
DO prlhodnja generaciia zdrava in
dobra. Ma kmetih ie toliko zensk.
da bodo lahko opravile vse delo.
ce bodo lie hotele. Koneno pa ie
tudi pomisliti, da hi ma vse otroke.
zlasti pa ma mestne, iako slabo
vplivalo, Ge bi cele S ne no.
dill V Solo. Koliko ie starisev, XII
ne utegnejo svoiih otrok nadzoro-
vati. Tudi ie pomisliti, da je ma
stotlsoce otetov V vojni in da ma
tere komai zasluziio denar. da ku-
pulelo tako silno draga zivila
KIDD maj otroke nadzoruie? &c hi
bill otroci cd maja brez nadzor-
silva in moralicnega vpliva uSite-
LEV, hi Sc velik del tega ~naras6a-
ia pokvaril. Upamo. da Sc uena
uprava ne DO dala p~ripraviti do
tega, da hi predcasno zaprla So
le."
Morda ie pa pametno. ce Sc So
lie zapro? Sal ie bilo V Avstriii
vedno proved pouka, samo kate
KEEN Sc :ie zanemarial. Maj pos
LEGO otroke V cerkev; oGenas in
deset bozjih zapovedi Sc bodo re
tam naueili, druzega pa treba nj.
Gin neumneisi so l.iudie, tenn
bolje .ie "a tiste, XII vladajo in jih
izkorisGaio.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04
ADV RTISEMENT
AvStr. SIOvensko
Boil. Pod. DruStvo
inkorporirans "a. fsbruva Q
1908 v DRAW Kansas
Ustanovbeno i6. januvarja
1894

Sedez: Frontenac, Hans.
GLAvNI URADNIKI:
Predsednik: MRATIN OBERIAN. Box 70 f Mineral Kan.
Podpreds. JOHN GORSEK, Box 179, Radley, Kans.
TaJnik: JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill, Mulberry. Kan.
blagaJnik; FRANK STARClC, Box PAS, Mulberry, Kama
Iapisnikar: LOUIS BREZNIKAR, L. Box SO, Frontsnsc. Kans
NADZORNIKl:
PONGRAC JURSE, Box POT Ridley. Kans.
MARTIN OCMAN Box 1872, Frontenac, Kaas
ANTON HOFFMAN. Frontenac, Kans
POROTNI ODBOR:
JOSH SVATO, r. 4, Woodward, Iowa.
FRANK STUCIN, Box226, Jenny Lind, Ark.
MATIJA SETINA, Box %, Franklin, Kans.
Pomozni odbor:
FRANK SELAK, Box 81. Frontenac, Kans
JOHN MIKLAvC. Box 227, Frontenac, Kans.
sprej'mna ~pristojbina cd l6. do As leta znasa 81 so.
Vn dopis Sc maj blagovoijs posiljati, RI tai.iklL
vss denarne pOSljatvs pa a. blasaj.ilu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04
Ucite Sc Stradati!

w ohA
kdo ne pozna smesnice o Rib
nicanu, Xxi ie uGil svojega osla
stradati? 10 ie pripravil zival ia
ko daleG, da sploh nj wee zrla, mu
ie poginila.
Cloveku Sc zdi, kakor ola della
jo zdai Avstriji sploh z l.iud-
stvom tax cksperimcnt. Moko. Ii
to it'd. so 70 well pod drzavno
kontrolo, kakor .ie ukazal Berlin ;
kruh Sc mora peel IL predpisanc
mesanice boil IL krompiria in dru-
9Th dOdatkov kakor IL mokc: po-
vrh pa neprenehoma kriGe: Var
cutie Z twill NarGujtc z twill,
Lludstvo mai Sc odvadi JEST.
Zadnii oklic kraniskc decline
Wade Sc glasi
'Vojna, Xxi .io re mescc voiu-
JcIo prot nam naSi Sovrazniki. nj
naperlena samo prot voiaSki sill
avstro-ogrskc monarhijc, tcmvcG
lc tudi prava izstradalna voina
napram civilncmu prcbivalstvu.
~Sovrazniki, Xxi mas voiaSko ne mo-
re1o premagati, mas hoceio ~izstra-
DAFT. Vendar tega ne smeio doseGi
in tudi ne bodo doscgli, ako bo-
mo varcno ravnali s svoiimi zivi-
Ii. Posebno moramo v~arGcvati 2
moko, ako mai vzdrzimO do pri-
hodnie zetvc. Marsikai 81 moramo
odtrgati cd uSt. Vsi moramo Ste
dlti; nobcn stan, nObcn poklic, no
bena starOSt nj izvzcta. Kmet in
meScan, gOSpodar ali hlapcc, Cos
podinja in dekla, odrasli in otroci !
Noben poScl Sc ne SINE pritozeva-
II, ako dobiva mani hrane. kakor
lc bil vajcn, noben posel ne SINE
stavitl zahtev. Xxi Jill gospodar ne
more in ne smc izpolniti. ker mu
dovoljuje zakon "a porabo V go
Spodlnlstvu Same tesno odmerie-
no kollcino mokc. NaSa prva pa
trioticna dolznost .ic. da ~varcujc-
mo z twill. in Steer pred vscm 2
moko in kruhom.
Oblastvenc prcdpise moramo
natacno. vostno in Strogo izpolnie-
vati. Tezki so cast zahtevajo sa-
mozataievani c in pozrtvovalnost :
toda mi hoccmo in moramo polka
zati svetu, da vzdrzimo. In vzdr-
zall BONO, ako bono varccvali 2
ZlvIll. poScbno z mokO in kruhom.
Odd CORA V dolinc, cd kraia do kra-
ia, cd vasi do vasi mai Sc razlega
in upoSteva klic: "VarGuite 2 Ii
viii. varGuitc z moko, varGujtc $
kruhom."
Ljubljana. dine II. mare 1915.
c. kr. dczclni predsednik."
kako pOcticno SO to glasi Cd
CORA V dolinc, od vasi do vasi mai
Sc razlega klicl Clovck hi priGako-
val, da pride ma to slavnostcn
glaS, Xxi povc kai vcliGastncga, pa
sc visoka pcsem izprcmeni V hire
sceco rotitev: Ne icite. Ia bozjo
volio, ne ieitc!
Lcpo Sc 70 zaGcnia ia litaniia ::
Nojna. ko jo re meSecc voiuicio
proti nan naSi sovrazniki To
.ie kakor tisti tat, Xxi ic heal pred
svoiimi preganialci in kriGal: Dr.
zite ga,
Zelo lep ie tudi odstavck o pos
lih, Xxi Sc ne sme.io p~ritozevati. &c
dobe mani hrane. To .ic naiime-
nitneisa potuha "a take gospodar-
Ilr. hi bGIU :, so Y6zniera igl;c~i.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04
DelaVSka SVObOda.

CIAh IL Nv
volJena draginja. V nekaterih de-
zelah je cello uradno regulirana.
Oh Zacetku klanja so Wade dolo-
ccvale najviSje Gene, XII Sc ne
smeio prekoraciti in izgledalo je,
kakor da hoGejo varovati ljud-
stvo in zabraniti oderuStvo. Zdaj
Sc vidi, da hoGejo SGititi interese
oderuhov. Gene zivil, premoga,
petroleja /. t. d. Sc neprenehoma
stopnluJejo in po vesteh o dolo-
cenih cenah Sc lahko spozna, da
nora siromaSnejSe ljudstvo trpe-
II straSno pomanjkanje.
Seveda, ubogi fabrikanti in We
leposestniki ne smejo izgubiti
kaj profita zaradi vojne. Druga-
Gee jc 4 delavci. Oni morajo STEER
vSe draze plaGevati, ali cd Nth
Sc lahko zahteva pozrtvovalnost.
Zdkai Sc ravno cd njih lahko "a
hteva. od kapitalistov pa ne. te-
ga ne Una Steer nihGe povedati
nam ia Sc zdi, da cato, ker imajo
kapitaliSti moe, delavci pa ne.
kapitaliSti odloGujeio V zakono-
dajnih zborih, cato Jim oblasti IL
Strczaio; delavci ne komandirajo,
cato $ nj treba ozirati mamie.
Rudarii ma Moravskcm so mi
sill, da SO zakoni in ustavnc pra-
vice tudi zanjc veljavne. Policij-
ski komiSariat Y Moravski Ostra-
vi Jill je ma prav kratek naGin
poutil, da Sc MOTTO. Prcpovedal
jim jc enoStavno vSak poizkus "a
dosego boljSih plac.
"Na zdar," glasilo rudarske
organizacijc, obiavlja MANFRED
sledeci ukaz, XII ga je omenjeni
k%omisariat postal uniji rudarjev:
"TukajSnjc t~ajniStvo druStva .ie
dalo neko V delavskem ministr-
Stvu izdano informacijo brez INA
MIA in dovoljcnja lokalnih obla-
SIT d~elavstvu, i'll temu dejstvu je
prvi vrsti pripisati poStanek
lokalncga stavkarskcga gibanja
Y nekaterih jamah.
ker pa je sedai veGina rudar-
jew ~podvrzcna vojaSki disciplini
i'm Sodniji, ST tako vmeSavanje ne
odgovornih elementOv z ozirom
ma nevarnOst, Xxi je $ ten zveza-
ma, pod nobenih pogojem ne mo-
re trpeti i'll cato sem prisiljen, da
dolotam ma podlagi naredbe skup-
mega ministrstva Z dine ;. Julia
1914. slcdcce:
/ Nsem podruznicam organizacije
policijskcm obvodu prcpovedu-
jcm i~zvrSevanje V tOcki 9 cd mi
%niStrstva "a ~notranje zadeve po-
trjcnih pravil obsezene pravice.
TIA dolocba pravil daje druStvu
pravico, da doseze "a svoje 6lane
elm najugodnejSe delovne in pla-
cline pogoje $ sledeGimi sredstvi
| l.: s TEN da posega razprave
pri sporih druStvenih clanov z
lastniki rudnikov "a dosego wa
iemnih pogodb .. 2 vsemi dovo-
ljenimi koraki do zakonoda.jnih
zbornic i'm $ TEN. da naznanja
vse nercdnOsti V delovnem odno-
Saju kompetentnim oblastim "a
odpomoG.
Nadaljc sem prisiljen prepove-
DAFT podruznicam Y policiiskem
obvodu do daljnjega vsc shode.
Pod ~pogojem, da Sc podruznice
Y policiiskcm obvodu odreko te-
mu pravkar prepovedanemu delo-
vanju, ne ugovarjam prot %ostale-
mu statutaricnemu pO~slovanju,
kolikor Sc giblie mcjah zakona.
Y n%aSprotncm Slucaiu bi bill
prisilien ustaviti vsako delovanie,
evcntualno prcdpostavljenim ura-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04
VOinalin delavska or
g%aniZaciie.

bVh w.
Zveza stavbenih d~elavcev je
izdala svojo letno poroGilo.
Leto 1913 nj bio ugodno "a
razvOj Organizaciie zaradi krize.
Sc neugodneje pa je bilo leto
1914. V letih 1913 in 1914 Sc je
tudi pOpolnoma izvedla spo.jitev
zveze zidarjev in zveze stavbin-
skin pOmoznih delavcev. Pri pri-
merjanju Sc ne moreno ozirati
ma Stevilke zveze pomoznih srav-
benin delavcev, ker Sc je spo.jitev
vrSila postopno in je imela zveza
pomoznih delavcev svoie posebne
uredbe. Stetjc CLANCY V drugi
polovici 1913. leta ie bilo skupno,
hi pa oznacen posebei promet
znamk wee pomoznega delav-
silva. ker je mnogo pomoznih de-
lavcev bio re takrat vclanjenin
pri zvezi zidarjev. Tako stetje
ne hi bio natancno.
o tlanskem gibanju ne moreno
podati natancnega porocila. kcr
kljub SCI opominom nismo do
bill zakljucnih poroGil "a leto
1914 cd wee podruznic in vplace-
Iealnic. &c bi hoteli dognati Stew
10 CLANCY drugace oh sedanjem
vojnem stanju, bi tudi ne dobili
ugodnejSega rezultata, ker je BIZ
la brezposelnost silno velika ter
Sc j. oddalo clanom izrcdno mno.
go prostih znamk.
Glede Stevila novih clanov V o.
beh letih hi posebne razlike. Leta
1913 je pristopilo 1888 clanov, lie.
ia 1914 pa 9511. IL tega je raz-
vidnO, da je zvezi pristopilo V
vojnem letu 1914 lie 4S2 Glanov
mani kakor leta 1913. VERDICT
no je, da bi bill V drugi polovici
leta Sc ~prekoraGili Stevilo novih
clanov prejsnjega leta, ce ne bi
bila izbruhnila vojna.
Promet z znamkami poocituje
vpliv vojne re boil ocitno. Leta
1913 je bilo oddanih S52.455
znamk, leta 1914 pa 523.927, to
je leta 1914 32S,52S mani nego |.
1913. Ia razlika je velika. One
njamo, da IL levovskega okra-
ia Galicije in Bukov;ne MISC do
Sla, ndkar 10 izbruhnila vojna,
nobena porocila in je tam organi-
zaciJa popolnoma prOpadla.
Najmanj nazadovala je razme-
roma organizacija ma Salcbur-
skem, ker so V Steyru postavljali
move orozarne in je bilo tam vpo-
slenih wee delavcev nego prejsnje
leto.
Organizacija V okrajih Bolcan
(Tirolsko in Predarlsko). V Trstu
z Dalmacijo in Primorjem ter V
.Moravskem Sonbergu ma sever
mem CeSkem jc sicer silno trpelo.
vendar pa Sc posluje. V ceskih
okrajih Brno, Plzen in Praga je
morda ma organizacijo vplivala
tudi separatiska gonja. Nazado-
vala je jake organizacija V raj'
henberskem okraju ma severnem
CeSkem, kjer je vladala velika
brezposelnost, a vplivali so ma ma
zadovanje Sc drugi vzroki.
Tudi dunajski okraj je incl
manjsi promet 2 znamkami kakor
leto poprej. Vendar prilika "a
delo v sedanjem vojnem casu nj
bila mixer tako ugodna kakor v
dunajskem okraju. Pomanjkljiva
je stanovitnost clanov. Izstopanje
liz dunajske organizacije sc mora
otezkociti; sele takrat BIO clan.
stvo stalneje.
Promet znamk nam dokazuje,
da v nekaterih okrajih organiza.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04
IL Velike blaZnice.

NoJna j. zmedla cello mnogim
duSevno pOpolnoma zdravim lju-
dem pamet, kaj cuda. Ola so liu-
DIE, ki so bill ze pref malo trk-
nJenl, popolnoma z%norcli? Tako
so Sc po porocilu berlinskega
"NorwaertSa' mozgani skisali
nckemu b~erlinskemu ve~leposestni-
ku po imcnu IIitzc V Frauendorfu
V kotburSkom okroziu. Takozvani
JunkerJi ma Pruskem so hill cd
nekdaj kolikor toliko prismojeni.
ZdaJ so pa nckateri izmed Nth
ocitno zblazneli.
Omcjeni llitze rczpoSilja ma
mret pc Svojcm okraju slcdeci
tiSkani oklic:
"ker lie dokazano, Ola ina An
glija, delujoca IA kulisami. sve-
tovno vojno ma vesti, ker nj pri-
voSGila dvigajoci Sc Ncmci.ji ME
min uspehov, je Y naSem narodu
izbruhnilo sovraStvo in z%aniGcva.
ME do Anglezev. To opraviGcno
zanlcevanje Sc mora V naScm ma
rodu, kolikorkoli ie mogoGc, ohra.
niti in nadaljc izrazati in STEER
tako, da bodo Sc naSi otroci in ma.
Slh otrOk otroci vcdno Spominjani
ma tn perfidni narod Anglczcv.
"DcutSche TagcSzeitung' piSe
med drugim:
mi ga naroda ma svetu, "a ka-
terega hi V ccloti in posamiG pojm
f~arizeja tako veljal kakor "a An
gleze. Nsak f%arizej je pa hodeca
lal in vtclescno naGclo memorial
noSti. Da Sc boiuje : to drzavo
lazi, nj IA nemSki narod scdaj
lc stvar prcvdarka. ampak tudi
Stvar Stara Skodljiva in
lazniva fraza o plemenskem sorod-
Stvu, o skupnih kulturnih idealih.
jc hvala nebesom, izginila. Maj
hi vSI \cmci. Xxi so Sc dali Sc pred
kratkimi tedni ) tenn in pravim
ncmSkim sanjarStvom omraciti,
p%opravili TO $ podvojcnim sovraS-
tvom do Anglije".
cato sem. SledeG nagibu roja-
kov Y svOjcm gospodarstvu krstil
gnojiScc Highlander" (.Anglea)
NcmSki patriotic, ncmSki gospo-
daryl, storitc tudi vi TO, imcnujtc
svoga gnojiSca zanaprcj ''Angle-
re" in skrbite. da ostane pri TEN
menu. da Sc bodo bOdoci rodovi
traino Spominjali ma najSlabSi ma.
rod. XII ga noSi zcml.ia."
&c ne hi bilo .iasno. da spada
famozni gospod IIitzc Y noriSni
60, hi Glovek dcjal, da jc lump in
navaden baraba. kakor jc "Deut-
Sche TagcSzcitung'' falotski list
Med Angler kakor Y vSakcm ma
rOdu Jill ma tiSoGc in mil.ione pa
metneJslh In boljSih od rrga tro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

telskega veleposestnika in teh
barbarskih redakterjev.
Ali tako blaznico della vojna liz
sveta do takih ciljev vodi patri-
otizcm, Xxi vidi vse dobro in vse
slabo lie V tujih narodih. Patio
tardarstvo jc huda, ncvarna bole-
zen!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

do p~redlagati, da razpuste po-
druZnice.
Ces. kr. policijski svetnik
DR.. Kunz."
To Sc pravi: Organizirani ste
lahko, ampak vaSa organizacija
mora ostati ma papirju. Gospodar-
il lahko store Z vami, kar hoGe-
10; lahko VAN znizajo place, lah-
ko VAN podaljSajo delovni cas-,
lahko YAM k~onfiscirajo bratovsko
skladhico, vi pa morate vse po-
goltnltl IN vse potrpeti. Cc Sc
zganete, YAM razpustimo druS.
two IN vas poStavimo pred vojaS-
ko SodiScc.
Steer nam je pa ljubsc. ce osta-
ncte "pridni,' da YAM ne raz-
pustimo organizacije. Tcdaj Sc
bono lahko pobahali: mi smo
dobri liudje, pri mas jc svoboda
donna; cello Y dobi vojme smo ru-
darlcm puStili Nth organizacijo."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

Ponoci hodi hudiG in seize lju-
cerkve pa ho6eio podaliSati
noe skozi vso veGnost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

krasti ne smeS - razun ce
mas toliko tatinskega talenta, da
IahkH ukradeS cello de5eln.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

scali svoie posle. Zakai bi Jill nei
Sal sc ne SINE noben posel pritoze-
vati.
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1915-01-29

congress, NJ which Its distinguished
rhalrnmn. Colonel George w. GoethAlA
VIII preside
The foreign pnrticipi tion will bo
nntnble The nations are not attempt.
ing IA show everything that they pre-
dnre. hut Will lay especial emphasln
upon those products In which they en-
Tel In the Danish display. for exam
lle. viii he shown products OF Tho
Royal Danish porcelain factory at Co
rrnhigrn japan In her exhaustive ex.
mini VIII display priceless works OF
nrt. lnnned by direction Of tho imperial
household and many OF which could
not hr duplicated. From Italy will be
shown historic paintings OF the old
masters, hitherto never exhibited I'm
Amrricn In the originals. From China
there have renched San Francisco no
lertions ~ exhibits collected under the
supervision " the governors OF the Chi.
nese provinces Rare silks aud satlns,
carvings, inlay work IN the precious
metals. exhibits OF the transportation
methods employed IN the old China
und the m0dern methods used In thu
awakening republic will be shown.
New Zealand will mike a marvel
GUS exhibit OF It's rare woods, OF its
t%iceces. Of lts superb scenic charms.
a large number Of rare giant tree ferns
from New Iealnnd viii he found
growing on the Exposition grounds.
The Argentine l%tepubllc early set
aside u lnrger sum than any ever an
prOprinted by II foreign nation for rep
resentntion In an American exposition.
The modern cities OF Argentina, thu
schools, churches. libraries. the great
live stock and agricultural interests
will he extensively portrayed. and the
mutual interests OF South America ana
North America will be emphasized IN
almost every conceivable manner.
/ From South Africa will be shown dia.
mond exhibits and methods OF extrac.
tion The magnificent Canadian dis
plays will review not only the widely
known agricultural wealth, but viii
illustrate the scenic charms OF the
great Dominion. Of snow clad noun
tain peaks. OF farrenching forest, q
inland lakes In chains Of silver anA
rushing mountain streams.
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1915-01-29
Wonderful Exhibits From All Lands Show the
Worlds Best Progress
From Beginning to End Magnificent Panama PaMc international Exposition viii Abound wi
Superb Educational md Entertainment Features

fare work will, for example. see in
the Palace OF Mines an exhibit three
fourths OF an acre In extent, Illus
trnting the manner In which the
largest steel corporation In the woria
IL caring for and plans to still fuz-
thcr advance the welfare Of It's 60
ployees. In the Palace Of Educafsan
they will he interested In a gssaa
United States government exhibit
The great war In no way has difntn-
iShed the prospect Of attendants ~
the Exposition. and thousands -
Americans will for the trst time 60
Joy tire educative trip across their M
tive innd. After the outbreak OF the
conflict the number Of conventions Do
ridlnR 20 meet IN San Francisco pre-
t~nrtionnteiy increased One Of the
most important ~ the assemblages
will be the international engineering
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1915-01-29

fruncisrO In n single day. nnd. far In
advance ~ lts opening, the Exposition
Ind created nm unprecedented interest
throughout the world. and lts opening
wns eagerly awaited
In keen competitive exhibits there
will be- presented more thnn s0lOO sin.
gle exhibits and groups Of related ex-
hibits p~ortrayinR the results OF the
worlds best efforts In recent ycaTH.
This wonderful Exposition. present
ed ut an outlay n more thnn prD.MD.
OOO. celebrates cOntempornneous
achievement. the building NJ the PAM.
mn rnnRi. and all exhibits that are en.
terei for competitive Awnrd VIII b.
those That hive been Originated or pro
duced since the great i.0uiSinnn Itir
chase Exposition NJ 81 Louis ten years
ngo The possible exception 10 this
rule will he where eurlier exhibits ure
Carrizozo outlook. [volume] (Carrizozo, N.M.) 1910-1945, 1915-01-29

nj canal II today open and doing
business IN n far vnster scale thnn was
predicted for Il. and the Exposition.
which celebrates the opening Of the On.
nnl, II today revenled M the greatest
manifestation Of nntionnl achievement
IN American history Here will he y
neutral ground where EVEN NATIONS IN
gagged In wnrfnre will display on II
ncnle never before equnled their prog
ress In the arts, Industries and sciences
NJ pence.
within three months before the open.
ing Of the Exposition ns many ns 900
tons OF cOnsignments had reached san