Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-09
Wilson agiiira "a oborozevanie.

Ko ie predsednik Wilson odobril naGrte NOR
nariSkcga in vojncga tajnika, o katerih so bile
razne podrobnosti ze objavljene in o katcrih jc
bllo naznanjeno, da bodo zahtevali izdatke V vi
SIM petih sto %miljonov dolarjev, je mogcl lie ne
poboljSjiv optimist Sc misliti, da gre "a salo.
Res, da jc Wilson veljal IA antimilitarista in da
ic Sc lani V svoji poslanici kongresu govoril, ka-
ko jc militaristitni duh nasproten ameriskemu
duhu. Ali to je bio lani. Cd tistega casa je
minilo leto dni, lcto polno dogodkov pc vseh de
lih sveta, dogodkov, Xxi Sc tudi Amcrikc MISC IL
ognili, dogOdkOv, Xxi so mogo6no vplivali ma mis-
ljenjc ljudi in V tisoccrih glavah izpremenili ma
zore in naein miSljenja.
V tetrtek veGer je Wilson V New Yorku GO
voril V Manhattan Clubu in njcgov "spic" jc bill
agitacija "a Oborozevanjc. Jasno je IL n~jegove-
ga gOvora, da Guti Wilson sam ~nasprOtje med svo-
jimi nekdanjimi bcsedami, pa Sc takorekoG opra-
vi6uje.
'kcr JIG sila Sedaj tiSti faktor, XII ravna svct,
Sc mora ia dezela pripraviti, da more varovati
svoje pravicc do ncodvisncga in nemotenega po-
stopanja ter mora skrbeti, da bodo meme sile pri-
pravljenc "a akciio." pravi Wilson. s tenn bese-
damn hote opravititi izpremembO svojih nazorov.
Ali sila nj Sele scdaj postala tSti faktor, XII
o%dlodujc. Tako jc bilo vedno. in Gc hi sc ozrl
predScdnik lie 20 svoji dezeli. hi Sc lahko prcpri-
cal. da tudi Y Zedinjenih drzavah nj mic druga-
&c, in zelo Sc mott Wilson. ako misli. Ola vlada
tukai kakSna iealna pravica. PoroGilo Walshe-
We komisiie q industrijSkih razmerah V Zcdinje-
nth drzavah hi lahko pray temcljitO pOucilo Will
Sona o pravi vlogi sile.
V evropski vojni odlo6uje sila in - 20 vii
Sonovem mncnju ravna vojna usodo svcta.
To mnenjc ina mejc, onkrai katerih ne vclia
wee. Nojna DO ma svetu mnogo Sprcmcnila. To
jc nedvomna resnica. Ali "ravnanje Sveta" ic
tudi ~ To velikO. krvavo dramo nckoliko premoc-
ma bcseda. Chm bo Sklcujcn mir. kar Sc mora
vkliub vScj krvizcljnoSti cnkrat zgoditi. So DO 20
kazalo, da ne more VISA prcurcditev mel. vsc po-
diranjc Sarih in poStavlianjc novih tronov pre-
magati one Silc. Xxi jc mocnejSa cd vSake vladar.
ske, one Silc, Xxi jc povzrocila tudi sedanjo voino
in Stoii le cato mad MO: .Svctovnc.a %gospodar.
silva. kapitalizma.
Wilson vidi. da ic voina sila. Zdi sc pa -
vsaj sodet pc ~mjcgovih govorih - da Sc nj mno-
20 ukvarjal 4 vpraSanjcm, kaj ie porodilo to
yojno. Mnogo postranskih momcntov jc pomaga-
To-. da jc priSlo do tcga krvavcga spopada. Ali
najmotnejSi in odloGujoci faktor ic gospodarski.
Nojna nj mic drllzcga kakor do Skrajnosti 20
oStrcn in ma vojaSko poljc p~rencScn boz. XII Sc vrSi
v>ak dan pc vsem kapitaliSticncm Svctu.
Ako Ic militarizcm danes opraviGen. ic bill
tudi lani in prcdlanskcm. &c lani in prcd;an-
skcm nj bil. tedaj tudi lctoS nj. LAM ga je Viii
son odklanjal; DC ic vcdcl, lakaj. hi ga moral
tudi lctoS odklaniati.
kapitalizem jc mcdnarodcn. Ai kljub tcmu
N Y njcgovem >iStcmu take >logc, da hi i~zkliucila
tckmo. kapitalizcm ic kaoticen. anarhicen. Me
govo clanStvo j. razdeljcno y skupinc in vsaka
gre IA rim vccjm profitum. Druga mora trtiti
"b drugo, konfiikti morajo nasta iati. in nasta-