davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Na$a deSetletnica.
p r G.

honcem decembra potece deset let, odkar IL
haJa "Proletarec." Meseca januarja 1906. lie H.
sla mega prva stevilka s prvo izdajo leta 1906.
stopa torej list v drugo desetletje svojega OBJ
stanka. Deset let je kratka doba, pa je tudi dolga;
V zgodovinl sveta steje jake malo, v z~godovini mo-
dernega delavskega %gibanja, v zivljenju delavske-
ga hsta pa obsega tako mnozino dogodkov, toliko
della, truda, boja, skrbi in uspehov, Ola sc JIG &c vred-
no koncem takega razdobja malo ozreti nazaj in
pogledati, koliko upov sc je uresnicilo, koliko Sc
Jlh Je izJalovilo, koliko ciljev je dosezenih, koliko
Jlh Je Sc dalec ma poti.
zaradi tega izide prva januarska stevilka
'Proletarca" kot "jubilejna" izdaja in DO v tenn
zmislu u~rejena.
Use slovensko socialistiGno gibanje V tel de-
zell Je SpoJeno s "PrOletarcem''. Zavedni prole-
tarlat nasegla naroda V Ameriki je re davno spo.
znal, da je "Proletarec" kot slovenski glasnik .Ju.
goslovanske Socialisticne Zveze edini izmed vseh
tukaJSnjih listov resni6no delavski, dasi sc posluzl-
Je tega imena IL reklamnih ozirov skoro vse slo-
vensko ~casopisje V Ameriki. 'Proletarec" zastopa
lnterese delavskega razreda in ne pozna v ten OH
ru nooenega kompromisa. kar je delavstvu Skod-
Two, Je ~skodlJivo, in sc ne more z nobenim Obraca-
mem IN 4 nobenim "postavljanjem ma ~staliSce' H.
premeniti V koristno. cato Sc nj postavljal Pro
letarec" nikdar ma nobeno drugo ~stalisce kakor
ma delavsko, in Sc tudi "a naprej ne DO dial pre-
makniti.
SNet Je VelK IN ~ZVlJenJe 1e plsano. Mnogo
Je velikih, globoko V interese cloveStva segajocih
d~ogOdkov tudi izven rudniske jane, tovarne in de-
lavnice. Ali tistega, kar Sc godi v parlamentih in
vladimir uradih. V kabinetih diplomacije in "a kuli-
Sami politike, V taborih in ma bojiScih. V uGiliScih
IN laboratorjh izumiteljev ali kjerkoi, ne SINE de-
lavec gledati Z drugimi Ocmi kakor 2 delavGevimi.
ce noce izgubiti samega sebe in postati zoga sill.
Xxi Sc hocejo igrati z MIN.
"Proletarec' Sc je vestno trudil, da hi bill de
lavcu west svetovalec in vodia ma potih, Xxi Sc IL
soSGkrat k~rizajo in l;akor mreza prepletaio ;vpriGo
vseh dogodkov tega ~zivljenja je luScl jedro IL
skorje in lupine ter izkusal pokazati delavcem. kie
50 njihovi interest in kakSna je metoda "a NTH "a
SGto.
5 svojo nepopustljivoStjo in doslednostjo 81
je "Proletarec" seveda pridobil mnogo sovrazni-
kov. Ali naloga delavskega lista nj delati prijazen
obraz tistemu. Xxi bi Sc sicer jezil. Kdor sc bojuje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
MA HRIBE Sc NE SINE.

Armadno poveljstvo (armadno e.
tapno poveljstvo) je odredilo gla-
son dopisa z dine >. augusta 1915,
st. 1857, IL vojno-policijskih ozirov
sledece: Pc politicnih okrajih Ra-
dovljica, kranj, Logatec in Postoj-
ma Je prepovedano vsem civilnim o.
sebam hoditi ma goro, posebno pa
bivanje ma vrhovih, kopah in raz-
glediseih. Osebe, kakOr gozdni in
lovski ~cuvaji, pastirji ali posestni-
XII njiv, travnikov, gozdov, lezecih
v gorovju ali ma visinah. XII imajo
opraviti pc svojem poklicu V blizi-
nj pref imenovanih prepovedanih
krajev, morajo imeti posebno to
dejstvo izpricujoco legitimacijo.
To legitimacijo imajo izdajati OBJ
Ginski predstojniki ma svojo osebno
odgovornost pc pr%edpisanih obraz-
eth samo zaupanja popolnoma vred-
MIN prebivalcem obcine; da velja-
10 tie legitimaciJe, mora Jih podpi-
sati poveljstvo najbliznje zandar-
merijske postaje. Osebe, ki bi Sc
naSle brez take legitimaciie pc pre-
povedanih krajih, Sc bodo kazno-
vale najstroze. Pc imenovanih
p.,repovedanih krajih je dalje prepo-
vedano kuriti, ce ogenj nj zavaro-
van tako, da ga je popolnoma ne
mogoce videti, delati dim, razobe-
sati perilo ali postavljati na dalec
vidljiva ocividna znamenja. Pre-
stopki tie prepovedi Sc bodo kazno-
vail kar najstroze, ne glede ma to,
da Sc bodo morebitno kaznovali tu-
di pred kazenskim sodiscem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
'Nevidno letalo. -

Blizu Munstra ma NemSkem je
ponesrccil Anton knubel. izumi-
tell "nevidnega le%tala." Prico We
like mnozice gledalcev Sc jc Knu-
bel ma l%ctalu. Xxi ga je sam kon-
Struiral, dvignil V zrak. V visoci-
nj 300 do 400 metrov je vozaril
nekaJ casa sem in tia. a naenkrat
Sc je letalo prekucnilo in zacelo
padati. ko je bill Sc kakih Is me-
troy mad zemljo, Sc ie Knubel po-
skusil resiti s TEN, da Sc je cd
pahnil cd letala. a padel jc ma
glavo tako ~nesrecno, da je cez
nekaj minut umrl.. knubel je bill
re so let star. Izumil je letalo.
XII hi Sc V viSini 1000 metrov
sploh wee ne videlo. Zrtvoval je
IA ia izum vsc svoje imetje in
je kratko pred svojo smrtjo 1--WE
del. da jc njegov izum baje IRA
bila neka francoska tovarna, XII IL
DELUXE zdaj nevidna letala "a
francosko armada.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Premogovniski kapital i'm vojna.

V ljubljanskem "Delavcu' eta
mo:
Sprico sedanjih vojnih in cenzur-
nth razmer ne more biti sedaj naSa
naloga polemizirati o zvisanju pre-
mogovih e kot TAKEN. Protiviti
sc pa moramo temu, ce sc podraze-
ME premoga utemeljuje $ TEN, ces
da treba sedaj visje mezde placeva-
ii. Treba bi jih bio placevati, toda
zal, da Jih nihce ne PLAGUE, kakor
smo re nedavno omenjali.
kakor znano so m~oravsko-os-
travski rudniski posestniki Mama
Mill vladi koncem meseca marca, da
morajo 10. aprilom zvisati Gene
premogu. Uradna Wiener Zeit-
ung' st. sc 2 dine 16. aprila je IL
recno navedla, da je to podrazenje
utemeljeno V prvi vrsti, ker Sc ne
pOsredno zvisajo delavske mezde.
Nekaka ureditev pogojnih Zee
ding) mezd Sc je nato res izvrsila,
toda mezde Sc MISC zvisale. wi
sanje premogovih cen tel regu-
laciji mezd torej nj nikakor ute
mel.jeno.
Sedaj Sc pricne kampanja "a ce-
no tudi ma severoizhodnem CeSkem.
Veckrat so primasaii iisti. ia Sc je~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Potujoci ucitelji ma konJih.

V Abrucah V Italiji jc med 100
prebivalci IS analfabetov, kljub
temu, da so V zadhjih letih sezi-
dali mnogo novih sol. Sole pa so
raznc ker hodijo otroci kakor
preie pasti crede. Professor Emf
Iii Agcstioni .ie cato predlagal tia
li.ianski vladi 10Y sistcm odga-
jana mladezi, Xxi ga ie srecno ~
vedel. Abruski prebivalci so We
cinoma p%astirji, Xxi %prcbivalo pc
oscm meseccv V letu M gorah, cd
daljcni vsc kulture. Kcr scveda
oni noGcio hoditi Solo. mora
pac It'll sofia "a mimi. Vsled tcga
JIG sedlo Is uGitelicv ma konjc ter
so jezdili po planinah in ueili
otroke pisati in citati pod milim
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
UPRAVNISTVU "PROLETARCA''

Weinmann, znasa pri vsakem vago-
nu torej 80 X. Tisti premog, XII je
veljal junija meseca 1914 "a zaseb-
nike ali male trgovce 60 X, velja
sedaj, ce pristejemo Sc dobicek tr-
gOvca, 90 X wagon. Enako, kakor
pri tel vrsti premoga, so sc ~zviSale
Gene sorazmerno tudi pri drugih
vrstah. P~odrazenje znasa torej 80
odstotkov. kje so zagovorniki rud-
Eiskih posestnikov Peck in Vein
mamma V Ustju, Xxi bi utegnili doka-
zati, da so sc zviSale mezde rudar-
jew "a so odstotkov, ali da so dru-
gacni nabavni stroSki tako ~narasli,
da so bill "primorani" premogov-
nj baroni tako nezaslisano poviSati
Gene premoguf
Ce vpostevamo, da razposiljata
Peck in Weinmann pc 1000 vago-
nov rjavega premoga ma dan. tedaj
imata vsak dan 10000 X dobicka.
Res, "a gospoda Millionaire, Xxi maj
brze nekaj svojega dobicka odsto-
pata tudi rudniSkim posestnikom,
sc je vojna rentirala izvrstno. Ker
re zopet govore O podrazenju pre-
NIGGA, hi bio pray dobro, &c 81 "a
pomnijo .javnost in vsi %interesenti
te Stevilke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Vztrajnost topa.

Tekom sedanje svetovne vojne sc
.je dognalo, da postane lahek poll
ski top sele pc oddanem 5000 sire
lu neraben. Gin tezji so topovi, TEN
hitreje postanejo nerabni. Tezki
t~rdnjavski topovi postanejo re pc
oddanem 1000. strelu "a nadaljno
streljanje nerabni. Now velikanski
angleski ladijski topovi kalibra SO
centimetrov postanejo nerabni 70
DO oddanem $50 strelu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Kaja v Avstriji.

{. kr. Statisticna c~entralna komisi-
ia ma Dunaju izkazuje, da je v prvi
polovici leta 1913 avstrijska tobac-
rezija izkupila l63, SCOTS X
napram prctckIem@ lctr 4 295, So
kron wee. Prodalo sc je: smodk
lastne rezije 757,S34,000 kosov
wee 133, 9S7,0 O0), inozemskih eli
garet 6,419,000 kosov (manj co.
000) :; nadalje tobaka "a njuhanje
52S1 metrskih stotov (manj 267).
tobaka "a kajenje 77.5 metrskih sto-
tov (manj 12).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Trg "a muhe.

Malokomu je znano, da So mrtve
muhc pray lahko prodajajo, seve-
da lie V primernih m%nozinah. VISA
ko leto prihajajo V London SodI
polni mrtvih muh. XII Sc ~placuJcJo
20 $50 IA tono. Potem Sc razprC
dajajo ma drobno "a hrano donna.
cim pticcm. Najvcc tega blaga
prihaia IL Brazilije,k jer letaio mad
vodami tolikc mnozine muh, da JIh
revni ribici love Z gostimi mrezaml.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
A-RHITEKTURA BoDocNOSTI.

Novodobna vojna tehnika, XII o.
grozuje cloveSka bivaliSca, je ma
gnila f~rancoskega casnikarja joe
ia Caller, da je sestavil nacrt, pc
katerem maj bi Sc v bodoce gradila
mesta. Pise: Povrsina zemlje ne
zadostuje wee cloveski delavnosti.
Velika svetovna mesta so del svo-
jega prometa prelozila pod ceste.
In danes vidimo, da je krvavi boz
podoben podzemski borbi. Tudi
vojna Sc %zakopava v zemljo in 81 i
see tajnih potov in s~krivalisc. Sc
danja vojna Sc zariva v globino,
dviga zemljo, in ko mine vihar re
leza i'll ognja, ne ostane zmagovi-
tim Getam druzega nego razvaline.
Tako cas- zapovedajoce zahteva no.
We arhitekture. Move generacijc
potrebujejo novih bivalisc. NaSe
hise ne zadoSGajo wee danaSnjim
zivljenjskim pogojem. Moderni
stavbeniki bodo gotovo nasli tako
obliko arhitekture, XII ustreza no
vim zahtevam. Imeli bono strehe.
XII mas bodo varovale pred bombami
in pred vsem, kar pada 2 neba, V
obliki teras, ma katerih bodo hume
rirane lope IA letala stanovalcev.
Podzemski prostori ne bOdo mic
mani varno in udobnO zgra.ieni ka-
kor druga stanovanja. Dozivcli
smo revni konec omega, kar smo l.
menovali klet. Dokler smo ondi
hranili samo vino, je Sc bilo. To-
da odkar je postala klet zbiraliSce
"a druzinc, igriSce IA otroke, poci-
valiS6e "a starSe. odkar zahtcvamo
cd ME vse laStnosti obednice in
spalnice. smo %spoznali, da stavbe-
Mkt ma vse to MISC mic mislili. Re
elmo naravnOSt V naSih klctch So
ne da stanovati. Sc vcerai nj bila
takorckoc ME, tOda zc jutri no veil
ko pomen;la. To .je emo velikih
vpraSanj IN bodoGc stavbcnikc. V
bodocc bodo imelc klcti sobc, kopal-
nice in kuhinje. In hodniki bodo
V bodotcm mestu pod 2emljo vodi-
Ii V klcti. Da, mcSta bodo ivoino
zidana l.judic bodo zivcli ravno ia
ko pod zemljo. kakOr V njci. "In
spomcniki ?" - Ell. da, umctniki
Sc bodo moral ~odpovedati ustvar-
ianju spomcnikov.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Daljava topovskega groma.

o priliki obstreljevanja belgij-
ske trdnjave Antwerpen z AZ en-
moznarji Sc je dognalo, da sega
zvocni val strela liz tega OrOzja
mad 300 KIN dalec, pod pogojem
seveda, da so atmosfericne raz-
mere ugodne "a prevajanje zvo-
ka. Pri tenn sc je pa opazilo ne
kaj cudncga; V neki gOtovi raz-
DALI sc MANFRED top ne slisi, pac
pa je njegov glas zopet slisen
dale v veGji daljavi. Nedavno Je
o TEN izSel spis, V katerem Sc ma
-yajc, do zpaSa prostOr, kjer po-
stane top neslisen. prlblizno 6O
KIN, docim je slisati njegov grom
potem Sc 230 KIN dalec. Pas ne
slisnosti je bill re mnogokrat We
likega pomona in BIO V bodoce Sc
veGjega, ker so se-le sedai postal
pray %pozorni ma to. Tako je incl
n. pr. Friderik Veliki svojo una
60 pri Legnici dine Is. augusta
1850 zahvaliti ravno temu pojavu.
Iznenada napadcni Avstrijci nj
so dobili pomoci, kcr sta armada
generalov Daun in Bascy stall v
pasu n~eslisnosti, ter nista cula
grmenja topov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Poraba mesa ma voini.

Pariski list Temps poroca z
ozirom ma vpraSanje. koliko da po-
rabi vojaSka divizija mesa Ia di-
vizijo, Xxi je bila v boju, izkazuje
racun. da je cd 6. augusta 1914 do
6. augusta 1915 porabila 5000, ISL
kilogramOv mesa vseh vrst, XII so
veljali 4,970,956 frankov. OdStetih
je 2O,661 kilogramov, ker ii MISC BIZ
Ii porabni. Zaklanih .je bilo 1855
CLAW Irvine. Ia koze Sc .je dobilo
213,66S frankov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

pirnatih pascev. da hi bill Z mimi
zalepili razpoke. Wee ur je minilo.
prcden 81 princsli nekaj papirja IL
sosedne obcinc. V obcini, V kateri
nj dobiti nekaj pol papirja, .ie slab
zdravstvcni organ.
PRAY ccSto ~povZrocijo mogocne o.
sebc V posameznih krajih IL ware
nostnih razlogov. da Sc ne napra-
WHO razne zdravstvcnc naprave ali
Sc cello obStojcte poslabSajo. Neka
obcina nj n~apravila vodovoda kl.jub
nujnemu %priporocilu uradnega
zdravnika. ker jc zupan to prepre-
ell obcina pa sedai zaraditega nj
ma popolnoma zdrave vode. Res
hi bill novi vodovod vcljal 10000
X; IN tax izdatek Sc pa zupan nj
mogel odlociti. ker .je "najvec.ii
davkoplacevalcc" V obGini.
Mnogokrat %oviraio zdravstveno
poslovanjc tudi politiGni vplivi.kcr
zasedajo mcSta "a doticni poscl ne
Sposobnc oscbc. Ncckrat posredu-
.ieio cello poSlanci. da Sc SpoSobni
l.judie odstaviio in nadomestiio 2
nesposobnimi. Isto yclia tudi IN
nadzorstvo prometa 4 twill. Y Ii
viii sc jake lahko r%azSirjajo kuzne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

SEM zopet zviSajo Gene premogu.
Vzroki p~odrazenja MISC utemeljeni.
kakor je re veckrat pojasnjevalo
glasilo Unije rudarjev ''GlGck
Auf. Danes, pa hoGemo pokazati.
kako ''placujejo ma vrh'' veletrzci
S premogom, pred vsemi millionaire
Peck in Weinmann V Ustju, XII i
mata skoro vso trgovino z rujavim
premogom ma Ceskem v syojih ro-
kah, odkar je pricela vojna, kako
velike vojne zrtve ~prinasata. Ju-
Mia meseca 1914 je veljal ma pri-
mel pc oficielnem cenovniku pri-
meroma dober premog IL revirja
Duchcov wagon pc 6S kron, veletr-
zee, Xxi ga kupuje cd Pecka in Vein
mamma, dobi pr vagonu 8 kron po-
pusta, torej je bill prodan wagon
premoga resnicno "a 60 X. Septem-
bra meseca 1914 je izsel nov cenov-
mix, v katerem je bila navedena j.
sta vista premoga pc 79 h wagon;
popust "a prekupca, oziroma trgov-
ca pa znaSa tenn cenovniku re sa-
mo & X pri vagonu. Januarja me-
eca 1915 je veljala ista vista pre-
NIGGA re 80 X, i'll Steer brez popu-
sta "a trgovce. Znesek ~podrazenja,
III $" steka Y zepe gospodov Peck in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

IA veliko nacelo, mu mora ostati west tudi v mai
lJuteJsem viharju, in "Proletarec" lahko pravi. da
mu Je ostal west vseh deset let.
Temu velikemu nacelu pa je ''Proletarec"
ravno $ svoJo nevpogljivostjo pridobil tudi mnogo
priJatelJev in novih bojevnikov. Armadni zbor
slovenskih socialistov v Ameriki Steje mnogo mnogo
takih clanov, XII so prvo spoznanje pravih DELAY
SIKH lnteresov zaJeli IL tega lista, in mnogo takih.
XII so svoje socialsticno znanje utrdili in obogatili
IL njegovih clankov in razprav.
cato pa je "Proletarceva" desetletnica prava
desetletnica zavednega delavstva v Ameriki in
nasa slavnostna izdaja je namenjena najsirsim
njegovim krogom.
Nase klube, naSe zastopnike in sploh vse pri-
Jatelje lista prosimo torej, da r~azvijejo a~gitacijo
"a CHM vecje razpecanje j~ubilejne stevilke, "a ka-
tero sc urednistvo in upravnistvo potrudita, da DO
ugajala vsakemu %odjemalcu. List DO urejen pri-
merno slavnostni priliki; obsegal DO raznovrstne
clanke zanimive vsebine ,izkliucno izobrazno cti.
vo, in DO lepo AUSTRIAN.
Gene so sledece:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Grehi v bOju roper kuzne bolezni.

iZolirne lokale, izvezbano bolniSko
strczno osebo, razkuzevalne pripra-
We i'll razkuzila ma razpolago. Do
gaia sc pa tudi, ccprav so pri ro-
kah vsi ii pomocki, da sc ne porab-
ljajo, ker nj Zanimanja ali pa raz-
umcvanja "a to.
Predavatclj navajo nekaj zglc-
dov. V gorcnjc-avstrijsko obcino,
XII ic zaradi svo.je industrijc tudi
oh WOMEN casu vclikega pomona, Sc
je zanesla kolera. Bolnik je priSel
v bolnico IN kolcro. XII ina pray le-
po lego in hi bila primerna name
nu, Ge bi bill preskrbcli IA strcibo
bolniku pripravno oscbo. Tcga pa
MISC storili. Dolocili so "a %strczni-
co mad 20 let stare zeno. Xxi nj imela
pray nobencga razumcvanJa IA
Svojo preodgovorno nalogo. Mice
ne 10 tail. da jc naravnoSt ncu-
smiljcno, cc ST. izrota mega tclkcga
bolnika start oncmogli zcni. koncc
pa ir bill, da jc stara zcnica sauna
obOlcla ma kolcri.
V majhnem kraiu ma S%tajcrskcm
Sc nj moglo izvrSiti razkuzenjc 5
formalinom zaraditcga oh pravem
| caSu, ker nj bilo mogOcc dobiti pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

nebom. kjerkoli so jih dobili.
Uspehi So bill povoljni mad vsem
pricakovanjem. Gorjancem Sc .je
orllJubilo ten Is uciteljev in kjer
opazijo koga izmed Nth otroci
V planini, polite k MENU. Pastir-
j. Xxi so Sc doslej upirali vsakcmu
pouku, so nacnkrat postali zelo
marlJivi ucenci ter sc uGe z vso
resnostjo Gitati in brati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
ADVERTISEMENT
AvStT. SI0VenskO
Boil. Pod. DruStVo
Inkorporirano "a. fsbruva .
1903 v drfavi Kansas-
Sedez: Frontcnac, kans.
Ustanovljsno i6. januvarja
1891

Sedez: Frontcnac, kans.
GLAvNI %URADNIKI
Predsednik: MRATIN OBERzAN, Box ~, E. Mineral. Kama
Podpreds- JOHN GORSEK Box 179, Radley, Kans.
Tajnik: JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill, Mulberry, Kan.
Blagajnik: FRANK STARCIC, Box PAS. Mulberry Kan.
Zapisnikar; LOUIS BREZNIKAR, L. Box 33. Front.n.e. K,..
NADZORNIKl:
PONGRAC JURSE, Box 20 Ridley, Kans
MARTIN KOCMAN, Box 1872, Frontenac, Kama
ANTON HOFFMAN,. Frontenac, Kans
POROTNI ODBOR:
JOSH SVATO. r. 4, Woodward, Iowa.
FRANK STUCIN, Box226, Jenny Lind, Ark.
MALTA SETINA, Box %, Franklin, Kama
Pomoini odbor:
WILLIAM HROMEK, Box IS, Frontenac. Kans.
ANTON KOTZMANN, Box 514, Frontenac, Kans.
Sprejomna pristojbna cd 16. do As leta znasa 81 sc.
va dopisi Sc maj blagOvoEje posljat, g. t,nikr
Ve denarne poSljatve pa a. blagajnikn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

bolezni. Politiski oziri ma tega ali
omega mogotca ali NIGGA svojce po-
pomona onemogocajo obGinskim
nadziralnim organom, da bi posto-
pail obJektivno. Tudi "nacionalno
v~prasanje' Sc veckrat vmeSava v
To- stvari.
Znacilno je, ia dobivajo nekate-
ri trgovci, Geprav so bill zaradi j.
stega prestOpka re veckrat kazno-
vani, IA kazen lie majhno denarno
globo. Pc zivilskem zakonu Sc ka-
znuJe prodaja %ponarejenih zivil z
zaporom cd enega tedna do treh
mesecev, obcnem pa Sc lahko nalo-
n tudi denarna globa cd 10 X do
1000 X. Predavatelj je predlozil
zapiSnik kazni kroniSkega ponare-
Jalca mleka, Xxi je bill kaznovan V
casu cd novembra leta 1909. do fe-
b%ruarja leta 1915 29krat zaradi
mesanJa mleka z vodo ali nesnazno-
stl mleka. Dobri MOI je hladnokrv-
no placeval male globe ter je mesal
mleko dale. Pc pravici je rekel
prcdavatelj "Kdor je zmozen, da
ponareja in zasluzi ma primer til
socakc s primeSavanjem vode nile
ku, temu je pac vseeno, ce mora
placati tupatam majhno globo, XII
Je pravzaprav lie neznatno majhen
del njegovih prejemkov."
Zanimivo hi bilo poizvedeti. ce
ina ponarejalec kakrSenkoli poll
ticen vpliv. MOI, XII je bill toliko-
KRAFT kaznovan zaradi ponarejanja
mleka, bi moral biti obsojen DO
Sl52. obrtnega reda, XII odreia "a
por obrata. Nerazumljivo je, da
ponarejalec nj bill niti enkrat kaz-
novan Z zapOrom ; prav "'posteno"
hi ga bill zasluzil.
Predavatelj svetuje, da mai Sc
politicni faktorji ne vmeSavajo v
povsem zdravstvene zadeve. zlasti
ne V boz proti kuznim boleznim, in
Steer ne lie sedaj OBJ vojni, marvec
tudi oh mirnem casu. leila je o.
pravicena, a tezko izvedljiva, ker
so politiGni faktorji zagrizeni in
sebitni. Nekaj Jill .je pa tudi, XII
posvetajo svoj vpliv V sploSno bla-
gostanje. V onih primerih pa, XII
Jill je nayedel predavatelj, hi bila
primerna kontrola najboljsi pomo-
eek. Velikasi V posameznih krajih,
Xxi placujejo veGje davke, ne bi SINE
Ii o takih stvareh odlocevati v zad-
Mi instance, ali maj Sc napravi vo-
dovod z zdravo vodo ali pa ne.
kar velja V ten predavanju "a
Avstrijo, velja skoro enako tudi "a
naSo Ameriko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

V stajerskem ZdravniSkem druS-
tvu je incl professor DIR. Prausnitz
zanimivo predavanje o napakah V
boju roper kuzne bolezni. Ker je
V Avstriji zdaj svoboda posebno
velika, je moral imeti "a svoje pre-
davanje specialize dovoljen.ie voja-
Skega poveljnika.
Tukaj podamo lie neka.j znacil-
nejSih NEST IL profesorjevega pre-
davania.
Predavatelj Sc opravicuje. da
prcdava sedaj, toda videl je toliko
bede, XII bi sc bila lahko preprecila,
in smatra zaradi tega predavan.je
IA svojo dolznost.
Najvisje vodstvo zdravstva o.
pravlja drzavna uprava; izvcdba
k~rajevnih odredeb glcde varstva
pred kuznimi boleznimi in glcde
njih razSirianja pa oskrbujcio OBJ
cine preneScncm dclokrogu. Ma
loga drzave .ic. ia odredi in obcin,
ia odrcdbc izvcdcio. Toda velika
vecina obGin ne more izvcSti ma
redb, kcr nina pomockov. Prcda-
vatclj trdi. da lc okolO en- odstotck
obcin izvaja odrcdbc drzavnc IL
pravc. lie malokjc imajo primernc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

Sodrugi! Prihodnje leto DO "a ameriske de-
lavce jake vazno, ker bodo v jeseni nacionalne vo-
htve, pr katerih Sc DO odlocevalo o velkih vpra-
sanJlh. Tudi "Proletarcu DO to ~nalagalo velike
dolznosti, kajti V borbi ic vrednost neodvisnega de-
layskega c~asopisja neizmerna. Zacnimo leto uspes-
no, da ga tudi uspesno zakljucimo! Razsirimo
slavnostno stevilko "Proletarca' povsod med slo-
venskim delavstvom, ~razvijmo s tenn agitacijo "a
list in pripravimo agitacijo "a %volitve!
Izpolnite TIA kupon, izrezite ga in p%oSliite naSe-
mn M nnniSt,nn. =
The Natchitoches enterprise. (Natchitoches, La.) 1888-1965, 1915-09-30

The L, S, Public Health Service
believes that Education is the
road to sanitary progress To
this end it has established a
stereoptican loan library, probably
the first Of its kind, which is daily
sending out slides upon the re-
quest of sanitarians, educators,
and other persons interested in
the PRONUNCIATION of the doctrine
of personal hygiene and public
sanitation.
The stereoptican loan library
covers a wide range of subjects,
from sanitary conditions in Alaska,
to yellow fever. There are special
collections on the diseases of
children, hookworm, leprosy, ma
laria, milk production, mouth by
giene, peIlagra, plague, rural
schools, smallpox, tropical diseases,
tuberculosis, and typhoid fever.
Each of the sets is in duplicate
and in the case of the more fire.
quently used slides there are
several sets, so that the applicant
will not be disappointed in his
selections. Not only are the
services of the stereopticon loan
library utilized by many private
individuals, but the officers OF the
Public Health Service and State
and local health officials through
out the country, are making use of
this logical system of publichealth
education.
The Natchitoches enterprise. (Natchitoches, La.) 1888-1965, 1915-09-30

The Mutual Aid needs many
more new members, so as to bring
its enrolment up to 100 at least,
though it will not object if the
number exceeds that. No one can
imagine unless they really knew,
the wonderful work being done
by this organization, a work that
all Natchitoches should be proud
of, as in addition to clothing, feed
ing and tending the poor, sick and
needy, young girls have been res
cued from lives of sin, orphans
taken care OF and help rendered
many unfortunates, and the work
is done in such an transformations
quiet way, that no self respect or
pride is lost by those most con-
cerned. The dues are only 1Oc a
month, a mere pittance, which as
whole aggregates much when one
realizes the great amount of good
that it does in the hands of the
ladies who manage it with a won
derful skill.