Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-30
LetO (VOl.) X.

Sc Nsem mozganom vzeti SposObnoSt miSlienia
NSem ocem vld III vscm uSeSom sluh da he bi mo-
gel clovcSki um nastopiti Sc enkrat poti. DO kate
III Je nujnO moral priti IL starodavnega barba,
silva mOdcrno civilizacijo
Iehmka, nduStrija trgOvna, umetnost
%hahost vSe to lnternaciOnalizira svet Vsak IL
um Edisona ali Tcslc, vsak nov pomorski veil.
kan, VSak nov trust, vsaka nova Sola. vsako no.
Vo zdravllo Je Sredstvo pospeScne internaconali-
zacje
SoclallSticna, delavSka Internaconala lie da-
neS armada proti kapitastiGni armadi in iutri
bo to solidamo GloveStvo. Kajti socialistiGna
lnternacionala je poklcana, da izpomi ukaz Ego
dovlne IN odstrani zaprele, k Sc ovrajo zdruzi.
tev IN cnotnOSt cloveStVa.
lud! SoclalIstltna Intenacionala nj umetna
aJdba. Hdruzitev proletariata mogoGno
mcdharodno enoto "a boz proti kapitalstiGni In
lerhacionah j. naravcn rezultat razvoja i'm ne
lzoglbna poSledlca sploSne tehniGne trgovske in
dustrijske, kaptalisticne internaconalzacije
Ako hi mogla pasti socalistGno Interna-
clohalno TAXA slana, da hi jo zamorila bi bia 20
huda lzguba casa ali druzega mic Zakai pod
prltSkom lnternacionalnega kapitazma hi mo.
Iala zope Nstati in organizirati. Ce pridete
ognjem prebizu smodniku Sc mora vzgati in
eksplodnati. Dvalrat diva je vedno Stiri Kjer
81 ZaSveti luc pleSejo musce okrog ME
loda Strup Is katerlm je svetoyna vojna ho-
tela umorlti lnteInacionalo, je bill preslab "a
njen organizem. PovzroGil je nekoliko bolezni;
treba bo nckoliko zdravil, morda nekoliko ope-
racJ, ampak mrtva nj Internacionala Ne lie da
zivi Sc zilavejSa nevtralnih dezelah; dokler J.
mamo boJujoGih drzavah take sodruge ka-
krSn ruski in srbski, dokler dajejo angleski
socialist take zglede, kakrsne opazujemo vsak
dan; dokler Jc Vandervelde, kjub temu da je
elan belglJskc Wade skra jno objektiven ma vse
stran je presmeSna kratkovidnost govoriti o
Smrtl lnternacionale In Ge bi bill Nemskem
en- sam Liebknecht, in Ge hi bile vesti frater-
mzlranJu nemskih, francosllih, angeSkih, ruskih
voJakov med zakopi lie osamljene epizode in ce
bl blla tolazllna pisma ruskh, francoskih, nem-
SIKH mater lie zjemc, SO to vendar dol1azi, da In
ternacionala zv
NoJna Je pahnila Internacionalo V krizo;
to Jc res Toda nj Ii vsaI izpor vsaka stavka
llritiGna delavSko organizacijo? Zavezniki so
izgubili vso Belgijo, tretjino Francije, polovico
ioJske; pa ne VerJamejo, da so porazcni. In
I'M maj vcrJamemo, da ubiti, pokonGani ker
Sc niSno dosegli zadnje image? Kcr je sovraz-
nix tualitam dosegcl kraek lokalcn uspeh9
&c jc lntcrnaciOnala V krizi, tedaj nj ma
Sa naloga da jo sujemo, lakor da bi jo hoteli
popolnoma pahniti prepaid, ali pa da pretaka-
mo Solzc oh njeni poStelji. Med nam in boiisGi
ic Sc prccejSen kos sveta in Ia oddalienost nam
omogoGa. da opazujemo dogodkc objektivneje
kakor tisti, Xxi iih jc zloGn monarhov in niih
poprcdnikOv zapletel blazno lrvavo kolo tel
NiAtdIlCi ~ Io%t OHldllnO lhfnO XII IN ker
sreGnejSem poloZaju, mas b0 Iuternacionaa
kadar bo koncc vojnc ali pa morda Sc pref po-
scbno nujno potrebovala
vi moramo Bit priprayIien da sc ho ia,,lu-
tcna armada Socializma Y Evropi lahlo opirala
ma mas. TO Smo povcdali zc oh zaGetlu vojne in
cd dnc do dne boil zkazuje Ia resnica TEN
Vazncje pa je, da ostancmo kljub vsem homati.
jam in zmedam praviGn in do skrajnost ma
Gclni.
60 II mi, 10
ma lnernacionao tako vaznc naoge kakor Sc
danjih tasih. In Sc nkdar nj bill polozaj ameri.
Skega sOcializma in njegov pOmen tako zname-
nit kakor sedaj
Razmtega da je Amerika nevtralna in da
Je vclika, prihaja poStev da so njeni social
stiGni armad zastopane vsS narodnosti Ameri
Ska socialistiGna stranka je re sama Ease kos In
tcrnaconale in njena beseda bo tehtala kjer Sc
bo SRlepalO o bodoGi usOd svetovne dclavske In
ternaciOnale
Tehtala bo TEN wee, elm bono moGnejSi Vso
napnemo sile delu "a svoio organizacijo
Agtirati, organizirati izobrazavat, dramti "a
spance - TO je sedaj naSa naloga.
Ce je Intemaconala oslabliena jo hoGemo
okrcpGati. Ce ie bolna io hocemo ozdraviti
Kajti vscm delavcem brez razlike narodnost ie
potrebna kakor ptcu zrak in ribi voda njei
je naSa sila, niej je pravGnOst, niei jc svo-
boda. zvez vseh narodov bo svoboden vsak
narod solidarnosti GloveStva bo uzval pravi-
co vsak Glovek.
IiVela internationally