Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04

pc vScj Evropi ze tako veliko. da
Jc bill le zaradi ncznosnih stros,
kov o~borozcncga miru izbruh vol.
ne skoraj ncizogibcn.
Zavczniki hotcjo SkruSiti mem
Ski mllitarizcm. Dobro. Ali kai
bo 5 francoSkim. ~augleSkim. ru.
skim IN L vSemi oStalimi militia
rizmi2
Nihte nj tako naiycu. da hi
NcrJcl Y koncc Ncmciic. Taxa dr.
Java So lahko prcmaga. unititi pa
Jc pray tako nj mogocc. kakor
ne Angelic ali Ru>i.je. In &c bo
ponIzana, DO \cmclja morda Ia.
ko dolgo mirovala. doklcr 10 DO
do sililc meme domacc razmcrc :
elm Sc dovolj popravi. ST bo pa
laccla Prlpravjati ma ~rcvanSo. in
To DO zopct m%ilitarizcm. kadar Sc
ho laccI razvijati Y Ncmtiji. Sc
bodo druge drZavc 5utilc ogro.
zcne, IN Stara tckmovalua igra Sc
bo zopct priccla.
\cko jcl prot novcmu. ncma
ia Sc kwtrjScmm oborozcvaniu hi
mogla nagraviti lr Icdinjena Ev
ropa.
v nj"i hi uaSlo tudi mcdnarod
no raZSodiSCc SVojo ccno. kaiti
danes, ko Sc Y mirovni palaci Y
llaagu lahko izdajajo p|apirnati
odloki, Sc Jim vSaka drzava lahko
NmcJc; IN liSta. Iii ic o Svoji kri-
vlcnoSti tako prcpri5ana. da ne
more pricakovati od razsodiSca
noh"nc ugodn" raz>odbc. enoStav
no ne gre lIaag.
DUgaGc hi hilo. ako hi bila
moe v>c Europe razSodiScu na
razpolago proti poSamclnemu ne
mirnclu. Mil odloki civilnega
SodiSta ulmajo vcljaye. Gc nina
>odnlk matcrialnc moGi. : katero
lahko ilsIli posluSnost. Tudi
mcdnarodnc pogodbc bodo wee
Nrednc kakor doSlcj, kadar DO ne
mirna drzava vcdela. da je sama
prot vScm. &C. n" da pokoja.
VS. TO >eveda Sc nj socializcm
I'm lahko hi Sc naSli modrijani. XII
bl nam ocitali, da prihajamo sa-
mi ; scboj Y n~asprotje. Sal trdi
mo, da tiGi y kapitalizmu samem
nevarnost vojnih zapletljajev. Sal
pravimo, da Sc bodo mogli narodi
Selc tedaj oddahniti in 81 bodo
Selc tedaj cutili varnc militaristi-
enc more, kadar pride Socializem
namcsto kapitalizma. Ka.i hocc-
mo lor"i 4 zvezo narodov, T. med
narOdnmi pogodbami in I razSo-
| discern
V rcsnici nj tukai nobencga
proti>lovja.
Res jc: kapitalizem : svojo cks
panzivnoStjo. : >vojo COMO za
noyimi trgi. ; Svojo konkurcnco
no>l Y Scbl novarnoSt vojne. Mi
pa ne pravimo. da moreno odpra-
viii 10 nevarnost. dokler vlada
kapitalizcm. tcmvcj lc da io .ic
mogotc omciiti.
V kapitalistiGni druzbi ne more
delavcc doScci tcga. kar mu gre /.
Popolnc vrcdnoSti Svoicga della.
Ncdno bo kapilali>t kos tc vrcd-
noSti Spravljal kot dobiGck V Svoi
Yep. Ali "a dclavca tudi danes
mi vSccnO, cc mu vzame kapita-
list desct ali pa devctdeSet odstot
koV njcgovcga pravicncga "a
! SluIka. Cd Strokovnih organiza-
eli ne moreno priGakovati oSvobo-
ditve d~clavstva: cato Jill vcndar
ne zamctujcmo. tcmvcc Zcirno. da
hi Sc dclavStvo I njihovo pomoG-
10 Gimbolj zboliSalo, doklcr Sc nj
dovolj mocno, da hi zruSilo kapi
| talizem.
Mice ne O danes vcdcti. V
kakSnih raZmcrah :" bo Sklepal
mir Y Evropi. All 10 ic gotovo :
Cimbolj DO mogla Intcrnacionala
vpliyati mani, tenn trdnejSi bo.
IL tcga pa slcdi, da je "a vse
one. hi rcSniGno lclc trajnejScga
miru. n~ajvazncjSa naloga Y Sc
daniih dnch. ia pomagajO elm
boil ojaGati 1nternaciOnalo. u no
benin drugim srcdStvom nj mogo-
&c takO uspcSno koristiti DELAY
Stvu i'm narodom I ozirom ma voj-
no kakor L a|gitaciiO "a social.