davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19
BePChtOId demiSiOniraI-


hdo Je Bcrchluld
Grof. avstro-ogr>ki minister "a zuuanja IA
deve, vcleposeSinik velika rec. NaSim citatc-
ljcm ie znan
Tudi ~niegoya dcmisiia ic vclika rec. Use
tasopisie pOroGa, ia je povsod zbudila seuzacijo.
To jc paG naravno. Ako demisionira vodja
zunamjc politikc Y draw, XII Sc vojskuje, sredi
vojne, mora to scnzacionalno uGinkovati. V
Berchtoldovem %Slutaju gre pa Sc "a to. da nj bill
lie vodJa a~vStrijske zunanje politikc. ampak tudi
povzrocitelJ voJne, IL katere sedaj bczi.
Nobeno %politicno mcsto Y DRAW nj V sluGaju
voJne tako vazno kakOr meSto zunanjega ministra.
Poscbno vclja to "a habsburSko mOnarhijo, Y kate
ri prihaiata mnistrska prcdscdnika re zaradi tcga
mamie do %veljave, ker sta diva in kcr predstavlja-
Ia dive DRAW, medtem ko reprczcntira zunanji
minister cnotO.
Nehote mora vSakdo v|praSati, kaj Sc ie Ego
dlo, da zapusGa krmar ladio Y tako kritiGncm
casu in %potrjuje ma ia naGin vpriGO vSega RADIO
vednega sveta, da nekaj vaznega V draw nj Y
rcdu. Kajti Berchtoldov odstop Sc ne da zakrin-
kati $ pretvezo, Xxi Sc navadno rabi pri odstavlja-
niu nesposObnih generalov, GeS da odstopajo IL
zdravstvcnih razlogov ali pa zaradi starosti.
Grof Berchtold je razmeroma mlad MOI in
o kaksni resni ncnadni bolezni nj nihGc niGcsar
sliSal.
Idi Sc, da Y AvStriji cutijo da So "a "a demi-
Sijo ne morejo iSkati p%rctvczc, kcr Sc ne hi dial
nihte ma svctu prcslcpiti Z mimi. &c pa ic tako,
tedai tici Y TEN zc priznanic, ola ic zunanji mini
stcr dcmisioniral IL p~olitiGnih razlogov. in siccr
morajO biti to zelo tchtni razlogi. zakai zaradi
malcnkoSti ne bo nobcn vodilni minister Y taken
tasu zapuSGal svoic odgovornosti in kazaI Svctu
sliko notraniih ~razprtij.
Grof Bcrchtold ic pred iavnoStio Y prvi vrsti
odgovorcn IA Scdanjo voino. On ic %sestavil in
~odpoSlal tiSti ultimatum Srbiji, XII ie moral po-
vzrociti voino, kcr jo j. hotel povzroGi;i.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

postai hhuen Hedervary ministrski predsednik,
Je predelal tudi to ljudsko voljo pc svoje 20.
pet 5 pomocjo militarizma. kjer Sc je bilo bait.
da b' zmagala opozicija, tia je priSlo vojaStvk
'uva' red, IN V vsakem taken kraju je vlada
dobila vecino.
hdor bi hotel zbirati take dejanske primcre,
bl lahko poSvetil tcmu delu vse zivljenje, incl bi
vedno doSti opravka. in sestavil hi lahko cello
NeIiko knjiznico.
To so tehtni in pretchtni razlogi, liz katerih
Sc demokratitni socialism upira militarizmu. Sc
poSebho vazen pa Je Ia moment, da je militarizem
vecno nevaren delavskemu gibaniu. Danes iib
Je ma tisote ma evropskih bojisGih $ puskami v
rokah, Xxi ne morejo vedeti, &c ne pride kmalu DO
vojni dan, ko Sc bodo ravno te puSke obraGale
proti MIN, kakor so Sc re obraGale.
Iagovorniki militarizma nam radi POLO ne.
sem o njegovi vzgojcvalni vrednosti. Pri voiakib
pravijo Sc ljudje navadijo reda in imaio od
tcga korist IA vse zivljenje.
Nj hi brez pomisleka PRIMAL Sc wee. V Az.
Striji N. pr kjcr jc ljudsko Solstvo Sc vedno zelo
zanemarjeno, Sc jc marsikdo Sc lie phi vojakih ma.
ucil Gitati in piSati. Take SluGaic poznamo sam;
IN nj nam Jill treba Sc lie dopovcdovati
Ali TAXI dokazi mas ne morrjo prcpri6ati A.
ko tn militarizem lie nckoliko milionov mani No
eoltnil, hi ostalo "a Solstvo toliko dcnaria ID \;
vSi duSevno zdravi lahko mali nc Ic Gitati in nj.
Nan, ampak Sc kaj wee, in ne hi bio treba tistib
'r"btIn' IN Jh pobcrc ia ali oui poSameznik =
kaNSm Cnteroffizicr s-Bilduugschulc."
Mar Sc tice rcda, mi>limo. da jc tudi TO nalo-
ca sole v katcro pride dlovck pr,j kakor pa v
Ea>drno. kamor princsc vcGinoma y. gotov zna.
e"l Razunt"ga pa je t~ti ''rcd 80 ri 81 ga zelimo
'' kl nag i1haja IL Svobodncga ~poznauia potrebe.
noNaJ druz'sa kakor red IL v@ojaSnice.
Tudi v Amcriki imamo liudi. Xxi Sc trudiio-
da hi prcSadili cvctko militarizma sem In. ,~i,
mat Sc Jim mora, da MISC leni. temvet razyiiaio
V"iko dclavnoSt in agitacijo. o uaqibih. HI lin
I'd'!o pn tenn deIu. izpregovorimo drugiG. Vpri-
GO hllnoy' 'slIJ'" propaganda pa ic s~kraino po-
trcbno, da spozna ljudStvo v>c ucyarnosti militia.
rizma, da Sc jim ho znalo tudi uspc;ro uprcti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

zanj SO vedno lie rekruti in rezervisti. Tesar in
professor, kmet in umetnik, kovac in izumitelj mu
mora salutirati in "%pokorno j%avljati,'' ter ga
Smatrati IA viSje bitje.
Tako nastane V militaristiGni DRAW poseb-
ma prlvilegirana kasta, XII nj mic mani domislja-
va kakor ~nekdanji fevdalci in XII hote ali nehote
ubija demOkratizem.
lnStitucija enoletnih prostovoljcev in rezerv-
nth tastnikov, Xxi jo potrebuje militarizem ne lie.
cato, da mu ne zmanjka oseb "a oficirska mcsta,
ampak tudl cato, da Sc ne zameri 'boljSim slo-
Jem, prenasa militaristiGnega duha V civilno xiv
lJenJe. Pc drzavnih, dezclnih. mestnih uradih.
povsod kjcr je kaj oficiclncga, povsod kjcd so
'Sarzr IN "rangi' Sc vpeljuje subordinaciia po
volaSkem vzoru. Birokracija Sc uniformira. do.
biva znamenja svojc stopnje in Sc S svojo oblcko
poVzdlguJe mad "navadne" civilne ljudi.
&c jc danaSnja Prussia takorekoG ena sama
velIka kaSarna, Sc lahko pravi. ola gredo vc mi
htarlstitnc drlave TO pot i'm Sc blizajo temu ciliu.
Nobenc salomonskc modrosti nj treba. Ge Sc
hofc Spoznati, da i~zpodjcda tax sistem vse teme-
lie dcmokraciic in vscbuje naivcGjo nevarnost "a
liudSki napredck.
T. militarizmom ie vrrdnost ustavnosti i'm
parIam"ntarizIna popoluoma paralizirana. Drzavc
I razvltIm milltarizmom so ahSolutiStiGnc. pa ma
b." myth kon>,iturioualua oblika kakrSna koli.
Y %pruNkcm dczclncm zboru je pred par lett
nrhl raduti imkcr dcial Cesar mora vcdno i
metz t"iik" moti. da ukaIr laitnantu. mai vzamc
d'Sct MOI i'm L mimi razlcnc parlamcnt.'
Ig'aIali SO So laradi tch bc,cd ncsramne 50
bile Ali da je ma PruSkcm ,aho 5, ne ia taiiti.
&C. ti cesar postal lajtnauta I'm dcSct MOI = nasa-
jcnimi IajoneIi Y dozolui zbor. hi Sc ia razSpl i'm
ID bi koucc bcSed.
10 jc biIa pred Khuou IIcdcryaryjevo Waldo
ma Ogr>kcm opozicjia y vc5iui i'm ie priSla v kon-
'htt : krono. mi >icor cesar postal laitnanta V
parliament. pac ra 1il>'. F,Lricius. -, ,o :,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19
PROT MILITARIZMJJ

Skrb IN varnost drzave je lepa rec. Social.
sticno stalisee razumejo popolnoma ~napaGno Ii
sti, Xxi mislijo, da hoGe socialistiGna stranka dr.
zavi odreei moznost obrambe, ako je napadena.
&c je socialism Macedonia nasprotcu vojni. St
mora to vedno razumeti V tim zmislu. da hoGe
socializem u~stvariti razmere, V katerih he DO wee
povoda IA vojno. Nikdar 81 pa socialism nj pri-
pisoval moci cudezev, in cd kapitalistitnc druzbe
ne pri6akuje, da DO obraGunala Z voino.
Socialistitna stranka sc DO 4 vsemi moGmi
upirala vsaki vojni, Xxi gre IA osvajanjem, IA IL
nicevanjem ncodvisnosti drugih, IA kapitalistiG-
MIN razsirjanjem. Ali te sc koSGek tezko pri-
dobljene svobode ne more ohraniti drugaGe ka-
kor 2 vojno, ne DO socializem mikdar zahteval, da
maj Sc zaradi kakSne blede t%eorije svohoda zrtvu-
je tiranstvu.
Iaradi tega je tudi napaGno misliti, da Sc So
cialistitna Stranka upira SiStcmu narodne obram
be sploh. Pa6 pa je med sistemom in sistemom
razlika; 6e ie eden sprcjcmljiv, nj cato sprcicm-
ljiv vsak.
Odlotno Sc mora socialism upirati vsakemu
militarizmu. Njcgovo iedro je Stalna armada
Kjcr Sc ona vgnczdi, 81 prcjalisici pribori prvo me-
Sto V draw i'm Stlaci VSc drugc intercSe podse.
Militarizcm postanc sam sebi cilj in namcn; elm
Sc primcrno razvijc. ne sluzi wee on narodu. am
pax narod mora sluziti MENU.
PraktiGno Sc to lahko Opaque pc vSch mill
taristitnih drzavah, %naibolic ma NcmSkcm ia
predvScm ma Pruskcra. kjer ic militarilem dose
gel vrhuncc, tako da ic postal vzor drugim dr.
zayam. XII ga skorai pc opitic poSucmaio.
Kaj pomcni militarizem, povcdo predv>em
proraGUni takih drzav, Y katcrih ic tn SiSt,m raz-
Wit, zaSti &c Sc primcrjajo tckom daljSe dobc.
T,daj Sc opazi da poziraio voiaSkc zahtcvc Y ne
katerih takih dczclah wee kakor katerakoli dr.
zavna potreba, i'm ia ne n~araScajo nobcui izdatki
tako nitro in V TAXI vclikauSki progreSiii kahor
militaristitri. Klcr so stall pred Stirid.S,timi
lett "a vojaSke zahtevc tiSotaki Y proratunih. sto-
ic danes miljoni.
KakSno nardno gospodarsko Skodo pomcui
tn ogromna Nolohoya po5r'Sno>t. nam ir iasuu.
ako 81 domislimo. da gre tn v>,skozi IA uppre.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

duktivne izdatke. To je denar ljudstva, pometan
V brezdno, IL katerega Sc nikdar ne vrne noben
vinar. To je izgubljeno delo miljonov.
Tega denarja pa hi bilo druzbi treba ma vseh
koncih i'll krajih IA resniGne, deloma skrajno nuj-
ne potrebe.
TisoGletja re obdeluje Glovek zcmijo, a ven
dar Sc nj dezelc ma svetu. kjer hi bila VISA tia ia
ko ~urejena, da hi moglo poljedclstvo, zivinoreja,
gozdarStvo t. d. dOse6i n~aiveGji mogoGi uspeh.
a gotovo je obdelovanje zemlje IA c~loveStvo vaz
nejSe cd militarizma, kajti zemlja ga mora redi-
ii, in cd produktivnosti zemlie je V ~najveGii meri
odvisno blagostanje narodov.
u miljardami. XII Jill pozira neproduktivni
militarizem, hi Sc neSteta zemljisGa lahko zbolj-
Sala, mocvirja %osuSila, suha tia namocila, vode
rcguliralc. skalnati hribi pogozdili in poveGa.a
vsakovrstna rodovitnost.
Yes pamctni syet priznava, da je IA boljS"
~zivljenjc sedanjega rodu in "a naprcdck poznci-
Sh rodov treba tcmeljite ljudskc izobrazbe. Mi
litarizcm pozira denar, Iii hi lahko priScl V prid
SolStvu in poSpcSil naSo sploSno kulturo.
Tako Sc kazc militarizcm Skodliivca ; svojo
matcrialno nenasitnoStjo. Ali njcgova Skodlji-
voSt Scga Sc veliko dale.
Kar je Y moSkcm Svetu zdravcga. mora Use Y
uicgovc kaSaruc. Nckoliko let mora tam pref
Yeti komiSno li~vlicnjc. cigar glavna vSebina j,
discipline in Subordinaciia. Toda Y @voiaSnici ne
Gre "a ti>to discipline. !. je potrebna Y vSaki
druihi ina ki ir Vtcmclicna Y SolidarnoSti. tcmveG
"a >l"po zatajcvaujc Sam,ca Scbc. "a hrcIpogoiro
priluauic. da ic miScl crch i'm da razum ne ti5i
" CLAW, aprak y zvczdi ali " katercm ~ zuamc-
rju. III o@zna5ui" Sarzo. Korporal jc abSolutno
modr"jSi cd vojnFa %laj'uant ie pa ~ eel Sokra-
ties.
In %laitnant jc Stalna zvczda ma militaris; O.
rem uchu. ON o>tauc Y kralicstvu kaSarnc. kadar
odid'io pIyi. drugi. trrtii rckruti. Oui. |ci,ili~ti.
s' y'ncio kot rozcryiSti. ON j. s. vrdro tam. In
r"vi 'rk'u'i. rori r"zcrvi>ii prihaiaio. rod "a ro-
dom. voi pod ujcgovo roko, pod ujegovo roman
do. On postanc Stotulk major. c|iyjl>'i ST., v.'
mo- lc rekruti i'm rczcrviSti. oui lahko opravlia
jo uajvaznejSe poNly y mcStanSkcm z|i,licuiu -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

pollticnIh i'm ta>nikarSkih la5i. XII L. incl uamcp
orrmu Srhijo pred vscm svetom kot barbariGno
n' razhoJnlSko drzavo in tako najti umeten povod
"a uapad.
II S"F"ra hllScga italiiauSkcga miniStrSkcga
ptcdNr'iuika G%iolittiia ma -,.i sen itaIiianSkr
@hoiuicr J." ~cdaj znino. da ic AvStriia takrat
r"N h"i'ia napa~ti Srbiio i'm da ic zahtcvala y IA
haln"n ncmSko ln Italjausko pomoc. Da hi mocha
" oienNvnc voJnc napraviti dcfcnzivno. je Berch-
toldoNa diploWacIJa : pOmoGjo Svojcga podlcra
'hterarncga %biroja". Iii je o>krboval casopise =
Infamno zlaganimi veStmi. kovala zaporcdoma
aiere zacenSl 5 Procha>kovo. pa dale brez konca
in kraia.
Znano Je. da sta sc ma Dunaju borili miroyna
IN voJna stranka "a OdloGilni vpliv. Nekateri so
mlsllll, ola zastopa Berchtold protivoino struio.
Hdl Sc nam, da so Sc motili. Kajti ravno oficielna
polnlka Je blla YES cas- provokatoriGna in mobili-
zaciJa a~vStrlJSkc armada, XII je ira jala Sc ccz dru-
go balkansk" vojno, j" lc povcGala izzivanic.
Pomlrlla Sc mi avstrijska zunamja politika
mn irdaJ, ko j. bio ma Balkanu " Use demobili-
Zrano. Srblla jc izkuSala doscGi boljSc stikc ,
AVStrIJo IN jc mcnovala Jovanovita "a svoiega
poSlanika ma D%unaiu, o katcrcm je znano. la So
Ie trudIl IA mirno sosedoysko razmcrjc. Ali
B~erchtold lc bill hladen kakor led.
\apoSlcd jc prScl sarajcvski atcntat, XII ic
IA mas 5" v"dno ncpojasnjcno poglavjc. Bcrchtold
So !" mcScc DIM pripravlial. da ic scstavil svoi
GItiin"ta'5. To jc toliko casa. da ne more biti
sovora o plcnagljcnju. .Iasno jc. da ic bila vsaka
h"Neda prctchtana. in vSi, Xxi 50 sodclovali pri Sc
StavlJanJu tcga dokumeuta. so Sc moral zavedati
kakSnc poslcdicc mora imcti TAX ultimatum. Do
kaz ic tudi Y TEN, la Sc ie Avstriia H. takrai no.
poln"ma priprayila ~ mobiIizaciio.
Bcrchtold jc "a ultimatum abSolutno odgo-
vorcn. II" lie pc S%ploSnih diplomatiGnih Scgah. am
pax tudl cato, kcr hi bill moral brcZpogoino dcmi.
Nlonirat. te Sc ne hi bill strinial = vScbino in formo
NplSa IN 4 njcgovimi ncizogibnimi poslcdicami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

D%iplomatIcni posi- 80 Pc NSch Scdaujlh drza-
yah tajui Y AyStriji l. ujcuimi ab>olutiSlicnim
uadicijami s. nekohko boil kakor drugod. Zato
jc tudi Bcrchtoldola dcmiSija lavita 5 Skriyno>1-
MIN pajtolanom, ,n pr,d.H s., bo jzvcdcla va res
MICA, DO preteklo precej casa. Tako bo tudi :,
trcba potrpljcnja, prcdcn DO natanGno znana vlo-
"a, ki 10 ic Berchtold igral y avStrij>ki politiki.
Scdauii cX-miuiStcr ic bill Syoi cas- a|v>triiSki
v'l"p"Slaulk y Pcirogradu, in zato 50 razui draw
nSNl prrrokl oh njcgovem imcuovduju sklcpali.
ia ho vodll politiko l~blizanja in Sporazuma med
Avstrijo in Rusijo.
lmcnovan jc bill Y cudni dobi. MCCOY pred
hodnik ic bill grof .Aohrenthal. XII jc izvrSil anckSi.
j" Bosuc in Herzegovina. kar j. polozilo Y cvrop-
sko politiko kal velikc nevarnoSti. Pozncie 81
Jc ma drugi strani pridobil znatno zaSlugo : tenn
da jo |prcprc6il voino. katcro ic hotel izzaii
avStrijNki generalni stab Z Italiio.
Achrenthal jc tczko obolcl in zaradi tega vea.
KRAFT pOdal ~ccsarju SvOjo dcmiSijo. Xxi pa nj bila
S%prejcta. Dobil jc daliSi dopust in namcStnika.
Ali zadnji dan. tik pred niegovo smrtio mu je
bio naznanjcno, da jc Franc Jozcf blagovolil
SprcJeti njegovO dcmisijo in imcnovati Bcrch-
tolda IA nicgovcga naSlednika.
To Sc popolnoma vienna l. blagiml srJnimi
laStnostmi habsburSkc hiSc
Prvi mcScci Bcrchtoldovc dobc 50 bill raz-
m"roma mirni. /nacilno ic bilo L. to, da jc trdo-
vratno podpiral vSc zaht"vr vojucea minis;iStya.
tudl tiStc. Xxi SO bile tako prctiranr. la So jim ie
uplral cello ogrski finanGni minister.
Neik p%rcohrat jc na>,al ko jc izbruhnila bal
kanSka vojna. Berchtold jc STEER proglaSil ne
vtralnost Avstriio. ali kmalu Sc ic oGitno polka
zala njegova protiSrbska politika, Iii Sc ic nitro
Stopnjcvala do ncutajivcga SovraStva. Ne lie da
ic AvStriia kljub svoji oficiclni ncvtralnosti de
laIa Srbiii Zaprckc ma vsch koucih in kraiih. io
le tudl naraynoSt provocirala; pod Bcrchtoldovim
miniNtrstvom jc bill vpcljan tiSti infammi siStcm
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

Bcrchtold j. odgovorcu IA yojno.
IN NrdaJ' Pc pctih mcSccih tc voinc dcmisio-
/akaj! Raj Sc ic zgodilo? Kai 81. godi y Av-
S'rJ! hakSnc strujc Sc ~boiujejo tam? Kaksna
N'Hka n~aSprotja Sc krcSejo tako. ia Sc ne daio
wee utajcyati?
bcrlinu p%ravijo: m~cuiava miuistroy Sc ~.
"a'uJ' "a ncprltakovauo To pomcui. da ic tudi
ncmSka vlada preScucccna.
Il kodanja p%oro5ajo Dcmisiia grofa Bcrcb.
toida Jc poNzrocila yolikausko >cnzaciio in bo i,oo.
Ia NeIIk mOralen vpliv. Nisok diplomat iziavlia
da SO Re dolgo vladala vclika nasprotia med M,
zorl ccSarja Franjc .Josipa in grofa Bcrcbtolda
HadhJl Je izJavljal, da ne more biti wee sporazu-
men I aVS'rllsko voJno taktiko i'm priporoGal ie
'"!'' ""J Sc Nkicne mr. pod najugodnejSimi DO
goJI, ki so V scdanjih razmerah Sc moro6i. nre-
zen DO Avstrila popolnoma ruinirana.
IL Londona brzojavljajo: Vest. da ie grof
Berchtold reSigniral in da GA nadomesti boron
3tciah builan, Je izzvala V evropskih diploma-
tchlh krogih Senzacijo. Grof Bcrchtold ki ie
hekaJ let vodil zunanje zadcvc .Avstro Oprske ie
"d@"N"rcn IA noto do Srbiic. Xxi ic izzvala yoino
pclStvo' da Jc bill Oyer imenovan IA nieooveoa
""NI'unlNa, ST. tukaJ tako razlaga. da bo Ogrska
poSIeJ lgrala znatno vlogo V vodStvu dvoine mo-
~harhlle' Dasi jc Ogrska dina 2 Avstriio rlcde
Ma N"Jno' J" v"ndar re vcGkrat pokazala svoio ne
~. '''''J"'N, Si"Vc ma voJno vodStvo. Grof
'S|a Sc Jc 70 vctkrat pritozil, a kcr ic naScl ma
avStrijSkcm dvoru gluha uScsa. L. Sol y RorI;, lo,.
J' mel audience pri ncmSkcm ccSariu Zabte.
val Jr' da dobi 0grska tisto mcsto. XII il gre Y
dvoini monarhiji.
To so vcSti. to so ugankc.
Ali emo ic iasno: Nekaj vclikcga So ma i.
nrkaj polka Y habsburSki monarbiii To deistyo
J' Zapecatila scnzacionalna Borchtoldovo de-
misiia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

no Je izbruhnila vojna, so kratkovidni liu-
DE V Bcrhnu : popolnim prcpriGanjem raGunali,
ola pIanejo Japonci ma Rusijo in odvzamejo ma Ia
nacn Ncmciji glavno bremc. V Berlin. je zivelo
preceJ Japoncev, zlasti dijakov, XII so studirali
ma sveuciliScu in ma tehniki. Gin so Berlincani
tIste dni opazili kakSncga Japanca ma ulici Inter
den Linden ali pa ma elegantni Friedrichstrassc,
so ga objemali. p~ritiskali ma prsi in poljubovali.
kakor je znano, jc priSlo drugaGe; in kdor
je incl kaj soil V CLAW. je lahko priGakoval. da
Sc Japonsko ne udelezi vojnc drugaGe kakor oh
strani Anglije. Berlincani pa so bill vcndar zelo
preseneGeni.
Zdaj pise veliki nemSki Smok Maksimilian
Harden, eden prvih gobezdaGev pred bogom, V
svoji "Zukunft" sledece:
"In koga ne oblije rde6ica Sramu. Ge Sc spo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

," Hmrtl me- In zgodila kakSna inSubordinacija.
navaja ia imcna strogo po ..rangn'. ki So on
imeli kot madniki. Cello nckcmu uradrcmu
organu jc to prcvcG, pa pravi "Po naScm mnc-
nlu nag bI Sc MA polju GaSti Skupno padli tudi y
harlsruhcr Icitung' skupno registrirali. pa
naJS' tudi Svcti Birokracij malo omedli. cd cesar
5" bo potcm Y miru itak lahko tcmeliito DO
zdrsvil."
Ma NemSkem imenujejo Japoncc scdaj lc ru.
meme oplce. ' casu ruSkoiaponskc voine so jh
imenovali viSoko kulturen narod.
DarWlhova %teorila je ocj preobrnjena.
Classic nemSkih babic pi$c V Stew. 90:
Bliau Jofingena V Svici zivi neka zena ki 10
po rodu Svicarka. Omozila Sc jc 2 nekim Ncmcem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19

III Jc imcla Z MIN diva sina. Pc nicgoyi smrti
Sc Je vnovic omozila, in siccr 5 Francozom Tudi
" hJlm Je lmela diva Sina. Ko jc izbruhnila voina.
STA morala oba S~tarcjSa vstopiti Y nemSko, oba
"'"JSa pa V francosko armada. Tako so 81 bratje
PoNtaII 'Sovrazniki' I'm vsi STRIFE so zc padli.
Maj DO drzava monarhija ali republika. abso-
lutiNtlcna ali ustavna - njena vlada ie vedno
kapItalisticna, ako jc Y dezcli gospodarstvo kapi-
talistGno.
NoJna "a krsGanStvo in vojna IN islam, La
N'ndar cnaki interest. Kdo resi- to uganko?
Potiorek pravi, da A%vstriia nj iskala vojne $
Sro'Jo' Nismo vedel. da jc Srbija poslala ulti-
nahum Avstriii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-19
IL Nelike blaznice.

mnlmo. ola so ncfhSkc zcnc in ucmSki mozic ma
JaVm uIlci objemali in polni navduScnia pritiska-
Ii kot zaveznikc ma svoje prsi tie rumenkaste opo-
naScyalce in Same opicc?"
&c hi Sc Japanci tcpli IN Ncm6ijo, he hi bill
oponaSevalci in opice.
TurSki list ''Sabah" pravi, da je bill turSki
jerk pod vplivom francoSGinc in prevzel IL ME
razllcne lzraze zdaj pa j. sklcnjenO. da Sc bodo
IN bodocc namcsto njih rabile nemSkc bcscdc.
lako II. pr. ne bodo wee rckli monsieur ampak
Herr ne madame ampak Frau j. t. d. - Zakaj?
Iato, ker so Ncmci vojni zavezniki TurGije.
Badenski vladni list "Karlsruher Zeitung"
obJavlJa med drugim imcna padlih vojakov, Xxi so
bill V mim badenski uradniki. Da Sc pa tudi
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1915-12-17

ieinen Wdimerfcr, ourh ieincn
5ranen. iino semiiften ebor, meIdc
nllter Seitintg ben ,Serrn gluglilt
VneAie iangen, ben getpeig oafiir lie.
feits, Dab er IN geinrtglidcr gesie.
bnng ned INNER Serbcrrogenbes 81
LETTER i'm Stnnoe lit. Iaf, ct iid aro.
ker gelie6tbeit in Der bieiigen Satt.
aer;pelt erfrelit, oupon Iegte, Der TIM,
itano bereotes 3eugnib ab,j oab Der
~Siiartett Club, Der ,glrion, Die
QSnrinonie" up6 Die yslaemania" IN
cent aon5erte mitlpirftcn. Serr sSom,
Y. .ysaper, Trdiioent Der gereiniatcn
Sdnaer ben Ebilaoelpbia, iteate in
leiiier @rntulnticnsaniprode oell
yWi1iinerbor" ais leitdtenoes Sci.
incl oeutiter slusoauer ln0 oeut,
iten 9urfbaltens bar. &err Go.
muno Woliiefer, Sobn bon Wiathias
@oliieicr, oem @riinber ops Ser.
eiiis, lit gbrenprdiibent ocs .Mdn.
ncrdpr5". Seimrici.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1915-12-17
Seim SOjdbrises Q ytif.
tmnssfeit
seisrte Der 9lannetd0.

j eierte Der WfGnnerdoi
BON gbiIabelp bia.
tesoiaIsepsf6s bes -Ginsinnaiisr a,OIsbIait-.) }
philadelphia, 10. 7e;enlber
Gin 5eit, ipeld)cs in ipiner slrt in Der
8ereInigten Staaten perein5elt oa'
itebt, bot Der @1nnerd,cr bon pbi.
idbclpbin Der dlteite Beiangpercir
IN amcrifa, besnngen. 6as 5eIt iei,
neS GftJiDjibrigen peitebsns.
&dbreno Der ndf 0e3ennien iei.
ner griiien5 bat Der Wditnerd)or pielc
unb grobe Siege un6 lriiirpbc ani
aGnnsIideM ilno ecfellidnitlidsul
Webicte geieiert. er bot niid mdnde
Stiirme irnb ariien iiberitarioeiL nber
itets 1T cr ieinem gsdbIiprudc sgeir
lirben oeiitifeS sSrobIiffcin iulo ed)te
oeihidle Site" trei seblieben uno
itets bat er Die gfle1e oes SeliihcI
0ieocs aIs ieine bcbrite slufanbe be.
tradtet. Our Heier oes so. Stiitlings-
ieiieS mar EN- aon5ert peraniinItct
worscsL ~ uel6euI Der Sitbilnr sur&
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1915-12-17

GrobOiebitabla, ipegen 9ignmis uni
tpegen Ghipinbelns gelpiinldbt, dbei
tr lDcllte iih gu ieinerlsi GrtIdrnnser
beriteben, fonbern bsmerlit nur, baf
er iuilIens fei cbne MusiieFerungspa.
piere noh gbieaso 5uriidSufebren.
Der Jdrbise Ssnrp 2ipsrs, b,i
beTdulbisi fpirb aus Der 5silnann'
itsn Mobnung an Der Daiota 2(De.
ME cine Mnsatl Sdmudfaden e.-
itoblsn 5u bnben, lit. iuic Der bi.iiser
poli3ei nitgetbeilt ipurbs, in Spring,
fielb. .. perbaftet fporben. peiSsl
mar ss ibm aelunaen iein. geuts por.
Der gu Deriilbern.
Gin SdlsiGbie6, Der ii6 burd
bas Ginbriiden zines Gentsrs Gin
gang perfdafft bate, sntfpsnbsis aus
Der Wobnung bee Charles Cooper
326 Rem Strabs, 5fpei 9errgun5iigt
I'm Wertbe bon $33.
- aus 3pei Gilbsnb elettriIdsn
Gsudtbirnen beitanb bic 8euts Don
Ginbrshern, ipslfe in Der Naht BON
Mittpod gum EpnnsrIiaa IN bic q.
OfItrift Sfule an Der Winhel abss
nut sineeitiegsn tparen.
TaÌˆgliches Cincinnatier volksblatt. [volume] (Cincinnati [Ohio]) 1885-1919, 1915-12-17
Snldnbiihe NaHrihtrn.

9altimore's Rriees.
gaiar. Ger Hotbc areuj Saiar
oer oeGtid. oiterrei6ii6 ul1ori-
irhcn SiIiS @eieIli6ait pom 9aIti.
racre :purbe in Der .9nric" in Gegen.
mart oes oeluiten Botidafters Gra.
fen gernitorff, 6iirIt Sobenlobe Don
ser beutiGen 9otifoft unS Bring
Scbenlobe bon Ser 0iterrei6iih.um.
gorii9cn gotidaft er6finet. Cine
glniprahe puroe BON ben geiifern
nidt gebaIten. gsad einem 9ieoe bes
8ermania W1nnerbor bieIt Mapor
,Sane5 $. 9reiton cine fi,r,e gln.
ipra6e un6 bann erfI1rte ser Ycr.
iieer ces gaiar aommittees Serr
gruit Gdmei er ben Saiar I'm $50
slbenos iiu Die ndditer ieds Gage
eroffnet. Gie groBe Sale wurbe
r1ttia beforirt uno Die pielen Su'
oen uno 8erfauisItinbe, Die eleftri.
ife illumination uiiu. eaben Dem
Gan3eu ein ieenbaftes sIusieben,
Ter @ntbultasmus unter oen Salti.
ntorern fir ben 9aior mar 10 grok,
oab bereits am eriten abeno 10000
gintrittsfarteu perfarft tparen. lin.
qefdbr $4,000 norcn ge5eidnet, um
1ie gororbcitcu sil oedcn, lno ii6er
10000 2iebespnben oIler slrt, bar
inter elm slutomobil, ei1e R:is
ie nah Ielitidlano nod Dem arieoe
uno onoerc pertbooae @oben iino
Sem &ommittee 5ltr geriiigung oe.
itelt morbeu. gtah Dem offi3ielen
5eIi luuroe oen @brene1Iten aus
@oihinSton elm 9iner in Der SaIe
geaeben. porauf Die Serren mad
@uibinStou ouriidfebrten. slm Con
neritag bciudte aarbinal Gibbons
oeir- 9a5ar,
.SiIfe ftir iiiot't
5Iii6tIinge. 3ie .Sebrep SbeI.
tering auo Smmigrant slio Societp
OF americo" lit BON Der iiioiiden
Gintpobnerihaft in Seattle, @aib.,
nm Silie fir iiiSiife 6IiidtIinge on.
aeauneen pcrben, ole BORT in GROCER
3abl aus Sibirien uuo sSnpau Gin
treFfsn. 9is jet befinbeu ii9 buns
Sert iolher Slii6tlinee in SeattIe
uIlo peitere perSen nit iebeul an.