Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-23


dclo' : takimi akti, nj pricako-
vati nObenega uSpeha.
kaj Sc TO pravi "Razmcrc, '
katerih Sc nahaja sedaj slovcnski
narod V start in novi domovini.
prlsilile so mas. amerikanSKe Sir
vence, ola Sc zdruzimo V Slovcn-
sko Ligo."
kaj Sc TO pravi?
Recimo. da Sc smatrajo anne
re Slovencev V Avstriji lahko "a
znanc. RecimO "a trcnotek, de-
Sc gOvori o teh razmerah lanko
lzklJucnO L n%arodnega staliSca.
daSi ne bo mogcl nihGc trditi, da
je SuSterSiG, Lampe, JegliG, Hri
bar scdaj Y cnakih razmerah ka-
kor katcrisibodi delavcc ali kaj.
Ear. Toda recimo: Slovcnccm v
Avstriji medostaje narodne enako.
pravnoSti; Siri sc germanizacija ::
"a ~naJviSje uradnikc. Sodnikc i. I.
d. Jim nastavlja avstrijska vlada
Ncmcc. Razdcljcni so V razliGnc
%uokrajinc, tako da ne moreio -
lzvcn kranjSkc - mixer odloGa-
ii q svojih zadcvah.
kakSui zvezi so 5 tenn razme-
re SlovenSkcga naroda V Ameri-
kl' kako Sc more cni Sapi 90
WORTH o razmcrah Slovcnskega ma
roda Y start in novi domovini?
haj mlSlljo uStanovitclji "'Ligc,"
ce govorc o razmcrah slovenskcga
naroda Y Amcriki? Tu so vendar
razlikc.
&c maj |vcriamemo Y odkrito-
%Srtnost goSpodov, hi morali tn zc
proSiti "a nckoliko wee jaSnosti.
Ola hi vsaj vcdeli, Gee imaio V mi
slih goSpodarske razmere ali ka-
tercga zlodia. Zakai razmerc bo-
gatcga SlOvenca so tudi Amcri-
ki precej drugaGne kakor anne
re SlOvenca Siromaka.
SlovcnSka Liga pravi, da je
njcn namen samoobrambno dclo
Y doSego kulturc. politicnc in go
SpodarSke osamosvojitye naroda.
"Samoobrambno dclo" jc fra
"a. "a katcro ne damo poGenega
groSa. Ia bescda ne povc niti
toliko kolikor ''mav." &c hi bill
goSpodjc kaj povedali o sredstvih.
5 katcrimi misliio doscGi svoj vi
soki namcn. hi Sc o Nth vsaj lah-
ko govorilo.
Ali to je scvcda tczko. Kaiti
kulturna osamosvojitev" jc 20
pet fraza brcz vscbinc in brcz
zmlsla. Ia tax manner hi moral
Sczidati okrog krajev. V katcrih
1--WE Slovenci, kitajski lid visok
kakor Grintovcc in strm, da ga
ne hi mogcl noben hribolazec pre-
plezati. Ia kulturo Sc morajo ma
rodl Spajati. ne pa "'oSamosvaja-
H.. IlaSti pa velja To "a male ma
rode. Bodimo vendar nekoliko
odkrltoSrfni, pa priznaimo zelcz-
no %rrsnico. da 81 Slovcnec brcz
znanja tujih jczikov nikakor ne
more pridobiti kolickaj viSie kul-
turc IN ma mnogih poljih Sc niti
strokovno ne more izobraziti $
Same SlovenGino.
Nseh slovcnskih zdravnikev jc
okrOg dveSto. Kje pa je tisti ,.
trok, Xxi vcrjame, da DO mogoce
IA tako Stcvilcc vzdrzavati slo.
vcnSko mcdicinSko literature?
kdo maj napiSe toliko mcdicin.
skin knjig, Studij, clankov. da ne
bodo naSi zdravniki zaostajali IN
!fugi:aiP k4o maj aa!aga kajice.
HI In morale biti V slovenSGini
pctdesctkrat, Scstdesctkrat, sto.
KRAFT drazic kakor V drugih jezi-
XIII? 5 tehniSko literature ne hi
bilo mic boljSc. Sal jc Sc naSa le-
posIovna literature kliub vclikim
talentom, Xxi Jill imamC uboga re
vica. da Sc nora Glovcku smiliti.
Ia kulturna osamosvoiitcv ic
torcj otrocariia.
kaj maj clovck prayi o "gospo-
darski oSamosvojitvi?" Use gre
ma gospodarSkcm polju IL malega
V vcliko in vcdno ve6je. Ameri-
Ski trusti razSirjaio svoj delokrog
pc start Evropi; stroka jc odvis-
ua nd Stroko.