davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Pulaskian., 1915-05-28
FOREST PARK NEWS.

Miss Ellen Brenton has returned from Illinois, where she spent a few months with her father
The Pulaskian., 1915-05-28

Little Johnnie Opal Rogers, son of MT. and Mrs. John Rogers, has been ill the past week.
The Pulaskian., 1915-05-28

There was meeting of the officers and teachers of the Forest Park Sun day school Thursday night at 7:30 at the church.
The Pulaskian., 1915-05-28

MILLINERY BARGAINS at The Fashion, 606 Main. Advt
The Pulaskian., 1915-05-28

Grandma Harris. who has been on the sick list for some time, is slowly improving.
The Pulaskian., 1915-05-28

Mrs. J. w Murphy and children de parted Monday night for Palestine, Texas, where they will spend a few weeks with Mrs. Murphy's parents
The Pulaskian., 1915-05-28

Glenn Bricker, a prominent worker in the Helping Hands and Happy Hearts Club has been on the sick list for few days.
The Pulaskian., 1915-05-28

c. E. cAsTLEoERRY, the optome- trist. 107 West Second street, is tho cnly man in Little Rock that can fit you with invisible bifocal glasses and grind them for you same day. These glasses enable you to see at dis tance and also for near No stuck-on segments, lines or cracks. See him about them.
The Pulaskian., 1915-05-28

The children's choir of Forest Park will meet for practice Saturday after noon at o'clock. The choir will sing on the following Sunday morning at Sunday school After the o'clock service Sunday, Mr Brieker, secretary of the club, will make photograph of the choir. The older members of this choir are planning a surprise for the friends to be revealed in the near fu- ture.
The Pulaskian., 1915-05-28

The Pulaski Heights Cleaning and Pressing Company speaks for your trade. Phone 1872. We call for and deliver all goods Stifft's station. Adv.
The Pulaskian., 1915-05-28

There will be social given at the home of MT. and Mrs. J. R. Smart, corner Twentieth and Peach streets, Friday night, June 4, for the benefit of the Epworth League Everybody invited.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
NEzADovoLJNo CLovEsTvo.

Nezadovoljnost prrode ie vcepljena tudi Go
Veku' otrokov lok jc njeno prvo znamenie Tho
60 malo bite nina bescd, da hi poto5ilo no ~
raza stokanicm in ihtcniem, da mu nclai nj
Trav
Iudl odraslemu Glovcllu vedno kaj mi bilo
pray Ce ga jc zcblo, mu mraz nj bill vSeG. in ka
oar le soncc prcveG pripckao mu nj upaiala
vrocina. laloto nj bill zadovojen. ncvarnost ga
III raZvescljevala
NezadovoljnOs "a ic navajala, ola ie zkl,
sal svoJe moti in jh rabil "a zboljsanic svoicpa
polozaja.
Iezko Sc nam ic danes zamisliti zivlienie
rrvih lJudi Xxi MISC imeli nit tega, kar smatra
scdaI najsirOmaSnciS "a neizogibno Ali Gc Sc no.
trudimo' ola 81 predsavimo polozai Gloveka. ki
III poznal ne obleke ne loGe, ne orodja ne onnia
tcdal nam je lahko razumljivo da niecoya zado
voljnost nj mogla bit vclka
Dobro ie, da ie bilo tako; niegova nezado-
volJnost mu ie pOtisnla prvi kamen V rokc in On
Je nauclla prircjat IL NIGGA orodjc da mu 10
sluzllo "a raznovrstnc, vcdno StevncjSe potrebc
Nikdar nj clovckova nczadovojnost popolno-
ma zaspala. Nsak uspeh ga ie siccr navdal = "a
dovomostlo, in to ic bilo potrcbno. kcr hi bilo
drugace njegovo zivlicnic kratkomalo neznosno.
Ali vsakemu uspehu ic slcdo spoznanie Ola 60
nj dovolj dosegcl. Uspchi so bill porebni da nj
obupal; oni pa so bill tudi nauk, da 81 lahko pri
borl Sc vedno kai boliSega, tc Sc ne vida topi "a
dovojnosti.
Tako Ie vedno gibcn nczadovolinosti Govcl<
vrstil poizkus "a poizlusom, naprcdoval rod "a
rodom, gradil vsak dan na pridobitvah prciSniih
dni, tako Sc jc razyila pod priganianiem nczado-
voljnosti VISA naSa cvzacia in kulmra.
Tako smo postal, kar smo in pridobili. kar
imamo sedai
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
NEZADOVOLJNA PRIRODA.

Use, kar je clOveStvo stotisocletiih storlo
IL sebc, ina zahvalit svoii veGni nczadovolino-
sti In tega, kar ie doscglo, nj malo Zakai Glovek
Ill priSel kot popono, Bogu podobno bite ma svet
III nj naSel ma zemlji nobenih pogojcv "a gotovo
kulturno zivljcnjc. Paradiz je lie niegovo hrepe-
nenJe preneslo V pretekloSt ma ZaGetck vseh
Stvari.
Ma miljone let ic zc bilo ma zemli zivlicnjc,
ne da hi bilo tloveka MEM. PriSe ie scle kot
zadnj dOsei znani sad zvlienskcga razvoia. XII
So Jc po naSem doscdanjcm znaniu prGcl nckic
globocinah pramoria in ncStctih poizkusih u
stvarjal bite "a bitten. vodi, ma suhem in
zraku doklcr nj emo izmcd niih dobilo organov.
ki so mu omogOcili hoio ma dveh nogah, razum-
no msel in dclo
he ia razvoj hi lahko smatrali IA rczultat
v prirodi sami poGivajocc in venomer delujoGe
nezadovoljnosti Zakaj nj priroda zadovolia
ko jc bila gigantiGni rcvolucij ustvariena
zemlja? Zakaj he z algo ali prvo cnoceliGno
zivalico?
Ma tisoce pozkusov prirode navidczno Z We
hkanskim uspehom ic propadlo; ostali so pozku-
81, in komaj da so znanost zapustili nekoliko se-
dov. Zlvali katcrimi ne da po velikosti pri-
merJati niti naiveGja iZmed danes zivcGih so po-
Glnlle, ola so napravilc prostOra novim, pOpol-
nejsim.
Brez miru in potitka ic priroda ustvariala in
uniGevaa, kakor da ne more biti nikdar zadovolj-
ma svoiim stvarstvom; in rezultat tcga stvar-
janja in niGevania ie nicn napredek
Tako ie dobila zcmlja svoie sedanie lice in
zivljenje svOj sedanii znaGai Tako ie nastal tu-
di clovek.
NeGinoma nczadovolinost prirodc imamo "a
hvaliti, da smo kot liudie ma svetu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09

srednjem veku 81 je rimokatoliska cerkev
PrIdobila velikO pOsvetno moe in jo je pray ra-
dikalno izrabiaa. Rimski Skofi XII SO Sc 30 zviia-
chostl napravll "a papeze, glavarje vscga kr-
Scanstva, so postal tud posvetn vadarji in SO Sc
zataJvSi vso krSGansko pohevnost postavili mad
vSe drzave mad kraic in ccsarje
Strah pred ccrkvcnimi kaznimi pred proklet
stvom III lzobccnjem znal tako spretno izrab-
lJatl, ola so 81 prldObili moe kakrsnc nj incl no
ben cesar III noben Aleksandcr pred mimi. Mogo-
cen nemski cesar je moral romati cez Alpc in stati
sami srajci kot spoiornik pred ccrkvcnimi vra-
II, ola 81 Je on i'll niegov narod pridob papczevo
odpuScanje.
Gospodarski razvoj pa slcdi svoim poscbnim
zakonom. Razvoin zakon sploh je bii ma svctu
davno preden ie Glovek vobGe poznal kaksno vero.
IN kakor so Sc po gospodarskih zakonih zpremin-
Jale Vsc raZmere, tako so Sc izpreminjale tudi
we're.
Vera sama oh sebi nj mic prmarnege mic kar
bl bilo obstojalo cd zaGetka sveta, ampak ie tudi
lc eden izmed ncstetih plodov razvoja.
kar pa postane razvoju ovira, TO sprawl DO
ii, da more It'll dale. absolutni moG cerlkve ic
naSlo gospodarstvo vcko zapreko, in zato 10 ie
skrusilo. Hus, Luther, Kalvin MISC storili cerkvi
toliko skode kolikor nuinost gospodarskih sill.
Ekonomlcni razvoj je napOsled splodil kapital
zcm 20 svoli vsebini in po svojih oblikah Sc ka-
pitallZem nikakor ne vienna krSGanstvom
Jezusov nauk jc bill blag, kapitazem ie okru
ten
krstus le vstajal proti mogotcem kaptal
zem ustvaria nalvecjc mogotce
Nazarenec ic iskal pravicnost; kaptalizem
razglasa pravco sc.
Marlin sin je ucil liubezen; kapitalizem scic
najhujSe sovraStvo
klJub temu je cerkcv spriiaznjcna kapita-
hzmom, ter sGiti in brani njegove intcrese
To je vzrok zakaj prihaia socializcm kon-
flikt cerkvlo in njenimi zastopniki
Tocka socalisticnega programa da ie vera
privatna rec, ie pOpolnoma rcsniGna. SocalistiGna
stranka sc ne spotika, &c veruie nien elan po-
smrtno zivljenjc, potOvanje duS od planeta do
paneta Jupitra, Jchovo, Alaha krscanskcga
Boga, pantezcm ali svetovno duso.
Toda &c Sc vera zlorablja, da Sc njeno po-
mocjo odvraeajo delavci od spoznania resnice ma
polju, ma katerem nina opravka tedai Sc
zloraba we're ne more priznati "a privatno stvar
To maj 81 zapomni Ave Maria Potem bo po-
stena polemika mogoca. In Ge il gre "a resnico,
mora pozdravljati tako polemko &c pa noce. mai
pa ne joka zaradi naGina boia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
LetO (VOl.) X.
sMRTNI GREH zADovoLJNosT1

DosieJ Je so tako. Zakaj poslei ne veSP
hatof gobe Jescni mnoze prcroki zado
NolhoSt III mixer naleti clovck tal,o nogo.
S'oma hanJe kakor med dclavstvom Rockcfeller-
Ju, Morganu, Schwabu ne hodijo pridigat zado-
EoJhostl, dasi bi ime ii in enaki gospodio G svo.
JIM damam wee povOda zanjo Ali Rockefeller ~;
HauoVolJen, krupp ne, RothSchild ne i'm nobeden
Hmed tc gospodc' Ma stare milione i'm miliardo
hoceJo kupiclti move; nobencmu ne pride ma mi
Sei Ga bl sci pcnziio in dial Mamonovi sluzbi
slovo 'i"N"'
ON ne morejo. Nezadovoljnost i'm ie v
krvi. '''" u
Zakai mai hi bill dclavci boli zadovoliniq
TO SVoJem polozaJu nimajo razloga "a TO- ne
' A.erlkl ne Evropi i'll mix kier ma zemlii ne
An zgodovlni GlovcStva ne gre le "a polozai
ueiaVstVa' Nezadovoljnost delavskega razreda lie
potrebna Sc IL globokejSih vzrokov in zaradi vis
jim cHJeV' bodocl razvoJ cloveskega plemena je
odvisen cd ME "
PriSel je cas-, ko ic dobilo delavstvo "a vso
prlhodnost Vlogo, kakrSna mu nj ba Sc nil,dor
dodeljcna. Delavstvo ie prislo ma vrsto. da ust
varja novo zgodovino.
Nihar gre po svetu in maja vse stebre druz
be- Svetovna organizaciia kapitalizma. mogo6
neJSa od vseh velikih ustanov pretcl1losti. mogoe
he1Sa od Aleksandrove drzave in Wade Karla
'. hlti vrhuncu svOjc moGi, tia, kier jc mora
bit konec
Mice drugi he more dati svetu move. bolise
obllke, kakor delavski razred, Xxi Guti V sedanii
druzabm organizaciji vse straSno breme gospodar
ske suznoStl Ill z MO spojene politGnc in llultur
nesvobode
Delavska nezadOvolinost ie gonna sila XII
prlpravlJa nov svct kdor zdaj prdiga delavstvu
zadovoljnOst greSi zoper boljSo bodoGnost vsega
clovestva
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
Chicago, ILL.,. .februaria ,February) 1915
BlagOslOVljena b0di nezadovolinost!
ZADOVOLJNI DELAVCI.

kakor sc vs ljudje ve6almanj med seboj
razlikuJcjo, tako tudi delavci. Razlkc med nil
mi so vsakovrstne.
Ena Je ta da nckater zadovolin dru-
g pa nezadovoljni. popono zadovoljnost paG
ne vcruJcmo niti pri tiSth. XII zivc navidezno
kakor prave ovGice. Brepogoinc zadovoljnosti
Sploh nj ma svetu, in zlasti dclavec ne uzva ta-
kega zivljenja, da ga ne bi vtaSi prijclo.
Ali neka relativna zadovolinost je med de-
lavci Sc zelo razSirjena in ovra gibanie vsega
razreda. To je zadovolinost kratkovdnih in du-
scvno majhnih liudi, k misliio, da ie najvsja
krepost clovcka, Ge Sc zna vziveti in prilagoditi
razmeram, kallrsne SO. Taxi liudie cello msliio,
da SO nckaj holjSeSa in zahtevaio cd drugih, da
bi jih PRIMAL nekaksna vista bitia.
Nth nazori so poponoma napaGni. Svojega
razvoja in napredka nina svet in GloveSka dru-
zba zahvaliti zadovoli inezem, temveG lie nemirnim
duhovOm, Xxi vedno trudili, da bi premaga-
Ii razmere svojega casa.
To je popolnoma naravno. Ako bi bla zado-
vOlinost TAXA Gcdnost, kakor jo nekatcri hvalijo
tedaj bi morala bti rcakcia naiviSii ideal in
Ge b bill liudje sivih davninah ravnali Do
zakonu zadovolinosti bi Sc danes YES zemcljski
svet t6al Grnem divjastvu
Vse kar ina Glovek 81 ic moral pridobiti
Tega, kar smatra dandanes "a potrebSGinc svoje-
ga zivljenja. nj naSel mixer prirodi gotovega.
Zadovoljen clovek ne bi smell zeleti in zahtevati
tega, cesar MISC nebesa sama daa: ostati hi bill
moral nag, brez pristreSja, brcz orodia. uzvat hi
moral koreninice in meso in nikdar he bi
bill smel hrepeneti po znaniu'
Nikdar lie bi IL NIGGA moglo postat kuturno,
civilizirano bite Xxi danes Smatra "a gospodar-
ia prirode.
Ostati bi bill moral divjak
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
POZdravljen pOSten bOi!

ker mislijo goSpodie pr "Avc Maria" da
bodo novO sllko ma platnicah Svojega lista us
pcSneje ubjali sociazem, jim vscj pohlcvnosti
naznanJamo, ola sprclmcmo vescljem novi boj,
Xxi nam ga napOvedujeio, ce bodo lie res ostali V
boJu in ne bcdo pometai puSk koruzo.
Da je boz namenien nam, so iasno povcdali
ma svoji Sikh, kateri so dali nallnadno natisni-
ii ime Proletarca. Torci - hip, hip, hura.
Mi smo vedno prijatelji boja, ker je to mai
boljse sredstvo "a raziasnievanje nazorov In mi
81 pravzaprav ne zemo velillo veG med delav-
stvom kakor jasnosti. Kajti kadar bo delavstvo
razumelo svoj polozai in MEGA vzroke ter spozna-
10 pota Xxi drze bolise zivljenie jih bo tudi ne
dvomno naStopilo.
Mi trdimo, da je "a deavstvo lie socalizmu
resitev. Sc dale gremo, ter pravimo, da Sc bo mo-
gla cloveSka druzba sploh Sele ma podlag social
zma uspesneje razviiati kakor dosej
Gospodje franciSkani pa smatraio 10 socializem
"a posast in ga slikajo hudGa. Mi imamo trdo
kozo, pa nismO tako nitro uzalieni, da bi sc raz-
burJai zaradi satanovc pOdobe Oni mas iahko
slikajo, kakor sc Jim poliubi, cato vendar ostane
TAXI, kakrsn smo.
Toda Ge hoGe cave Maria" nami vodit
boj zaradi sociaizma bi il svetova da 81 naiprej
posce pravo stalisce i'll da Sc pouci o predmetu
katerega hOce kritizrati.
Verjamemo, da je najpriprostejSe in mako
mOdnejse opisati socializcm tako, kakor 81 ga je
udrihati po MEM. Ali Ave Mario imajo vendar
pobozni, sveti mozje V rokah in cd niih imamo zc
pravico zahtevati postenja. To Sc prav: Napadati
smejo socalizem, kOlikor Jim nihove moci do
pusGajo. Ali napadati ga morajo takega kakrsen
je pa kakor ga karikirajo.
Tega blagosovlieni gospodje doslei Sc MISC
razume Kajti od vsega zacetka so napravili te-
meljno in temeljitO napako: Oni napadajo in po-
bjajo socaliZem verskega staliSca
Socializem nj nova vera ali nova verska SEX
ta Socializem je gospodarsko politiGen nauk So
cializem nina opravka z nebeskmi uredbami
temvec zcmeljskm zivljenjem To ie najmanjc,
llar smemo zahtevati znania od liudi, XII sc spu-
scajo boj tako velko reGjo kakor je soci-
alizem.
Ali zdi sc man, da ne bono svojo opravice-
zahtevo veliko dosegli, ker poznamo svoie CEN
jene nasprotnike. Mazilieni gospodie 81 namreG re
dolgo domisiaio da obsega niih oblast yes svet in
vse zivljenje Cetudi ina vera svoi poseben delo-
krog hoceio nieni zastopniki vendar povsod uka-
zovat in so 81 v Ia namen zlasti S pomoco je-
zuitov napravili razne sofisticne teoriie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
EPPUR ST MUovE!

NccraJ 5. februarja, je bill pravzaprav spo
mnskl dan Tega dne leta 1642. je izdihnl Calico
CALLER, slaven itaiianski fizik in astronom.
Dve veliki znanstvcn pridobitvi sta zdruzeni
GalilcJevim imenom. IznaSel jc dalinoged. ki ic
odpri astronomiji neSteta nova pota in omogocil
opazovanja vsemirju, katerih Sc nj moglo do
tlcj Glovcku nit saniati
In ustanovi ie nauk, da sc zemlja suGe okrop
svoie os
Ia doba lezi komaj tri stoletja "a nami A ka-
ko Sc le TEN razmeroma kratkem casu izprcme-
Eil sveti
kopernik jc uGil, da Sc suce zemlja okrog
solnca III ne narobe Zato ga jc zadclo strasno mu-
GenStvo
ko ie Calico Galilei branil Kopernikov naul
le sveta matt katoliska cerkev tudi MENU zkaza-
la svolo lJubeznivost. Niena inkvizicia ga ie W.
gla Jeco III mucila ter naposled svojo torture
prlsillla, da je preklical svoj nauk
PredaJa pripovcduje da je zapuSGajoG sodno
dvorano vzkliknil: Eppur 81 muve! - Vendar Sc
giblje -.
Danes nj nobenega vsaj "a silo izobrazenega
cIoveka kl he hi vedel da ic sonce sredSGe naSe
ga sstema, okrog katerega suceio paneti, da Sc
suce zemja sama olrog svoje osi in da Sc luna SUI
&c okrog nase zemlie.
Toda pozabljeno nj in ne more biti. da ie GER
kew uncila in sezgaa liudi samo zaradi tcga ker
so uclll resnIco, katcri danes nihcc ne dvomi in
kl 10 mora sedaj sama priznavati.
kje je njena nezmotliivost? Kopernik, Cali
leo CALLER, Giordano Bruno so mucenki resnce
cerkev pa jih je preganjala, muGila zapirala, mo-
rila, ola bi obranila neresnico.
kljub temu pa Sc Sc vedno upira vsakcmu no.
vemu naullu in della, kakor da je VISA resnica
njeni posesti. Dasi sc ie morala vseh boiih "a
znanost umikati, ker sc veda nkdar ne zadoyoliu
Je S trditvam in hipotezami, ampak vedno lSee do
kaze, vprico katerih omahne naposled vsaka prav
lIlca IL svetega pisma, ccrkev vendar Sc nj ma
uca, da so vesoljnost in zivljenju reel. kate
rh sc ne SINE dotikati, ce Sc nocc preialislei ba-
mirati.
Cerkev je trdila, da ie bill svet ustvaricn 1000
let pred KristusOvim roistvom Danes mora pri-
znati, da to nj res. Pravia ie da ie zemlja edini
svct in da je vsc ustvarieno "a cloveka Danes We
mo, ola zvezde MISC nebcSkc luGke ampak svetovi.
dcloma neprimerno veGii od naScga
nestctih vprasaniih ie zmota cerkve doka
zana Ali ona sc Sc vedno vmeSava reel, katerih
sc svolem lastncm intercsu naibolie ne bi do
tikala
Bila je prcoblastna in Sc ie prcoblastna To
bo MEN pogn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09
LAKOTA.

NemGija razglaSa blockade Angije S svoiimi
podmorskmi colni hoce napraviti zelezen krog o.
koli Velike Brtanije in prcpreGti vsaki ladji,
vrazni ali pa nevtralni, dohod do kakSne angleSke
ali francoske luke. Vsaka barka, ki io uzro oGi
njenih mornarjev bo neusmilieno potopliena. Ia
mornarje in eventualno potnikc ma TAXI ladii Sc
bo nihce brgal.
Anglia razglaSa, da smatra vsak zivez, Xxi Sc
vozi NemGijo Avstriio ali Turcijo, "a kontra-
bant; kjer il pride roke, ga bo konfiscirala
ko je brzojav raZglasil nemSko groznjo
je vsega sveta lotila sna razburienost Casopisi
so naponili predala clanki, uvazevanii, inter
vjuji. Ministrstva imela nagloma sklicanc IL
redne seize.
Dekret nemske Wade ie nekaj popolnoma no.
vega zgodovin
Vojna je. Vojaska poveljstva trdiio da Sc IT,
ce lie armade, regularne Oborozene sile, in da nj
civilnemu prebivalstvu mic mar. Ako vmeSa
civilist ma kakrsenkoli nacin voiskovanje, ina
jo pravico, da ga brez ceremonij ustrele NeStete
ljudi res tako postreliali.
Anglia brani NemGiji dovoz zivil; Nemci1a
hoce locit Anglijo cd vsega sveta Drzava hoce
iZstradati drzavo.
Je Ii to lie "voiaska voina"7
Narod so pahnen krvavi pies vsem kar
je zivega. Vojnim namenOm sluzi lie orozie, Xxi
seka, bode in polka, ampak sredstva uncevan-
ia in smrt, ne lie ma boiisch, zakopih in trdnia-
yah, ma morju, ampak povsod kier je kai
lJudstva.
Drzava hoce izstradati drzavo Lakota jc
groznja, katero hoGe sovraznik premagati So
vraznika.
To ie hujse kakor Srapneli in granate.
Resnicno vojna Sc nj prav priGela To,
kar sc je doslei godo, je lie predigra svoi visoki
praznik bo incl Moloh sele tedai, kadar nastopi
lakota 2 vsemi svOiim grozami - tista lakota
kater govorimo, ce nina clovck striindvaisct
ur kaj jesti, ampak tsta prava lakota, Xxi zavla-
da, kadar celia prebivalstva zaman in o.
zrajo, kjc bi bila Sc kaksna skoriica, ko prema
ga zadnji gnus in bi mis- bila delikatesa ko nina
jo matere mleka dojencke, ko blame ljudie
trumoma, ko pokriva sama koza okostnjake in
mine dobrodelnost zemji in nebesh
Y lakoto so vcasi premagovali posamezne trd-
njave. Ce MISC mogli razstrelit zidov, orozem
ustrahovati posadkc razdejati umetnh zaprek,
gledali, da izstradajo liud
Tako hoce zdaj drzava obcgati drzavo, ma
rod zstradati narod.
Jekleno srce bo moral imeti, kdor bo hotel,
da ga ne umor groza OBJ strahotah Xxi Sc blizajo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09

List Ia koristi delav-
skesa liudstva. Delav-
ci 90 opravtSeni do
vsesa kar produciraio.
This paper 10 devoted
TO tho interests of the
working class. Work
ere are entitled to all
what tn oy produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-09

p A ZITE'
~
ma stevilko " oklepaju.
vi So nahaiA poles VA.
sega nasloVa. p prileplie.
Mega spodai eli
ma ovitku. Ako 1881
10 Sfevilka
tedai vam . prihodnto
steviiko nasesa lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo, ponovite 10 takoi.
Nord stern. [volume] (La Crosse, Wis.) 1856-1921, 1915-04-23
G(e6tromngnet i'm Erieg.

0os meoisiniihr Nnrpenounasees
biet Der electromagnetic, ods iid1 biss
ber ouf bic Gntfernuns BON Gifens
IpIiitern aus Den Muoen bei6rontte.
bat ourdb ben &riea cine intsrehnnte
Gripeiterung erfahreu Rad einem
8ortraa. Der tiirslih pcr Der Barrier
gtaoenie Der @iHsni6uften eebolten
tpurbe, iit es ndmIih gslunsen. aus
oeln ouf elettromognetifhem Wege
aus Dem aDrper BON 9nnunbeteu u
entfernen. RatiirIih lit oos 8erfobs
rem nur Bel Iplden GsTd0Hen ost.peIsss
bar, Die einen WlanteI aus nlognstis
idem Moteriol. olfo aus Stohl ooer
glidelItobI, beiiben uno niAt olI5utief
unter Der aorperoberflGhe lieeen.
gBeroen berortiee 9sihoife, Die fid)
beiIpielslpeiie in elmer Wusteli6iht
feItqeiebt baben, Der Ginnirtung zines
iebr irGftieeu Glsttroma9netcn uusge=
iebt, 70 iteiesn lie unter Dem Ginflut
bes Mognetielhes lnnsIdm 9e9sn .ole
3orperoberfldds auf. Dnbei perurio'
den ie eieenartiae Shmer3en. Die ibre
8eaenport perruten RGbert fih bit
8uaeI Ser 9lubsnbdut. 10 ihtpiIlt be
betrefIenoe Stelle an. Die auoel
tann bonn nur6 einen sinfdheu Gin
Ihnitt lei6t entfernt tperpen.
Nord stern. [volume] (La Crosse, Wis.) 1856-1921, 1915-04-23
SpioHagepro;ek in YOnOuu.


%m Slo AniIu (6cridt in SoE
0on murocn dm 2iclllog pnu 0cn
t1rnBleldlmnrcncn 9lHfIo1cn acltn
0je ouachlidleu nciuld,cu Spiout
2iIpfcrI>. Nubn mo 4fillIcr cinAc
rridlt, olc heidnIoiNt mcrocn. lflli.
tlruodlridtcn nnd Gcutidlonb &C.
licfcrt ,ll hnhcn. 9lntpn ailpicric be.
Eallpttt cin omcritnnildlcr Nilrlcr 6ll
icln; mon uimnit nod Dem Grgcbuii
Der Observation-Disclosures an 0oB cr
ans Srpntlpn ltdlnnlt. NfiiIlcr Gibt
an oo5 cr notluulilirtcr GuQI1nncr
lei; ulr Nobn 0lht jlt 0nb CT eill
Gcltld,er lit.
Gic 'trenuiten Tprlidlt9lnoBrcpelu
mlrocn bci ncnt &erb0r Der 2eutc ull.
ncnonSt. bomit fem llubeiloter iid'
einidlJeid,e. 9&Gbrcno scr 6id)tcr ben
Neihmcrcnen ibre 9Inmcil,;!i9 ertbcil
IL. mtBten in0or Die nutlidlcn Sib
aimcilcr Sen Sool ucrlalien.
SScnn Der 6on III Der n0d,itcu 9Sn.
dr in aonncracrid)t sur &crhono-
hlnG Qelnnot. nerocn bctheiliQte ,m0
ltlibetheili9tc eioIid, sum Sdlmcigeii
iIber auc&, mos tic ichcn unb horell
ircr0en, pcrpllid,te!.
Nord stern. [volume] (La Crosse, Wis.) 1856-1921, 1915-04-23
0orne6me Rndle.

2ur3 nod Iusbruh bes Weittrieaes
bat Ole Barrier Wtdoemie Der Wii1ens
Idaften bic beutihen WlitQlieoer aug
ibren QiItsn geItri6en. SIN 4nseiger
oes ioebeu nusgegebenen Sdhrbuhes
oes aaiierlib 9eutid,en Snitituts 3u
Berlin finbet Iih folgenoe 8etonnt'
mo6ung:
Den Soo fir ibr 9atsrIono for
Ben ous unIsrem 2rsiie:
Or. Reqitruns8boumeilter
in II. T. IN.
ssSn oen Rsiben unierer 8egner fltl
als 6auptmonn in Der 9srritoridls
nrmee:
Or. b, {. cSoieph Gehelctte. aonier'
p1tor beg Wuieums ii Apanne, Nit
qliep oes S,uiiituts icit oem 5abr;
1907. Sire itrem 9(noenten
Nord stern. [volume] (La Crosse, Wis.) 1856-1921, 1915-04-23
L. l,Odi5cit Jnbresicier. Du


IneH foIQeu0cn l{amcn per0en IN oet
IGcicllih0ft Ole pcrid)lcncncii ,>dbrcs
feicru 0cs aSod5eitstnaes be3cdlnct
.critC. orc balHupolIcuc; 3uelte, RE
pepicrcte; brittle. Die Ieocrnc; Unite,
oic b0I3erIe; iicbcnte Ole moll0Ic,
schutc. Die 3inncrnc; 5molltc, Die lels
aCnc oocr lcutenc, 'ilnf3ebnte. 0lc
tlritnacne; 3mnn3inIte, Eor5ell0n
iiaiunnjmoH3igitc. oic iiIberuc; 0reI
i,ioite Hcrlcn; nier5iqite, Hnblncn;
inni5iqitc, Die Qolhene; fiininn0iicocn
'ipite. bic oianlaltcne Glide Der
yritcn Ve}cidl1ungen III Der 2iitc mo
zen ctpas fin0ildl iein. aber c. iii ct
.ros Srebcs. menu ciu Ghepodr bic
Gclbcnc Noh5eit in 6rcu1e mo
Hohiitono icicrn tam. Iiee lit
oGein ni0Glid bel einem qcilt1Oen
2ebcn. uno Dos ejchcimm8 0lcics 1c.
gems Ilc8t i'm rcincn uno irdrtuJllcn
GIit.
Ger Rui npu 1Sorni's 2tlpensrau
fer. ola clnen blutreinIgenocn la.o
qciuuohcitgebcnocn 6eilmittel, er
frrcdt lid ilbcr 100 Sabre. Is 6urd-
orinQt ie0cn 3beil oes Storpcrs. idei
oct nne llnreinheiten 0es 9Iuies ous.
uno aibt DER 3irfnlation &drne nu0
Groit. llnqleidl onncrcn icrtiggc.
ite1tea Neoi8iuen lit rs nid,t in 2lpo.
thcfen 3i fnuien. G5 fam MIR pom
ben SeriteIlern oireft. o0er pon be-
Zen 2ofolaqentcn be5oqen mcrocl.
Ion ihrcibe on Or. Better 5ahrfep
& CONS 60. 1875 20. 6ogne
abe, Chicago, 81.