Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-23

6o @.'b'J'
trabantl cesar Sc ne vcmo - kdo more iamGiti
da ne bi Rusija pobasala veGji del Avstro-ogrske
III pOtcgnlla SloNence ter llrvate V SvoJ Okvir?
All pa Jc ruskemu carizmu kaj zaupati? Ali lie
od carJa prlCakovati kako svobodo? Great Scott
JAZZ ne zaupam in noben Glovek, Xxi razumc po-
men %Svobode, ne! Ruski car bo takrat dial Svobodo
Jugoslovanom, kadar jo da nemSki kaizer ali pa
Franc Jozcf. NSi trije SO enaki In kdor ma
pada Franco ~jozcfa, a Sc navduSuje IA carja, je
pomilovanja vrcden. Car mora poprcj DAFT svo-
bodo ruskemu narodu, zatirancmu ruskcmu pro
Ictarlatu' predcn je od mega priGakovati, ola 10
ola drugim narodom. Tudi avtonomiia V okvirju
huSlJe Je zelo meglcna rec, v~praSanjc rcpublike
bl Sc pa ravno tako zatcgnilo, kakor Sc DO, ako
oStanc Aystrija ncrazdelicna.
kaj pa de 2maga pruski militarizcm in zlom,
.NngIJo IN njene zayeznikee KakSno vlogo DO DO
tenn liga igrala? Ali Sc o tenn hai premiSlia? O
kakSui Svobodi Slovcnccv Sc potem ne SINE niti
SanJati; namanj pctdcSct let ne SINE biti govora O
iaki oSvoboditvi Jugoslovanov IL >robStva pru-
SIKH mogotccv - raZcn Y ~sluGaju. da izbruhnc
revolucija Y mogoGni gcrmanSki monarhiji. kate
IN In StrmoglaVila ccSarStvo i'm dovolila podiarm-
lJ'nlm narodom kako a~ytonomijo ali neodvisnost.
Ako izbiramo med vecjim in manjSim zlom
Zllh duhov, Xxi vladajo Evropo, potcm je najveGje
zo ncmSki militarizcm. Ma cato. ker ie ncm-
Ski, marve6 cato, ker jc najsilneiSa in najboli
satanSka klavna maSina "a ljudi ma vsem svetu.
ludi druge drzave imajo poSastne militaristicne
lnaSlnc, toda zdi Sc, da je pruski militarizem mai.
NlsJl ideal nemSkcga neutrality-suspicious.. Ruski
carizcm i'm britanski navalizem sta res velika fla.
ali oba skupaj mani nevarna Evropi in svetu
kakor pruski militarizcm. I'm kakor hi zelel smrt
rabelJskemu cariZmu in oSabnemu navalizmu.
zelel b, da poprcJ zleti V Zrak V billion kosih
pruSka klavna maSina 5 svOjim avStrijskim rep
kom, pa maj jo pozenc Y zrak kdor ho6e. Pruski
mlltdllZpm 10 nrlrpl wanna y MANN Iopitorie,,,
nth intercsov NemGijc in Avsrije. Nesramni
a~vStrijSki ultimatum Srbiji je bill brez dvoma
dIktlran V Bcrlinu.) NOjna ST vrSi cato. da Mem
clJa One Anglezem vcliko kramarsko torboe, da
zavlada ma occanih. Vojna je komercijalna. ne
pa IN pravice narodov. To 81 morajo Wyatt V
mozgane vsi tisti, XII Sc mislijo. da je to plemen
ska voJna IA prcmoG SlOvanov ali Nemccv. Mem
SKI proletarlat Je ravno toliko zakrivil vojnO
kolikor slovenski, ruSki ali francoski proletariat.
cato j. vclika napaka metati odgovornost nem-
Skcmu ljudStvu IA barbarizem in hudodelstva, XII
Jlh lzvrsuJe nemSki kronni lopov : svojo militia
rlstlcno masino. On jc odgovorcn, on mora pla-
cati zlocin, he pa mase ljudstva!
V Interest," .Jugoslovanov jc torcj. ako Una
gaJo zavezniki in ce Srbija anektira Slovence in
llrvatc. ' TEN ~slucaju Sc najbrz zgodi, da Sc
mlrovna kOnfcrenca ne DO dOsti ozirala ma Zelie
Slovenccv III Hrvatov. Xxi bivajo V domovini. a Sc
mani Sc DO oZlrala ma kake prOSnje ameriSkih
Jugoslovanov. kajti lahko hi Sc zgodilo. da
Neclna obch narodOV V start domovini sklene ne
kaJ ravno nasprOtnega temu. kar hi liga il Ame-
rke ZahtcVala. namrcc da Sc AVSirija ne SINE de-
lit Ill ola Ostanc pri starem, ako hi Jim dali ma
sploSno glasovanjc. In kdo hi Sc Gudil? Sal po-
znamo p~oliticno zavest slovenske mase pod kleri-
kalno odgoJo: hrvatSka maSa nj pa mic boljSa.
Igodilo So DO torcj tako. kakor ho zahtevala
Srbija. Steer hi ne bill tax greh, &c ameriski
Jugoslovani V obliki spomcnice izrazijo svoje zelje
pred mlrovno kontercnco, kaj namreC mislimo,
da.bl bilo dobrO IA naSc rojake V starr domovinr.
samo ako mas DO hotela konferenca z~aslisati.
htcvati slovensko in hrvatsko ljudstvo, XII zivi
tamkaJ, akO 10 hOCc imcti - V ~sluGaju, da hi Sc
temu protivila tista drzava. katera ga sprejme
V svoJ okvir. Pc vojni, ako Avstrija pade, bodo
ze mel svobodno bcsedo in nihGe jim ne bo wee
veal rok, kakor So to god zdaj; in vsi tudi ne
bodo oblcZatI ma boilscu.
Slovenci, IIrvatje in Srbi V Ameriki imamo
tukaJ polnc rOkc della in problemov, Xxi so "a mas
IN mas obstanak V now domivini boil vazni kakor
pa voJna i'll politika V Evropi; zlasti velja to "a
tlste, Xxi so drzavljani ameriSke republike in Xxi
ne misllJo nikdar wee iii V start kraj. Ali ce mas
zc vezc narOdni cut Z rodnimi brati, katere smo
ostavili Ia seboi, in Ge jim zelimo boljso bodoG-
most, katera jim lahkc garantira Obstanek ter
gospodarSki in kulturni razvoj, XII vodi V ekonom.
sko demokraciJo, brez katere nj prave svobode =
tedaJ jim pOmaga jmo, da pridejo eimprej do
Jugoslovanske republike. Ako ina slovenska liga
res edlno Ia namcn, da hOce pomagati Slovencem