Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
JUGOSLOVANSKA REPURT JkA.
Ivan Molek

V rcpubliki, ali bono tako grdi. da hi i'm nrino.
rocal kakega cartka namesto republic? - Kai
pa aNtonomlJa v OkViriu kake slovanske drzave9
Nalere drawer Brez dvoma V okvirju Srbiie.
NodltclJl hgc MANFRED raGunajo. da DO Anglia
sigurho zmagala 5 svojimi zavezniki in potem da
10 po vpllNu zaveznikov Srhija dobila slovensko-
hrNatskc pokrajine, BoSno i'm morda Sc kai Y
tenn slucaJu hi morala Srbija zajamciti aytono.
mlJo lh"'ranJo Samoupravo ali samovladol Slo.
'encem IN frvatom. Potemtakem hi bill Slovcn-
O. III lrVatJe So zmlraJ podaniki monarhijc; pre-
Sedlall bl $ koblle ma konja; zdaj imajo cesarja.
Potem ID lmeIl kralJa; zdaj Jill odira en- kronani
trotelJ, potem hi Jill pa drugi, jeprav bi bill -
Slovanski trotclj. Gcrmanska ali slovanska pest
chako zaDoll, cc trdo padc. Ma zunaj hi torej ne
bIlo doStl razlikc; kaj pa Y notraniosti pod rel
MON avtonomJc? Bio hi Scvcda drugacc i'm goto.
vo bolJc kakor je danes. Bio hi wee %politiGne svo.
hode. Tlskovna. zborovalna in govorniSka svo.
hoda V SrblJl Jc vSckakor VcCja kakor y Avstriii
kJcr Jc Sploh Sc hi bilo. Narodnostni boil =
Ncmci hi prcnchali, bilo pa hi dovoIj nacionaIncga
karSanJa Z ltalijani, de- hi tudi Trst i'm GoriSko
oStalo Y avtonomni Slovcniji. Bio hi : po6etka
hebroJ raznih ncSp"razumnosti iezikovnih.
vcrSlih it'd. - ali to so poStranSke reel. XII hi Sc
seasonal iztistile. GoSpodarskc Svobodc scycda
: tenn Sc nj pricakovati.
JugOslovanski socialist med mimi tudi
SioNenski so govorili o ncodvisnosti Slovcncev.
ilrvatov it'd. o p~olitiGno Svobodni Jugoslaviii ~
daVno, Sc takrat, ko jc marsikaterI rojak. kateri
danes izfaza sOvraStvo do Avstrije. Sc saniaI. da
Jc ccsarSka mrhovina ma Dunaju prava sreGa "a
SIoNehce. Bin Smo u pred lett I'M smo Sc danes
"a neodvIsnoSt III cdinStvo cclc Juyoslaviic Y
formi federativne republike. Ma TEN ~StaliSGu smo
Sc danes kljub temu, da to Sc nj nobcn social.
Zeh, vendar pa jc korak naprcj, korak V polite
no delnokraclJo. Ako hoGejo Slovcnci in Hrvatic
linetl bolJSo bodocnost, obstanek in gospodarski
hapredek ako hocejo biti svobodcn narod. tc.
daJ horaJo gledati ma jug, zdruziti So morale :
Srbi in Bolgari in ustanoviti novo drzavo Y formt
republic, V kateri hi bila vsaka narodnost ayto-
romna, $ svojo zakonOdajno zbornico i'm 5 svoiim
pfcdsednlkom, kar So notranjih politiGnih Zadcv
tee; kar hi Sc pa tikalO goSpodarskih zadev n. pr.
poStc, zeleznice, trgovske mornarice, industrii,
narodne obrambc it'd, hi pa odlocevalc vse ma
rodnosti Y ccntralnem ~kongresu in po vladajo-
Gem odboru, katerega hi lahko tvorili narodni
predscdnlki. Jugosovanska republika - cd
Carlgrada do Brave, cd Trsta do Mitrovicc re-
pubhka Jugoslavija hi morala biti cilj vsakega
JugoslOvana. kateri res zeli kako svobodo. ma
predek IN kulturni razvoj jugoslovanskim naro-
dom.
Zmaga zaveznikov lahko prinese to. kar zeli
hga. Prinesc veliko Srbijo he DO pa prinesla
republikc. Zadnjo 81 morajo Jugoslovani SAM
izvojevati. Ali hi pa ne bill pogoji "a republiko
bolJSi, tc so Jugoslovani - ali vccina teh - re
enkrat politlcno zdruzeni V cni monarhiii? Jazz
pravm, da BIZ &c so Slovenci. Hrvatjc in Srbi
cnkrat zdruzcni V cni svoji DRAW. nj jim treba
wee Skrbcti, kaj DO rekel Dunaj; poskrbcli bi lie,
da Sc iznebe svojcga kralja in Ia posel ne DO teak.
kadar bodo narodi "a to. Potcmtakcm hi bila
ZclJa hgc lc pomoznO sredStvo do boljSc prihod-
noSti in do pravega ella, in Ge hi slovenska liga
to izrccno povedala ma prvem meStu svojcga pro-
grama, imcla hi vcliko wee pristaSev i'm mani anti
patti. Konec prih.)