davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Baraboo weekly news. [volume] (Baraboo, Wis.) 1912-197?, 1915-12-16

spending several months at the lake.
has returned to her home in Excelsior,
Mr. and Mrs. Joeeph Duddleson and
daughters. Miss Gladys and Mrs. Chas.
Sefkar, and their son, Leroy Duddle-
son, of La Vale came to attend"A Pair
of Skies at the AL Ringing Theatre.
Miss Belle Atom of the Baraboo High
School class of 1914, underwent an OPP
GRAFTON for appendicitis at st. Mary's
hospital at Madison yesterday. She is
doing nicely.
Mr. and Mrs. George Gall and two
children went to North freedom to at
tend the funeral of Mrs. Calls grand
mother, Mrs. Henrietta Harmon.
Mrs. VIM. Wooley and little daugh
ter, who have been guests of Mrs. Woo
ley's sister, Mrs. Judevine, have re-
turned to their home in Reedsburg.
Gust Lewis has received from the
WCodman Accident Association of Lin
coin, Neb., check of $3.50 TO- in full
settlement of his claim for injuries re-
ceived in runaway May Is.
Baraboo weekly news. [volume] (Baraboo, Wis.) 1912-197?, 1915-12-16

guests of Mr.. Hyer's mother, Mrs. w.
S Hyer.
Mrs. P. j. Conway and son of Sech-
lerville. who have been guests the past
week at the Fl ]. Borchers home, have
raturned
This week iasue of the Boo High
News is the last appearance of the To-
cal high school paper until after the
first of next year. 1t contains among
other interesting matter an article en-
the basket ball outlook and gives TIE
schedule of games for the season 8
follows;
Dec. 10, Kendall at Baraboo
Dec. II, Portage at Baraboo
Dec. %, open
Jan. z, Waukesha at Baraboo
Jan. IA, open
Jan. 81, La Crosse at Baraboo
Jan. %, Reedsburg st Reedsburg
Feb. 4, Tomah at Baraboo
Feb IL, La Crosse at La Crosse
Feb. Is, Reedsburg at Baraboo
Feb. Is, Tomah at Tomah
March 3, open
March 10, Waukesha at Waukesha
March II, open
Miss Eleanor Wettstein has returned
from visit with her aunt, Miss Vena
Schranke, at Ableman.
Miss Jessie Simpson of North Free
dom is guest of her sister, Miss Mary
Simpson, in Greenfield.
Miss Ellen Kasdorf, WHO has bee
Baraboo weekly news. [volume] (Baraboo, Wis.) 1912-197?, 1915-12-16
Dollars Will Double
Quickly II Invested In
Clark County Land

Do you know that CLARK
County is in the@land for dairy
rloducts and that all Wiscon-
sin crops thrive there and that
it is an ideal place to make
your Home? I am sure that a
trip over our Clark County
Lands would thoroughly sat
isfy you on those points and I
feel safe in saying that man
who can't see a great future
there, would not know how to
c.s ate an Estate for himself
anywhere,
We will hereafter make week
ly trips to Clark county AND
WILL BE glad 20 have you
accompany us if you are in the
market for improved and ur-
improved Land. Come. and
see US and talk it over.
We also have a nice list of
Sank county and otherJ Wis
consin Farms, ranging in size
from S to 800 acres, that you
should investigate before buy
ing in this vicinity. IF you
are contemr .a::I:g purchasing
a Home in the city. look over
some of the nice HONEY
ho5 es that we shave for sale.
We can save you money.
T. EdW. Mead
100 THIRD. ST. PHONE..sO- W
Real Estate and Gener q I'm
SuraRce.
Baraboo weekly news. [volume] (Baraboo, Wis.) 1912-197?, 1915-12-16
BARAB0O VALLEY
FARMERS CLUB

The Baraboo Valley Farmers club
will meet Friday evening at the Glen
Vile schoolhouse. The Park View club
has been invited to meet with them.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Stew. (NO.) 428.
Sc Vec VOhunStVa!

IL zveznega glavnega mesta prihaia sumljiva
in razburjiva vest; vlada hoGe baje kongresu
prcdlozti zakon, ki maj il dovoli MILLION dolariev
ma leto "a uvcdbo obscene ''tajne sluzbe" We
dinjenih drzavah podrobnostih tega namera-
vanega zakona je slisati, da bodo agent novega
spionaznega sisema nastavjeni vseh sIojih pre-
bivalstva; da bo njihova tajnost Gimboli zavaro-
vana bodo oznaGcni lie Stevikami svOjim pred
stavljenm pa bodo moraG poroGati vse, kar opa-
zijo i'll kar jim bo zdelo vredno poro6ania
Ce bo ia zakon sprejet, je neizogibno potrcb-
ma Sc druga poStava: Ali mai Sc boginia svobodc
odstrani IL ncw-yorSlc luke, ali pa Sc boie - maj
pOcg ME napravi Sc veGji kip Spionaze ki Sc
bo royal boginji.
Ma poSevni ploSci ki vodi od svobode tran
stvo drsajo Zedinjene drlavc boljinbolj navzdol
Amerika zc davno hi wee zged svobodomiSclnim
in demokratiGnim clementom Evropi; zdai pa
kaze, da pridemo pray kmau ma nainizio stopnjo,
ma kateri stole najboli reallcionarne i'm avtolra-
ticne dezele Evrop in Aziji. T. militarizmom
priGenia, potem sledi Spionaza, in naposed Sc
izpremene Zedijcne drzave veikansko jeGo.
Vlada msli to tajno sluzbo porabiti "a tako-
zvano konterSpionazo; TEN pac nj dvoma V
Washingtonu preprcani, da imajo tuje Via.
de vsakovrStne volume in tajne agentc Zedinje-
nih drzavah, pa 81 belijo glave kakScn naGin
bi sc reSile te nevarnosti.
Tega Jim ne mogoce zamerit Ali pomnoze-
no vohunstvo je nainesreGneiSa ideia. XII Sc je
mogla sploditi katcrikoli zeniani gavi: kajti
zoper tuje Spione bO dOmaGa Spionaza pray malo
zalega, "a amcrSko prebivalstvo pa lahko posta-
ne neznosna mora.
Ce zahteva "a to fino institucijo million
dolarlev, sc bo nasavia celia armada takih gem
temanov, Xxi bodo vtikali svoje nosove V tuie "a
deve. kdor dob tax job, 81 ga bo hotel tudi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
SOdnijske prepovedi.

JuStica je sluzabnca zakona Sodsca SCitiio
III lzvrsuJejo poStave.
TAX je nauk po vseh civiziranih dezelah
sveta; tudi Amerl je tax.
Nauk. Praksa jc nekoko drugaGna V ne
stevilnlh slucajh je juStica sluzabnica kaptalz-
ma in sodiSca Scitijo in podpirajo interese kapi-
tastov. In teptajo zakone
Marsildo miS da jc to nemogoce SodisCa
so svetlSca, kjer ic pravica donna, in sodniki so
nJeni veliki duhovniki. Ce Sc ze ma sodSCa ne
be bio zanaSati, hi bo pray tako kakor cc hi mo
raj tloyek hoditi po vodi
Ali te visokc misli svetosti justice imaio
zelo malo Stvarne vejave. Kdor Sc koliGkai "a
nina "a proceSe, katerih stoji ma cni stran ka-
pltal, ma drugi pa delO, Sc ie neStetoErat ahko
preprtaL da nj gospa Pravica nikakor siepa,
ampak pray dobro vidi, kje je veGia moe
lzJeme Sc nahaiajo tudi med Sodniki vGasi
sc zgodi, da dobi delavec pray tudi ce ie niegov
nasprotnik bogatn. Ali dovolj je zalostuo, da
so to izjeme mnogo wee ie takih slucaiev, da ina
10 slcer delavci resnici prav toda pri sodiS6u
ne dobe pray. Mnogo je takih SluGaiev, da Sc
postava enoStavno razvelja javi, Ge je delavcem V
prid, ali pa da siloma zasuGc tako da koristi
kapitalistom.
West Virginia je drzava, ki io pozna vsak
zaveden delavec AmeriIi West Virginia ie
drzava, kateri so premogarsli baroni takn
odlocno poStavil ma staliSGe Might is right
da so sc drugi velcizkoriSGevalci uGili cd njih.
kako Sc uporablia sia elm uspeSneie proti DELAY
Stvu Colorado ie bila potem zc kopiia orig
nall bill West Virginij
Tam stole kapitalisti Sc danes ? vso odloc
noStjo ma Svojem nekdanicm staScu: ker imaio
denar, imajo moe; in ker imajo moe imaio vsr
pravicc. Zakoni in konstituciia so prazna pena
VOLTA kapitalistov ie vse
Zedinjenh drzavah imamo nedvomno
zdruzevalno pravico. UStava jo garartira Tuii
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
LetO (VOl.) X.

West Virginia spada med Zednjeve drzave; ali
~ rudarJe III tam zdruzevame pravce. Premo-
garSki magnati ic ne marajo, zatorei ie nj.
Ioda - kako morejo jamski kapitalsti "a.
braniti, kar dovoliuje zakomP
Ehos'avno pomoGjo svojh sodnikoy
No so prisi lani zastopniki rudarske organizaciie
' Golfers, w. Va, da hi poiz<usili organizrati
ondotne premogarje, so druzbini ovaduhi takoi
naznanlli njih prihod Pittsburgh and West Vir-
ginia Coal Co, ia je pa zahtcvaa od sodiSG mai
uStavlJo delo organizatorjev In dasi imamo V
Ameriki zdruzcvano pravico ie sodScc izdalo
prcpoved, katcro zahteva kapitalisti.
Prepoved je bla seveda nezakonita. Postava
pa Stoji Seveda mad vsakim sodiSGem. Po pravu
Ne more nohen sodnik razvcliaviti ustave ali pre-
povedatl, kar jamti ustaya Ma TEN staScu so
Stal tudi zaStopniki rudarSke uniie Delali so
nadalJe, da bi uStanovili organization
20 pravu ie bilo to popolnoma V rcdu. Am
pax pravo nj moe, tcmvcG narobe SodiSGe ina
vecJo moe cd organizatorjev, in sodSGc ie DO
zvalo organlzatorje ma Odgovornost zaradi pre-
zlranJa sodiSGa Prepoved je bila izdana ze pred
wee kakor enm lctom Ker 10 pa kapitalisti <.
vedno potrebujejo, Jim ie uliudno sodSGe ustrec-
10 IN obtozeni organizatorji James Cakes Frank
Lovinski Hiram Stevens in Fanny Sellens so bill
obSojeni vsak ma Sest mesecev zapora
Da Je sodiSGe krvo ravnao, ic iasno. kakor
bell dan. kaj to pOmaga? SodiSGe jc tako
ukrenio, i'll sOdiSGe ina tudi moe, tla izsi izyrsi
tev svoJe sodbe OrganizatOrji so imeli pray, pa
bodo vendar pol leta sedcli
Brezupniki miSlijo, da nj spoh romoei zopet
take reel. Ali Ge hi Sc spomnili. kdo vol sodnikc
Iii drzavne pravCfnle in &c ne hi pri votvah DO
zabili, kako sodniki in drzavni pravclnik raw
nall mimi, pa hi volili svoie ljudi bi Sc re take
krivice odpravie. Delavci hi morali hoteti -
to je vse.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

ohranit kajti med Spice navaClno ne hodiio ne.
sebicni idealisti Da ne izgubi svoji zasluzkov bo
moral dokazati, da je potreben; torei bo moral
odkrvat in porocah sumljive reel
Kai pa, Ge ne DO mic sumliivega?
no je bo SocialiSicno gibanje povojih
so vse Wade cvokotae zobmi zaradi neznanega
strahu, pa vtihotapljale V vse deavske orga
nizacije Svojc Spone ola hi dobile materiiala "a
preganjanjc in zatiranje. Taxi poStenjaki so te-
daj iskali. lSkali, ker navadno niGesar MISC nas
SO sami fabrcirah atentate in zarote da so imeli
kaj porotat in sc elm pobahati.
PRAY to ie priGakovati, Ge Sc tukaj vpeie
Spionaza zoper Spionazo in zarote Vohun bodo
hoteli ziveti; vtikali bodo svojc nosove V drr
Styeno in privatno zivljenie, vsal lonec in
vSako spalnico. &c pa he bodo naSli mic ''pr-
mernega" ,bodo sami ustvariali, da he oStane njh
delo "ncpodno".
Nlada mlSh ma varStvo zoper tuio Spionazu
kdo pa j garantira, da ne bodo njeni Spioni su
zili povsem drugim namcnom? V tel dezeli svo.
bode ie re sedai toliko vohunstva da ahko tex
muje Rusjo Protsalonske lige in druge pro.
hbicionistiGne Organizacije pripoveduiejo javno
in Sc Sc bahajo tenn, da imajo svoje Spione po
vSeh salonih i'll restavracijah. Druzbe moral
nih' babnic Sponirajo ma plesih po umetniSllih
razStavah i'll muzejih. KapitalistiGn agenti vo-
hunjo po delavskh organizaciiah
Ako SC vpeljc tista ofcielna Spionaza, XII 10
n"mcravaio WaShingtonu bodo vsi clrugi vo-
huni hoteli meti svoj dobcek cd ME, in veliko
boil kakor zaS6ito pred tuiimi sovrazniki bo
SIullla kot SpicelSka institucija vSem nazadnia-
kom IN mukcrlem, zlaSti pa kapitalStom V nepo-
Stonem boiu zoper dclavstvo
Zavedni proletariat V Ameriki ina naiteht-
neiSe razloge, da uprc takm mraGnjaskim ma
menom
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

soclalSticni "Vorwaerts" ustavlen. ker ie kriti
Zlral vladne ukrepe zivilih. Ce so imei urcd-
nistvu razlog "a tako kritiko, ga ina paG tudi
preblvaStvo. Ia Stroke ljudske sloie pa je mir
edno upanjc. Nemcija lahko zmaguie So ma
dVeh all treh bojiScih, prebivalstvu pa tenn ven
dar Ill ME pomaganO, niegova beda raste elm
dale zavaGi vojna
LjudStvo pa vidi, da nj Sc nikakISnepa ma
MIA, kajti vojna lie Siri in Sir Naposled mo.
raJo tudl tisti Xxi so Zacetkoma verieli da ie bla
NemciJa napadena i'll XII lani pO prodiraniu V
BeSllIi, letos pa po napredovanju Rusiji prica-
kovai, ola bo kmau klanje pri kraju, spoznati.
da III Srbija napadla Nemcijc in da nina nemSlo
lJudStvo nobenlh meresov Carigradu
vojna je upijanila vec ljudi, nego je bo pri
cakovati. Beda pa ie ze marsikoga zopet iztrez-
mia. Ma mesto militaristiGnega navduSenia pri-
haJa gospodarski Obup, in TAKEN polozaiu nc
bi bilo mic cudnega, Ge bi zacele sratiaioGe mase
nekolko glasneje govoriti in protestirat pa
svoJe proteste podkrepiti tud kaksnim kan
nom, Zalucanim sipo
Kruha ho6e ljudstvo.
no Sc je oglasi "Vorwaerts' GA ie pruska
Vlada suspendrala; tako mu je zamaSila usta
LJudstvu Jih hOce ZamaSiti $ svicenkami To 10
pomirJevalnO sredstvo. Gotovo; kdor bo mrtey
ne bo wee zahtevai krna iii lie i, Tie isrotest;rsl
Belgija je premagana Srbija je prcmaeana.
ALI NemciJa zmaguje doslej. Ia ljudstvo ie pa.
kakor sc vidi, vseeno, poraz ali pa zmaga; to so
racuni monarhov, vlad, velekapitalistov, ljudstvu
pa cstane beda vsakem sueaju.
karkoli teoretiziraio in filozofrajo blapo-
slovu In dob6kih vOjne, velja lie "a gospoduio6c:
"a narode je proklestvo "a znagovite in ~
porazene.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
Miru ST Zele.

bivstvu kapitalizma je konkurenca. kapita-
lizem pomen narascanje bogastva pomocjo tuie-
"a della. kapital je V raznh rokah, endenca ie pa
-povsod enaka in Sc imenuje dobcek Kolikor veG
ga pobere prvl, toliko mamie ga ostane drugemu:
cato gleda drugi, da ga odvzame prvemu kolikor le
more; prvi pa brani z vsemi dosegljivimi sred-
stvi. Emo teh sredstev ie vojna V kaptastic-
mem sistemu je nevarnost vojnih spopadov vecna
Ali kapitalizem potrebuje trgovino potrebu-
Je svetovne, mednarodne stike, II jih vojna trga
Nestete kupcJe onemOgoci vojna in TEN ubja
dobicek. kolikor je mogoce. gledajo kapitalist da
sc odskodujejo donna IA profit, XII so ga zgub
zunaj. Eni preurede svoja podjetja "a izdelovanjc
voJnh potrebscin; drugi privijejo svojega bla
ga do najvisje stopnje. Toda vsakem obratu Sc
ne morejo fabricirati granate in srapneli; kupo-
valna moe domacega prebivastva Sc pa tud izcrpa
Vsoka draginja prinaSa nekaj casa profit. potem
pa prepreci kupcijo. Vojna je posledica kapital-
zma, toda ce traje predolgo postane tudi kaptal-
stom zoprna.
Tako je kapitalizem vrtincu IL katerega ne
najde zhoda
Trgovski svet ina prav razocen obcutek "a
nevanost, Xxi mu preti ce ne bo Sc kmau konec sve-
tovnega klanja. Trgovska zbornica Washington
ID. C., je pokazala to Okroznico. XII jo je razpo-
slala trgovskim organizacjam po vseh Zedinjenih
drzavah, pa tud ameriskm trgovskm zastopstvom
po vseh glavnih mestih Europe. Okroznica pripo
roca, maj pravocasno skrbi zbO jSanje in "a
utrditev gospodarskih odnoSajev po vojni
'Ako bi bill sklep miru neugoden pravi o.
kroznica - bi videe Zedinjene drzave usodepolno
znizanje kupovane moci Evropi. Nadalje bi vi
deli zmanjsanje svetovnega kapala znzanje ev-
ropskega nacina zivljenja; pomnoztev sovraznih
zascitnh carin XII b jih jail "a wire dohod-
kov in katerimi bi hotela vsaka dezela glede
ma produkcjo napraviti slueaju vojne samostoj-
no in neodvsno cd drugih dezel.
Neugoden sklep miru bi prinesel vsem Sc dru-
ge nude posedice,, ker b mu sledila doba sploSne
negotovosti in nemra. Zedinjene drzave ne bi
mogle tedaj same odloGevati, kako dalec maj gredo
s svojm oborozevanjem, temvec bi bile prsiljene
ogromne .ojaske izdatke, ma izredne carnske
tarife in druga veika bremena.
''V Evropi bi ogromna bremena razvnea revo-
lucionarnega duha mnozinah, XII bi tedaj lahko
poscgel tudi po gotovih delhi ameriskega deav-
stva ..
Ameriska trgovska zbornica lahko pove, kar
misli, ker MISC Zednjene drzave zapetene vojno
in vsled tega nmaj militaristicne cenzure Ako
ne bi bill klc po mru 'nepatrioticen, bi zastop-
stvo burzvazije Evropi ravno tako govorilo in Sc
glasnee bi zahtevalo mir. Zakaj vojna je ze davno
presopila tisto mejo, katero prinasa kapitali-
stom sploh dobicek. Nekateri bodo imeli cd ME ko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
OtrOSkO delO.

Ameriski moralisti so straSno razburieni. ker
sc tudi delavskih krogih tupatam nekoliko raz-
mislJa VprasanJu, o katerem so bogate familiic
re davno priSe do zakljuGka: O regulaciii poro-
dov. najraznovrstneiSih melodiiah Sc prepeya
SNetost materlnstva in gorecim besedami sc do
Poveduje zenam da so otroc nebesk blagoslov
Ne lie Ameriki: tudi V Evropi je tako
NoJna ubija moSkc, made krepke. pa tudi boil
stare in slabe. Pobila jih bo toliko. da bodo vsc
armade opeSale. Ia nekaj let so re pobrali yse
rekrutei odkod bodo dObili move? Torej je mate
rlnStvo sveto, ker brez NIGGA nj krme "a kanone
NemclJl bo kaJ2er sam boter druzinam XII bodo
mcic mnogO otrok. Cello nezakonsko materin
stvo je sedaj sveto. LAM je bo Sc prokleto
Amerika nina vojne. A tudi tukaj sc razega
klic po otrocih. Casopisi objavliaio hinavske
clanke, dobro vedoci, da Sc bogate dame ne bodo
zmenile zanJe Sodisca kaznujejo razsrjanje vsa-
kcga spisa, Xxi sc bavi regulacjo porodov Pc
kinematografh kazeio najneumneise slike. mai
sabSi sund, katerim koGejo agtirati "a mnopo
otrok
80 Nse te dobrOtnike je pa treba vprasati
CemuY Lahko je namreG pripovedovati da prina-
saJo angelJ otroke, da jih poSilja sam Bog in da
bo tudi skrbel zanje. zivljenju ina stvar DO
vsem druge lice, in kar pripoveduie statistka, sc
prav me ne vienna bozjm poslanstvom otrok
Pred nacopalnim odborom "a otroSko deo ie
Hpovcdala miss Josefina Eschenbrenner Berke-
zaposlcnih mezdnim delom Ne gre torei "a
opravke, XII Jih dobe otroci domaGij, ampak "a
delo, katerim morajo otroci zasuziti denaria. Ma
vsakih sest otrok Zedinjenih drzavah pride eden
HI Je lZkorscan prezgodnjim delom in vecinoma
moraJo delati V ramerah, XII morajo prepreGiti raz-
voJ mladega organizma. V samem New Yorku ie
10000 his, katerih sc opravia domace deo "a
lndustrJo; 10000 druzin ie odkazanih ma tako
deio, katerem ie znano, da je navadno zlasti
zdravstvenem oziru Sc mnogo slabse cd della to-
varni Po ostalih vzhodnih mestih ie izkorisca-
ME otrok enako razsirjeno; ma jugu so pa mai
strasnejse razmere pri delu bombazem
Zakaj ie to potrebno, ce posilia otroke sam
Bog in &c skrb on zanjeY
OtroSko delo ie poceni. Otroci Sc tudi ne mo-
relo uprati in braniti kakor odrasli. Oni so mai
pripravnejsi zivi material izkoriscania Otroci
so bozl blagoslov - "a brezvestne kapitaliste
Zategadelj je materinstvo zlasti proletarsko
materinstvo sveto In preroki kliGcio: Rodite
otroke da bo incl kapitalizem elm vecjo izbero
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
SVincen kruh.

Da ne bo nepotrebnega Zacudenja: Nihce Sc
III lznaSel metode da hi delal kruh liz svinca
In gospodarsko tud ne hi mogla TAXA iZnaidba i.
nett vellke v'ednosti, zaka svinec tudi he pri-
delava loze od mOke. lie to je da ponu jajo liudem
zopet svincenke namesto kruha
POrocilo prihaja tOpot IL Londona in yelia
"a Berlin. Citatelj mora bti sicer sedaniih ca
slh zelo prevlden, Gc porocajo AnglcZi Ncmcih
ali pa Nemci Anglezih. Vojna ie in vsaka
stran bi rada Skodovaa drugi; in ker Sc misli
to vcasi doseci azm je porocilom o nasprotni-
ku mao zaupati.
Toda vestio, Xxi jo brzojavliajo il Londona.
je tako, da jc po znanih okols6inah verietna.
Telegram pripoveduje, da so bill V Berlinu
raZlicn protest. prOti naGnu razdel ievania ziyil
III da so obasti skDene ostrejsimi protest. DO
tlaclti take nemire. Razbijanje sip ma izlozbenih
oknih in penitve po trgovinah so baje vsakdanii
dogodki. Prusko ministrstvo "a notranje zadeve
pa je dalo po vseh delhi mesta nabit lepake. Iii
zugajo hujskacem, da bodo ustreljeni vsem ude
lezencem nemirov pa, da bodo zaprti do deset let
Nj dvoma da razsirjajo take vesti iz Lon.
dona z veseljem. In ce bi bill poozaj V Berlinu
dvajsetkrat slabsi, bi jih to Sc boil veselilo Ne
more sc reel, da je tako vesclje GloveSko ali
krscansko, ampak tako je Ko so V juznem Wa
fesu strajkali :udarji in Fo SOY sngleSkem par
lamentu kritizirali vlado da nj ostala dobra dlaka
ma nJeJ, so tudi imeli Bernu radost To 10
krasna posledica voJne, da zele ljudje svoiemu
bliznlemu najhujSe in sc vesec, ce ga zadene
tudi pOmankanje je posledica vojne. No
beni dezeli nj bcda przaneSla pa tudi Nemciii nj
Da je vzea vlada vazneiSa zivia pod svoio
kontrolo, je znano. Tudi da je dragnia velika.
Je Znano. lie po TEN sc lahkO sklepa da so ne
miri prav lahko mogoci. Spomnmo Sc da je bill
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

stetokrat povedai kaj mismo sedanji diploma
clJl spioh. Zato he bono prav nc preseneGeni ako
sc izkaze ola je res tako, kakor pravi DIR. Gorcar.
ki bi TEN lahko kaj vede ker je bill sam tam
vines. Vprasa Sc lie, cc ina razun besed in mnenia
tudi kaksne pozitivne dokaze.
Gotovo je, &c bi mi sedeli ma vladnih stolih.
da ne bi zaupali ne enemu diplomatu ali polticne-
mu konzulu, pa mai zastopa katerokoli vlado Vsi
hocejo pospesevat nteresc svoiih vlad tistih de-
zeah, katerih ravno fungirajo; svoje drzavljane
pa vsi boil nadzorujejo kakor pa scitio VISA insti.
tucija danasnje dpomacije je pravzaprav nekak-
sna priveligirana Spionaza. Kaj cuda da prestopi
tud meje prvilegija. pa spionira in intrgra "a
potom. &c moreP
Pred krakm je stotisoc ljudi Chicago prote-
stiralo ma Michigan Ave. prOti zupanovi samoiub-
mott. Radovedni smo, kako bodo protestiral tam,
kjer bi protest boj zalcgel: Pr volitvah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

Bivsi avstrijsk konzul DIR. GorGar dolzi vse
avstrijske konzule Amerik in nemskega vele-
posanika Bernstorffa, da so zarot "a unicenie
ameriske oborozevalne industrije in pomorskih
transporter in da vodjo sponazo Mi smo ze ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

Manhattan ie od 433 mlionov osebne do
hodnlne ki le bila po mncniu uradnih cenilccv
podvrzena davku, po zaprisezencm zaslisaniu pri-
zadeth ostao - sest miljonov. Kako revni so
smeriSki bogatini!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

risti do konca. Ali njih stevilo je cd dne do dne
manjse, drugi pa Sc nmajo lie bat da ostanejo brez
profita, ampak Sc boj, da bo po vojn proved de-
maria drugih rokah, to pravi da bo vojna. elm
dalje traje tenn bolj pospesevala koncentracijo ka
ptala in il mnogih sedanjih bogatinov napravila
pritlikavce, XII ne pridejo bodoci konkurenci do
nobene veljave vec.
Tisoc strahOv sc kaze kapitalistom izvzems
kruppa in pescico podobnih bogov liza moritve V
svojih srcih 81 vsi zee mru, da bi spravili zopet
kupcije pravi tir. Ali kapitalizem je znal sunit
pogubonosni plaz proti dolini, ustaviti ga pa ne
zna in ne more. Sabost in nesposobnost kaptali
zma bo kmalu vsemu svetu ocitna
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

List IA korisd dslav-
skesA ludstva. Deiav-
ci 90 opravi6sni do
vsesa kar producirato.
The paper 10 devoted
to the interests of the
workins class. Work
ere are entitled TO all
what tn sy produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

a ZITE'
~
ma Stevilko " oklepa,u.
III 30 nahaia poles va.
sega naslova. prileplfs-
nega spodai ali
ma ovitku. Ako (429)
10 stevilka
tedai vam . prihodnIo
Stevilko naSega lista po-
tecs nnrocpina. Prost-
mo, ponovite 10 takot.
Iron County record. [volume] (Cedar City, Utah) 1893-1982, 1915-03-19
GERMANY MUST
MAKE PREPARATION
UNITED STATES WILL DEMAND
FULL PAY FOR SINKING OF
AMERICAN VESSEL.
Believed by Government Officials
That the German Government viii
Admit Error Of Naval Comman-
der and Pay Damages.

Misunderstanding the German
government voluntarily offers to make
restitution for the destruction of the
American ship William p. Frye, sunk
by the converted cruiser Prinz Eitel
Friedrich in the South Atlantic, and
expresses regret for the occurrence
strong protest will be made by tie
United States with request for re-
paration.
Probably no announcements con-
corning the case will be made, 1t was
said by high officials, until an inyes-
tigation of all the facts has been com
pleted. President Wilson said on
Thursday that searching inquiry
would be conducted.
Officials we're unanimous In their
opinion-and 1t was shared largely by
diplomats--that the commander of the
Prinz Eitel had no right to send the
Frye to the bottom. 1t was consid.
cred probable by officials that the Ger
man government would admit the err
ror OF the naval commander aLI agree
to make the usual reparation Some
officials thought sufficient amends, af-
ter the payment of damages. would be
the concentrating OF the German
officer.
1t was made clear at the state de-
partment that whatever action would
be taken as a result of the sinking OF
the Frye would be entirely disasso-
ciated from the questions arising, out
of the entry into an American port OF
the Prinz Eitel desiring time for re
pairs. The vessel could therefore de-
part. leaving the question raised by
the destruction of the American ship
to be settled through diplomatic chan
naig