Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

so cd Rusov, odlocnejsi cd Belgijcev, in spret-
neJsi V vsakem oziru, Sc bore obupneje,' nego
FrancOzi."
Major Sc je malo zamislil i'll pristavil:
"kot vojaki so Srbi izredni protivniki, nevar-
ncjSi cello kot Anglezi."
n kdor je kdai sliSal nemskcga castnika pri-
povedovati, kako Sc biJe angleska pehota, samo ia
We, kaj pomeni m~ajorjev dostavek.
V "Neue Freie Presse" je porocal Roda
Roda, da SO Sc pri obrambi Belgrade borili An
glen do poslednjega dina vsi so padli kakor
Junaki tik svojih topov, Rusi ma Kalimegdanu so
Sc drzali dobro, a %sijajno so Sc bOrili Srbi.
"Nsaki poedini top, vsak koScek jarka smo
Jim moral i%ztrgati, " je pravil SET generalnega
Staba. "ltalijani hi bill ze davno Sli k vragu."
Gen. pl. koevess je rekel poroccvalcu liSta
laegI. RundSchau' da Je vojna ma Srbskem "a
radl necuveno slabih gorSkih cest in potov mai
tezJa V vsej ~svetovni vojni. Cello slabe galiSke
razmere so V Srbiji Sc daleG prekoSene. CeSte po-
krlva pol metra visoko blato, in vedno vodiio ma
Nzgor in navzdOl, ter imajo mnogo mostov !c
IA silo. Automobile obtiGe vsak hip V blatu. vo-
zovl Sc prekucujejo, mrtvi, cd utruienosti padli
konji leze vsepovsod naokoli. Vojaki imajo pre-
magati nezasliSane napore V TEN blatu. Pri TEN
~doblvaJo lie malo hrane in redkokdai streho. -
Nemcl, Avstrijci i'll Ogri ~razvijajo V plohah dczia
NZtraJnoSt, kakrSna Sc nj Sc nikoli zahtevala. VISA
kdo deli svoj koSGek kruha $ tovariSem, podnevi
do kolen V blatu tisoG. pomoGi lc 2 mokrim pla-
Seem Odet.
Enako poroGa avstriiski vojni porocevalski
urad, HI svari mlSlitl, da jc vojna proti Srbom
toll lahka, da DO koncana ze V par tednih. Boji
ma S~rbskem, sila tezav ma TEN bojiSGu in prot
toll junaSkemu sovrazniku so izredno naporni;
cato moramo dosedanje vclike uspehe naSe in mem
Ske armada ceniti pOsebno visoko. Kdor premaga
takcga nasprotnika, zasluzi najveGje priznanje.
Gotovo pa Jc, da bOdo ZdruZene avStrijSke, mem
Ske IN %bolgarske Gete konGno tudi Srbijo popolno-
ma premagale. Padla sta tudi Kragujevac in NiS
vSe kaze, da DO kmalu VISA Srbiia zascdena."
To Sc je medtem zgodilo, in kakor je videti il
vSeh avstrijskih in nemSkih porocil, tezavami.
kakrSnih MISC imeli ma nobcnem drugem boiiSGu
IN $ %premocjo, Xxi je bila 20 vseh racunih Stirikrat
TAXA kakor srbska moe. Ako hi bill stall Srbi V
enakem Stevilu proti svojim nasprotnikom. hi VOL
ma ma Balkanu vse drugaGe i~zgledala.
IL tcga Sc smejo ~izvajati sklepi. NajvazneiSi
izmed vseh je pa ia, da nj V %slucaiu krvavega cd
loccvanJa militarizem najmocnejSi. u besedami
%nJlhovlh nasprotnikov Sc lahko pravi, da so Srbi
vrSii Gudezc ma bojiSGu. Njihova vojska pa ven
dar hi ME druzega, kakor milica; NTH zenske so
ST bo2svale, pa vendar MISC nikdar zivele V ka-
sarnah. VISA Hjih moe pa je ~prihajala IL prepri-
canja, ia Sc upirajo podjarmljenju, da braniio
koScek svobodc.
Cello Zedinjene drzave hi Sc lahko kai nauGile
IL tcga. Ne militarizma, ampak prepriGanja, da
lmamo kaj braniti, nam je treba, Ge hi nam res
kdaj zazugal sovrazen napad. Tako prepricanje
pa ne prihaia IL fraz America first" Our coun-
try right or wrong" i. I. d., ampak IL razmer, Xxi
so boliSc kakor pod drugo zastavo. SreGno ljud-
Stvo Je naJbolJSa preparedness. Skrb IA javno
%blaginjo. dobri socialni zakoni. poSteno izvrSeva-
ME takih zakonov 10 ic IN varnost dezele wee
vredno cd vseh topov in strojnih puSk. Kajti
orozjc i'll municija Sc izdela, ce jc potreba, navdu-
Senje sc pa ne da fabricirati, Ge nj podlage in po-
goiev zanj.
Dokler je V acknowledgement kraljestvu ia
ko kakor V Sibiriji, ne bo delavec nikdar vedel,
kaj maj brani. Date mu svobodo, date mu pra-
vice in sreco, pa bodo Zedinjene drzave nepre-
m%agljivc. SvobOdo hi znali tudi .Amerikanci bra
nit kakor Srbi.