Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-02
BLAMIRANA POLICIJA.

u'illilliloi faIpraNa protl
Il ~obtozcncem, Xxi Jill je bila po-
liclJa pr znanem obhodu brezpo-
selnih ma ulici HalSted V Chicago
aretirala. Med mimi so bill tudi
taxi, o katerih Sc .jc dokazalo, ola
MISC nit udelezili sprcvoda.
temvct so bill med gledalci ma tro-
t%varju, pa taxi. Xxi SO, ne vcdoGi,
da sc Sploh vrSi obhod, priSli pri
prekora6enju ulice med mnozico.
Zagovornik o~btozenih, sodrug
William Guinea, j. dokazal. da
Je ordnance, Iii daje policiii pra-
vico, da dovoli ali pa prcpovc ka-
kSen sprevod. n%euStavna i'm da jc
to p%otrJcno L raZSodbo najviSjcga
SodiSta Y Illinois. V svojcm go
voru je Guinea dejal:
"MiSlim. da DO odslci policiia
varOvala zakon, namcSto da hi ga
kakor doSlej krSila. Policija po-
INA re VISA leta razSodbo najviSjc-
ga sodiSGa, da tiSta ordinanca nj
~veljavna, ali ne zmeni ST. "a to-"
Sodnik Gemmill ie primal "a
g~ovornikove argumente in je O..
prostil vse obtozence ter ukazal,
da Sc Jim vrnejo bondi v~arSGine.
Ker te6ejo proti MIN Sc drzavne
obtozbe zaradi nezakonitega zbi-
rama in upora, so z~ahtevali, da
Sc takoj opravijo tie pravde, ali
DRAWN pravdnik je zahtcval, da
Sc odloze do 10. marca. Zahtcval
je visoke varsGine in pravil. da
so med obtozenci ''ucvarni zloGin-
ci" z imcni, XII so znana cd hay
marketskega "riota."
SOdrug Guinea mu ic odgovo-
ril:
"SliSal sem izrckc bivScga gu
Nernerja te drzavc in mnogih
pravdnikov. XII so dejali, da Sc ne
hi smelO govoriti q haymarkct-
skem dogodku brcz rdecice sramu.
Onim ljudcm Sc nj udclila praviG
most. i'll Ia pcga hi morala biti IL
brisana IL zgodovinc t. drzave."
Ia chicaSko policijo hi bila tn
oprostitev lahko pouGua. Ali zdi
Sc, da j. vendar nocc pray razu-
,meti. PolicijSki naGelnik Gleason
daje MANFRED cd Sebc ~iziavc, IL ka
tcrih paG odSeva njcgova .jeza. nj
kakor pa M kakSni boljSi Sklepi.
Pc koncani razpravi Sc .ie dial
Gleason intervjuvati in IN jc raz-
vial take prcdpotopnc nazorc, da
hi Sc Glovek prij"l IA glavo. On Sc
vedno vcrjamc. da jc trcba poll
clio prositi "a dovoljenjc, dc hoGc
wee Judi skupa.i V eni smcri It'll
pc ulici. On tudi vcrjame, da i
ma policiia pravico prcpovcdova-
ii SprevOde.
Ali Gleason je vendar dobra du-
Sa. Pripravljcn ic dovoliti brez-
poselnim obhod, ampak noben'
anarchist ga nc sine voulti. In ra-
zuntega Sc lie smejo nositi rdcGe
zastave, kajti pc G|lcaSonovi ne
raldiki pomcni rdeca zastava 49,.
a-nar-hi-io!
Cd Sefa policije Y taken me-
stu. kakrSno jc Chicago. hi Sc ze
Smelo priGakovati. da hi bill ne
koliko pouGcn o takih rccch. Kar
Sc pravicc ticc, j. Stvar TAXA, da
smejo tudi anarhiSti zborovati. ho-
dit, kazati Svoic Simbolc i. t. d. V
tenn oziru ne dclajo ne zakoni nc
naGcla pravitnosti nobenc razlikc.
Cctudi smo odloGni n%aSprotniki
anarhistiGnc t%corijc in anarhiSti-
enc taktikc. kcr vcmo. da DELAY
stvu pray niG ne koriSti, pac pa
vcliko Skodujc, vcndar ne more
mo priznati. da So Smc.io anarhi-
stom odrekat.i >ploSnc driavljan-
skc pravice, kakor hoGc Gleason.
S Svojim razlaganjcm pomona
rdcCc zaStavc So jc pa Gleason
radikalno osmcSil. Ia zastava i
ma namrcc tako malo opraviti Z
anarhizmom, da so 81 anarhiSti
|izvolili Grno harvo, kcr noGcio hi
ii zamcnjavaui 4 drugimi s%truia-
mi.
RdcGa zastava .ic StarcjSa cd
anarhisticne teoriic, rabila Sc jc
re V francoski reyoluciji. nosili