Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-02
DA MI ZAMERE.

kor Amerika. Razllka Je lie ia,
ia lezi sredi Europe, ~Zedinjene
drzave pa loci VISA sirina Atlanti-
ka cd starcga kontinenta. In to
pomeni v sedanji dobi vojne mno-
go, prav mnogo - tudi glede ma
nevtralnost. Svica ina mcje skup-
no z NemGijo. Francijo, Italijo in
Avstrijo; drzave obeh vojskujo'
eih SC skupin so njene sosede. A
merika nina nobenih neposrednih
~gcografskih stikov ne z emo he z
drugo stranko. Ali polozaj ma
morju omogoGa Zedinjenim drza-
YAM trgovino, zlasti voino trgo-
vino 2 Angliio in Francijo; Mem
Giji, Avstriji, Tur5iji in scdaj
Bclgarski ne more prodajati vol
nih potrebS6in, kcr kontrolira
John Bull morja.
Svica pa nina V tenn oZiru no.
bene kontrole. Ma vzhodu i'll Scvc-
ru ina. e. ho6e, prost promct z
Avstrijo in NemGijo, ma zapadu
in iucu pa Z niiiu nasprotnicama
Franciio in Italijo. &c hoce.
In Svica hoGc.
V Rurihu izhajaio6i "GrUtlia-
ner" piSc:
"NainoveiSi izdclki Svicarskih
urarshih tovarn so, kakor je Una
no. municijski deli. XII so naroce-
nj cd Francije. Anglije in Nemci-
jc. Prijatelj naSega lista nam po-
Silia ma ogled zbirko malih in
najmanjSih granatnih sestavin,
XII morajo biti izdelanc natanGno
ma stotinko milimetra. Selc pred
kratkim .ic priobGila Gazette de
Lausanne" dopis IL ChauX de-
Fonds o tel novi tovarniSki pano-
gi, V katerem je bio reGeno:
V nemSki kakor tudi V franco
ski Svici ie bilo ma tisotc dclav-
cev zapoSlcnih $ strogo toGuim
izdelovanjcm razlitnih granat in
Srapnclov. Mcdtem ko vlivaJo
IN take namene pripravljeni O.
brati tezic dele. izgotavliaio dru-
gi - zlasti tovarnc "a ure - fl
neiSe dele nabojev. Izmed vseh
pogodb. Xxi so bile sklenjene Svi-
CT. odpadaio cd zaGetka vojnc mai
glavneiSi "a Francijo. Ia naro-
ella, Xxi obscgajo StotiSoGc koma-
dow. so takorekoc VISA ze izvrSc-
ma. Razume Sc. da So zclo ublaZi-
la brezposclnost. XII ie vladala V
naibolj cd vojnc prizadetih indu-
striiah.
Poslej ne DO Francija vec po-
trebovala sodelovania SvicarSkih
tovarnaricv, kar jc ncugodno in
obzalovania vredno - "a naSc
delavce kakor tudi N mnogo ma
Sih industriicev. Xxi so Sc nitro u
redili 20 razmerah. Zato potre-
bujc Anglia Sc nadalie sodelova-
ME nash tovarn; L nekatcrimi IL
med niih .ic sklcnila velike po-
codbe "a dOlgo dobo. Ncm6ija ma
daljuie svoie narocbe in nam. ka-
kor Franciia in Anglia, dodaja
"a fabrikacijo potrebne Surovinc.
Tako govori poroGilo lauSanske-
GA mcSGanskcga lista. Torej ia
bricira in dodaja en- del SWEAR
skc industrijc rcsnicno ncpristran-
sko ncvtralno trem vojSkujocim
So drzavam vojni material. tako
da Sc meri vsem z enako nero in
sc ne more nobena pritozevati "a
radi krSitvc nevtralnosti cd stra-
nj svicarskih industrijalcev. kljub
temu ie "a Svicarjc nepriietno
Guvstvo, &c vedo, da so vsled do
dajanja municiic dclezni uniGe-
vaBja &loveskega zivlienja in kul-
turnih del.
Nasprotno pa ie priklicala voj-
ma tudi stare, mirno Svicarsko in
dustrijo V novo zivljenje. Vsled
nczadostnega ali popolnoma pre-
preGenega uvoza lesenega oglja IL
Franciie so bivsi oglarii V blizini
Creux-de-Van zopet zaceli dclati,
kar Sc vsestransko pozdravlja."
Nemci, Francozi in Anglezi so
sovrazniki; vsai njih drzave 30 81
sovrazne. Toda Svicarski indu-
strijalci sc ne mcnijo "a to. Kdor
naroci in plaza, dobi. kar zahte-