davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Ekalaka eagle. [volume] (Ekalaka, Mont.) 1909-1920, 1915-03-19
When Preparinu Croquettes.

To make the beaten egg in which
you dip c%roquettes go further use hot
water, beating all the while.
The proportion is three tablespoon
fuIS Of water t. one egg.
The Ekalaka eagle. [volume] (Ekalaka, Mont.) 1909-1920, 1915-03-19

What did Jobs wardrobe consist Of:
Three wretched comforters.
When is the worst weather for rats
and mice: When it rains cats and
dogs.
What word is that which deprived Of
a letter makes you sick: Music,
The Ekalaka eagle. [volume] (Ekalaka, Mont.) 1909-1920, 1915-03-19
SOME PULLING "CORNS."

3. Corn crake. 4. Corn cake. 5. Cornu.
copla. 6. Corntiower. !. Cornerstone.
:. Popcorn. 8. Cornice. 10. Acorn. II.
COTnet.
The Ekalaka eagle. [volume] (Ekalaka, Mont.) 1909-1920, 1915-03-19

An adjustable ht lining which may he fastened to the inside OF he crown
nnd which is supplied with q band of rubhmrt TO be Slipped over the hal to hold
the al in pMce is a millinery novelty. 1t des away with the necessity or
pins and holds the chapeau most securely in position. The device consists Of
n silk or satin hat lining with a tuck applied about al inch from the outside.
crown Of the head. TMs. clever novelty "a invented b! Ora Cne, the famous
millinery designer
The Ekalaka eagle. [volume] (Ekalaka, Mont.) 1909-1920, 1915-03-19

Photo by American Press Associations
il 4 ~ AR is & dreadful thing. children. I'M it is caused by men vo a1wavs
W. permit their minds to dwell o n "a When you grow up ito man
hood INT WoHanhood don't let the thought of war enter GU heads
Think more Of the ways to settle disputes by peaceful means 1t i
Inc way you think n the people around yu think that counts If the neo-
think there's should be "a hen The government thinks that "a also for
the people a. a whole are responsible for what the president mo his ~.
visers do.
Here is an example of the terrible power of Of the implements of war
This huge hole in which the man is standing and around which many chill.
dren are croWding as caused by q bomb dropped from a Zeppeun airshin
a Antwerp. Belgium. This city is now held by the Germans. who captured
it after severe fighting. in which hundreds on both sides were killed
The Ekalaka eagle. [volume] (Ekalaka, Mont.) 1909-1920, 1915-03-19
IELEGANCE OF EMeRoiDERlE:

Rich emhroiderics will be much
used for rirdleS.
E.yelet embroidery will he much
used on white hatiste dresses.
Hand embroidered underwear
increases in deSirahility.
Dull gold and metal ambrOil-
cry appears on many drcssy chif-
{ fon OF lace blouses.
Embroidery in dull gold or sill
Yer appears on black or colurel
! net or chiffon gowns.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
SUMANE ISPIRKTI
BELGIJA.

Philadelphia, Pa. John Wana-
zinomas Amerikos Milo
nierlus, lake Racquet Kliubo BAN
kieto padave sumanymq, kad Ame-
rlSa atpirktp Belgijq nuo Vokieti-
jos.
"supraskit, kad mes nenorine
laikyti Belgijos,-sake jis-bet tik
norime isgauti jai laisve... Belgi-
ia galetu atnoket NUNS veliaus."
Kalbetojas sake, kad atsirastu
kurie Amerikos valdziai
paskolintu 100 milionp doliariu tam
tikslui, jeigu tik to reiketu. Kal-
betojas taipgi iSreiSke nuomone,
kad Amerika padare didele klai-
dq, kuomet il neprotestavo prizes
sulauzymq Belgijos neutraliSkumo.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
IS AMER|KOs.
GRAS1NIMO LAISKAI
NEPALIAUJA EJE.

Washington, D. c. Washing
tone gauta laiskas, issipstas is
'an francisco. Laiske grasina-
ma kad Washingtono kapitolius
Duslas issodintas padanges lie
pos 81 d. Kapitolius dar stow
c'elas, bet Washingtono policija
apstate visur sargyba If daboia,
kad koks pamiselis, vokieciu sim
Patlzatorius, istikro tokios kvai-
iystes nemegintu padaryt, kaip
kad Holt jau padare.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
ATMETE DIDELI
UZSAKVMA.

Buffalo, N. Y. Firma Repub-
lie Metalware Co. atmete talki-
ninku uzsakyma padirbti so mi
lionu karabinams patronQ. Fir
mos ved@jas Foster apreiske, jog
nedirbs ginklu ir amunicijos il
neprisides niekuom prize palaiky-
mo zmoniu skerdyniu Europoj.
Kaip galima is pravardes manyti,
Foster yra vokiSkos kilmes, tai
nelstabu, jeigu nenori dirbti
amunicijos, kuri prizes vokietius
butu sunaudota,
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
MlLzIN1sKOS TALKININKu
ARKLIDES.

Hammond, Ind. Francuziios
lr Anglijos agentai mieste Calu-
met plrko IS akrus zemes, ant
kurlos bus pastatytos dideles
arklldes, is kuriu bus siunciami
Francuyon ir Anglijon Ameri-
koJ sup'rkti arkliai tu krastu ka-
Rusijai Amerikos
arkllu nereikia, mes il namieie
turl daugiau arkliu, negu jai rel
kla. IS tq arklidziu manoma
siqstl Europon kasdien po 1900
arkliu.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
PERSERGEJIMAS GINKLU
DIRBTUVEMS.

Cleveland, o. iris cionyks6ios
sinklu If amunicijos dirbtuves
gavo is Washington persergeji-
ma, jog koki ten suokalbininkai
sutare yra dirbtuves iSsprogdinti.
Peerless Co. gavo uzsakymq uz
8 milionus doliariu padirbti ka-
rabinu vamzdziu.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
Is kareS Lauko.

Berlinas. Oficialis vokieciu
pranesimas, isleistas liepos FL d.,
sako, kad Suvalkijoj & pietus
nuo kelio tarp Mariampoles If
Kauno mes uzatakavom ir pa
emem kaimus Kiekeriskius If Ia
nauka. iris rusu pozicijos, gu
lincios viena uz kitos, tapo uz-
intos."
Berlinas. Anot zinios, ateiu-
sios is Liepojaus, rusai prizes ap-
leisiant Ventpyli (Vindava) buk
padege miestq il ucsta. Didesne
dalis miesto, sakoma. tapo sunai-
kinta. Sakoma taipgi, kad rusu
kariumene uzdege kaimus ir XII
tose dalyse KurSo gubernijos.
(ldonlu, kad kalp t1k kur vOk1e-
ciai ineina, tai miestai dega, o
jie leidzia zinias, kad rusai degi-
ma. Tokia pat zinia buvo is
siauliq, 0 zmoniu laiskai paskui
patvirtino, kad vokie6iai miesta
padege).
Petrogradas. cia atkreipiama
atyda j tai, kad kariskas kritikas
rusu laikrascio Russkij Invalid,
kuris labai arti stow prize rusu
generalisko stabo, jau dvi dieni
paeiliui smarkiai uzsipuola ant
talkininku. Jis nurodo j tai,
kad kuomet ant fronto eina iau
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30

Vokietija rengia, kas reikia,
prize kares vedimo ziema Taigi,
matyt, j netiki, kad kare Xxi
ziemai paslbaigtu.
VokiSki orlaivininkai megino
bombomis isgriauti Varsavos til
tus, bet tas nepasiseke; bombu
expliozija uzmuSe vien kelis civil
listus, o tiltu nekliude.
Ant piet-vakarinio kares lauko,
taigi Austryos su ltalija, smar-
kiausi muslai traukiasi dar Wis
Goricoj (Goritz). Provincijos
tos sostlne, to patles vardo mics
ta, italai smarkiai bombarduoja.
ItaIai uzeme svarbias pozicijas
Monte San Michele. Cia italai
paeme 1900 austru. Smarkus muSiai
buvo prize Sagrado If Monte Lei
Busi. Visas tas vietas paeme
italai. 1talai apvalde visas aug
stesnes vietas aplink Gorica, tai
alsku, jog If pats miestas ilgai
gintis negales. Italy kariumens
pri6jo ir prize trieste If stengiasi
il apsupti ir tokiu budu priversti
pasiduoti.
Adriatiko jurese italai uzeme
salas Pelacosa. Jos susideda is
triju is vandens iSkilusip nuogu
ttolu, bet turf strategiSkq svarbq !;
zmonlu ant jq nera.
lsonzo paupiuose buvo taipgi
musiai italy su austrais If JUGS
sumuse. Ant kairiojo sparno ita-
lai uzene CANA didelius plotus
glrlos. Ant desiniojo sparno ita
lams teko didesne dalis kalw1
Monte del Basti.
Talkininku laivynas bombar-
duoja Turkijos miestus Azijos
pusej; angliSka gi zemes kariu-
meme nuo Persiskos juriu ilan-
kos upes Eufrato pakrasciais
traul,ja Wis giliau Turkijon If
veja j siaurius turku kariumene.
Prizes Turkija zada stoti If tia
lila, mes Turkijos agentai megina
sukelti mahometonus buvusioj
Turkijos valdyboj, o dabar ita-
liskoj kolionijoj Tripoli.
Turkai mano, kad Oar ianeliu
ir pusiausalio Gallipoli Turkiia
neistengs nuo talkininku apgin-
ii, todel noretu kuogreiGiausiai
taikytis su talkininkais.
Paskutiniai nepasisekinlai ru
ST., nuo kuriu daugiausiai tike-
tasi, sulaiko Balkanu tautas nuo
susldejimo su talkininkais. Nors
jos nesirisa su talkininku prize
sais, bet nesiriSa nei su talkinin-
kais. Rusijos nepasisekimai
labjauslai neutraliSkumq Balk ,nu
palaiko. Bulgaria. gie aiskiai
krypsta Turkijos pusen. j per-
leilzia per savo teritorija amuni-
CHA If ginklus, siun6iamus Tur-
kijon is Vokietljos. Del tu paciu
priezasciu karen nesikiSa, nesi-
risa su talkininkais nei Grekija,
Aci Rumanija.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
TRuKSTA PINIGU RAUDo-
NOJo KRYzIAUS DR-JAI.

eon' D. Z. kalp ma
noma, Amerikos Raudonojo Kry-
zlaus ant kares lauko pasiusti
daktarai If sergantiu prizziure D.
JOS lures but atsaukti, mes ju uz-
lalkymui truksta pinigq. Wen
BelgiJoj norma Amerikos Rau-
donojo Kryziaus Dr-jos skyriu
palalkyti; norma skyriu palai-
kyti Serbijoj. Pinigp, draugijai
sur'nktu AmerikojJ isviso yra
SI,56o,ooo; uzteks ju Xxi spalio
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30

d2 perlauzti vieliniu ivory. Tai
klnlnkai paleidzia j tas tvoras di-
dellus automobilius, kurie su tam
tlkrais peiliais if kriukais nunesa
viellnlu ivory pinkles if padaro ke-
liq pestininkams.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
SUEME PO as METU.

Covington, Ga. 45 metus at
gal sunus uzmuSe moteri Nc
Carl. Sunus paskui pobego If
isejo j kunigus il dabar atkakc
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30
Metal XXIV
Dideji Kare.


ma jspeti, kuri puse virsu palms
ypac vakaruose, ky vokieciai ka-
res pradzioje laimejo BelgiloJ If
siaurin5j Francuzijoj, prie tg lai-
mejimu pasilieka, o kaip kur net
daug nuzude, ileido francuzus
savo teritorijq. Visas vokieciyl
laimejimas apsirubeziuoja tuom
kad iie isnail<ino BelsijQ If siau-
rinc Francuzijq, istiIro tollau
ncnuzengc, o kaip kur dauS nu-
zude. Dabar ant vakarinio ka-
res lauko musiai eina Wis tose
jau vietose nuo senai, bet Juose
vokicciai neiveikia irancuzp, 0
francuzai vokieclq.
smarkesni musiai dabar ant
vakarinio kares lauko Gina Vos-
ges kalnuose. Pereita subatos
diena francuzai uzpuole keliose
vietose vokietiQ poziclJas tarp La
Fontanelle ir Launois If ateme
nuo vokieGip pietine dali mieste-
lio Launois. Cia nelaisven pa
eme 700 vokietiq. Kitur eIna
wen artileriju imtynes. smarkus
artileriiu besisaudymas per visa
subatos diena ejo tarp uplY Oise
ir Aisne; smarkiausiai saudytasl
prize Arlois.
Vosges kalnuose francuzai su-
drutino nuo vokieciq atimtas po-
ziciias. Prize Bau de Sapl ne
laisven pakliuvo SIS vokieciai ka-
revival ir II aficierlc Prize Soft
chez, QucnneVieres, taipgi lie
Pretre giriose ir prize Bau de Sapi
francuzai paverze vokieeip apka-
sus prize Lannois, kur francu-
zams telo kelios masinines kanuo-
les, apart kelly simtu nelaisviq.
Apie nepasisekimus tose aplelln-
kese pranesa ir Berlino rapor-
tas.
Vokieciai vel bombardavo IS
savo dideliq kanuoIiu Francuzi-
Jos portq Dunkirke, bet kaip uz-
tikrina Paryziaus raPortas, ne
daug ten nuostoiu pirdirbo.
Anglijoj kares minister's, lor-
das Kitchener organizuoja naujq
angliska kariumene is 2 milionu
kareiviq, kuri busianti greitai pa
siusta ant kares lauko Francu-
zijon If prizes Turkija prize Dar-
danelip ir AzUon. Tx kas-zin,
ar istikro Anglijoj yra -jau tick
lavinamq kareiviu. Ir pirma
anglai garsino, kad pasiunte
Francuzijon 2 milionu kareiviq,
vicnok nesenai karcs ministeri-
ia pagarsino, kad ant Europos
sauszemio yra tik 10000 ka-
reiyiq, taigi nepasipsta ten nei
puses miliono. Norinciu kariu-
menen stoti Anglijoj yra mazai,
o kad ten nera priverstino kariu-
menej tarnavimo, tai su prievar-
ia, kol Anglijon priesas neisi-
verze, kariumensn init negalima,
norinciq 81 is liuoso moro pasi-
samdyti neatsiranda pakaktinai,
mes dabartine kare yra kitokia
ncgu su laukinemis tautomis, ar
ba su puslaus;nemis, su kol<io-
mis- Anglia nuo senai kares yes
dav6, vengdama karip su Mill
tariSkomis tautomiS.
Ant siaur-rytinio kares lauko,
taigi Lenkijoj, Lietuvoj If Latvi-
joj austro-vckieciq kariumenei
sekasi geriau bent Xxi siol. Cali
CHA nuo rtfsq kariumenes tapo
isvalyta, o apie ten ir j Prusus
isiverzimQ negali but tuom tarpu
nei kalbos, mes rusu kariumene
ant visos kares linijos yra atgal
stumiama ir vokieciq kariumene
lenda Rusijon Wis giliau, uzima
daugiau Rusijos krastp, isiverzia
! tokius, kur pirna, kares pra-
dzioj, jq nebuvo.
Didziausias muSis, kokio dar
ant zemes niekados nebuvo, eina
dabar uz Varsava, bet Xxi siol
be svarbesnip pasekmiu, nors
abigvi puses Judo labai daug
kareiviu. Abudu krastai pasigi-
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30

prlvestl prize to, kad Italia gall
apskelbti kare ir Turkijai, ypa-
tingai kuomet ltalijos valdzia Ii
no, jog turku If vokietiu aficie-
raj yra atvirai siunciami ! italp
kolionija Tripoli (Afrikoj), kad
ten bedu Italians pridirbus.
ltalijon taipgi ateina ziniu, kad
didelis skaitlius italy rezervistp
yra Turkijoj sulaikytu.
Petrogradas. Vokieciai varo
mirties ziotysna kareivius be jo-
k:o pasigailejimo. Ypatingai Won
Hindenburg stumia tikron mir
tin tielus batalijonus prizes rusu
fortifikacijas isilgai Narewo upes.
Panasaus zmoniu eikvojimo vo-
kieciai nebuvo rode nuo pat pra-
dzios Galicijinio Sturmo. Sulyg
ollclalo rusu pranesimo, rusu
nuostoliai TX; siol nera dideli.
Petrogradas. Kad vokieGiai,
persilauze per Ventos ir Dubisos
upes, smarkiai eina Lietuvos gi-
lyn, ia pripazlsta If rusu oficia-
lis pranesimas, kuriame sakoma
Sitaip:
"Mintaujos apielinkese nebuyo
jokip musiu. Ant fronto tarp
Joniskio-Siauliu uliu-Raseiniu vokie-
eiai stumia toliaus j rytus savo
pirmyneigq.
Tas reiskia, kad vokieciai bene
pasieke Panevezio pavieto if
lzenge Kauno pavietan.
Rymas. Cia ateina privatiskos
zinios, .kad austru tvirtove Co
ritz, delei kurios eina muSiai iau
nuo keliu savaitiu, tapo paimta.
Berlinas. Oficialiame vokieeiu
pranesime liepos 20 d. siaip yra
pasakyta:
"Generolo Won Buelow armija
veda musius su uzpakalinemis
rusu sargybomis. Lake musu
pirmyneigos prie upes Jesios (Su-
valkp gub., Mariampoles paw
If Dembavo apielinkese, j Siaur-
ryeius nuo Suvalku, mes uzemem
keleta rusisku tranSeju."
Petrogradas. Rusu oficialis
pranesimas liepos ~ d. sake, kad
linkui Tukkum (Kurseje) prieso
kurie prasidejo su-
batoj, -buvo atmusti su pagelba
laivu kanuoliu (matyt is Rygos
| siaurius nuo Nemu-
no (Kauno gubernijoD vokieGiai
prisiartino prie Panevezio-Kedai-
niu fronto. Ant kelio ! Kaunq
is piet-vakariu (reiSkia Suvalku
CUB, Mariampoles paw nebuvo
musiq.
Londonas. Korespondentas is
Petrogrado pranesa sekanciai:
kad vokieciai, stengdamiesi pri-
siartinti prize Varsavos-Petrogra-
do g5elezinke lilo, puse-
tinai smarkiai eina skersai Kau-
no gubernijq, if pasieke jau Pa
svalio-P Panevezio distriktu. Ka-
dangi Kauno gubernijoj nera pa
rankiu vokieciams. gelezink Civ,
0 jiems reikalingas yra greitu-
mas, tai vokieciai Lietuvoje veda
kariskas operacijas su raitarija.
Petrograde apskaitliuojama, kad
vokieciai eia turi apie 10000 raj
tarijos.
Berlinas. Oficialis vokieciu
pranesimas, isleistas liepos 20 d.,
sake, kad siaurius nuo Nemuno
(reiskia Kauno gubernijoD gene
rolo Won Buelowo armija pasieke
Pasvalio- o-Panevezio distrikto. Kur
tik priesas buvo besipriesines, jis
visur tapo sumustas."
Rymas. Austrai nustojo $4,000
vyru lake pastaruju musiu prie
lsonzo upes. Italy laimejimai
cia turf pusetina kariska svarba.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30

valde visa JOS rytini krantq nuo
Ostrolenkos Xxi Pultusko, priejo
uet iki Bugo ir apvalde gelezin-
Ikeli nuo Petrogrado VarSavon
ant ploto IL myliu.
j Rusai 81 giriasi, kad visus alta
kus vokieciu kairej up6s Narewo
pusej JIG atmuse SIT dideliais
ljiems nuostoliais, nors vokieciai
yartoja bombas su nuodingai>
gazais. Sulyg rusq raporto vo-
kiecnms Xxi siol nepasisekc per
sikelti / kitq upes Narew puse.
Sulyg rusu raporto, nepasise-
ke vokieciams uzpuollmas ant to-
lyn nusistumusiu poziciju prize
Novo Georgievsko ir lvangorodo
| pietus nuo Liublino, tarp Vislos
Iir Bugo eina dar Wis smarkus
muSiai, bet ir cia vokieGiams ne
siseka taip, kaip jie noretu
mieStas Liublin Wis yra rusu ran
l:ose. Per II dienu nesiliaujan-
clQ musiu suvienytoms austro-
vokieciu kariumenems pasiseke
nuzengti vien Xxi Belzyce. Tarp
Wojslawice ir Chmielnik vokie-
eiai turejo atgal trauktis, rusams
paliko jie savo kanuoles. Smar-
kus muSiai, Xxi siol neisriSti, eina
apielinkese Sokal, prize upes Bug.
Tose ,apielinkese vokieGiai If aus
trai gavo pastiprinimu.
A.! Lietuvoj vokieciams taipgi Sc
kasi Tarp Rozalino ir Sadovo,
Kauno CUB, vokieGiu generolas
Won Buelow sumuse penktq rusu
kariumenes korpusq If paeme
daug kanuoliu ir amunicijos.
| AmerikoniSku laikrasciu kores-
Ipondentas Mason uztikrina, Jog
rusq padejimas Lenkijoj nera
taip blogas, kaip is Berlino pra-
mesa. Jq atakai ant visos linijos
Inusilpnejo. Berlino pasigyrimai
buk vokieciai apgule tvirtoves
lvangorod ir Novo Georgievsk is
kitty Saltiniu Xxi siol nepatvirtin-
tas. Austro-vokie6iu kariumene
Xxi Siol priejo vien prize tos tvir-
toves vakariniu FORTY, ju sunkiu
kanuolip suviai gall juos pasiek
ii, bet prize rytiniq forty prisiar-
tinti negal6jo, todel blogame at
sitikirpe igula su visomis kanuo,
lenis gall is tvirtoves iseiti ir
sustirrinti lauke stovinciq kariu-
meme.
Is Londono uztikrina, jog vo-
kietm zengimas prize Varsavos
tapo sulaikytas ypac ant linijos
rBlonie-Czersk, i piet-vakarius nuo
Narsavos. Pirmiausiai jie nuo
piet-vakariu tapo sulaikyti, tai
turejo sustoti ir kariumene prize
Varsavos traukianti nuo Siaur-
lryciq. Vokietiai vienok Wis uz-
tikrina, jog jie Varsava pains.
las gall atsitikti, bet paemimas
Varsavos dar nereikStu, kad ru-
sal galutinai tapo iveikti. Var
sava yra CANA scna tvirtove, if
ia Rusija kaipo tvirtove palaike
tik Francuzijai reikalauiant. Ru-
ST Stabo nuomone, Varsava di-
deles strategiSkos svarbos neturi.
Nors vokieciai VarSava paimtu,
tai rusai dar turi kur trauktis
If trauklamiesi, priversti vokie-
cius savo linijas istesti, is
,testas, apsilpnytas lengviau iveik-
ii. Didziausias negerumas yra
tame, kad vokieGiai Rusijos kras-
tus naikina If zmones vargan Stu
mia.
Kauno gubernijoj vokietiu pir-
myn zengimas taipgi tapo sulai-
kytas, neina jie tuom tarpu ir
Rygon, mes laukia pastiprinimo.
10000 raitelip, sustiprinimui ten
,,buvusios kariumenes, atsiunte is
Vokietijos. Bet Russia raiteliu,
Wien kazoku, turf kur kas dau-
giau negu Vokietija isviso turi
kayalcrUos.
Generolo Buelow kariumene
atkako jan i Pasvalio If Paneve-
! zio apielinkes. Kur rusai megi-
no prieSintis, ten tapo sumusti.
a.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30

NO Nit iNHN'2it Sii''i NiN'Si
musiai pustuzinyj vietp issyk,
francuzp, anglu ir italy armijos,
gall sakyt, beveik n;eko neveikia.
Rusai turf tiesq nusiskusti, kad
jie isgelbeje pereita ;rudeni fran
cuzg armija If Paryziu, dabar
turf nesti pats vieni visa kares
sunkrna.
Petrogradas. MilziniSkas mu-
sis, kuris siaueia is triju SONY
NarsaYos, pasieke augs6iausio is
sivystymo if karSGio.
siaurius nuo VarSavos, ISL
gai Narewo upe, rusai pasekmin-
gai lahlo vokiSNas armijas, kurios
po gen. Won lIindenburgo vado-
vyste desperatiskai megina per-
sllauzti per Narewo upes forti-
fikacijas. Rusai daznais kontr-
atakais lliko teutonus kol-kas ant
vietos.
| vakarus if / pietus nuo Var
savos, pradedant nuo Novo Geor-
gievsk tvirtoves If net Xxi Ivan
gorodui, rusai pasitr&uke atgal If
uz6me pat stipriausias iSlaukines
fortifikacijas aplink VarSava.
Ant ju atsireme, rusai atkakliai
laiko Wins sturmuojancip teuto-
NJ.
Neziurint baisaus bombardavi-
mo, vokieciai Xxi siolei negalejo
suardyti, ar persimusti nei vienoj
vietoj per rusu fortifikacijas, ku-
rios yra arti miestelio Blonie If
skaitosi iSlaukinemis Narsavos
fortifikacijomis (apie 20 verstu
nuo miesto).
Per IS valandas tiesiog lilo
vokieciu bonlbomis ant rusisku
apkasu, bet jokios svarbios ble-
dies jiems Xxi siolei nepadaryta.
Anlunicija rusai cedija, kick ga
Ii; pestininkai, sulyg rusu Off
cialio pranesimo, Xxi siolei atmu-
sineja visus atkakliausius vokie-
ciu atakus. Rusu stabas yra tos
nuomones, kad vokieeiai jokiu
budu negales ikasti Varsavos for
tifikaciju is vakaru puses.
Svarbiausis pavojus VarSavai
yra ne is vakaru ir ne is siauriu
puses, bet is piet-ryciu puses, kur
Won Mackenseno armija stur-
muoja rusu linija. Taip siadien
dave suprasti kariSkas rusu Off
sas. Tarp upiu Vislos If 'Bugo
vokieciai varo desperatiSkiausius
atakus, kad sulauzyti cia rusu
linijas ir prisiartinti prie Var
savos per 1vangoroda. Tuom
tarpu visos vokieeiu pajiegos nu-
kreiptos yra tai, kad paimti
Liublinq If Ivangoroda.
Ausrto-vokieciu sunkiosios ka-
nuoles tapo priveztos gelezinke-
'liu nuo Radomio If jan, sakona,
apsaudineja Ivangorodo tvirtoves
iSlaukinius fortus,
Rymas. Italai, sulyg oficialio
pranesimo, islose stambu musi
su austrais prize Carso augstumu
liepos 22 d. nakcia If sekancia
diena austrai pradejo siusti dide-
les minias savo karidmenes prizes
italy frontq, Italy kanuoles tie
siog nusienavo prieso kolumnas,
o tnom laillu italy pestininkai,
uzeje is sono, uzgriebe 1900
austru belaisven. Visas music
laukas nusetas uzrnustais.
Londonas. Telegramas, gautas
is Petrogrado, .pranesa sekan6iai:
"Privatiskos ,zi1ios is Rygos
pranesa, kad vokie6iai issodino
visa korpusa arnijos (apie 10000
kareiviu) ant Kurses kranto ne
toll Liepojaus. Ispradziu vokie-
ciai lyg name eiti linkui Rygos,
bet po to staiga jie uzsuko i
pietus. s to rusai isveda, kad
vokieciu tikras plianas Lietuvoje
yra prieiti kokiu budu prize Petro-
grado-Varsavos gelezinkelio (gal
tarp Vilniaus If Dinaburgo) If
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-07-30

nes), kad Austro-Vengrija iSsau-
ke paskutine kliasq savo land
sturmo. Sitoji mobilizacija uzsi-
baigs apie spalio 8 d. ir duos
austro-vengru armijoms apie 700
ar 800 tukstanciu nauju kareiviu.
Prize sios landSturmo kliasos pri-
klauso senyvi vyrai tarp 43 ir
so metq amziaus.
Londonas. Korespondentas
laikrascio Daily Mail pranesa is
Petrogrado, kad rusu valdzia is
Slave rusu kares ministerija, pa
| liuosuodama kares minister ir
visits valdininkus, delei lluriu
kaltes rusu armijai pristigo ami
nicijos. Korespondentas siaip
telegrafuoja:
"Dabar, kuomet kares ministe.
ris, 10 pagelbininkas ir kit val
dininkai tapo prasalmti, rusai ii
ki, kad antru syk tokiu apsiro-
kavimu nebus. Pranesama, kad
rusai neprades jokio didesnio uz-
pulpdinejimo pirlna, negu prisi-
dirbs uztektinai amunicijos."
Petrogradas. Sulyg rusu Off
cialio pranesimo, Juodose jurese
rusu torpediniai laivai pereita ne
deldieni nuskandino 40 turkisku
laivu su anglimis.
Londonas. Kaip Lenkijoj vo-
Ikieciai is dvieju sonu spaudzia Var
sava, taip Lietuvoj jie ia patti, ma
tomai, mano padaryt su Kaunu.
Viena vokieciu armija, po generolo
Won Buelow vadovyste, persilauze
per upe Dubisa, Kauno gubernijoj,
ir artinasi prize Kauno is Siauriu, o
kita armija, veikianti Suvalkijoj,
tuom tarpu skina sau kelia is pietu
puses, Vokieciu stabo pranesimai
sake, kad rusai pradejo trauktis at
gal visu frontu nuo Dubisos, pra-
dedant nuo Rakievo ezero, Siauliu
paviete, net Xxi Nemuno. Jje per-
silauze ne Tx per Dubisos upe, bet
'pasieke nekuriose vietose ir kitos
upes SuSves, mes vokieciu Stabo
.pranesine parnineta, kad teutonai
sturnavo rusu pozicijas ant fronto
tarp GrinkiSkiu miestelio (Kauno
paviete) If Gudziunu kaimo (Siau-
lily paw. Mieriu sio vokieciq
sparno turi but apsupti Kaunq is
slauriu puses If perkirsti gelezin-
keli nuo Siauliu KaSedarus-
kauna.
Is pietu puses, Suvalkijoj, vo-
kieciai nuo Mariampoles verziasi
linkui Prienu miestelio, kad uzejus
kauno tvirtovei is pietq If pietry-
Giu puses Rusu stabas praneSa,
kad labai smarkus muSis buves prize
upes Jiesios, kuri beveik pusiau
perkerta Mariampoles pavieta,
plaukdama j siaur-ry6ius If ipulda-
ma Nemunan netoli nuo kauno.
Berlinas. Vokiecip stabo pra-
neSimas liepos 22 d. sake, kad i
siaur-rycius nuo Siauliu, KurSes
gubern., jie uzgriebe ALSO be-
laisviu if ant Zemesneses Dubisos,
sturmavo keleta prieSo poziciju.
Rusai traukiasi atgal ant viso from
to nuo ezero Rakievo Xxi Nemuno.
| pietus nuo kelio tarp Marian
poles ir Ksuno (Suvalku CUB
vokieciai padding spraga If pasis-
tume toliaus i rytus, uzgriebdami
l,210 belaisviu.
Petrogradas. Rusu stabas pra-
mesa liepos p d. kad "Siauliu dis
tlikte priesas koncentruojasi (ren-
kasi kruvon) ant liniju j vakarus
nuo kelio tarp Mintaujos il Siau-
liu.
"Trans-Nemuno distrikte (Su-
valku gub.) buvo vakar desperatiS-
kaS muSis Drie uDes Tiesios. / Met