Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1915-05-26
CtsLO 46.
Zpravy nejnoveja.

| ylb1H pfODlhbllh OcHOLu poucIsh-
ii go neJdfiye smlouyu, die nfz
zayazuje No. neuzayffti mir Ra-
kouskem a NGmeckem bez yGdomi
a syoleni vlad spojencckych.
Ntmecko probIasilo yalku TIA
| iii.
VAIka italsko-rakouska neni je-
Ste Y pInGm proudu. Ma hranicich
strblo sc n6koIik mensich sarya-
tex. V pond6li zAhy \ rama obje-
vilo So u itaIsk6bo pobfeM adria-
tickeho more n6kolik rakouskych
torpedoborcG u torpedoyek, jez
po dv6 hodiny pffstavnf mesta
bombardoyaIy, ale mnoho skody
nezpbsobily. V tn samou dobu
rakousk6 vzducholodi a lGtadla
objevila sc mad Benatkami, Porto
Corsini, Ancona Gesi, vrhly ne
kolik bomb, nez byla italskymi le-
tadly a paIbou del zahnana drive,
nez nejakeho 1spechu Sc dod6la.
ly. u Ancony pokousely Sc ra-
kouska l6tadla zniciti hlavnG ze.
lezniGni traf, ably pferuseno bylo
spojeni, nez Skoda mimi zpdsobe-
ma zahy napravena byla. Italske
valecne lodi zahnaly pax lodi ne
pfatelske az k temer samotn6
Pulji.
Jak y Londyna Sc sdeluje, jest
1mysIem gen. Hindenburga, vrch-
niho velitele rakouskych a meme
ckych vojsk proti ltalii, prekva-
pitt ltalii a zkrusiti j jedinou
ranou. N6meck6 sbory tezkylni
d6ly, l6tadly zepeliny tahnou jiz
ddolim reky Adize smerem ku
Veron6, takze by prva velka bitva
svedena byla primo We stredu Sc
vernl ltalie. Kdyby podarilo Sc
Hindenburgovi proniknouti az ku
Verone, zabraneno by bylo vojsku
italsk6mu postoupiti ku Benat-
kan, kde rovna poloha kraje We
lice italskemu vojsku napomoc-
nou by byla.
z Kodan6 sd6luje Sc, ze po ce-
lem Svedsku rozsirovany jsou IT,
skopisy, vybfzejicf Svedsko ku
prohlaSeni valky proti Rusku. la
pifcinu valky udava Sc osvoboze-
nj n samostatnost Finska.
Rakouska a n6mecka vlada Il.
redn6 prohlasily, ze budou Setriti
neutrality Svycarska. Londyn-
skym GasopisIm sdeluje Sc Bu-
karestu, ze rumunska vlada Wy
jednava Sc spojenci. Kral Ferdi-
nand konal nedeli prohlidku
vojska ia v lidu vzbudila velke
N6mecka vlada V prav6
vydan6 bile knize" popira, re by
nemeck6 voje dopoust6ly Sc
Belgii n6jakych zlotrilosti, IA to
ysak vini belgicke obyvatelstvo,
kn6ze, aeny a ditky nevyjimajic,
ze zmrzaceni ran6nych. vrazdeni
dustojniku jich bytech a pole
vdni vojakl vaiici vodou,
VetSi oddil ruskeho vojska OBJ
sadil min. ned6li mesto Van V a
sijskem Turecku a tim pfisp6l k
uleve Armenu, jiz tam v eeleln
okoli ma milost a nemilost Turku
vydani hyh. Turci odtahli sm6-
rem ku Bitlisu,
N6meeky eisar rozhodnul Sc
ldr2eti zaslani odpoy6di na anne
riekou uotu, pokud roz6ileni ne
neektho lidu prohlaSenim valky
Italii ponekud ueoehladne,
LondSnsky 6as. Exchange Tele-
graph pfluasi lpraM q Odesy, die
nii hyl italsky konsul y Cafihra-
IN zahlt,
Baron Rurian 50 podekoval,
Iprayy do Rima dochaxejiei
,deluji, a. rakousky mmistr ga
lranitnieh aaleSitosti. baron Ru,
'ian q Raiee So ncdeli a ufadm
Stho petltkeyal, poneyadz nepo-
latllo - mu udrAeti pfatehky po-
aef Italie X kakousko lihersku,
~ aa nAsleelpk msla prohlaSeni
.alkN ltalska takouske Naslup
'em iehe stall ~ hrahe liSaa,
'redghadrv llaFiauOy, hraha
leFehtold. aamital nayrhy Meme
Ia, ahN kakousko pesloapila
ali peAaduyana asvlut, an tehdvl
/ rakeaskt sNslanee \ Rune,
Nratan MyFS yen hap,ss Merv y.
lstasal Isl hnpl ed pseaaika sAl