Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30

svoj vpliv tudi V Colorado. Guverner Spry lie We
hcina med mormoni, in brez dvoma sc lahko pravi,
ola bi bil Hillstrom Sc danes xiv, Gee hi bill - mormo-
nee. Nacelnik porotnikov je bill potomec enega
lzmed ustanoviteljev mormonske naselbine in ME
COVE antipatijc so bile cd vsega zacetka naperiene
prot Hillstromu. Duh mormonske nestrpnosti Sc
je ~najbolje pokazal, ko je hotel predsednik Wilson
nastopiti "a lIillstroma i'll je incl V TEN ~sluGaiu ve
amerlsko ljudstvo ma svoji strani. kakSen odgo-
vor Je dial tedaj guverner Spry? Brzojavil je pred
scdniku, maj sc rajSi ne vmeSava V zadeve drzave
Utah.
Clam |. w. w pravi Hilton ne zagovar-
Jajo sile, ali oblasti, ki so odgovorne "a IIillSromo-
vo smrt. ne bodo uSle svoji usodi.
PredScdnik Wilson je nckoc deial, da prinaSa-
10 priSeljcnci. Xxi prihajajo V naSo dczelo. 5 sabo
SAME o Svobodi in enaki pravici "a vse in Ola so ia
HI Sanjaci jake dobri IA naSe zivljenje, ker mas spo-
mlnJaJo ma naSe ideale, ce p~ozabimo vcasi mamie V
bolu IA vsakdanji kruh. TAX sanjaG je bill Hill
Strom verJel je, da imajo vsi ljudje enake pravice
III Je zlvel med mormoni pc svojih idejah.
Govornik Sc je nato obSirno bavil $ proccsom i'm
dokazal, da je bila pri SodiStu p~otcptana pravica.
lie da je mogcl bti obsojen nepriljubljen MOI.
Hilton Je bil pozvan ma zagovorniStvo, ko Sc ic po-
kazaIo, da jc stvar resna. Vsakdo V mcstu i'm DO
vSej dezeli je mislil. da DO prizivno sodiSce zavrglo
sodbo prvega sodiSca, i'll Sele, ko Sc je pokazalo. da
nj tam pricakovati pravicnosti, je bio iasno. da ie
polozaJ rcsen. Hilstrom hi bill lahko resi- svoie xiv
lJenje, zee hi bill povedal inc zene. 5 katero ic bill V
noel umora skupaj. Odklonil je to in dejal, da "a
hteva lie pravlcen process, tcdaj da lahko dOkaze
svoJo nedolznost. Pravicnega procesa nj mogel do
bItl, III tako je umrl kot mucenik svojega prepri-
tanja ma vecno sramoto drzave Utah Sc Sc mi bilo
ohladllo njegovO truplo, ko je guverner Sprv DO
novll svojo %groznjo, da DO izgnal vsakega clana l.
W. W. IL Utah. pa ce bi moral to sam storiti. Gu
werner Spry vteleSuje danes tiStega duha. XII ie
SNnr .nS =. ~-A. l-.--.
vercev.
Hlllstrom je mrtcv, ali nikdar he umre niegov
duh. in njegovi ideali, XII so ovekoveGeni V njegovih
poezlJah. nam bodo vedno kazali niegovo postavo
pred ocmI in mas Spodbadali ma boi IA osvoboditcv
delavSkega raZreda -.
= IHtonovim govorom jc bill ia del svecanosti
zakIJucen. Larkinov govor je bill zaradi poznega
casa odgoden IA pokopaliSce. Haywood je prcci-
tai doSle Sozalne ~brzojave. pevci so zapeli nekoliko
pesml. nato Je oSem delavcev dvignilo krsto. Ma
Taylor 81. Sc je ranziral sprevod. Krsto so odnc-
Sl do postage nadcestne zcleznice ma Halsted in
Harrison ST. Ia krsto je So ma tisoce zaluioGih.
ma tiSoce Jill je pa stale V Spalirju. V sprevodu lie
vlhralo nekoliko rdecih zastav in donel ie refren
socialiStiGne himne:
Then raise the scarlet standard high:
Beneath its folds wei live and die.
Though towards finch and traitors snecr.
Well keep the red flag flying here.
Medtem ko je godba igrala mazeljezo. SO nesli
krsto ma zelezniSki voz, XII je bill ze pripravIien. da
10 odpelje ma pokOpaliSce Graceland. Ma krsti ie
bl napis: Ia spomin ma Joe IIilla. Nikdar ne DO
zabimo. Umorjen cd oblasti drzave Utah dine 10.
novembra 1915"
Ma pokopaliStu je govoril James Larkin il
Dubllna, razun tcga SO bill kratki nagovori V Syed-
Skem. ruskem, ogrskem. ~poliskem. Spanskcm. itali-
Janskem, nemSkcm. zidovSkem in litvinskem icziku.
James Larkin. znan kot vodja vclke stavke luGnih
dclavcev V Dublinu. je Sc enkrat spomnil ma zadnie
HillStromovc beSede: NE zaluite "a menoj! Orga-
nlzlraJte!' Oh petju revolucionarne pesmi je bio
truplo ~izroceno plamcnu.