davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
BRITISH ACCUSE
STEAMER FROM N. Y.
Say the Fordney Attempted 10
Evade Search-Cargo Goes
to Prize Court.

London. April 49, The British
steamer Joseph ". Fordney and her
cargo have been thrown into the prize
court at Kirkwall. The Admiralty
charges that the steamer attempted to
evade search while bound with a cargo
Of forage for Malmo. Sweden. The
Fordney sailed from New York on
March 20 for Malmo and was taken
into Kirkwall on April 8.
The Swedish steamer Hiding, from
New York March 10 for Copenhagen,
which was taken 70 Kirkwall on March
81, was removed TO Leith last week.
The Admiralty alleges that the vessel
had copper in her cargo which was not
on her manifest.
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
WILHELMINA CASE
VICTORY FOR U. S.
British Government to Pay for
Cargo at Prices Ruling
in Hamburg.
nv Csble % tn. Tribune !

London, April 1.-the settlement Of
the Wilhelmina case appears to be a
victory of considerable proportions for
the owners of the cargo. The infer
ence is drawn that the British didn't
care to have the case argued in a prize
court, as there was possibility of the
decision going against the government
Az the beginning Of the proceedings
proposition which the government ae-
copied yesterday.
London, April BIT is officially an
nounced that the British government
has agreed to purchas, the cargo Of the
American steamer Wilhelmins and to
compensate the owners for loss. The
W. l.. Green Commission Company, Of
Germany. IL is virtually an admission
Of the substantial justice OF the con-
tention that the American shippers
were within their rights.
st. Louis, to-day accepted the govern
ment's offer in the matter.
The Wilhelmins, an American steamer,
sailed from New York for Hamburg on
January % with a general cargo Of food
products. She was taken into custody
by the British marine authorities, since
when her case has been pending.
Under the agreement of to-day Great
Britain agrees TO pay the price the own
ers would have realized on the cargo
had it gone to Hamburg, and also 20
compensate the owners for the loss sus-
tanned in consequence Of the ship being
stopped The government will also pay
for delay to the ship so far as this has
been caused by the British authorities.
A referee, 10 be named by Walter II.
Page, the American Ambassador, and
Sir Edward Grey, the British Foreign
Secretary, will determine the total
amount of the payment due to the own
ers. The transfer of he cargo will
take place as soon as this referee has
been agreed upon. The owners will
unload the cargo and deliver it 10 the
British government. The ship herself
will then be free to proceed imme.
diately, as there is no action against
her.
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
Won Hindenburg Subject
of Conflicting Rumors


London, April Ia.-'Thc impa-
thence Of the Kaiser In the face OF
the great strength OF tho Russian
spring campaign now developing,
says the Petrograd correspondent of
"The Daily News" els seen In his
insistenee that Won Hindenburg
should attempt another general at
tack from East Prussia"
A report from Aix-la- Chspelle re-
ceived via Amsterdam says news has
been received privately that Won
Hindenburg intends TO make new
attempt to capture Warsaw. He Is
said to have asked for 100000 rein
forcements.
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
JOHNSON'S NEPHEW WON

Eight thousand dollars in crisp, yell
low bills caused the pocket OF one Gus
A. Rhodes, a negro, to bulge when he
landed here yesterday from Havana.
The money was won last week on the
Willard johnson fight.
Rhodes comes from Chicago. He is
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
MOVES VENETIAN
ART TO FLORENCE
Italy Fears Austrian Fleet Will
Bombard Venice If War
Is Declared.

Paris. April 49, The Temps" says
the Italian government has removed all
the art treasures from the museums
and churches in Venice TO Florence. in
the belief that an Austrian feet would
lombard Venice II war is declared.
The newspaper says the transfer took
place at night in order that the popu-
lltior --i-ht not hA alarmed
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
u. S. PAYS WAR CLAIM
Insurance Bureau Sends Check
for Sunken Evelyn.

Washington, April 13.-The govern
rnent War Risk Insurance Bureau paid
it's first claim to-day for losses due to
ibe European war. A Treasury war
rant for S4Ol 900 was drawn in favor
Of Harriss. Irby & Vose. of New York,
owners of the Americn steamer Evelyn,
sunk of the coast Of Holland on Feb
Juary 20.
: The bureau to date has earned pre-
hiums amounting to Sl,453,000. The
Government is expected to salvage some
If the Evelyn's cargo and thereby re-
duce its net loss.
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
Jules Bots to Talk on Girls.

Jules Bots. the French poet and
philosopher, will give a talk on LA
Psrisienne ct pAmericaine" at the
home of Mrs. Charles b. Alexander. d
West Fifty-eighth Street, at 4 o'clock
this afternoon
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
Generals Breakfast Privileges.

The general has the only armchair
Mt the tables and he nils il At break
fast. If there is only one egg, he gets
IT, II there are two. the chief OF staff
gets the other. The rest OF US get
bread and butter, cold sausage and cof-
fee.
At the end OF each meal the general
carefully folds his napkin and sends IL
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
IF YOU and half a dozen
/ of your friends read the

IF YOU and half a dozen
/ of your friends read the
news in this mornings
paper and then talk over the
news. your discussion will
probably centre on the sub
iects discussed on the edi-
torial page.
A days news covers WIDE
range, but a persons mind
fingers and seeks enlightcn-
ment on little Of it.
Ii is therefore quite as i'm
portant that Frank n.
Simonds and his associ-
ates know how to find the
topics Of greatest common
interest as it is that they
know how to interpret inter
esting events lucidly and
fairly.
Gke Tribuite
First to Last-the Truth
New, - Editorials - Advertisement
New-York tribune. [volume] (New York [N.Y.]) 1866-1924, 1915-04-14
Urges Firm Attitude
Toward German Affairs

Charles Stewart Dawson, Of this
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

bill mogoc brez vladnega denarja
III ~vsestranske ministrske podpo-
re. Njegov glavni protektor je
ministrski predsednik Goremij-
kin, eden najveGjih rcakcionarjev
in s~ovraznikov svobode, kar Jill
pozna Russia.
Govorniki ma kongresu so govo-
rili o AIoskvi kot q mestu samih
rebelov; da je dala Moskva V pr
VEN letu vojne Scstdeset mil. rub
lJcv V dcnarju i'll oblckah IA vo-
jaStvo, so o%znaccvali kot izraz
kljubOvalne ncodvisnosti. Napa-
dali so sploh Sc zadnje oStanke IL
stave III dune in zahtevali cd VIA
de, maj ustanovi zopet absolute
ZEN V starem sijaju.
TAX kongreS sploh ne hi bill mo-
goc proti volji Wade; ali Goremi.j
kin ga je hotel. ker potrebujc ia
Ike izjave IA svoje reakcionarne
namene. Morda so pa lie govorni-
XII malo wee povedali, ncgo .je Via
da zelcla. &c blatijo Moskvo, Xxi .jo
Steer vedno imenu.jcjo pravo ru-
Sko glavno mesto. kot 'revolucio-
narno gnezdo'. tedaj potrjujc.jo We
sti, da je bilO tam rcsno revolucio-
narno gibanje. in vprico tega po-
stajajO tudi porocila o vstajan V
drugih ruskih mcstih zclo vcriet-
ma.
Tega %priznanja pa menda Gore
mijkin vendar nj hotel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
Na$a deSetletnica.

koncem decembra poteGe deset let, odkar IL
haJa "Proletarec." Meseca januarja 1906. je IL
sla MEGA prva Stevilka s prvo izdajo leta 1906.
stopa torej list v drugo desetletje svojega OBJ
stanka. Deset let je kratka doba, pa je tudi dolga :
V zgodovini sveta steje jake malo, V zgodovini mo-
dernega delavskega %gibanja, V ~zivljenju delavske-
ga lista pa obsega tako mnozino dogodkov, toliko
della, truda, boja skrbi in uspehov, da Sc je re vred-
no koncem takega razdObja malo ozreti nazaj in
pogledati, koliko upov Sc ie uresniGilo, koliko Sc
Jih Je izjalovilo, koliko ciljev je dosezenih, koliko
Jih je Sc dalec ma poti.
Zaradi tega izide prva januarska stevilka
"Proletarca" kot "jubilejna" izdaja in DO v tenn
zmislu urejena.
Use slovenSko socialisticno gibanje V tel de-
zeli Je spojeno S "Proletarcem' Zavedni prole-
tariat naSega naroda V Ameriki ie re davno spo-
znal, da je "Proletarec'' kot slovenski glasnik Ju-
goSlovanske Socialisticne Zveze edini izmed vseh
tukajSnjih listov resnicno delavski, dasi Sc posluzu-
Je tega imena IL reklamnih ozirov skoro vse slo-
vensko caSopiSje V Ameriki. 'Proletarec' zastopa
lnterese delavskega razreda in ne pozna v TEN OH.
ru nobenega kompromisa. Kar JIG delavstvu Skod-
1.-TWO. Je s~kodljivO, in Sc ne more 4 nObenim obraGa-
mem i'll Z nobenim 'postavl ianjem ma staliSce" H.
premeniti V koristno. cato Sc nj postavljal Pro.
letarec" nikdar ma nobeno drugo staliSce kakor
ma delavsko, In Sc tudi "a naprej ne BIO dial pre-
makniti.
SNeI Je Ncllk Ill ZNlJenJe Je plSanO. MnOgO
je velikih, globoko V interese c~lovestva segajocih
d~ogodkov tudi izven rudniSke jane, tovarne in de
lavnice. Ali tistega, kar sc godi V p%arlamentih in
vladimir uradih, V kabinetih diplomacije in "a kuli-
SAM pOlitike, V taborih in ma bojiScih, ne SINE de
lavec gledati Z drugimi ocmi kakor z delavcevimi,
ce noce izgubiti samega sebe in postati zoga sill,
Xxi Sc hocejo igrati z MIN.
"Proletarec'' Sc je vestno trudil, da bi bill de-
lavcu west svetovalec in vodja ma potih, XII Sc ii
sockrat krizajo in kakOr mreza prepletajo; vpriGo
vseh dogodkov tega ~zivlienja je luS6il jedro IL
Skorjc in lupine ter izkuSal pokazati delavcem. kje
so njihOvi interest in kakSna je metoda IA Nth "a
Scito.
S svojo nepopustljivostjo in doslednostjo 81
je 'Proletarec' seveda pridobil mnogo sovrazni-
kov. Ali naloga delavskega lista nj delati prijazen
obraz tistemu, XII bi Sc STEER jezil. Kdor Sc boiuje
"a veliko nacelo, mu mora ostati west tudi V mai
liutejSem viharju. in "Proletarec" lahko pravi, da
mt je ostal west vseh deset let.
Temu velikemu naGelu pa je "Proletarec"
ravnO $ svojo nevpogljivostjo pridobil tudi mnogo
prijateljev in novih boievnikov. Armadni zbor
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

slovenskih socialistov V Ameriki steje mnogo mnogo
taklh clanov, kl so prvo spoznanje pravih delav-
SKIN lhteresov zaJeli IL tega lista, i'll mnogo takih,
HI so svoJe socialisticno mamie utrdili in obogatili
IL njegovih clankov in razprav.
cato pa je "Proletarceva" desetletnica prava
desetletnica zavednega d~elavstva v Ameriki in
nasa slavnostna izdaja je namenjena najsirsim
njegovim krogom.
Nase klube, naSe zastopnike in sploh vse pri-
JatelJe Gsta prosimO torej, da razvijejo ~agitaciio
"a elm vecje razpecanje jubilejne stevilke, "a ka-
tero Sc urednistvo in upravnistvo potrudita, da DO
ugaJala vsakemu odjemalcu. List DO urejen pri-
merno slavnostni priliki; obsegal DO raznovrstne
clanke zanimive ~vsebine, izkljucno izobrazno cti-
vo, in DO lepo AUSTRIAN.
Gene 81 Sle1aca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
RUSKA REAKCIJA.

Ielo Zelo so So motili tisti. Xxi SO
mislili, da DO rusko Waldo spame-
tovala sedanja vojna i'll da DO da-
la IL lastne Indicative narodom wee
svobode. Ma petrogradskem dvo-
I'll in V vladimir krogih vlada start
protiljudski, reakcinonarni duh,
in vprico vojne Sc pref krepca ka-
kor slabi.
NajzgovorneiSc znamenje reak-
cije .jc to, da .jc bila duma prezgO-
daj odgodena in da .jc a tudi oh
obl.jubljenom casu nj sklical. IL
govor, da. nj ~proraGunSki odsck
gotov $ svoiimi pripravami, je Sc
veda piSkav, ker hi imela duma
toliko della, da hi ga komaj opra-
villa. tudi zee ne hi imcla nobenih
pocitnic.
Drugo %znamenje je kongrcs or
noSotnijcev V Petrogradu. To je
zloglasna organizaciia takozvanih
''pravih ruskih ljudi'. Ustanovil
.jo je umorjcni miniStrski ~predsed-
mix Stoliipin, in pc njenih naukih
jc ''pravi" ruski clovck lo tiSti,
Iii prisega ma carSki absolutizem
in Soyraii vSako rcformo. Crno-
sotnijci so uprizariali protizidov-
Skc pogrome, sluzili so Ia Spiclc
in ovaduhe proti organiziranim
dclavcem, V procesih proti revolu-
%cionarjem so nastopali kot policij-
ske price in pod prisego trdili mai
ncSramncjSe lazi.
TIA nazadn.jaSka organizacija i
ma malo clanov in malo financnih
SrcdStcv, in Sc vzdrzuje lc $ po-
mocjo in pod pokroviteljstvom
Wade. Tudi sedanji kongreS ne hi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
Nemska puska ma P~oljskem.

Nemciia je V zvezi z Avstrijo
"osvobodila" Poljsko. Naivni
ljudje verujejo V svobodo, XII jo
prinaSajo cesarji in carji, kajzer-
il i'll kingi narodom. Ma Poljskem
Sc lako pouce, kako izgleda TAXA
svoboda. V Lodzu in Piotrkovu
je nemSko vojaStvo postavilo %
civilistov ob cid in Jill ustrelilo.
.Po vestch IL Lodza je bila to pO-
sledica uporov, Ia katerih so sc
razvile krvave poulicne bitkc. V
teh bojih je pablo nekoliko nem-
SIKH vojakov in diva oficirja. Pun
tajo Sc glavno poljski delavci.
NemSke vojne oblasti so nalozile
V "poljskem Pittsburghu', kakor
imenujejo Poljaki LODI, Sestdc-
set odstotne davke ma vstopnice
Ia gledaliSGa in kinematografe ter
visok davek ma pivo. Glavni SOL
ski nadzornik Traiser .je zaprl Sest
poljski sol, ceS da so sumljivc Ia
radi protinemSkega pouka. Mem
Ski guvcrner Preussler V Piotrko-
WI je prepovedal izplacevanje
meStne podpore Ia zenc, katerih
mOzje so V ruSki armadi. Podobno
ravna tudi guverner V Lodzu. V
jugoZapadncm delu dezcle .je
mnogo Stavk.
Ubogi narodi. Xxi Sc zanaSaj o ma
svObodo cd tiranov!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
K~RALJEVSKI ~zENITVANSKI
TRG.

Professor DIR. Speis pise V "Vos-
slsche Zeitung:" - Ozji in OIL
postaJa krog, V katerem bodo po
voJni %mogocniki mogli izbirati
svoJe druzabnice "a zivljenje.
kneginja Katarina Radzivill me-
nj V svOji V Londonu izdani knji-
a The Royal Marriage of Eu-
rope (kraljevski zenitvanski
trg V Evropi), da DO najvec zalo-
vanJa ma NemSkem. Prenapeti
Nemci da imajo vedno zveze z Ru-
slJo. II ozirom ma to navajo kne-
glnJa katarina Radziwill jake
smeSno anekdoto: Govori Sc o ne
Xxi nemski kneginji, XII ina kakih
sest ali sedem hcera, da .je, ko .je
nemskl cesar napovedal vojno Ru-
Sill, prestraSena vzkliknila ''Ka-
ko je mOgel to storiti? To je pra-
VA blaznOst! Zdaj he bodo naSe
hcere nlkdar wee dobile kakih We
hkih knezov "a mozel" - In kaj
DO usoda nemSkih princezinj, o ka
terih pravi pisateljica navedene
knjige, da imajo silno pretirane
zahteve, a mani kakor skromno
dotol Zadovoljiti Sc bodo morale
Z navadnimi umrljivimi mozmi. IA
tudi to IL nayedenega razloga ne
DO ravno lahko. NajboljSe made
imajo baje lahko hGere ruskega
carja, Xxi bodo pc vojni lahko ma
pravile sijajne partije in bodo
jake dobre soproge." Mnogo Sc
govOri o poroki najstarejSe carrie
We hcere Il angleSkim prestolona-
slednikom. Mic ma svetu pa nina
tako visokega kurza, kakor ruski
prestOlonaslednik. 30 cigar bodo-
ci soprogi re med narodom mno-
go Sepetajo." Ker je edini sin
CARA, Sc DO zaradi zagotovitve
dinastije moral zgodaj ozeniti.
NemSke p%rincezinje noccjo wee ma
Rusko, moznost izbiranja je torei
omcjena. Ma Svedskem in ma
Danskem imajo razlicne made in
mnogo Sc goyori o malih grskih
princezinjah. "Hrepenenje vseh
samskih clanov vladarskih rod
bin" je vladarica Luksemburga,
velika vojvodinja Marija Adelai-
da, XII je u let stara in ina wee
miljonov osebnega premozenia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

Sodrugi! Prihodnje leto DO "a ameriske de-
lavce jake vazno, ker bodo v jeseni nacionalne vo-
htve, pr katerih Sc DO odlocevalo o velikih vpra-
sanJih. Tudi 'Proletarcu' DO to n~alagalo velike
d%olznosti, kajti v borbi je vrednost neodvisnega
delavskega ~tasopisja neizmerna Zacnimo leto
uspesno, da ga tudi uspesno zakljucimo! Razsi-
rimo slavnostno stevilko "Proletarca'' povsod
med slovenskim delavStvom, razvijmo s tenn agi-
TACTIC "a list in pripravimo ~agitacijo "a v%olitve!
lzpolnite ia kupon, izrezite ga in p%osljite ma
semu upravniStvu:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

proStorih dan ma dan. dokler ga
ne zaloti koncna usoda clovcSka.
Edlni nasvet clankaria :. ic ia.
Xxi je upoStevanja vredcn. da maj
namrec drzava oskrbuie aprovi-
zacijO. To pa Sc deloma ze vrSi,
cato smo mnenja, da ina clankar
namen, zbuditi med kmetiSkim in
med drugim prebivalStvom vecje
nasprotstvo in izigrati obci interes
vecjim kmetiSkim posestnikom V
prid.
To pocetjc nj V sploSni blagor,
nj utcmeljeno V razmerah, .jc poll
ticno in demoralizira kmetiSko
prebivalstvo, zlasti pa kmetovalce.
ker Jill podziga k brczvcstnemu
izkoriScanju sedanjih razmer.
PRAY to nj! o teh stvareh bono
govorili Sc pc vojni! o novem
problemu, o miljardah,
Tako piSe delavsko glasilo Y
Ljubljani. Ali ii problemi ne bodo
ostali lie V Avstriji. Cetudi nj dra-
ginja pOvsod enaka, Sc je vsled
vojne kolikortoliko razSirila tudi
po nevtralnih dczelah; ameriSko
ljudstvo jo tudi cuti. In ker Sc uce
izkoriScevalci drug cd drugcga,
bodo izkuSali ' vseh dezelah po-
snemati vse, kar bodo opazili V
katerikoli dezeli in kar Sc jim DO
zdelo primerno IA utrditev ode
ruStva.
Use, kar Sc ticc draginjskega
problema, je vaZnO "a delavsko
l.judstvo vsega sveta.
Rusi so osvoiili Hamadan V
Perziji. Vrag mai razumc, kako Sc
- -. -. n1l-l,. - Do.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

so Sc zavZeh "a odpravo maksimal-
mn cen IN "a svobodno trgovino.
Oclvldno to naGelo za sedaj Sc ne
DO zmagalo, zaraditega pravi S. V
'Slovencu'. da treba urediti dra-
glnJsko vpraSanje ma tax naGin.
ia dobe pridelovalci pridelkov
klJub sedanjim naredbam IA svoje
pridelke tiste Gene, III Jill zele. in
Steer zaraditega, da ne izgube We
SelJa do della. Drzava maj prevza-
me aprovizacijo, maj votira V ma
kup pridelkov neka.i miljard,
prebivalstvo pa mai zadostno pre-
skrbuje potem IL svojih zalog pc
primerno zmernih cenah.
To je novi problem, Xxi mu pravi
5. edino pamctni problem.
Neselie do della mai Sc kmetu ne
jennie! Drzava mai dovoli kme-
tom nekaj miljard. ce Sc ne dovoli
svobodna kupGiia! Seveda .ie to
nov problem, XII ina namen agita-
cije, Xxi ina namen naloZiti DRAW
par miljard novih dolgov in obre-
meniti drzavo po vojni "a deset-
letja. In kdo mai dobi tie miljarde {?
Recimo, da imamo V AvStriji 60
odstotkov kmetiSkega prebival-
silva. Cd teh 60 odstotkov iih je
mad 40 odstotkov, Xxi ne prodajajo
| %nicesar, ali pa ce prodajajo neka-
tere pridelke, pa druge kupujejo,
tako, da ne hi imeli cd dovoljenih
miljard pray nobenega dobiGka,
dobicek hi pa imelo kakih 10 cd
stotkov posestnikov, kar nj nit >
odstotkov vsega prebivalstva.
Kako maj tOrej dobi velika We
Gina kmetov in Zlasti Sc kmetiSkih
dclavcev veselje do della zaradite-
ga, zee je drzava zagnala nckaj We
leposestnikom par miljard bisa-
go. Vrhutega so poskocilc Gene
vsem pridelkOm re itak IA 100 in
200 odstotkov in Sc wee. In veselja
do della Sc ni'
kakSno veselje do della pa maj
imajo delavci, kmetiSki in indu-
strijalni, Xxi imajo vedno .je majh-
ne dohodke, a mnogo vecje stroS-
Ike IA najpotrebnejSe %stvari?
Clankar S. pravi, da je kme-
tiSko delo naporno, ter svari, da Sc
maj ne hujska proti kmetovaicu.
Nckaj resnice .je V TEN. Resnica je
namrec to, da je kmetiSko delo ma
porno. a resnica je tudi, da kmet
in p~odjetnik spravita svoje pridel-
Ike in dobicek pridclkov, docim
mezdni delavec ma kmetih i'll V in
dustri.ji dobiva lie svojo malo pla-
go. ia katero 81 mora nabaviti XIV
l.jenske potrebScine.
KmetiSki delavec, kmet della. pa
ina dolg o%dpocitek, industrlalm
dclavcc pa mora delati V zatohlih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
ADVERTISEMENT
AvStr. SIOVenskO
Ustanovbsno ls. januvaria
1894
Boil. Pod. DTuStVl
Inkorporrano n. fsbruva .
1903 drtavi Kansas.

Sedez: Frontenac, Kans.
GLAvNI URADNIKI:
Predsednik: MRATIN OBERzAN. Box 70 F. Mn,r.l Kan.
Podpreds.: JOHN GORSEK, Box 179, Radley, Kans.
Tajnik: JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill, Mulberry. Kan.
Blasajnik: FRANK STARCIC, Box PAS, Mulberry, Kan.
Zapisnikar: LOUIS BREZNIKAR, L. Box 90. Froatsnsc K.as
NADZORNIKl:
PONGRAC JURSE, Box 2O7 Ridley, Kan.
MARTIN KOCMAN, Box 482, Frontenae, Kana.
ANTON HOFFMAN, Frontenac, Kans.
POROTNI ODBOR:
JOSIP SVATO, R. 4, Woodward. Iowa.
FRANK STUCIN, Box226, Jenny Lind, Ark.
MALTA SETINA, Box %, Franklin, Kans
Pomozni odbor:
WILLIAM HROMEK, Box 65, Frontenac. Kans
ANTON KOTzMANN, Box 514, Frontenac, Kans.
Sprejomna pristojbina cd 16. do As leta znasa 81 so.
Va dopisi Sc maj blsgovoijo posilj.h, r. tajnik-A
Wee dsnarne posljatve pa e. blagajniku
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
Draginja in ~spekulacije.

Alnogo Jlh Je, kl SmatraJo SVoJ-
no IA blagoslov in Sc lie boje. da be
trajala prekratko "a njihove zepe.
Enkrat je seveda mora biti koucc
ma vSak naGin to vedo tudi razno-
Vrstni Spekulanti, pa Sc cato tru-
dijo. da bi IL nenOrmalnih razmer.
Xxi jih ustvarja vojna, i~ztlacili kaj
trajnega, kar bi jim Sc pozneje
prinaSalo profile. Med te Speku-
lante spadajo tudi veleagrarci, XII
81 MISC nikdar zcnirali. Ge je bilo
mogoce navijati Gene in odirati
ljudstvo. Ia svoje profitarske ma
meme pa so incl vedno lepe bese-
de in najrajSi so govorili o ''inte-
resin poljedelstva', kakor da nj
med interest veleposestnika i'll ma
lega kmeta razlika kakor noe in
dan.
Tudi slovenski klerikalci so
"zastopniki poljedelstva,' in cato
Sc nj cuditi, da je "Slovenec' OBJ
javil zvijacen Glanek, Xxi zahteva
"a agrarce oderuSke svobode.
Ljubljanski "Delavec" piSe o
tenn!
Sc nikdar V zgodovini GloveStva
MISC toliko pisali in govorili o vzro-
kin draginje in o problemih, Xxi bi
draginjo omilili, kakor V sedanji
svetovni vojni. Drug drugemu o.
Gitamo, da tega v%praSanja sploh
ne raZumemo, da smo pristranski.
da zagovariamO lie sebe in svoje
sointeresente.
Ali Smo pri TEN odkritosrcni ali
ne. to je drugo vpraSanje.
Problem draginje je V sedanjem
druzabnem redu res teZavnO vpra-
SAME. V nOrmalnih raZmerah hi to
vpraSanje he bio tako tclavno.
ker gre lie ia interes kupca i'll pro-
dajalca. Prodajalec skusa napra-
viii elm wee dObiGka i'll kupec pa
hoGe imeti blago elm ceneje. I'll
dive stranki sta 81 vedno V laseh,
kakor delavec in ~podjetnik. Soda
ME IN pa MISC normalne i'll
vsi naglaSajo, da je splosni intcres
prvi. glavni, edini. Interest, Xxi gre
do cez tie meje, pa MISC utemeljeni
"'druzabno' so kvarni, so skodlji-
vi %skupnemu Interest,", Xxi mu je
glavni namen, kolikor gre IA pre-
bivalstvo, dobaviti ljudstvu po-
trebne zivljenske potrebSGine, da
Sc prehrani in prezivi V sedanjih
raZmerah.
Ia problem je edini. Vsi drugi
problemi, Xxi imajo namen oboga-
titi posamcznike ali pOsamezne
stanove, imajo tendenco izkorisca-
MIA. ce ne oderuStva.
Neki S. je "Slovencu' iznaSel
povsem nov draginjski problem.
Agrarni zastopniki, med katere
spada tudi dezelni odbor kranjski,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

Niti enc beScdc nj V Wilsonovi
poslanici o dclavskih zakonih, o
delavskih potrebah, o drlavskcm
vpraSanju sploh. In vcndar ne hi
mogcl biti Wilson nikdar predsed-
mix brez delavskih g~laSov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21
I~talijanske svilarne.

Lastniki svilarn V province CO.
mo hoceio zapreti svojc obrate.
ker manjka barvil, il Nemcije pa
ic dovoz premoga prepovedan. -
Ako hi Sc te tovarne zaprle. DO
1000 delaycev in delavk brez kru-
hn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-21

Rusi so osvoiili Hamadan V
Perziji. Vrag maj razumc, kako Sc
V tel voini osvaja. Odkdaj je Per-
zija sploh V vojni?
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1915-12-04

32O-acre stock farm 31a miles from
Tabler, 200 acres in cultivation. rs
acres branch bottom. 1870 acres good
grass, sets Of Improvements, abun-
dance OF living water and timber on
creek; price, $25 per acre. one-third
cash, balance time to suit purchaser.
800 acres miles from Middleburg
40 acres in cultivation, balance good
grass; price, sl1 per acre.
go acres good grass land, well
located for s11 per acre.
200 acres 31a miles from Amber, so
acres bottom, 2 sets of Improvements,
good timber and water; price s42 per
acre; $4,000 cash, balance time to suit
purchaser.
160 acres 7 miles from chickasha. 80
acres bottom, so acres in alfalfa; first,
class Improvements worth $4,000;
price, $50 per acre.
CITY PROPERTY.
5-room modern home, one-fourth
block Of ground, block from car line;