Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-05
VOJNA IN NACELO.

hasiseJeVa lZ1aVa nam potrJu]e, kar smo MI
shh in re izrekli: Nemski socialist, izvzemsi
manJsino Liebknechtom, prepricani da lie
NemciJa obrambi. tega stalisca nam je niih
ravnanje razumljivo
Sociahzem sc ne sme zamen javati tolstoian-
stVom, pacifizmom S kaksnim reformiranim kris
canstvom ali sploh kaksnim utopiCnim ideaz-
NOM Socalizem ne PLAYA nobenh oblalxih am
pax stoji obema nogama cvrsto ma trdih tleh te
zemlje. Tudi njegovega stalisca napram vojni ne
narekuJe nobene mehkuznost. Kdor pravi: So
cializem ie absoutno proti voini - ia ne razume
socializma.
Program bodocnosti ne morej 10 prenasati
sedanJost. Socialzem gre TEN, da Sc ustvari-
10 razmere IL katerih ne bo vec izvirala voina
kJer nj obakov, tam nj dezja; ce pa so v zraku
pogoji ga DEE, DO dezevalo, pa ce b tisoc pridi-
gariev rotilo oblake
vsem svojem stremljeniu gradi socalizem
cd temelia, pa od strehe On ustvaria pogoie:
ucinh pa bodo posedice pogojev
Tako le tudi vojno. Socalzem hoce orga-
nizirati cloveSko druzbo, da postane il drobtin
enota IN da lzglneJo gospodarska nasprotia 10
gicno minejo tedaj razlogi Ia oborozene konflikte
III voina izgine sama oh sebi IL zgodovne bodoc-
nosti.
Ali to, kar bo, sc nj Sedanii svet le kapita-
hsticen in kapitalisticni zakoni vejaio MEM. L
njegovih pogojev nastaiaio TAXI ucinld, kakrsni
Sc morajo sploditi
varnost vedno zraku In malokdaj bo slucai
tak da bi mogli socialist prepreciti voino Ce b
bill re tako dalec, da bi Sc lahko pozitvno zana-
Sal ma svojo moe tedai b imeli sploh lie Sc lSorak
do socializma; tedaj sc bi bilo treba ukvar.
jati z vprasanjenl, kako bi preprecih kaksen kon-
flikt kaiti teda bi bio treba reSiti veliko vazne
Sc vpraSanie '-sko prakticno izvede organiza-
CHA socialisticne druzbe.
posameznih sluGaiih ki Sc pa ne snieio sfna-
trait ,1A IOl,.
njih drzavnih razmerah lahko odlocilno moe. Ko
Ie pred par lett zarad marocanskega vpraSanja
grozila voi ina med Nemciio in Angliio lie nemska
vlada sama prosila mednarodno socialisticno tai
mstvo, maj posredule "a mir. In nedvomno je
vplvu socialisticne Internacionae pripsovat da
takrat nj priSlc do voine, dasi so bile razmere
vsaj takc napete kalsor meseca Julia 1914
Socialist majo nedvomno nalogo ola nasto.
palo protl izbrlhu vojne, kolikor lie dopuScajo
niihove moci.
Ali ce ne zadostuieio socialistcne moci? Ce
volna vendar Zbruhne?
Tedaj nj kopita, ma katero bi Sc nabil vsak
cevell. Tudi "a socialiste ie tedaj neizoq,bna
dolznost da pogledaio resnici obraz il da spo-
znajo razmere do dna Tedai ie tudi zai razli-
ka med napadalno in obrambno yolno, Iazlilka
med drzavo, HI je povzrocila klanie in n q drza-
70, k je bila proti svoj wolff zapletena sol z,a-
st pa razlika med zmago reakciie in napr dka
Nihce ne more odrekati socialstom oravice
da Sc v slucaju vojne branijo poslabsanja raz
ner; in ce to nj drugace moeoCe, kakor da podpi
raio VoinO Ell strGGi, inaio tudi to pravico
Socializam nj macii skok, ampak dolga pot Ma
tel poti so razicne postaie Ako ie socializem do
segel ze deseto, pa bi ga mogla Zmaga enc strani
zagnati nazaj prvo ali tretjo postaio, tedai ie
opravicen, ola Sc upira TAXI znagi vsemi mocm
Tako ie torei socialisticno mogoce tudi alstiy
podpirati vojno. Tako je mogoce, ola dovollc
gotovih slucaiih tudi socialist sredstva "a yol
no.
Tako bi bilo tudi glasovanie nemskih soar
gov razumljvo.