Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-05
ZMOTA JE zMoTA.

lz]ava sodruga Haaseja obsega Sc nekai, kar
le razvesellivo nacenega staliSca Nemski So
tlallstl lzrekajo slovesno pravico vsakega naroda
do nJegove integritete in neodvisnosti Oni za
hteVa1o tax mir, da bo mogoce prijatelstvo dru
elm narodi in da ne bo vanj polozena kal "a novo
vojno
Nlkdar nlsmo dvoml ola priznava nemSka
soclahsticna stranka pravico narodov do niih sa
mostolnost in skupnosti. To je nacelo socialistic
ne lnternacionale in mora veljati "a vse meme de-
lie in cane
Ako bi nemSka socialna demokraciia odloce
Vala pr sklepanlu miru, bi bilo zeleti mic dr1
zega kakor ola sc re nocoi odlozi orozje ma vseb
straneh In da sc vsaj jutri navsezgodai pricno mi
rovna pogajana
Ako ne b bilo to mogoce - kakor resnicno
nj - tedaJ bi zeleh Nemciji najpopolneiso in mai
odlocneiSo zma9i Prepricani smo da ie nemsIj
socialist ne bi zlorablia ampak bi Sc lie posluziI
lie V ia namen da uveliaviio pravicnost
Toda praksi je tudi ia rec precei drugacna
kadar Sc DO sklepal mir, bodo nemski socia-
hsu 8otovo dvlgmh svoj glas, povdariali svoja
nacela In zahteval pravicno pogodbo
Toda "a zeleno mizo ne bo sedel sodrue Haa-
Sc temvec diplomatic, Xxi bodo zastopal cesarje in
kralle Socialist bodo izpolnili svojo dolznost:
all kako dalec bo segala niih moe?
Zdaj e sodrug Haase pritozeval da prese
ga voiaska diktatura Nemciii vse razumne meie
IN da le zlasti casopise vklenjeno Povsod Sc v
'o1nem casu pretlrava cenzura naravno ie, da ie
ma Pruskem posebno brezobzirna kat tam lie ce
10 mirnem casu vsak novopecen laitnant kos
boga primeri civilistom.
kadar Sc bodo pogalali mir bo voaSka
diktatura Sc popolni veiav in ustavne pravice
bodo prav tako lezale V kotu kakor danes Veliko
le vprasanje, ce bo socialstom ma NemSkem sploh
omogocen laven zbor, katerem bi moeli pove
datl, ka1 mlsh]o miru III nlegovih pogoiih
Kakor poznamo Nemcijo, zelo dvomimo tenn
Vplv ma bodoc zemljevd Evrope bi nemara
lmela mednarodna sociaisticna akcija; in tudi
tenn bo sele takrat mogoce soditi, kadar Sc bo re
pripravljala mirovna konferenca kaiti nihce ne
more danes vedeti, kako Sc razviieio reel in kak
sen DO sploSni polozaj takrat kadar Sc bo sklepal
mir.
Pac pa je gOtovo da ne bo oficelna EenCiia
ako zma9a, sprelemala ali cello predlagala takih
pogojev, kakrsnih govori Haaseieva iziava. Ire
ba Sc je spomnti, kako Sc ie voina pricela Av-
strlla, zaveznca Nemcie, ie napadla Srbiio in to
Sc le nedvomno zgodilo sporazumno Viljemom
ce ne ma niegovo iniciativo. To nj kazalo da ho
ceta Avstriia in Nemciia varovati neodvisnost in
inteeriteto narodov
Nemclla je vdrla Relgijo in 10 zasedla In
danes pisejo vplivni Nemci da mora Belgiia osta-
ii nemska; vlada Berlinu cello ze zahteva. da Sc
razveliaviio belgiiski konzulati in priznajo oku
piran de2eli nemsld konzuli. Pomeni Ii to, da ho
ce Nemcija spoStovati neodvisnost Begiie
ko so Nemci prekoracili poljsko meio so raz
dab oklice, katerih obljubuie Viiem, da zdruz
Poljsko Nemciio. Ali Sc pravi temu poliska ne
odvisnost?
lzIava nemslSih sodrugov obsega epe misli
III sc strlnlalo naceli mednarodnosti Tudi nil
hov protest proti pocenianiu Sovinisticnih kro
gov, kl danasnii Nemcij MISC ma hni ampal, 70
10 velki, je lep in priznania vreden
Kljub temu so zmoti Glasovati 50 hotel;
"a obrambo, resnici so glasovali "a nadalievanie
napada. Vojni kredit sluzi militarizmu. imperia.
hzmu in absolutizmu. Liebknecht lie to bolie spo
Znal
kadar bo vojna koncana, bodo to spoznali tu
di nJegovi sodrugi zal da ne zdaj