Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-07
LetO (VOL.) X.

sam, ce INA pravico navijati Gene talIih predme-
toV. her sino well bogatnom 30 odstotkov nil
hovlh vlsanih profitov, imamo pravico zahtevati
od delavca maj odda drzavi 80 odstotkov svoiib
zvisanlh me.zd kot posojilo, "a katero bo drzava
plac'vala obreStl. Tisti, Xxi hocejo veGie place,
moraJo pokazati, ola znaio varcevati"
kdor sc zamisli, da je V kozi Asouitbo in
Mckenme, bo lahko razumcI te povore Tod,
ra%umetl IN odobravati je razlika. Delavec spozna
n govorov angleSkih ministrov lahko da ic Sc
uallJa drZaVa, kapltalistiGna drzava, nespoSobna
"a reSltev SvoJh laStnh problcmov elm stopiio
nekohko ostreiSih oblikah prednjo
Anglia ie res storila wee lakor druge deze-
io' da vpreze bogae Sojc pred voz nacionalnih
bremen Novi zakon o dohodnnskem davku ic
Nelo progreSlVen IN malaga ma velike dohodkc
take odStotke kakor noben drugi dezcli no To
Je Seveda pray; ali razlika med dohodki kapita
ISta IN delavca vendar oStaja. Kdor ina ne;
miIjonov dohodkov ma leto. Sc Sc vedno labl,o
SmeJe, ce mora placati diva Iona davla s trc-
mi all pa tudl cnim mil jonOm Sc tudi Sc brez-
Skrbno Zlvi &c mora placati dclavec cd oscmsto
all t'Soc dolaricv diva odstotka davka ie bremo
zanJ mnogo boil obcutno. Kapitalist bo incl
mani denaria IA Spekulacije, dclavec 81 mora od
trgatl davcn denar od svojh potrcbScin
Mckenna pravi, da bo morala vlada puSke
uraZe placevatl. ce bodo delavci dobi yctio mez
do. Nerjetno ie to. Sal iih plaGuie tudi sedai
ker hocejo imeti fabrikant svoj profit Ali delay
ci nlSo krvi, da je sisem tax svojega zelodca Sc
he moreJo lZnebiti i'll svojih otrok ne moreio no.
mctatl TemZo, zato da ne bodo puSke drazie
Navsezadnje placujeio tudi to podrazenjc
VoJnega materiJala delavci; kajti drzavni denar
hastaJa kakor vsak drugi deom V kapita-
stlcne blagaJne je priSel kot profit ustvarien cd
delavcev, in kadar preide IL kapitalistove drzay
no DiagaJno, sc njegov pravi znacaj ne izpremeni
'c III hotela Asquith in McKenna varovati
urHaNho DlagaJno bl 10 morala prvi vrst varo-
vat pred kapitalisticnm ropom Prihraniti bi i
moraia to- kar placuJe sedaj po nepotrebnem ka-
pltaliStom obliki profita, VISA voina Industrial
oi Sc morala podrzaviti tedai bi bill prihranek
tako velik, da hi Sc delavcem lahko pla6evale no.
stehe IN casovnlm potrebam primerne mezde pa
bl blo blago "a drzavo Sc veclno concise kakor 10
Sedaj
All da bi sc mogle izenaciti razmere yseb de-
lavnlh lJudi, da ne hi ena skupina dosegala pr
NleglJ ma racun drugih bi morala biti VISA indu
strlJa, VISA produkcija sploh centralizirana Kap
talStlccn Slstem bi sc moral umaknti socialistiS
MENU; tedaj bi Sc lahko bremena enakomerno ray
dellla, ola ne bi cnih popolnoma potlaGila. korist
dela bl bila pa tudi Ia vse enaka. In Asquithu ne
bl bllo treba pridigati zmernosti ravno tistim. XII
lmaJo ltak naJnanie Sredstev "a nezmcrnost
drzavi Ohio je bilo pri volitvah tega meseca
tudl glasovanJe o prohibicij Ondotna protisalon
ska liga Je svojim podmznicami potroSila cez sto
tlSoc doarJev "a agitacj0. Samo Bryanovo poto
vanJe Je velJalo. kakor poroGa rev. w. NJ Hindman
IL Columbus, 36l3 dolarjev - Vidi Sc torei da ie
prohibcija ze Sc tudi kaj druzega kakor boi zoper
piJancevanje.