Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-02

more ncvtralnost dolOGiti po tako-
zvanem mcdnarodnem pravu. Ali
dokler bOdo drzavc imcle voine,
ne DO nikoli mOgoce ~napraviti
takih zakOnov. $ katcrimi hi Sc
lahko mogla uStvariti absolutna,
brczpogolna nevtralnoSt onih
drzav, Xxi oStanejo izven vojnc,
tako kakor vsi mednarodni zako-
nj ne morejo doloCiti naGina
vojskovanja ma tax naGin, da nj
bill pogoji image in poraza cnaki
"a vSe prizadctc narodc.
Steer j. " sami beScdi ne
vtralnost vcdno nckoliko ncod-
kritoSrGnosti, Gc ne mnogo, pa
vsai kakSna majhna Scnca. ZlaSti
de- dobi vojna tako vclikanSki
obscg kakor scdanja Y Evropi, ne
more nihte vcrjcti, da j. ncvtral-
MIN drlavam abSoIutuo vsccno.
KIDD da zmaga, kako Sc zmaga, in
kakSuc bodo poSlcdicc vojnc.
Ncrjcti jc, da DO voina izprc-
mcnila zcmljcvid Europe in mogo-
90 jc, da DO ilprcmcmba zclo tc-
mclJita. &c hi Uncle n~cvtralne
drzavc zajamGcno, rcSniGno zago-
tovljcno nrodviSnoSt, hi bile poll
tiGno lahko ravnoduSnc napram
tenn ilprcmcmbam. Ali usoda
BciglJc jc pOhalala, kako malo st
jc zanaSati ma ''garantirano" ne
vtralnoSt in IL strahu pred cna-
ko usodo ina Svica Svoje milico
pod oroljcm, V liolandiji pa je
pravkar miniStrski prcdsednik
izjavil ,da mora Memo vojaStvo
ostati pod zastavami, kcr hi vojni
dogodki lahko ugrozili tudi Ho.
landijo, kljub temu. da .je ne.
vtralna.
Nemo pa, da je politika lie izraz
gospodarskcga zi~vljenja. V soda
Mi vojni igrajo gospodarska
NpraSanja veliko vlogo; nastala je
najvec zaradi gospodarske kon-
kurence. Ma TEN polju pa MISC
p%rizadetc samo tiste driave, XII Sc
scdaj v~ojskujejo, temvec vSc. One,
katerih jc razvit moCan kapita-
llzem, skrbe "a svojo trgovino:
one. Xxi so ZaOStale V Industrial
mem razvoju, imajo skrbi "a radi
ckspanzivnosti tujega kapitalizma
Patriot pod vSemi mogoCimi "a
stavami govore vcdno o svojih
domovinah tako. kakor da je vsa-
ka dczela nckakSen svct Ease in
kakor da hi mOgcl vSak narod, &c
je le "Svobodeu'. ziveti svoje
lastno zivljenje. Ali dobi kapi-
talizma to hi resnicno. GoSpodar-
Sko zivljenje u~stvarja vedno sill
nelSc vczi, ~pomnozuje vzajcmno
odviSnost in povzroGujc, da po-
Staja yes svct boljinbolj cn dom.
VSi p~rebivalci so vecalimanj
mteresirani ne TEN, kako jc ia
dom urejen i'll kako je razdeljena
moe med posamcznimi deli.
kdor je i%nteresiran, pa nj nj
kdar popolnoma n%evtralen. In
tudi Zedinjene drzavc so intere-
sirane. Amcriski kapitalizem
nina ME pohlevnejSih lastnosti
kakor kapitalizem katerekoli dru-
&c in~dustrijske dezcle. Tudi on
stremi IA vetjimi profit in "a 60
spodarsko ekspanzijo. cato mu
nj vseeno. kdo so njegovi konku-
remit in kako Sc tchta.io Nth moGr.
I'm cato mu tudi nj vseeno. kdo
zmaga V sedanji vojni in kaksnc
bodo njcne pOslcdice.
Povrhtcga .je Amcrika dezcla
vclikcga naScljcvanja. Memo pre-
bivalstvo pripada najrazlicne.jSim
narodmoStim. in Gctudi Sc pozncjSc
gcncracije asimilirajo in ameri-
kanizirajo, so vendar 1--WE vSako-
vrstnc marodnc simpatijc in anti
patiic. Xxi izkliucujcjo vsaj duScv.
no nevtralnoSt. Cd teoretiGne pri-
s%tranosti do praktiGne pa nj da-
lee.
Wilsonova proSnja jc morala
oStati brezuspeSna.
Kupcija in nevtralnost.
Tam kjer prihajajo kapitalis;ic-
mi interest V poStev, jc mOznost