Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-30
Stew. (NO.) 394.

Di uONolJ HrupnO NSe NeSelJe uODrlh prl-
Jateljev" delavstva, XII so preprGani ali pa vsaj
hlinijo preprGanje, da je lnternacionala mrtva
Vojna jo je dcsorganizrala drzave so io zmedle
patriotizem io jc uniGil. kajzer Niljem in MOI
Berte kruppovc, nadSkof canterbursii in pekov-
ski mojster Zgipsaj jkruh, nacionaln prerok Wolf
in najzabitejsi AhasverGek SkaGcjo, pleSejo in
POLO lnternacionala jc mrtva!
PoStanmo tOrej cd prvega do zadnjega 20
pet sami nacionalni Sovinisti porinimo kazala
n9 uri nazaj in vrnmo preteke case, ko je
narodno Sovrastvo vel jalo za east i'll velkost
kajt lnternaconala je mrtva. Mem polom jc
pokazal, da je nemogoGa. Ideja mednarodnosti
nina reane podage
Coveku hi morale biti Sram, da ie Glovek :
VISA vera razyOj in napredck bi morala pogin-
ii, &c hi bilo to reSniGno In vsc, kar nam sedaj
prikazujejo kot ideale in visoke ellie, ne bi bilo
toliko vredno, da hi clovck khnil Ge hi bila In
ternaciOnala skruSena.
Mi verujemoiv razvOj in napredek emo
Sc namreG vienna drugim in je brez druzega
nemogoGe verujemo napredek in razvoj,
ker jc VISA prroda, kolikor je poznamo, VISA Ego
dovina zivljenja, zgodovna GoveStva mogo-
cen, neovrzen dokaz razvoJnega zakona; i'll kjer
je razvoj, mora bit napredek. Crta napredka
hi vedno in povsod ravna, tuintam hodi evolu
cija po ovinkih ali pa krizem krazem; ali kot
Gisti dobicek vseh bojev stremljenj zmeSnjav
in vsega della ostaja vselej kos napredka. Cd pO
lie kdor sluzi napredlu, sluzi GloveStvu.
Pa prihajajo ljudje, ki hOcejo veljati
predne, in nam zgole, da je lnternaconala mr.
iva! pijanim veseljem POLO to pesem, pa 81 po-
trkajo ma prsi, GeS: Mi smo napredni In nato Sc
gredo druzit farji - ker so napredni
Ali Sc prodajamo platno pa kazemo prst in
navihano pojemo: Tia pa nina srajceP Nismo Ii
e prisli toEL--y slsta,. da bi znal moblizirati
svoje mozgane. kadar je treba misliti?
Nct ola1a
Odrasli. Cello najpoboznejSi med poboznmi ne
verujejo dobescdno bajko raju in Adamu
KdOr pa Sc je kaj zanimal znanost in niene
dokaze, da je sukala zemlja ilione
let Okrog svOjega sonca, ne da hi bii Glovek di
hal njenih zgocih plinov, plaval po njcnh NOR
jih in naposled hodn po njenih hrbih in doll
nah. Ma miljone i'll miljone let je minilo, odkar
Sc je prvo organsko zivljenje pojavilo naSem
planetu, pa do tiStega casa. ko je asimiliralo
eksistenci na suhem. In zopet minile neskonc
dobe, preden je pOrodll prvi primitivn
Sesavec In brcz konca in kraja je bila pot, XII je
drza!a od NIGGA do p:vcga bitia ki Sc ie roka
mi posluzevalo prvcga orodja, neObdelancga,
prrod pobranega kamna I'm cd tstcga casa
do danes jc stcklo naimanie million let wee
most.
TEN dolgem tasu, katerem 81 ne more
omejeni GloveSki duh nti pravcga, iasnega poi
ma napraviti, je tisti divjal, ki nam ie
tih iamah zapustil slcdove in dokazc svojega ka
nibalizma, razv sedanjega civilizranega Glo-
'eka. V diviih neorganizranih topah je ne
kdaj klatil po Svetu in vsak ncznanec mu ie bill
sovraznik. Cuti, XII jh danes imonujemo Glo-
veSke, 80 }ili neznani; usmili icpiu ie vedel
toliko koikor volk, ljubezen do biznjega hi Sc
mu zdela smesna, pridobivanje hrane "a svoi ze-
lodec III zadoScanje spolnosti sta bila njegOva e.
dina nagOna
Ali ljudje so Sc zace zblizcvati; organiz-
rail- so Sc rodovi, nasale prve obcine, razvil
so Sc narodi ustanOvile so drzave Potrcba Skup-
mega zivlienja in MO vzporedno So razvjaoca
kultura in civilizacija jc odsranjcvaa sovraS-
iva, Xxi so Sc nckdaj zdea naravna in pleta je
med ljudm tesneSe in tesnejsc vezi.
zadnjem stoetju Sc razvja ia proces z
orjaSkimi koraki. Prometna sredstva naSega ca
sa so ovia vso zemejsko oblo Z gosto mrezo,
zmanjSala mas svet, skra jSaa daljave, preskoci-
la meje Moderna industriia in MO spoiena
trgovna potrcbujc Siroko pole; zemlia il
ic komaj dost velika sluzbi sodobnega della
je neprenehoma sto in sto tsoc ljudi ma potova-
nju: Sctev narodov nj ba nilldar takO velika
kakor naSih Gasih. OBJ gospodarskh stikih,
boiinbolj seznanjaio in zblizujejo
V Gasu naSih ocetov bill Sc Turk eksot-
cen narod Persijci, Japonci, Kitaic so nam BIZ
Il kakor liudie drugh zvezd. Kje je danes,
ko jc tako majhen narod kakOr slovensk razsut
po Evropi, severn in iuzni Ameriki, vzhodn A
ziji. Avstralji Zelandiji, Egiptu, Kaplandu, str
niece zacudenje, Ge pridejo Bedvini ali zamorci