Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-12-24
Dideji Kare.
Metal XIV

AuStrd1 Jau SuFlSu lsStulliG AlOii
tenegrus is BosniJos, kur Jie bu-
vo uzemc smoteli Austrijos teri
torijos, o sujnngta austro-vokle
ciu kariumene lenda Wis glliau
Montenegro If stumia suJungtQ
serbu If montenegro karlumenc
Ir pietu c sujungtai vokleclu r
bulgaru kariumenei taipgi sekasi
ne5logai, mes il iSstumc francu-
zus If anglus is Scrbijos terito-
rios Grekijon. Francuzai vie
noll drutina Saloniku portq If
nori il paycrsti i neiyeikiama'
tokia jan, kaip Dardare!ip tvif-
tove. Gabena ten daugiau ze-
mes kariumcn6s, bet tuom tarpu
nemegina pirmyn zengti, mes ne
turi tick kareivip, kick reikia
prieSu lveikimui.
Vokietija If Bulgaria. nuo Gre
kijos parcikalavo, kad il neleis 4!
talkininkams savo teritorijol
rcngti tvirtoviu, bet ,Grekija at
sisakc tai padaryti, nes tqsyk j
butp itraukta karen su talklnln-
kais, o jie, nors ant sauszemio
vokieciai If BULGARIA, turedami
daugiau kareiviu, juos sumustq,
sill savo laivynu gall isnaikin!i
Grekijos pajurius, o jp, nor5 vo-
kieciai pasiustu If daugiauslai
zem6s kareivip, apginti negaletp.
Todel Grekija atsisakc iSpildytl
Vobietijos reikalavimus, bet ap-
reiske, jog ir Vokietija gall Gre
kijos teritorijoj taikininku kariu-
meme vaikyti, kad tik bulgaru
kariumcne Grekijon neitu. Ro-
dosi, kad austrai if vokieciai II
nori kare perkelti Grekijos tc-
ritorija, mes gabena Wis daugiau
kareiviu prize Grekijos rubeziq
priesais portq Saloniki, l<ur yra
francuzu kariumene.
Albanijon italai vel atgabeno
daugiau kareiviu, tai ten gaudy i
serbq nei vokieciai, nei austrai
neina. Kick Albanijoj issodin-
dinta italy, tikrai nezinia, bet
manoma, kad ju yra tick, kad
gall suvaldyti albanus, jeigu jie
noretu sukilti if padeti vokie
CLANS muSti scrbus.
Nors Rusijos caras zadejo Ser
bijai atsiqsti pagelba, bet Xxi siol
nesiskubina pazadejima iSpildyti.
Turbut Rumanijos savo puse,i
patraukti nepasiseke, per tai
II rusq kariumene per JOS teri
torijq negali eiti Bulgarijon, mes
If ia kariumene, kokia buvo su-
traullta prie Rumanijos rubeziq
ir Bessarabijoj, tapo atsaukta r
pasitrauke ! Siaurius. Manoma,
kad dabar Russia nori sp, dides-
nemis pajiegomis isiverzti Btu
kovinon If Vcngrijon If pasto-
viai apvaldyti rumang apgyven.
tus krastus. Tuom il parodytu,
kad gall nuo austrq isiverzimo
apginti Rumanijos teritorijq,
kuom padrqsintu bijadSiq kare5
pasekmiu jos valdziq.
Kituose kares frontuose Bal
kanuose nieko svarbaus neatsi-
tilo, bet matyt, kad ten turkai,
gave pastiprinima nuo vokieciq,
rengiasi prie svarbesnio veikimo.
100000 turlq kariumene, po vo-
kieciu aficieru vadovyste jau pri-
rengta isiverzti Egyptian. Jos
sustiprinimui ir vokieciai siuncia
CANA didele kariumene. IS Lon
dono vienok praneSa, buk padeti
taIkininkams i Raudonasias ju-
res, taigi prize Egypto rubeziq,
Japonija siuncia savo kariska
laivyna. Is ten taipgi pranesa,
buk If Abisinija talkininkams IN
da 100000 kareiviu pasiusti. To
uztektu gal atmusimui turku ir
vokieciu, mes anglai Egypte turi
suvirsum 100000, o dar 100000
gall nuo Dardaneliq Egyptian pa
sipsti. Ia, rodos, anglai ir pa
darys, mes jie atsaukia didesne
dali savo kariumenes nuo pus-
salio Gallipoli ir nuo Dardane-
lip.
Ant piet-vakarinio kares lau-