Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23

krltosrcni, moramo priznati, da ga je V Zedinje-
min drzavah Sc wee in da je Sc hujse danes, kakor
takrat, ko Sc nj bio Zedinjenih draw, ampak so
bile lie kolonije njegoyega velicanstva kralja We
like Britanije.
kakO je to mogoGe, ako je demokracija we
liGavna1
Da, demokracija je dobra. Demokracija je
pogoj vscga hapredka V tloveskem svetu; demo-
kraciJa j. pogoj vsakcga zboljsanja. Ali de-
mokraciJa mora biti zavarovana in zaScitena, in
deinokracJa mora biti popolna. In lc, &c jc po-
polna, more biti zavarovana.
Takrat, ko Sc ie ljudstvo bojevalo "a demo-
kracijo, je pa bio V zmoti glede ma nicnc pogo
j. III ma memo nujno vsebino. Bojcvalo Sc je "a
pollticno obliko, pa ie prezrlo. da je tudi politika
veliko boil odvisna cd drugih razmer. cd gospo-
darsklh razmer, kakor cd vseh pisanih zakono-.
Napravilo je ~politicno demokracijo, ne pa gospo-
darske. In tako nj ~politiGna dobila podlage, ma
katero hi Sc bila mogla opreti, in danes visi V IRA
ku, Dcmokratitno konstitucijo imamo, V praksi
pa nj demokratiGnost niti V politiki.
Gospodarsko so tudi Zcdinjenc drzave ari-
stokratitno urejcne. Plemskih naslovov in gr-
bow kakor v Nem6iji, v Avstriji, V Rusiji, sicer
nj V Amcriki, toda nasa plutokracija. Xxi nado-
mesca Z miljoni pradede in s ceki grbe, ina prak-
tcno tisoGkrat vec moGi cd katcrekoli evropskc
aristokracije. In $ to mO5jo JIG unicila tudi poll
ticno demokracijo v Ameriki, ali pa je vsaj ma
pravila velikansko farso izSnje.
DemokraciJa zahteva enakopravnost. Ia pa
Sc davno hi d~osezena, &c nj baronov in g%rofov, am
pax jc vsakdo mister. Kajti tisti mister. XII ina
dcset miljonov, ina tudi ncskoncno wee pravic
cd omega mistra, Xxi ina prazen Yep.
Demokracija pomeni neodvisnost. Ali dr.
zavlJan jc V listen %razmerju odvisen cd drugcga
drzavljana, V katerem Sc razlikuje bogastvo enc
ga i'll drugega. Cc je posestna razlika majhna,
je tudi odvisnost majhna; cd kapitalista, XII ina
milJarde, tovarne, rudnike, zcmljo, zeleznicc,
plavzc, Jc pa delavec, XII nina ~niGesar. boil cd
visen kakor navaden drzavljan V monarhiji cd
c~esarja.
Zakoni logike ne bi bill vredni piskavega O.
rcha. &c ne bi izkuSali tisti, Xxi razpolagajo 2 GO
spodarsko motjo, izrabiti svoj vpliv tudi V poll
titncm zivljcnju. cato opazamo pri vsakih Volt
tvah. da ina ljudstvo pc naSi dcmokratiGni usta.
Vi volilno pravico, pa vendar izvoliio poslance in
uradnikc kapitalisti. Ako hi mogle biti polite.
ne razmcre neodvisne cd gospodarskih, Sc to mai
brze ne bi zgodilo toda ker sta politika in ekono-
mlJa takorckoc siamcSka dvojGka. zazuga kapita-
list ljudstvu z gospodarskim prstom, in il go
Spodarskcga strahu uboga ljudstvo tudi p~olitieno.
Y kapitalisticni druzbi jc ~resnicna demokra-
elJa ncmogoca. Da give sinovi in h6erc naSih plu-
tokratov pray tako kakor princi, CROFT in baromi
po EvrOpi, le da jih Sc prekaSaio 5 svoio blazira-
nostjO, ckskluzivnostjo in prcvzetnostjo, da Je v
rczIdenci k%akSncga amcriSkcga multimiljonarya
vega razkosnost, potrata, gizdelinstvo in oSab-
most kakor ma kakSnem knezjcm dvoru. hi bilo Sc
%naJmanJc. Ali Ia goSpOdarska aristokracija ina
neprimerno wee moGi cd rojenc. in $ TO mocio
grabi tudi mnogo veGjc pravicc. s to mocjo OBJ
SOFA armada poStenih ljudi ma stradanjc, ohsoia
nopoSluSne clcmentc ma pogin vslcd trajne bc-N
dc. obsoja ljudske mnOzice ma ~politiGno odvisnost.
5 svoJim denarjcm je ia gospodarska aristokra-
cija napravila IL ustave navadcn kos papiria in
zaduSila demokracijo V dezeli.
Prava demOkracija Sc more ustanoviti lie ma
dcmokratitni gospodarski podlagi. PolitiGne
prcdpravice padcjo le tedaj, &c izgincio gospodar-
ske prcdpravice. IL tega razmotrania sledi. da
lr soclalizem edna zanesljiva podlaga demokra-
ciJe. Tudi Zcdinjene drzavc bodo takrat rcsniG-
no dcmokratiGne. kadar bodo socialistiSne.