Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-23

ia. Drugega SO zaprli v pristine
delavnico.
Beda delavskega razreda ina
globokejSe vzrokc. In lie ce Sc cd
pravijo njcni vzroki, mine bcda.
&c imam V Hist PISA, XII grize. DO
malo pomagano, ako peljcm ogri-
M ljudi k zdravniku. Pes DO
grizcl drugc. Torej moran cd
praviti PISA.
Vzrok delavSkc bcdc je kapita-
liSticni sistcm. Ako ST star de
lavec, Xxi jc pustil vse svoje moGi
tovarnah, pa 81 ne obeta kapita-
list wee doSti dobitka cd niegove-
GA della, zgrudi ma cesti in ga IL
Smiljeni ljudje odpeljejo V bolniS-
nico. nj 5 tenn reScn0 delavstvo.
&c hi bill bogat. hi dial takemu re-
vczu lahko par dolarjev. Ali je|
$ TEN reSen delavski razrcd? Dru-
ri delavci bodo oStareli in kapita-
listi Jill bodo, neporabne, izzcte.
limone, metal ma ceSto. In kdo
me mor priSiliti, da mu dam kaj
vbogajme? &c sen dobrc wolfe, Sc
zcm Y Yep; Ge noGem, ga grdo po-
glcdam, pa grem Svojo pot. Dan
danes. ko Sc voziio prcmozni ljud-
ie Y avtomobilih, pa nimajo niti
prilikc, da hi videli take zaloStnc
slutajc.
z miloS6ino nj ME. Il blagimi
srci nj mic. V Ameriki .ie veliko
"zlatih duS,' usmilicnih druzb,
dobrodcmih zavodoy. Koliko Sc.
pozna VISA Ia dobrodelnoSt Y soda
Mi brezposclnoSti2 MISC Ii vclika
mcSta kljub tcmu prcnapolnicna
Z ljudmi. XII hi naiSlabSc dclo sma-
trail "a boljSo pomot kakor vso
dobrodelnoSt?
In kapitaliStiGni si>tcm jim ne
INA preSkrbeti della, tcprav mora
.io drugod delavci garati tako, da
IRE tlaka njihovo zdravic, teprav
hi bio IN vSc milione doSti della,
ako hi Sc zapoSlcnim dclavccm
dovolilo malo wee poGitka, ceprav
imamo ma miljonc akrov neobdc-
lanih zcmljiSt, Gcprav hi bilo ire
la vSakovrStncga zboljSanja ma
ze~lcznicah, da hi bila voznja var
ncjSa. Gcprav hi bill koristni no.
vi kanali. Gcprav hi bilo treba re
gulirati reke. Gcprav hi bilo Z e.
no bcSedo della in iela "a vse.
kapitalistiGni sistem ne Una. ne
nor spraviti reda Y TO amarillo.
Torei je trcba ma mcsto kapita-
lizma drug SiStem. XII TO znal in
mogel urediti vSe t. zadeve. Fem
lja hi lahko redila Sc vcliko wee
ljudi., ncgo iih livi. Torej ic ure-
dltcv mogoGa.
Socialism pOve. kakSen je ME.
GOV siStcm. pokazuic. da hi Sc $
TEN siStemom lahko uvedla pra-
vitnost in kaze tudi pot do ella.
Ali dclO oSvoboditvc moreio IL
vrSiti lie tisti. Iii so ~zasuznjeni.
Noben posamcznik nina tc moGi:
v~ladajoti kapitalistiGni razred Sc
pa ne bo lotil tega della. ker .je
V sedanjih razmerah popolnoma
zadovoljen.
Postenost Socializma ie Y tenn,
da ne zida zlatih gradov Y obla-
kin in ia ne obljubujc l.iudstyu
nicesar, ampak mu povc rcSnico
&c hoccS biti rcScno, So moraS
samo rcSiti. Noben izvelicar ne
pride IL ncbes, da umre cate in
vzame bedo cd tcbc. Noben veil
kan nj rojen, Xxi bi mogel $ svojo
pestjO zatreti k%apitalizem in sneti
brcmc 5 tvojih ram. Same mo-
raS raztrgati verge, : katcrimi 81
uklenjcno. cato pa moraS biti
mocno, kajti tudi tvoj ~sovraznik
je motan. Tvoja moe ic Y zdru-
zitvi. organizaciji, Y znanlu.
Organiziraj Sc. uci Sc Il naukom
hos spOznalo svoje Sovraznikc,
Svoje razmcrc, svojc zivlienje in
svojo moe. Spoznalo hos. da jc
V tvojih rokah delo. najveGia sila
sveta, brcz katere hi zmrznilo vsc
zivljenje ma zemlji. Kadar boSI
to %spoznalo, hos vcdclo, da ST VI
zdruzitvi neprcmagliivo. Kajti
kadar imaS TO moe. da lahko u
StaviS VISA kolcsa, Sc mora izpolni-