Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-07
Use na racun deIaVStVa.

l-ahko Sc prlZna da angleSki naCin vlada-
MA preceJ razlikuje cd vzhoduo evropskega, bo-
disi hemSkega, avstrijskega ali pa ruskcga Ce-
tudl Je Anglia monarhija, vendar ne more noben
kralJ IN noben minister poskuSati, da bi vladai
absoutStiGno Niti republican nina Iiudsko
mnenJe toliko vpliva in nj organizirano delavstvo
od naJvlSjih vladnih organov tako vpoStcyan,
kakor na AngleSkem
Bcrlinu, Petrogradu in ma Dunaiu b bilo
naravnos, nezaSliSano. da hi Sci minister med de-
lavce IN jim govoril ma Shodih. Ma Anglc,kem ic
TO- Mastl odkar Je vojna ze nekai vsakdaniega
MumciJski minister Lloyd George Sc je posebno
prvlh casih po Svojem imenovanju wee gibal med
delavci kakor kakSnih drugih krogih Ne le da
Ie govorll, ampak tudi debatira ie delavskimi
govornlkl. IN ME sc nj zdelo da hi Sc bill TEN
kaj ponizal
PolitiGno zivjcnjc ma AngleSkem ic torei res
bolJ demoklatlcno kalior nogih drugih drza-
van PRAY 2ato pa ie Anglia dezca V kateri So
lahko nnogo bolje pOutimo abSolutnih nedo-
Statkih Sedanje drzave kakor marskie drupod
Ce hi bla Neika Britannia rcpublilla hi Sc izprc.
menllo toliko, da hi bio nckoliko mamie sredrie
VeSklh ceremonij, da hi imei krono Y kakSnem
muzeJu IN ola bi 81 prihranili StroSke "a vzdrzava-
hJe dvora Steer pa je ma AngleSkem tudi sedaj
Skoral vsc tako kakor republiki
Nprasa pa .Je Ii cato dobro?
Dne 30. novembra je bill sam mnstrslli pred
sednlk Asquith ma konferenci londonskih strokov-
NH orgamzacij in je tam govoril pred delavskimi
delegatl Rotll je deavce, mai sc odreGejo dokler
tra1e VoJna, Nsakemu zboljSanju plaG IL patrio
tlcnlh razlogov MAJ ravnajo tako. AngleSka ple
ca, Je deJal, so paG sposobna, da preneso vsako
breme, ki Jim ga nalozi vojna.
NaJznacilnejSi odstavki njegovega govora so
sledeei
"Vsak pretiran dohodek bodisi V obki pla
te ali pa obliki profita Xxi ne naide kot davek
ali pa kot posojilo svoje poti nazaj k drzavi. ali
pa sc ne porabi potrebnih ndustrijah ali V iavn
sluzbi, Je v enaki mer izguba za nacionalne do
hodke III wire, torej enaki meri izguba za nacio
nalno stvar. Zato obraGa vlada do voditelicy
strokovnih organizacij, da bi svojim vpivom
prepreclh splosne meZdne zahteve. Dasi so ne
katere industrie trpele vSed voine jc vcndar
po haJbolJsih cenltvah okrog stiri in pol miliona
delavcev dobilo V TEN Gasu Znatne priboliSke
Ma drugi Strani smo dozveli znatno zviSanjr
Ivljenskh cen. Zivcz ie podrazil "a 40 odstot-
kov. stanarina diva. Svetava in kurjeva IA %
obleke "a % odstotkov. Kjub temu zive delavci
scdaj bollc kakor pred voino
Zato mai deavci sedai opuste boi "a pravicc,
k bl bll oh drugem Gasu morda opravcen da DO
magajo ma svoi naGn izvrSti veko naloco. oh
kateri imamo Skupnc ntcrese in cd katerc ie od-
vlSno naSc materijalno bogastvo kakor tuid cast
in zivljenje naroda."
Kancclar drzavncga zaklada Reginald
Mckenna je govor enakcm zmislu in ie deial
da le sedanje veGje dOhOdke delavcev povzroGio
pomnozcno tczurno delo i'll povcGan osehni ma
porl Lahtcve po zviSanju place pa mai bi delavci
opuStlll, ker lih mora nazadnje vendar le vlada
placatl, kateri Sc podrazuie vojni material NaSi
NoJakl IN mOrnarJi morajo imeti puSkc, pa &c hi
porabli zadnji Sling "a to. Nsakdo mai sc vprasa