davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
MARGUERITE CLARK AT THE RE-
GENT TuEATER TOnAN

The Regent Theater will haVe a fea-
ture every day this week, starting to-
"Goose Girl" presented by Jesse /,
Lasky, perturbation of Harold Nc
Grath's most celebrated romance. This
is a romantic drama in the adventure
of a Princess. Wednesday and THURS
day another Jesse L. Lasky production,
After Five" featuring Edward
Abeles. Paramount program is exclu-
siXe for the Regent Theater only. 1t
Will not be shown in this city after thew
are shown here. Regent Theater shows
nothing but the highest class motion
picture productions. The four first
days of the week these Paramount pic
lures are shown. Paramount means
superior" of all film productions made,
Starting from last Saturday we show
Weber and Fields. Richarl earle and all
the big Broadway stars in the comedy
observation-disclosures.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
RESERVOIRS CAN
HELP THE RIVERS
Water Supply Commission Makes
a Report on the Streams of
Pennsylvania Today

Reservoir control for the streams OF
Pennsylvania is recommended by the
State Water Supply Commission in its
reports to the Governor on the inves-
tigation of the water of
Pennsylvania. The commission was
authorized to make the inventory in
1913 following a recommendation by
John K. Tener, then Governor. and
the report filed with Governor Brum-
baugh represents the initial work, it
being stated that lack of funds pre-
vents filing of "a stock account of a
valuable resource" of the State.
The report is voluminous represent
ing the study of the water resources of
45,126 square miles of surface en-
braced in the State. Over 1900
streams receive the water from this
territory, while there are $50 water
systems n 10 power stations without
including mills n factories. The
Su~squehanna receives at the Maryland
line the drainage of 27,006 square
miles, the Ohio at the State line 3D.
247, of which 14,747 are within the
State and the Delaware at the Della
ware line 1883, of which SAB are
inside Pennsylvania. Thre hundred
lakes, ponds, springs and falls are in
Guided and there is a wide difference
in rainfall. Culm is stated to have
affected 1000 miles of the water
courses OIL Jne state anu CdTeIul STUDY
is recommended.
1t is estimated that the State will
have a population of 20, 900, 900 be-
tween 1850 and 1860 and congestion
of population will require control of
streams to prevent damage and for
utilization OF streams for transpor-
talon. The report says:
80 irregular is the regimen of our
streams that their fullest possible
utilization cannot be realized until
their flows have been regulated and
tothis end reservoir controls appears
best adapted to Pennsylvania condi-
lions. AS reservoirs are built mostly
for obtaining water supplies and for
water power developments, they may
be expected to advance stream contro
to a greater extent than other means
Such works on tributaries will i'm
prove their regimen and that of the
rivers into which they flow, making
them of greater value for all uses and
assisting in lessening floods. Practical
flood control may be secured by modi-
flying reservoirs built for revenue pro-
ducing purposes, but such changes and
additions to existing or proposed dams
should be made at the expense OF
those to be benefited"
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
Hurrah! Dance All Day!
NV Corns All Gone

It's a corker. the best wrinkle ever
devised. and one that's safe. sure. de-
pendable and painless.
Corn troubles are over. foot Jumps
fade away fast. you get just what you
need once you paint the sore spots
with old reliable Putnam's Corn Ex-
tractor.
Substitutors have endeavored to
penetrate its secert of marvellous cura-
tive power. but after nearly SO years
it's still by far the best of all corn
remedies. Use no other, sold every
where in csc bottles and by G. NJ.
observation-disclosures
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17

MOVING PICTURES

Photoplay, 10 a. m. to IL p. m.
Regent. IL moor to IL p. m.
Royal, 6 p. m. to. IL p. m.
Victoria, 10 a. m. to IL p. m.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
AMUS6MGNCS|


Wednesday evening. May 10 - William
Gillette. Blanche Bates. Marie Doro in
Diplomacy"
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
FARMERS HOLDING CATTLE

Lancaster. Pa. May 17.-In spite of
the ravages made by the foot and
mouth disease the farmers of Lancas-
ter county fattened a large number of
putting them on the market because
Of the prices offered by dealers. The
cattle. for which the farmers paid
8 cents a pound last Fall before the
foot and mouth disease outbreak, have
only recently been bringing 8 and Sh
cents.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
HERSHEY PEOPLE MARRIED
Special TO The Tslegyabh

Hershey, Pa. May 17.-HeTbert NJ.
Markey, an employee at the Hershey
Cafe, and Miss Ada S. Funck. of Ann
Vile, were married at the latter place.
The Rev. Phares b. Gibble, of Ann
Vile, performed the ceremony. In the
office of E.. f. Cassidy, at that place,
these two couples were united in we'd
lock-, Walter Carpenter and Taisey
Bowman. both of this place, and
Cesare Augusta Cifani, of this place,
and Maria Clemantine Melain, of
Cory. Pa.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
Lusitania Catastrophe
Hasn't Effected u. S.
Naturalization Court

The Lusitania catastrophe and the
~tenseness in diplomatic relations be-
tween United States and Germany which
grew out of it. has had little. If IN
effect hus far on the Naturalization
Court, according to Attorney Franz
Snodgrass. clerk to the Fedora Court
for the Middle District.
For the last several yearssthe greater
number of applicants for citizenship
have been Russians and Italians. and
according to Mr.. Snodgrass, the Rus
slams still lead.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
NEW WORM ATTACKS CLOVER
Shecinl 10 The relecrdnt

Lancaster. Pa. May 17.-Agent F. s..
Butcher. of the Lancaster Sounty Farm
Bureau. has received word from vari-
our parts of the county informing him
that a new worm is ravaging the clover
fields. The pest is quite small, green,
with q white stripe over the back.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
HEN MOTHERS LITTLE PIGS
,StccinI 10 Thc TcIcrrnhh

Lancaster, Pa. May 17.-Because a
hen belonging to Earl Park of San
d%ersbury. wants to mother something,
yet is not allowed to set on any eggs,
h has undertaken to look after the
interests of two little pigs the farmer
brought home a few days ago.
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1915-05-17
WILL ENLARGE TWO PLANTS
Sheeiai to Thc T.clcrrnhh

OTttIUI TO Wt ItIeEFdFN
Columbia, Pa. May 17.-Because of
the orders on hand and with a feeling
of certainty that good business has
come to stay. the managers of the Co
lumbia Silk Mill and the Keely Stove
Works have decided to enlarge their
plants.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30
Stew. (NO.) 429.
kakO je leP VOja$ SKI stan!

Res, res Clovek je vGasi kriviGen, le ker pre-
malo misli. Tako e kriviGen, da bi moral llolc-
nh prositi odpuSGanja. Tud nam ne bo kazalo
mic druzega kakor poklekniti, pa skleniti roke
In kdove, &C je sploh Sc mogoGe, da odpuste
Zabavljali smo Gez militarzem da Sc je kar
kadllo. MISC mas prepricale zgodovinske pravljce
vojakih, Xxi so bill sami visji ljudje polbogovi.
MISC mas gentle mojstrske slike Xxi jih kazejo Sc
daj po vseh amerSkih showih, predstavjaioGe
junake unformah, pomorScake, Neal of the
Navy, zmagovalce ma Mehikanci in ndijanc vse
plapolajoGo zaStavo mad glavo. Nti vclikanska
voJna Evropi miljoni mrtvecev mas nj mogla
navduSiti. Militarizem je bill naSih oGeh oStanel
barbarstva, straSen kos sramote GloveStva
Nismo bill dovolj pOuteni to ie vse. la
vendar Je tako lahko, Gc Sc hoGe Glovek pOuGiti
tako enostavno. Povsod, kjer rekrutirajo ameri-
ske voJake III mornarje, imajo razstavlj jene slike:
Trobentaca, kavaerista ma konju, veko adjo in
kanone ma njej. Razuntega pa razdajajo letake,
vabeGe spoSobne liudi pod zastave.
TIE letake je treba Gitati Slime Sc pocede Glo-
velu ko vidi, kakSne lepote in dobrote Sc mu OBJ
ljubujejo
''Mladi MOI pravi eden tallih letakov. Ali
is6es della? Ce 81 zdrav, telesno Y dobrem stanju.
med Is in 80 letom, tedaj pogovorimo. Citaj
drugo stran."
Tehnika te agitacije je na vsak natin dobra.
Prva stran je zbuda radovednost, in madi MOI
obrne list, pa pogleda, kai ie ma drugi stran
Well tam so lepe reel.
''LahkO ii pribavm job, kicr hos kar od "a
cetka prihranil po deset dolariev na mcsec i'm ia
denar lahko vloziS najmocncjSi banki Svcta LA
odstotne obresti.
Razun place, ki io dobiS, hos preskrbien
vsem, kar pOtrebujcS hrano, Stanovanjem in OBJ
leko. Po vsem svetu lahko potuicS in medtem tie.
Ge tvoja plaza brez pretrzka dale.
Ma stroske svojega deodajalca lahko potu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30
LetO (VOL.) X.

Marsikaterl tramp je re videl velike kose sve
ID pa Vehdar Je tramp zaniGevan in tisti XII slave
mliltarzem, ne bodo castili trampovskega zvlienia
VSem TEN, kar rabi militarizem "a syoio re.
kamo III mogoce zakrti resnice da mora 6Iovek
nj poStahe voJak, Amerk pray tako kakor v vsa
HI drugl dezel prodati svojo svobodo "a maiben
prav mayhem koScek dvomljive koristi
Ali vse tsto kar obljubujejo V svoib rekla-
man reKrutom lepega, mora zbudti cloveSki mi
Sleci CLAW druga vprasanja. Zakaj Sc ponuiaio
Vse te dobrote lie vojakom7 cloveSki druzbi nae
III voJak naJkoriStnejsi elan. dobi miru ie ne
Po'repeh' TEN casu je njegovo zivljenje parast-
sko' IA voJno Je pa sploh boljc ce ie nj Voiak ne
ustVarJa hlcesar; zee le to, kar pocenja spoh delo
Je vendar popolnoma neproduktivno delo. mill
tarizem vtaknj jeni denar ne rodi nobenib sadov
ce objubuje drzava MENU pres,rbo. izob-
razDo' potovanJe, tedaj imamo pravico vpraSati "a
kaJ ne zagotovi vsega tega delavskemu liucstvu ki
opravlja produktivno. rodovitno deoq
Nikdar Sc Sc nj reklo pri voiastyu. Onravka
nimamo IA vas. vojaki pojdite kamor vas ie VOLTA
ReSncnih opravkov nimajo voiaki takorekoc nj
kdar. Ali mtarizem Jim jih pribavi ker so ma
Svetu. pa moraJo biti ma kakSen naGin zaposleni
HakaJ ne pribav ia druzba delavcem della ko so tu
dl na svetu, in povrh IA zivljenje i'm IA napredek
tie druzbe potrebnejSi kakor voiaki? Zakai ne skrb
drzava "a sploSno, zadostno zobrazbo svoiih koris
nm clailoN LakaJ jim ne da prllike, da hi vide ka
sveta?
Navadnlm voJakom obljubuje da bodo ahko
po'"Vail' hoIlko Je ucenJakov in umetnikov. ki bi
svoJo znanStveno pripravo. svojimi oGmi in use
81 lahko doSeg veliko koris cd potovania i'm hi TO
korls Svojo vedo i'll umetnostjo prenaSali ma vso
druzbo?
Ne militarizma, ampak reorganizacije druzbe
nam Je treba, take reorganizacije ki ie mogoca ma
podlagi sociazma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30
COMA PrOti guverner1u.

Iahvalni dan je ena tstih ameriSkih institucii
kl 50 izmSljene bluff o katerem xiv krst pray me-
We. cemu maj sluz &c mu hoccio dati vcrski INA
cal tedaj ina ravno toliko pomona kolikor kitaski
m"Iltvem mlmi. Sreca nsIesreca. radost in zaost
j. zivljeniu tako neenako ra2deljcna in tako ne
pravllna. ia je vSako sematiziranje zahvalievania
IN zaovanja do Skrainosti nezmiselno kom i'm "a
kaj maj ravno dine % novcmbra zahvaliuie tiSti
katerega Jc II. pr dine "a. novembra zadela ma ivec
ia neSreca nJegovcga zivjenia kako mai Sc zahva-
IJuJejo tStl - IN ten le ma Svctu najvcc - XII sploh
nmalo povoda nobcno hvaleznost! In cc ie bill
kdo ,. februarja Sreccn. pa ina IA to komu zahva
ti. zakai mai caka Svoio zahvalo do % novem
bra?
Ali tel ponosn Ameriki. tel .'svobodni'
deZe kl Je jeZikom Sto let pred vScm svetom
le ze tako da ie vsaka nezmiSenost ''sveta Ge ic
par let stara Tako ie tudi prank svetega purana
poSvccen. III da ne pozabimo, kako moramo bit
hvaezni, da smO sploh ma svetu. mas glvernerj
proklamacJami spominjajo, kako dobro nam go
dl. Iep nam tega he povc. in kdor da lepim
besedam prepricati. da jc srccen. kadar V rcsnici
nj. 1!ii; iti i,,'"a.sa. nj treha,
Necinoma 81 te guvernerskc proklamacile
podobne kakor postne pridige. LAM i'll letoS mora
mo bltl povsod hvalezni. da nimamo voine Ali o.
borozevalni kapitalsti veko bolj hvalezni da ie
voina in lie obzalujejo, da nj Sc Amerika zapetena
vanjo. Ia nekoik mil jonov delavcev. XII Jim pozni
letni cas- napoveduje bedo zmske brczposelnost ie
vseeno ce je vojna ali pa ce je nj. In ce moramo
biti spoh hvalezni, da nmamO vone. b radi vedc
kaj bi mora biti hvaezn tedaj Ge hi Sc bile re.
ci malo drugace zasukale; kati da nj mnogo mani
kalo. pa hi bile tudi ameriSkc ladje plavae i'm anne
risk regiment marshall vcdo tlidi tist guvernerj
XII pscjo proklamacije. Ilvalezni pa moramo biti
ma zahvalni dan ma vsak natin pa zee bi tudi ravno
Ia dan potres prerukal Zediniene drzave od Allan
tka do Pacifika. Sal je zahvalni dan uradnem
kocdarju.
Ena proklamacija je pa letOs razlikovaa
od drugih. Arizon imajo re cd 10. septembra
premogarski strajk, in to je guverner Hunt ONE
nil svojem razglasu zahvaln dan. Deja je da
bojujejo rudarji "a prayicno stvar in je pozval
prebivalstvo drzave maj jh podpira denarjem
zivczem in oblekO.
To je tisti guverner katerega bi kapitasti
Arzoni radi odstavi Po DRAW krozi peticia
katero nabirajo podpise zahtevo, da maj sc
Hunt odpoklice. In njh zelja je gotovo raznmlj.
Izdati bi bill moral proklamacijo, kateri bi
bill pridiga delavcem. kako morajo biti hvaezn
kaptalistom, da Jim splch dovolijo zanje kopati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30

prav rabiti glasovnice, je tudi ia kos papirja. lie
to raziiko. da ne napravi II. pr. neGitana kn liza
nobenc Skode. napa6no rabljena gasoynica pa We
ilko. Tudi neoddana glaSovnca ie napacno rab-
LENA. ker pomaga naspronku.
Ali o Gompersovih besedah ie Sploh tezko res
no govorlti ker e MOI preyelk centar in ker govori
reel, katerih nit rcSniGno he misli Kaiti ce ie
preprlcan da Je glaSovnica lie kos papirja, tedaj
naJ bl razodel. zakaj 81 Sploh zanima za kongreS
zakaj ina tam ''svoje poSlancc aakaj skuSa V
raznih slucajh vplivati na zakonodaio zakaj 90
vori o oborozcvalnh vpraSaniih, torej politGnih
receh?
Ne, Gompers hi natclen nasprotnik parlamen-
tarncga siStema n' volitcv: ie c naSprotnik ne
odvs,lih dcavskih volitev in neodvisne ,lelavslc
politike. Nicgov politicni evangeij je povsem e
max kaptalistcnemu: Delavec mai prepusti poti-
ko drugim. kapitalisti vcdo, da je to niihova ko-
rist Gompers je sicer kar tice socalnih vpra-
SAM zelo neveden clovek tako prokleto ncvcden
pa vendar more bit da ne bi razumel kdo ina
dobcek, ce je delavstvo politicno ndferentno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30
GOTnPerS i'm POl1tika.

Sc enkrat je zmagal Samuel Gompers ma kon-
venciJi n. +. of l.. San Francisco; veGina zbora
je zopet iZreka kakor lan V Philadelphiii da So
mora doSeci cSemurni delavnik e L gospodarskim
boJem, ne pa zakoni Ali bio je vendar nekoliko
razlike; proti zakonitemu oSemurnemu deavniku
Je bilo oddanih S4S6. zanj pa 1896 gasov Bio ie
torej etos okrog tisoc gasov wee "a zakon kakor la
hi, kar je vsekakOr napredek. Proti postavni do
locitvi Sc je kakor navadno zopet bojeval predsed
mix federacije Gompers. i'll poraz man iSine smatra
pac Ia svoJo oSebnO Zmago. Ali cc pogeda kako
Sc zpreminJa razmerje gasov od konvenciie do
konvencije, ne more biti svoje image prevec vessel
kajti skoraj bi Sc lahko mathematician izracunalo
kdaj sc izpremeni njegova veGina manjSino.
Tudi ma kalifornski konvcncji je GomperS
zaletaval socializem in ga skuSa osmesit. kar Sc
mu pa ze zaraditega nj moglo posrecit. ker ie du-
sevno obzorie tega gospoda veliko pretesno. Bcse-
de- katerim ''ubija' socializem pobira brez zbi-
ra, kJerkoli jih najde, in zatO prhaja seboj
navskrlz, ne da bi vedel. kdaj j. kje in kako.
Moz Je konservativen i'll Zaradi tega nasprotuje
vsemu kar u po nJegoIcm niii, ijU radikGlno PRAY
ia konservaivni moz pa prav konvenciii San
Francisco ,'VoliIni lstek nj mic druzega kakor kos
papirJa, ki Sc vrze volilno posodo. In Gompers
sc ne spomn in ne cuti, da postavlia 5 temi be-
sedami vrsto Z anarhisti in zasopnik takozva-
he direktne akcije, XII zametavajo potko in govore
o volitvah ravno tako kakor je izraz predsednik
Gompers.
Gompers je cuden patron in nekoc Sc bodo a
meriski delavci sam seb cudili, da so toliko casa
trpe vodstvo tako omejenega cloveka Ma isti kon-
venciji, kater je cenGal take neumnosti ie bill
Gompers zopet izvoljen predsednika in radi bi
vedeli, kaksen drug nacin bi mogla organizacija
sploh namestit svoje uradnike kakor volitvijo.
Da mi rezutat volitev vselej pameten, ie ze res;
ravnO Gompersova izvotev je dokaz tega. Ali Com
pers je tenn rezultatom pac Zadovolen. in dokler
bo vecina delegatov i'll clanov spoznaa svoje do
sedanje zmote, pac nj nobenega sredstva, da dob
federacija drugacno upravo. Tako rrrradikaen pa
Gompers menda tudi nj da hi verjel. da ne potre-
buje organizacija nobene uprave.
&c pa prznava nazadnjaski predsednik potre-
bo voltev svoj organizacji, tedaj je logicno
more tajiti "a nobeno drugo organizacjo torej tud
ne "a obcine, drzave in zvezo. In ce zdi Com
persu da so volitve ma njegovi konvencji vazne,
tedaj govori nezmisle ce pravi da nj poiticna gla
sovnica mic druzega kakor kos papirja.
Seveda - -papir je vedno papir. Zakon, Xxi Sc ne
izvrsuje, knjga, XII ne cita, pogodba, XII Sc ne
izpolnjuje to je papir In ce ne zna voiec
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30

Ia in oni pride ma Filipino ali pa v6as ma
kubo, To pac nj kdovekai Pri mornarci imaio
nekolko wee prilike potovanje Sempatie Sc
udeleA kater res potovanja ia okrog Zemlie Ali
tollkor sc nam razmere takih potovanjh ze
znane, da lahko nekoliko dvommo o velikih uzit-
KIN taklh ckSpedicj, zasti pa o velikanski izobraz-
bi, Xxi Jo obliubuje letak
Ako Sc hoce Glovek potovanjem izobraziti.
mora lmet priliko, da 81 ga sam sestav DO potre-
bah stroke, V kateri sc hoce kai nauGiti : prou6o
vanJem morja, k je glavnih reGeh povsod enn
ko, le clovek kmalu pri kraju zasti Ge mora ma
ladJl opravljati suzbo Postaje ukah so zani
ciStO SlucaJnc - kakOr nanese program potova-
hJa Ma Katerega nina mornar nobcnega vpliva
In kar more takih lukah videti, ie yeSinomo
pray malo. Tupatam Sc zc seznani $ kakSno zani
mlVoStJo; ali odtod do zobrazbe ie dolga dolpo
pot In po momarskih beznicah XII so po vsch In
kah precej enake 81 ie gotovo ne pridobi
Nse TO- kar Gaka vojaka lepega ga ne more
ousNouoVatl "a zgublJeno svobodo in IA unifor-
hlraho podreJenoS da Sc suce in giblje brez svoie
volJe ma ukaz. Kasarna je kasarna. donna svobo5,
ne napravijo najlepSi letaki IL ME
Toda rekli bodo da so obliube V omen iouib To-
takh morda prctrane. da ie pa yendar vsoi droh.
tina reSnicc njih Ucili mas bodo da Sc godi vo
Jaku Sc vedno bolje kakor brczposelnemu dclavcu.
Ga 81 res ahko prihrani kakSen cent ako zna yarGe
Nat. IN da vSaj nekateri izmcd niih lahko vidiio
kakSen kos Sveta
Nsega tega ne tajimo Dclavec brez posa ie
MA Slabsem od vojaka Ito jc res Ali bolie kakor
nJemu Sc godi tudi kaznjencu ieci. Ma tisoGe
brezpoSelnih deavcev We kan zvecer poloziti
SvoJo glavo IN kako premagati lakoto. ieGi ie pod
streho III tudl Jestl dobi To pa vendar nj argument
katerim b Sc moglo povelicavati jetnisko zivlie.
nJe IN ce bi kdo vabil Judi ieco GeS da so t,,n
preskrbljeni hi ga smatrali samega zrelega N ieio
- ali pa vsai IA noriSnico
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30

baker. Reel hi Jim bill moral da ie brezpogona
pokorscina njihova doznost tedaj hi mu bill kapi
tallSt ce ze ne hvalezni, pa vsaj naklonjeni.
Ali guverner Hunt je ze pred zahvalnim dne-
vom st6ri velik greh: AIilice nj hotel posati mad
StrajEarje. ReSnicno, nesposoben guverner! Ce Sc
ze sam hi mogel domSlit, Gesa ie dozan kapitali
Stom bi Sc bill vsaj lahko Spomn kako je ravnal
guyerner AmmonS Colorado
Hunt pa noce in noce Strajkarji MISC storili
me hudega, da stavki. ie njih pravca in "a kar
Sc boJuJeJo. Jc pravicsla rec Guverner XII tako
goyori. je scer moz zakona ali moz kaptaEstov nj.
Torei proc MIN!
Glasov "a peticjo prot niemu Sc mabiraio Sc
veda vSem mogocim pritskom. zakai kapitalisti
lnaio bti Sodarni, kadar gre IA niihove skupne in
tereSe. Ali Gee bo znalo bit delavsko judstvo ena-
ko Sodarno. Sc bodO kapitalisti enkrat urezali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30

Jes, ma svOjih potovanjh sc lahko izobrazuies. in
PR tenn dobivas redno svojo place.
Casa hos incl, da StudiraS in sc tako popraviS
ter dosezes napredovanje, in vse to medtem ko Sc
II izplatuje tvoja plaGa.
Ce obolis ali postaneS nesposobcn "a delo do
bls penzJo, III do konca tvojih dni bo poskrbjc
no zate.
&c dosezeS starost IA odpust, dobis dosmrtno
penzijo
Pridi takoj naborno pisarno, kier izves vse
o vojaSki sluzbi ameriSk armadi
Tristo zlodjevl Pomcncamo 81 oGi: Kie pa
smo? kje pa je to? Deveti dezeli?
Ne! Ameriki, armadi Zedinienih drzav
sc tako kraSno nvl. In sam vrag maj razumc ka-
ko je to, da je kljub TEN Garobiiam ma tisoGe mln
dih zdravih .ljudi brez posa, in Sc boli mai vrag
razume, kako lc to, da ina amcriSka armada mai
wee dezererjev izmed vseh ma svetu Place lobe ta-
koJ od zacetka 81 lahko prihranijo po deset dollar
Jev ma mcSec ma Stiriodsone obreSti, poeg place
hrano StanOvanJe, obleko, Svet lahko vidjo
zastonj pa vendar - pobegnejo
Nekaj Sc tn he vienna
Ne obljubuJcjO Ii tiSt letaki nemara malo pre-
wee! Nj Ii tudi Ia vaba malo spoiena s humbugom
brez katerega zdi, da ne more biti V Amerik
nGesar?
DeSet dolariev ma mesec - Inn, Clovek. k
zasluzi deset dolarjev na teden, 81 tudi ahko toll.
ko prihrani; vpraSa le kako mora ziveti Ca
doScze TAX uspch. In kokor poznamo voiaSko
zivljenje, hi dciai, da nj zeo mikavno "a varGeva.
ME
NaJvetjo vaznoSt poaga letak ma potovanie
AmeriSk vojak vdi yes svct ahko zastoni.
SeSavitelji tcga vabila moraio biti precei sla
bo podkOvani zemljepisiu. Kaiti svet ie vendar
ne<oliko vccj kakor tsti krai kamor posilia A.
merlka lahko svoje vojake. In VISA armada Sc ne
more razlezti po zemelis iskem globuSu kakor rak
po mizi; kdo bo pa oStal Zedinicnih drzavah. Ge
pojdejo vsi po Svetu?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-30
MEHIsKA KRIzA Sc BLIzA KoNCU.

WaShingtonu mslijo da ie mehSka kriza
IA Zedinjene drzave pri ktaju. Villa in ostanki
niegove razprSene armade beze proti chihuahua
in 50 prepust vso drzavo Sonora Carranzistom
HI so oSvojlh meso Nogac>, kicf 81 Sc dolgo obi
gravall glavn boji mad obtma Strankama Mesto ie
pat podobnem polozaju kakor srbSka mcsta : pre-
haJalo lc IL rok roko in vSaka armada XII ga je
ntrgala nasprotn je plenia. kolikor je moga Ii
vii zelo prmanjkuje in zdravstveno stanie ie zelo
mloStno
Ia Ameriko je najvaznejsc to- da nj wee pri-
cakovati bojev od meii XII so dolgo grozili vsako-
vrstnmi zapletljaj
Admiral Wnslov, povejnik pacificnega bro
dovja. poroca, da je tud poozaj Los Angeles
znatno zbOlSal in da ne bo treba iZkrcavati ameri-
Skega vojaStva.
Villa ina lie ST. .Juarez svoji obasti ali tudi
padec tega mesta pricakujejo kratkcm
lzginil je torej eden imed strahov. ki so dolgo
grozili amcriSkemu liudsttu Mnogo je scer kapi-
taistov tel deze Xxi MISC zadovoljn jni takim raz-
vojem ker bi ba vojna Mehiko korista jiho-
vim denarnim interesom. Ljudskim nteresom bi
ba prinesla le neizmerno Skodo in Zato jc iobro,
da je hujskacem vzeta pretveza "a hujskanje
Papez Benedikt Sc je lani trudil, da bi bosegel
cez bozlc vsaj premrje. Kakor je znano Sc mu
nj posrecilo. Kljub temu hoce tudi letos poizkris-
ii. ce pojde to loze Pravjo da je tel stvar raz-
pravja kelmorajnskim kardinalom Hartman
nom. Papez misli, da je njegova dolznost poizku-
siti, kar more v ia namen das nj letos vec upania
kakor lan