Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1915-01-01

outu galima AnghJon lsiverzti,
taipgi vokleciams nepasiseke. ST.
jangti francuzq If anglu kariski
Iaivynai atsirado prize Flandriios
kfantq If smarkiai bombarduoja
vokieciq stovyklas prize jurip.
Drutinama talkininku kariumene
prie AIzatijos rubeziu Tas ro-
do, jog Jie neuzilgo nori pane
ginti perslkelti per Reina i Vo-
kietiia. Jeigu tas pasiseks. nors
nebutq sumusta, vokieciu kariu-
meme lures greitai trauktis lygiai
is Belgijos, kaip If is 5iaurines
Francuzjios, ginti savo tevyne,
mes kitaip, likusi Francuzijoj ka-
riuhene butu atkirsta nuo dide-
ses vokietiq kariumenes.
Ant rytinio kares lauko issyk
vokieciams pasiseke keliose vie,
tose rusus iveikti, bet galutinai
iveikt nepasiseke Esanti prie ru-
F'eziaus miestq Nl,ava vokieciai
su rusais varzesi. Issyk prie
10 rusai tapo lveikti, bet paskui
vokiecius rusai per rubeziu is
vijo j Prusus. Paskui vel vokie-
ciai ia miestq ateme, bet neilgai
istenge palaikyti; dabar Mlava
vel rusu rankose. Rusu kares
ministerija pagarsino, jog nors
lvokieGiai vel prisiartino prize Var
savos If ciesorius generolui Hin
denburg prisake paimti Varsavq
Xxi nauju metu, bet nuo VarSa-
vos vokieciai vel tapo atgal nu-
stumti Rusijos kares minister
ia garsina, jog rusams atejo di-
aelis pastiprinimas, todel dabar
Varsavai pavoJus negresia. mes
rusu kareiviu yra gana atmuSi-
mui vokieciu visu uzpuolimu.
Kadangi auStrai If vokieciai
gavo didcli pastiprimma, vokie-
ciai is Francuzijos, austrai at
siunte daug kareiviu, atsauktu is
Serbijos, tai rusai pasitrauke nuo
jq apgulto Krokavo, bet jie SUI
formavo kita armija if su ia no
ii isiverzti ! turtingiausiq Prusu
rytuose provincija Silczija If to-
kiu budu uzkirsti esanciai Len
kijoj vokieciu kariumenei pasi-
traukimo kelia If atidaryti sau
keliq Berlinan. Kita gi rusu ar
MIA, pirma paSitraukusi nuo
Krokavo, vel ia senoves Lenki-
JOS sostine isnaujo apgule If bom-
barduoja tvirtoves fortus.
Austrijos kares ministerial gar
sina, jog is per6iimu Karpatu
kalnuose rusai tapo isvyti, bet
pasirodo, kad rnsu rankose Wis
.gi yra svarbus Dukla perejimas
ir rusai is Vengrijos ne tapo is
vyti Didesne dalis austru ka-
iiumenes is Serbijos tapo Galici-
ION pasiusta, mes buk Austria,
galutinai serbus iveikusi, Serbi-
joj daug kareiviu laikyti nereika-
lauja. Istikro vienok su tuom
galutinu serbu iveikimu, turbut,
nera taip, kaip Austrijos kares
ministerial garsina. Jeigu serbai
gaiutinai butq iveikti, tai jie ne
butu galeje vel isiverzti Austri-
jos provincijas Bosnia If Herce-
govina, dabar gi jie ne tik tai
padare, bet Serbia beveik suvisu
isvale nuo jon isiverzusios aus
try kariumenes. Jeigu todel
austrq kariumene is Serbijos Ia
'po Galicijon pasiusta, tai ne del
to, kad il Serbijoj butu jau ne
reikalinga, bet todel, kad aus
trans Galicijoj pradejo nesisekti,
mes musiuose ju kariumene tapo
sumusta, nuzude daug uzmustu
ir suimtu kareiviu, music lsukas
.gi Galicijoj If pietinej Lenkijoj
yra kur-kas svarbesnis negu Ser
biJoj.
Austrijos kariskame porte Po-
Ia, kur slepiasi austrp kariskas
laivynas, tapo paskandintas por-
tan iplaukes francuziskas povan-
dennis laivelis.
Rusijos caras atkako ant mu-
Sly lauko Lenkijon. Prize upes
Bzuros vokieciai tapo Kaledu