Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-23
BOZ "a ladje.

mornarico?
Zdi sc nam, da hi to vprasanje
daleG od smcSnoSti. Drzavna sku-
pima, Xxi ina zc velikansko indu-
strijo in veliko pogojev, da Sc Ia
industrija Sc veliko boil razvijc,
Xxi pa vrhutcga tudi izvaza surovi-
ne in p~oljedelSke p%roduktc, pa lie
ii med dvema oceanama, potrebu-
je %pomorSka prometna sredstva.
To ic jasno kakor bell dan, in
kdor zahteva IA to Sc L. dokazc,
dajc svoji intcligenciji slabo IL
priccvalo.
Toda Amcrika nina SvoJc ~
gOvSkc m|oruaricc. Men prcko-
morSki promet oSkrbujcio tuic
ladjc. do voinc 50 opravlialc To
Sluzbo poglavito auglcSkc in mem
Skc druzbc, nekaj francoskc, mani
81 del pa jc odpadcl ma podjctJa
ostalih cvropSkih drlav. .Japom-
>kc i. /. d.
udkar ir izbruhuila vojna. So
ucmSkc ladje izvcn racuna. Angle.
Ii vladajo ma occauih i'm ladja SO
vraznc drzavc niIna Skoraj nobc-
uega upanja, da doSclc Syoj cili.
Skorai v>c So oblczalr y ti>tih lu
kah. y katcrih 50 ravuo bile oh
izhruhu vojnc.
Takrat Sc j. professionals Wilson
domislil, da ima uarodno goSpo-
darStvo Zcdinjcuih drzav pravza-
pray vclikO izgubo, Gc gre YES do
bicck IA prckomorskc tranSportc
Y zcpc tujih kapitaliStiGnih pod
lctll IN zazdclo ST. mu jc, da hi
hila ugodna prilika IA uakup VISA
koNrStnlh parnikov, Iii morajo
zdaj po mcriSkih lukah pasti lc-
nnbo.
Porodila sc j. prcdloga IN Ii.
>tauovitcv amcriSkc trgovinskc
mornaricc. V Svojrm porocilu
oh otvoritvi zimskcga k~ougrcSnc-
"a laScdanja Je prcdScdmik pray
lcpo proSil zaStopuikc naroda. mai
rcSljo 10 prcdlogo. nagla;al L.
MEN pomcm in s. povrh jc upo.
zarIal. da j. IA Xcdinjcmc drzavc
prillka. ia ii poiSteio in odpru
move trgc, katcrc pa morcjo le tc-
daj ob>lulcvati, &c imaio "a svojc
trIno blago tudi ladjc.
Professionals Wilson ic mislil DO
pomona kapitalisticno. To ic .
nlegovcga >taliSja povscm Y re-.
du. lzvoljem nj bill ma podlagi no.
h"ncga SocialiStitncga programa:
4 natcli, Xxi Jill jc san zastopal
pred Svojo izvolitvijo So pa mjceo-
VA zahtcva pray dobro vienna. Tr-
govSka mornarica ic >redStvo. :
katerlm Sc Xcd. drzaam lahko
nrihrani dosti denar.ia, Xxi .je Sci
doslcj V tujino in : katcrim Sc
lahko pripravljajo now profit.
la j. dobitek namcnjcm kapita-
lu. Je naravno, in ne more biti dru.
gacc Y kapitaliSticni druabi.
Ali tudi dclavstvo hi Sc V glav-
mem lahko strinjalo 4 ustanovitvi-
Jo trgovSkc mornaricc. Kljub We.
llkcmu naSprotju med kapitalom
IN dciom, med kapitalizmom i'm So
cIalizmom grcdo vcndar vGasi in
tercSi kapitalizma in d~elavstva
vzporcd. {" So Y dczeli induStri-
ia mocno razviia, ina od tcga ka-
pltal lcvov dobicek; toda razumc
So, da Je tudi Ia dclavstvo tax 20
lozaJ bolJSi kakor pomanjkanie
della.
Y scnatu Y Washington pa Sc
vodi srdit boi proti predIogi o.
ladIah. Rcpublicanska opoziciia
So posluzujc Observation-Disclosures
mctodc III tudi nekoliko demokra
tov Je zapustilo Wilsona ter pod.
plra nasprOtno stranko.
Mako maj So To razlaga?
SploSno vclja rcpubliGanska
s'ranka "a najodloGncjc k~apitali-
Sticno. Ic Y svojih nastopih oc-
klanJa popularne k~onccsije. $ ka-
terlml love dcmokratic v%olilcc
d~elavStvu pridiga. da Sc mu bo
dobro godilo, &c bo kapitalizcm
mocan IN IL tega izvaja dolznost.
dh 10 morn delnNstrn nndnirn4i