Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-02-16
CRNE

~ El'NAbllp w JaNll'lh 'dNu
notno nebo, Sc nam kazejo, zlasti
kadar j. zrak prozoren, Zvezdc V
taken ogromncm Stevilu, da Sc
tloveku zavrti. ako jih poizkusi
Stctl. AStrOnomi pa So opravili
tudi to delo. Razdclili so ncbo V
poSameZnc dele in SO steli zvezde
ma Vsakcm TAKEN kosu. Tako so
naStcli V Rimski ccSti okrog Is
miljonov zvezd.
Use tc zvezdc SO nepremicnice,
10 Sc pravi sOlnca. VSaka aari V
svoii laStni svetlobi, in cato Jill
vidimo. Mcscc in planctc naScga
oSolntja vidimo lc cato. kcr so
nam dosti blizu. da prihaia k nam
tudi tiSta svctloba. XII jo Sprcicma-
jo od Solnca in Sc od njih odraza.
Bio pa j. verjctno. da imajo
tUdl druga Soluca Svujc planctr
in taxi plancti svojc trabantc. A
Ii kako maj hi u Nth kaj izvcdcli,
10 nimajo laStnc svctlobc. : ka-
tero hi So mogli oSlaSiti pri mas
NeuStalim naporom aStronomi
Je pa So jc p%osrcGilo poSyctiti nc-
koliko tudi y To tcmo. Odkrila .jc
razmc ''crnc zvezdc. katcrih nj
mogotc videti. Dognala pa 81 .je
Elih ekSiStenca. Min p%olozaj. NTH
vclikoSt ; pomoGjo kombinirane
mctodc fotografijc in Spektralnc
analize.
NaSa zcmlia je Y primcru ) tie
mi novoodkritiml temnimi zvezda
mi TAXA. kakor majhen kamenGek
napram vclikanSki Skali. Samou.
mcvno ic, da so zivljenski pogoji
ma tch velikanskih plane,ih dru-
9Th sOlnc povSem drugaGni kakor
ia naSi zcmlii.
Cello planet Jupiter, XII spada
naSc oSolndjc in XII jc l330krat
veGji cd naSc zcmljc, .jc nczuatcn,
ako ga primerjamo l. velikoStjo
planetov. XII krozijo krog zvezdc
Algol. miljonkrat vcGjc cd mas
zemlJe. Premier t. ncvidnc I'VE
zde. Xxi ~obkrozujc Solncc Algol.
mcri $4,000 mill. Kako velikan-
ska je ia zvezda. najloze razume.
mo, ako pomislimo. Ola hi V votlem
prostoru njenc vclikoSti bilo do
wolf proStora IN naSo zcmljo Z lu-
no vrcd in Z onim proStorom. ka-
tercga rabi luna IN Svojo pot o.
krog naSe zemljc.
POvrSje tcga plancta jc dcset-
tiSockrat veGjc kakor ono naSc
zemljc. Ako raGunoma ma podlagi
tcga razmcria. hi bile gore ma
tenn planctu 400 do 800 mill vi
sokc: najvetie globocinc njcnih
oceanov hi MERLE cd 200 do 600
mill; ljudje hi bill pc 600 ccvliev
visoki in velikanSka drevcSa. Xxi
rastejo V California;. hi bila ma
oni zvezdi pc s do 9 mill viSoka
Gin vcGia .jc kaka zvczda. TEN
vega je njena privlaGna Sila III
TEN gostejsi zrak. Xxi jo obdaja.
Ma povrSini naSe Zemlje proizva-
ia zracna plast ma StirijaSki palec
prostora 10 funtov pritiSka. Pc
TEN raZmerju raGunano. mora
zratna plast, XII obdaja planet
Solnca Algol proizvaiati ma isti
prostor triGetrt tone pritiska.
Predmeti in t%clesa, kakrSna jc
ustvarila narava ma naSi zemlji.
hi y gostem 1raku Algolovcga
planeta cnostavno plavali, kakor
plavajo pri a ma vodi, in vsako
Two bite. kakrSno Sc nahaja ma
nasi zemlji, hi tam po zraku raw
no tako lahko plavalo, kakor pla-
va PR mas ma vodi.
Pri TEN IA mOramO vp~oStevati,
da m%aterija. IL katere .je sestav-
lien oni vclikanski planet, hi take
costa, kakor ona naSc zemljc. To
moreno sklepati re IL tcga, ker
tudi nase Solnce nj tako gostO, ka-
kOr zemlja. NaSe s%olncc, XII .jc
priblizno tako veliko kakor pla-
net solnca Angola, jc le 6etrtino
tako gosto in trdno kakor zcmlia.
V tenn slucaju hi bila g~ravitacija