Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-11-23
i'm g~OSpOdarska demOkraciia.

Amerika je demokraticna dezela. Odkar SC
Je loeila cd Velike Britanije, kar je dosegla Z re.
voluciJo, nina monarhov, nina aristokracije, nj
ma birokraciJe, Xxi bi il ustava ~izrocala Waldo.
Prcdsednika zveze. guvcrnerje posameznih drzav,
sodnike, uradnike 81 wolf ljudstvo samo.
To so vse znaki demokracije. Kdor hi Sc v
Amcriki drznil reel, Ola MISC JAYNE uredbe V tel
dezcli demokratiene, hi ga smatrali "a obrekoval'
ca Zcdinjenih draw ali pa "a norcs
kako je torej to ,da MISC "a ljudstvo Zedinje.
ne drzave pravi raj ma zemljiG Da'niso. je nam
rec tako Jasno kakor svetloba solnca, kadar je
lep dan. &c bi bile raj, ne bi moglo biti samou-
morrow, pohabljencev, zlotincev in ne hi bilo treba
jcc, prisilnih delavnic, elektriGnih stolov in Vi
slic, Serifov, policistov in konstablov.
Nekateri posamezniki pac uzivajo raj V Tel
dczeli, ker 81 lahko urede ~zivljcnjc pc svoji wolff
To so, kakor jc sploSno znano, velekapitalisti. We
Tiki posestniki, dolarski mogotci. katerim dovo-
ljuje njihovo bogastvo, ola 81 kupijo, kar Sc more
'kupiti "a denar. In to je dandancs skorai vsc
ma svctu. Poleg tie razmcroma male pcSGice srec-
nikov jc pa ogromna mnozica onih. XII uzivajo
o6 lahkih vic pa do g~orcGega pekla vse stopnje
muk, $ katerimi Sc baje ukvarjajo hudiGi ma dru-
gem svetu, da Jh pripravijo greSnikom, kadar
zapuste to solzno dolino.
Amcrika je demokrati6na dezela. To u6i ma
So ustava, o kateri We vsak solarcek, da je najbolj
demokrati6na ma svetu. Glavar Zedinjenih draw
nj vladar, temvec prvi sluzabnik, prvi uradnik a.
meriskcga ljudstva. KakSna velikanska raziika
j. med nasimi uredbami, pa med onimi v postar-
nj Evropi, kjer vladajo kronane glave pc milosti
bozji in Sc jim mora l~judstvo KLAMATH do tall
Use res, vc prav. in noben pameten ne DO ia
jill, da ina rcpubika prednosti pred monarhjo.
&c hi kdo izkusal V Ameriko vpeljavati krone in
zezla, smo prepri6ani, da bi naletel ma odpor, Xxi
hi mu "a nckai casa wei vesclje "a take ~poizkuse.
Al tniiti CO ,-.n1ar no 10 q ral - India
tudi V veliki amcriSki republiki; in med strada-
mem in stradanjem nj razlike, &c ie urejeno mo-
narhi6no ali pa demokratiGno
Ustava Zedinjenih draw je pac re nekoliko
stara, iii tistih par dotatkov in rcsolucil, s kate
rimi SO jo opremili tekOm casa. jc nj moglo spra-
viii ma vrhunec naSc dobe. Ali S tenn Sc vendar
ne morejo pojasniti in razloziti vse pomanjklji-
vosti nasega ~zivljenia V Ameriki. V svoiem ie-
dru je Ia konstitucija vcndar dcmokraticna. in
ma zemlji nj drzavc, XII bi imela Macedonia bolt
dcmokraticno
Pa vcndar je V dezeli beda, brezposelnost,
trampanje, umor, .tatvina, h%n6anje. graft, jctika,
lakota, veliko umiranie otrok, silna statistika sa-
momorov, sploh gorje V vseh mogoGih oblikah in
ma vseh mogotih ~stopnjah.
No Sc ie ljudstvo V katerikoli dezcli bojevalo
roper absolutizem, "a kOnstitucije. "a parlamen-
tarizcm. "a deinokracijo, jc pricakovalo cd svoic
image zboljSanjc ~svojcga p~olozaja. L.judjc, Xxi
live Y svojih mislih ma luni. lahko fantazrajo.
ia je Slo V takih bojih lie "a oblike. Ali &c hi bill
mislili %puntarii lie ma zunanjo lepoto, sc ne bi bill
najbrze nikdar uprli monarhiji zakai razkoSnost,
pompoznost, parade. bliSc in sijaj Sc ma kraljcv-
skin dvorih in V monarhistiGnih rezidcncah lah-
ko vcliko boil razvija kakor v republiki. Ljud-
stvo pa Sc nj bojevalo cato, ker Sc mu krone MISC
zdcle lepe. ampak ker jc Gutilo, da je n%jcgovo
~trpljenje V zvczi Z obliko Wade. Kjcr ic mOglo,
jc poruSilo avtokratiGno obliko V nadi, da DO po-
TEN samo odloGcvalo o svojih razmcrah in da no
tcdaj njcgovega t~rpljenja kraj.
Odpravilo je stare oblikc, V Ameriki cello pray
tomeljito. Mas prcdsednik n. pr. nj niti ekscelen-
ca, kar ic V Avstriji ali Nem6iji vsak minister,
vsak feldmarsallajtnant. Ali ljudskega TRIPLE
MIA vendar nj kraj. In &C hocemo biti pray cd