Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-01-05
Chicago. ILL.,. S. ianuaria (January) 1915
NaGela i'm naZOri.

CE BI BILO TAKO.

Vecina nemskih sociastov ie octno prepri-
cana da je bila Nemcija napadena in da ie OBJ
ramb kako so priSh do tega prepricanja ne mo-
reno vedet Mnogo znamenj pac lxaze, da SO bill
nesramno prevarjeni in da je Bethmann Hollweg
izvrsil emo najvecjih sleparij kar jh pozna zgo-
dovina.
Yes svet We, da je Nemcija napovedala vojno
Rusiji in Francii. Zdi sc, da ie ma Nemskem
mnogo ljudi XII ne vedo tega ali pa vsa mislijo, da
jo je napovedala Sele tedai, ko ie bila napadena
Mogoce, da mislijo tako tudi nemSki socialist Ma
vsak nacin 81 e nemska vlada prizadevala, da raz-
siri in utrdi to mnenje Kaizer Viljem Sc sedai
kadar sc pokaze v svoji glorij med ofcirii pridi-
ga, ola je bill napaden. Sc ma sveti vecer ie med
bozicnimi drevesci klical boga "a prico ola Sc le
brani.
Vendar ie to hinavsko zlagano Nemciia
nj lie napovedala vojne svoiim sosedo, ompak je
tudi prva aktivno nastopila svojim ,oiaStvom
IL prva napadla
Misliti moramo, da nemski socialist ne vedo
tega Pc njihovi izjavi le ocitno, da smatraio
vojno nemski strani "a obrambno Cloveku ie
zal, da more stranka XII ie vedno kazala izred.
no blister vid ,tako zmotiti. Ali to zmoto mora
mo racunati; kako ie nastala, kai ie Bethman
Hollweg ma tajnih sejah pripovedoval Sc bo NOR
da pozneje izvedelo
Gin je utrjeno preprcanie nemsl1ih social
stow, da ie niih dezela obramb ie pa tud raz.
umlJivo da il dOvolJujejo sredstva, katerimi mai
bi premagala dozdevne napadalce
Nemara je to naitragi6neiSi moment vsc vol
ne. Edino tolazilno tel zalostni zgodbi ie to- da
oGvracajo nemSki socialist ljudstvo cd sovinizma
in naglaSajo vsem povdarkom nacela pravcno-
sti
Il Haasejeve iziave e razvidno ola so glaso-
V3f nemsk socialist zahtevanih pet mijard
prepricanjem, da bo "a deavno liudstvo IN "a zrt-
pOSkrbllenO v MI nj
so bill zahtevan nobeni drugi izredni krediti ie
verjetno da pricakuiejo to oskrbo IL omen jenih
petih mliard. .Tudi nj izkljuceno, da Jim ie dala
vlada tenn oziru kakSna zagotovila Ma javn
seji to pac nj zgodilo, mogoce pa ie, da Jim ie
Bethmann Hollweg drugie obliubl kai takeea
Ce Sc vojna nj mogla prepreciti je zelo v re
lu, da sc skrbi niene zrtve, in sicer, kakor ic
lejal Haase najobilneis mer Toda bojmo Sc
Ia so nemsk sodrugi TEN oziru malo preved "a
Ii optmizem.
vladi je pet miliard dovoljenih "a voine ma
enc. To je sicer mnogo denarla, ali voina ere
siko. In vojna ne postaja tolillo ceneisa, Gin
lie traja, ampak toliko drazia
Res ie, da ie Nemcija bogata dezea Res ie
Ii, da 81 odpira wire dohodkov XII so enal,i
il roparstvom Kaiti voin davki katere io
lozila zavzetim belgiiskim in francoskim NE.
son, razbojniSke odkupnine. Nemciia tepo
e nasprotnike, bic 81 morao pa Sc sami place
Klub temu nj pet miljard neizcrpna svota
lu c, ie ia denar dovoljen voino ie eotovo da
vlada rabile "a direktne vone namene "a
voine namene k ne kazejo obrambnega zna-
kakor ie govorl sodrug Haase, aInpak bi u
jo sosede ma njihovih tleh. Belgijci MISC
iii pac pa imaio Nemc Belgiio zepu in
svoim armadami ma Francoskem in ma
- en- Tezko Sc bo komu zdelo, da so nemske
r sedanjem casu ugrozene; ce bi to odloceva-
l1 ne bi potrebovala Nemciia nobenih novih sred-
S.ey voiskovanje.
Poda vojna Sc bo IL drugih razlogov zavlekla
II 90 zrla denar. Ce Sc bo kaj storilo "a njene
2rtve, DO treba po drugega segati yep.