davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1915-01-22
Partners in Brothels Quar-
rel and Arrests
Follow.
CONTROL ALL PIANOS
Man Leases Houses
of the Prostitutes
in Tulsa.

Conditions of a sensational nature
existing i'm the Tulsa underworld were
brought to light IN municipal court
yesterday morning when w. A. Crom'
well, part owner Of the piano mon
opoly in the red light district was
arraigued on a misdemeanor charge
During the course Of evidence given
IL developed that he and his partner,
q. H. Potter. both Of Sapulpa, lease
all the buildings occupied by pros
titutes providing the houses with
furniture and automatic pianos, from
which eXhorbitant rentals are col
.ected
Several months ago the city com
mission passed an ordinance when
was supposed to be designed to drive
the pianos from the houses Of pros
titutiuu but its workings have shown
to add only an additional revenue to
the city treasury at the ultimate cost
of the girls who live in the houses
Besides this amount they pay their
regular monthly prostitute fines
The agitation for the piano ordl-
nance was started by j. r. Clark OF
the municipal court, who alleged be-
fore the city commission at the time
that the piano nuisance was one OF
the chief cOntributOry causes to the
prostitute evil. He stated that the
piano monopoly and the landladies or
tho different brothels worked a sort
Of white slave traffic in providing the
houses with good looking girls. He
made the point that many frequenters
to the places are lured there by the
music, while in its absence they would
never go near them.
Only u Revenue.
A great number OF arrests for viola
ton OF the ordinance have been made,
but all have been given Sl5 bond,
which has I'm each case been forfeited.
This has made the ordinance mere
source Of revenue despite the fact
that the avowed intent in its passage
by the commission was the elimina-
don of the alleged evil.
Cromwell has acted as agent for
the piano monopoly "rObbing' the
pianos regularly each week He has
grown wealthy from the Income. Dur
ing the past summer he has made
the weekly trip in an automobile,
which he has been enabled to pur-
chase.
On some of his trips to Tulsa he was
alleged 70 have slept with Helen
Turney landlady Of an east side re-
sort. He and the woman were each
fined S25 in municipal court yester-
day morning on charge OF lewd con-
duct.
Tulsa daily world. [volume] (Tulsa, Indian Territory [Okla.]) 1905-1919, 1915-01-22
Twenty-flye Arrested.

DRUMRIGHT. okla, Jan. 20.J
Twenty-Five striking bOilermakers who
began march through the city
streets today were arrested by the
city's police, placed in jail and later
heavily fined.
There was no disorder at Drumright
tonight and the police declared they
expected none.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
zENIALNA MESTNA UPRAVA.

Nckako pred dvema mesecema
so opazili chicaSki veliki Gasopi-
81 ma ccstnih zeleznicah grdo ne
Spodobnost, o kateri pa re davno
clvkaJo vrabci. Druzbam cestnih
lelcznlc Jc MANFRED ogromen pro-
III prva. udobnost obcinstva ma
zadnia Sktb. Chicago .je veliko
meSto in malokdo ga pozna tako
natantno. da hi vcdel "a vsako Ia,
leo, "a ySako krizisGc. "a vsako
meSto, kjer je treba prestopati ma
drug voz. Mar jc to upravi cestnih
zeleznic, Ako Sc ne spoznaS. Sc
Iahko zapeljeS, da blodiS ccle IL
re- predcn Sc moreS orientirati. 6
preStopnimi listki mas vsak hin
Iahko sltnoSti. &c Sc hoGeS voziti
zlntraJ Y mesto ali pa pc 4. po-
poIdnc II notranjega mesta, mora
bIti Srcca re zelo zaljubljena vate.
da dobiS Sedez; vessel bod, ce mo-
res tako stati. da ii drugi ne sto-
jc ma kuriih ocesih.
MesGanski casopisi S Tribune
ma ceIu so torej nastopili "a
"Straphangerje.' Mestni oeetie
so TO titali, in ker JIG cas- volitev,
so spoznali, da bi 81 tn lahko ma
pravili nekoliko rex ame. Veeina
volilcev Sc mora voziti pc cestnih
zelcznicah. Ali druzbe imajo de-
mar MIN sc tudi nj dobro zane
RITZ.
Nekaj casa so modri Abderiti
naporno premiSljcvali, nazadnje
SO 80 pa pogruptalj: Storili so
sklep in izdali so ferman, da mo-
raJo DAFT cestne zcleznice vsake-
mu %pasazirju ma razpolago sedez;
lzvzete so lie Ire navala zjutraj in
zvecer.
lzdali so torei strogo naredbo,
da - lahko vse ostane PR STA
rem. kajti kadar nj prometa, nj
nobcna umetnost dobiti sedeZ.
Ampak kadar Sc vozijo ljudie ma
delo i'll z della, hi bilo treba po-
skrbeti IA doSti vozov.
Mestni magnati v Chicago 81
najbrzc mislijo, da 81 delavci lah-
ko pomagajo, &c Sc odpeljejo dive
uri poznejc ma delo in dive Urn
pref IL tovarne.
y Ali pa maj 81 kupijo automobile.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
legija.

vstopaio milico? So Ii morda
med amcriSkimi %miliardcr.ii taxi
vcliki patriotic da bodo Y lcgi.ii
bolje skrbcli "a vojakc kakor V vol
ski III Y milici?. PrviG ne vcria-
memo tega, kcr SO amcriSki kapi-
%talisti Y tch ozirih prcvcc znana
druzba. &c pa hi Jim bila 'obram-
ba dczclc' res tako pri srcu. da hi
hotcli poloziti vSako lcto par mi
llonov "na oltar domovinc'. hi
lahkO vcliko boil cnostavno dali
dcnar vladi, XII ina armadnc zadc-
Iyo Y roRah it, orgaf.t. Ii naza4qjo
mcnda vcndar kaj zee razumcjo q
vOiaSkih rcGch kakor financni ba-
roni.
Ali po naScm mncniu Sc mi trcba
vcliko ukvariati s to skrbio, zakai
doslej Sc kapitalisti Sc vcdno upi-
rajo placevanju davkov. i'm To ic
vendar denar, $ katcrim So tudi
brani domovina in yzdraujc voia.
.stvo.
No, vsaka uganka Sc resi- prcja-
.lislej zagonetki AmcriSkc lcgiic
pa nj bilo treba dolgo cakati ma re-
sitev. Danes ic &c skorai popolno-
ma jasnO, da stoii "a vso to vcliko
recjo tako rekoc cna sama oscba.
MANFRED On, miverzalni zenij. mai
vecii voiak in iunak Amcrike. Tc-
di Roosevelt.
DRAWN voini tainik Garrison
nina mic opraviti S to reGjo. A on
bi moral biti prvi, &c hi imcla
stvar kaj oficielnega ~znaGaja. Vsi
castniki ma odloGilnih mcstih So
odrekajo ocetovstva tc legije. In
nazadnje dobiva Roosevelt klofu.
te Sc cd svojih nckdaniih tovari.
Sew.
General Leonard Wood. s kate.
rim je bill Roosevelt ma vQini s
Spanijo ma Kubi, JIG postal tainiku
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
PROFIT SMRTNI KAHN.

lllInolSki guverner Dunno lie
prlporotil drzavni Legislature. nal
odpravi smrtno kazen. Pred KRAFT
KIM Je Sc sam potrdil tako obsod-
bo; Smith je bill obeSen. ker ie
LAM umoril neko Stiriletno deklet-
ce.
Dunno pravi. da jeGa ravno ia
ko ucinkuje kakor smrtna kazen
IN da Sc z zadnjo ne doseze ONE
Jltev zlocinov. Do leta 1913 ,e
SeSt drlav odpravilo smrtno ka-
zen in tam je mani umorov ka-
kor V Illinois. V tel DRAW Sc
Jc zgodilo leta 1910, skoraj sto
let po uvcdbi smrtne kazni. 651
umorov. V Wisconsin,. kjer lie
Ia kazen odpravljena, pa relativ-
no "a polovico mani.
To so argumenti, S katerimi Sc
socialist re davno bojujejo proti
legalnemu umoru.
Guverner Dunno pravi!
"Hladnokrvna izvrSitev 70
kazm V imenu in V obliki zakona
Je brutalna in zali cut vsakepa
Javnega uradnika, XII .ie udelezen
PR lzvrSitvi, vStevSi porotnike, XII
dolocijo kazen. sodnika, XII ire
ka obsodbo, guvernerja, XII odre-
ce pomiloscenje, Serbia, XII mad
zoruje izvrSitev in bednega ne
znanca, Xxi prereze vrv."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
Garrisonu pismo, V katerem pra-

Garrisonu pismo, V katerem pra-
vi:
"Ne JAZZ ne kdo liz mojega cast
niskega staba nina kaksnih sti-
kov z Amerisko legijo Mr.. Roose-
welt nj prav ME ~razpravljal 2 me-
moi, ampak kakor sem slisal z biv-
Sima vojnima tainikoma Stimso-
nom in Dickinsonom ter z nckda-
MIN mornariskim tainikom Me
yeriem."
Ravno ma generala Wooda pa so
sc sklicevali preroki Amcriskc le-
'gije. Treba i'm je bio avtoritet,
da bi napravili V .iavnosti elm wee
il vtisk, a vsc lie cato. da hi incl
Roosevelt zopet nekoliko rcklamc.
kdor jc prvi cas- morda v%cricl,
da tiGe "a legijo kakSni rcsni ma
meni, nora sedaj spoznati, da
gre "a Rooscveltovski humbug.
kakrsnih je Amcrika zc dovolj do
zivela. KakSni so kupGiiski ma
meni tcga humbuga, .ic pa drugo
v%prasanjc. Gotovo ie paG. da SO
profitarski nameni vines. Zastonj
sc he hi tako bobnalo in trobilo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
SLABE PoSLEDICE DoBREGA
ZAKONA.

Dnc |. marca .jc Stopil V We
ljavo zakon, Xxi prepoveduje pro-
sto prodajo narkoticnih lekov :
Morfiuma, heroina in kokaina.
Zakon je bill dober. ker zahteva-
jo te zapeljivc ~drogerije straSnc
zrtve. In V Ameriki Sc je Nth IL
z%ivanje re tako razSirilo, kakor
svojcas opii ma Kitajskem. Ce le
prav, da Sc ne SINE ciankali ali
strihnin presto prodaiati, .je tudi
pray, da Sc take reel ne dobe
brcz zdravniSkega predpisa.
Ali uvcdba zakona jc zahteva.
la Sc veGje zrtve kakor uzivanje
narkotika. Kdor Sc .jc privadil
morfinu ali kokainu, pa Sc mu
TO zdravilo nenadoma odtegne,
pride lahko hipoma telesno ma mic
in zivci mu tako oslabe, da neka-
teri zblazni. Nckoliko zrtev o.
m%cnjcnih lekov Sc .ie prve dni IL
bilo, ker MISC mogli mixer dobiti
zdravila, kateremu so Sc privadi.
Ii in MISC mogli strpeti svojega be-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16

Pred kratkim So ie priccla y y
mcriki buGna turska godba ma
vsch koncih in kraiih .ic doncIo :
Bum, bum, bum. cnGincin,
Kai ST. .ic godilo yrlikega in vaI-
mega?
AmcriSka lcgi.io So uStanavlla-
Ii. To mai hi bila nckakSna posch-
ma, nova armada polcg stalnc VOL
skc in milicc. IZglcdalL j. po-
vsem kot nckakSna ~privatna ar
mazda, ali njcni agent so il vcndar
hotcli dati nckakScn oficiclcn INA
cal in so pripovcdovali pc tasopiS-
i'll, da stole IA tenn gihanic naiviS-
il armadni caStniki ter scdanJl IN
.bivSi voini in mornariSki minlStri.
Cctrt miljona do tristotisot MOI
mai hi stella AmcriSka lcgija in po
zglcdu cvropSkih domobranccv
mai hi Y prvi vrsti sprcicmala ia
Ike moe, Xxi so re Sluaili V miller ali
v stalni voiski.
Nsakcmu pamctncmu clovcku
jc morala biti Ia propaganda cd
vsega zacctka sumliiva.
Mi nismo Z%agovorniki nobcncga
oborozevanja. Ali s staliSGa ncso-
cialistiGne amcriSkc Wade hi raz-
umeli, &c hi - kakor ic Wilson
naglasal V svoicm znancm sporoci-
lu - kai storila "a povccanic mi
lice. Sal hi bill &c cisto vojaSko
najvecii nczmisel, ako hi imclo
vojno vodstvo rcsnem sluCaiu o.
praviti 2 najraznovrstncisimi OBJ
.likami in organizaciiami, in hi
med mimi imcla privatno armada.
o kateri pravzaprav xiv krst ne hi
vedel, cigava ic.
Gotovo Sc dobc liudie, XII grcdo
prostovolino pod pusko. Sal nc hi
Anglia drugace sploh dobila vo-
iaStva in Amerika tudi ne. Ali "a
kai mai hi Sc taxi liudie vabili V
nekaksno novo lcgiio, GO lahko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16

Omega stanja. Nekateri so resno
oboleli.
Treba je bio sele posebnih skle-
pov in ukazov. da so Sc usmilje-
MA vrednim zrtvam odprla vrata
nekaterih bolnisnic. kjer dobiva-
10 tie leke V vedno manjsih mnozi-
nah, dokler sc jih ne odvadijo po-,
polnoma.
Zakon je dober. Ali na.jboljst
zakon more lie tedaj dobro uGin-
kovatl, ce S, .pametno izvrSuje;
ako bi bill gospodje, Xxi so ga
sklemli, pomislili ma to in pravo-
casno poskrbeli, da bi Sc prepre-
clle slabe ~posledice, bi Sc bio lah-
ko reSilo nekoliko zivlienj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
~KAPITALIZEM zANJE.

Cambria Steel Co. V Johnston,
Pa, je dobila cd ruske Wade ma
roGilo "a 10000 ton jekla "a IL
delavanje Srapnelov. Denarna &C.
ma naroGila, Xxi je dcloma ze IL
vrSeno, je diva miliiona' dolarjev.
Pred kratkim ic odposlala Cam
bria Steel Co. 10000 ton bodiGa.
ste zice V Rusiio.
Komu Sc izplacuje vojna?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
CE BI LJUDJE BILL KoNJI!

LcpO je urejen kapitalistiGni
svet, ali do popolnoSti mu mani
ka vendar Sc nekoliko malenko-
sti. V Ameriki je sedaj obzalo-
vati, Ola MISC ljudje enaki konjem.
Maj Sc obrata k%akorkoli. ma vsak
natin je to pomnjkljivost.
5 konji Sc delajo sedaj dobrc
kupcijc. Vojskc potrebujeio tie Ii
vail IN kavalerijo in ~artilerijo ter
"a voznjo. Ma vojni pogine mno-
60 konj. Namcsto NTH .je treba
kupiti druge. V Amcriki je do
sti konj "a RUSTIC je Amerika
V tenn oziru najbogateiSa dezcla.
kcr je teh Getveronozccv V Zedi.
njcnih drzavah skora.j toliko koli-
kor lJudi. PraViio. da je bilo cd
zatetka vojnc prodanih 100000
konj V Evropo in Ola Jill bo trcba
skupaJ najmanje 1.250.000.
konji so dragi. zlasti kadar SO
tako nujno potrcbni kakor Y ca
su vojnc.
V Ameriki imaho tudi okrog 7
miljOnov b|rczposemih ljudi. ne
vStevSi tiStc. Xxi Jim mi treba delati.
Y cash amcriSkc revolucije so
razni ncmSki knczi, vladajoci grof
f'rldcrik hesen-kasc,ski. grof Ha-
nau. brunSviSki, waldcSki. anhalt-
zcrbSki in ansbaSki knee prodaja-
Ii anglcSki vladi svojc drzavljane.
HcScnSki vladar .jc zaSluzil pri tel
kuptiii po 100000 kron ma leto.
kakSen business hi bill TO. DEE
hi bilo Scdaj mogo5c prodaiati
Judi kakor konje IN vojno, Lab
ko hi So uStanovil nov trust IA Ia
poscl in Y n~ajkrajScm Gasu hi lah-
ko zasluzil miljardc In to nj
mogoGc, kako So more trditi. da
ic kapitaliStijni svct ze dovrScn
Ma drugi Strani - ste Ii "
kdai SliSali q drmomStraciji brez-
posclnih konj? Ste Ii kdaj eta.
Ii. da je storil konj samomor "a
radI bede? Ako nina brezposclni
delavec > ccntov. ne We, kan mai
gre Spat, pa &c ic lima TAXA. da
mora zmrzniti ma prostcm. Konj
pa We, kje j. njegov hlev in ne
%potrcbuje > ccntov. Konju nj ire
ba Skrbcti "a zajtrk, "a kosiIo in
"a veccrio. To .jc gospodarjeva
briga.
Marsikateri dclavcc lahko "a.
vida konju.
&c DO voznik prebrutalno Svrk.
nil pc konju. bo policiia branila
komja. &c iztrpa kapitalist delay
Gu zadnjo moe, ga ne brani nobc-
ma -policiia. Ampak policijskc
gorjate udrihajo po glavah, &c pc
kazcjo dclavci ma ulici, da sc jim
V tel svcti kapitalistiGni druzbi
SlabSc godi kakor konjem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16

'kaj JIG delo; sinovi ga MISC nikdar
okusili, in Ia rec jim je popolno-
ma tuja. lie toliko Sc Jim zdi, da
Je V delu nekaj umazanega, IN "a.
to ga zanicujejo
Dosti je velikih 'bogatinov v
Ameriki; kje Sc JIG izmed Nth DO.
rodil genij ali pa vsaj znaten ia
lent? Pred industrijsko komisijo
smo videli, kakSne uboge figure
so to, elm zapuste borzno dvora.
no in salOnski parket. Kje je dal
kapitalisticni razred Ameriki lie
enega resnega uGenjaka, umetni-
ka ali pisateljaY
Ako hi bila kultura bodoGnosti
odvisna cd sill, Xxi prihajajo liz ka
pitalistitnih krogov, hi il takoj
lahko zapcli de profundis. Osveze.
vati 10 morajo neprenehoma do
Sleci IL nizjih slojev, in Ge Sc z
pre- Ia %rezcrvoar, nam zmanjka V
kratkcm casu duSevnih delavcev.
Morda so Sic take misli 20 gla-
vi temu in onemu kongresniku.
Sal MISC tako mistiGnc, da Jill ne
hi bilo mogoGe iztakniti. Sempa-
tie Sc jc med mnogimi morda ma
Sci tudi kateri, XII jc IL gnusa ob
ncSramnem i%zkoriSGanju otrok
glasOval IN zakon.
NeGina gotovo ne. Marsikdo je
dejal Eyes cello prot svojemu
%nagnenju. Najvec Jill .ie glasovalo
"a zakon zaradi tcga, ker Jill ie
bilo sram.
Ia zakon Sc brez fraze lahko
smatra IA SocialistiGen uspeh. So
cializcm obSoja izkOriSGanje Otrok
IN j. cato ma vsej 'front.' vOdil BOZ
proti otroSkemu dclu. Socialist so
zbirall statisticen material, agi-
trail so ma shodih, zanaSali so
boz unije, polnili so svoic case
pisc 5 clanki in argument prot
OtroSkcmu delu, kjcr imajo "a.
StOpStvo, So njih poslanci Y legis-
laturah delali Y TEN Smislu. do
kler nj bila .javnost takO upozor-
jena ma to toxic. da so Sc zaGeli
zanjc zanimati induStrijski mad
zorniki in da so posamezni mes,
canSki listi IL konkurenCnega
strahu tupatam Sledili.
Sram jc bilo kongrcsnikov, ia
hi So hill Javno pokazali prijatc
ljc o~troSkcga i%zkoriSGanja, cato
jc zakon dobil vcGino.
Ali ~ junakov Sc jc naSlo, Xxi
jih hi bilo Sram. GlaSovali SC
profit zakouu. Gctudi so kristjani.
.Jczusove bescdc paG razlagajo ma
Svoj nacin in Jill dopolniujejo:
PuStitc male k mcni priti, da mi
bodo dclali profit!
StiriinStirideset Jill .je bilo. Ko.
like hi jih bio. cc ne hi bio so
cializma in njcgovc agitacijc?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
OtFO$kO delO.

Med 276 Glani ameriskega kon-
gresa Sc Jill JIG naslo A, Xxi so gla.
sovali proti Palmcrjevemu zako,
nu. S TEN zakonom sc ina ONE.
jiti otroSko delo V industriji.
Necinc kongresnikov nimamo
ma sunni, da so glasovali "a Ia "a.
kon IL ljubezni do delavskih O..
trok. Taxi motivi he odloGujejo
pri nasih acknowledged. Kdor Jill
pozna pc njihovem dosedanjem
delu, ne DO mislil. da delajo kon.
ceSije srcu. OtroSko delo je pc.
ccni; otroSko delo nosi velike do
bicke; zaradi otroskega della so
marsikje odrasli, torej drazji de-.
lavci nepotrebni.
Tupatam St je morda kaksen
kongresnik Spomnil. da je kliub
temu otroSko delo ncekonomiGno.
&c prinaSa posameznemu kapita,
listu ogromne dobiGkc, pa vendar
della Skodo druzbi, tudi sedanji
druzbi. Otrosko delo umori o.
gromno Stevilo otrok, druge pc.
hablja kar Sc Jill he poneSre6i 2
vidnimi poSkodbami, pa 2aostane,
jo tclcSnem, V duSevncm razvO-
ju, ali pa najvcGkrat V obojem
Ccle generacije sc ma ia naGin
potlacijo ma nizjo stOpnjo z~ivlien-
Skc vrednoSti. Najboli so $ TEN
paG otroci SAM tcpeni. kako maj
vztrajajo Y konkurcnGnem boju.
kako maj doSczcjo uSpche?
Ali izgubo ina tudi druzba ;
izgubo ina cello kapitalizcm. Kaj,
ii vSc dclo Sc vcudar ne da urediti
tako topo mehanicno, da bi ga
lahko opravljali zivi avtomati. In
Sc pri najmehanicncjScm delu je
trcba tclesnih mo6i.
Druzba pa potrebujc tudi ma
raStaja IA ciSto duScvno delo. re.
ga Visit Sloji nikakor ne dajo do
wolf. Mil "a tckoGc potrcbe ne
~zadoStujc naraStaj "finejSih'
ralrcdov: clovcStvo So pa mnozi,
druzabui organizcm kakor vsc
zivlicnjr po>taja kompliciranejSc
.iavljajo So move kulturne zahte-
vc, potrcba duScvncga della jc cd
dine do dine vcGja.
Zivljcnje Y jaSnih viSavah nase
druzbe nj krepGilno. Kakor je
>ploSno dokazano, da propadajo
starr ariStokraticni rodovi, tako
sc kaze degcncracija tudi Y novi
icnarni aristokraciji. le da .je tu-
kai Se h|itrcjSa. Prvi %parvcniji
Iii so Sc IL niiav pOvzpcli ma VI.
hmcc bogastva, 50 morali imcti
raEuu hrczohziruoSti, brczveStho-
Sti in Srctc vcndar Sc kaj DELAY
ne c~ncrzijc Y Sebi. V njihovih
potomcih. XII scdajo takoj ma go
toyr kupc miljonov. j. nj wee q
pazati. aGctjc so imeli IL svojih
mladih let vsaj Sc nekaj pojma,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16
NASLCV (ADDRESS):
F.
zoos w. 81. STREET. CHICAGO. ILLINOIS
Kupciia in vOjna.

Nj je reel ma svetu, Xxi ic ne hi
znali kapitalisti obrniti scbi V
prid. In nj je brezvestnosti, kate
re bi Sc ustrasili, Ge jim more po-
magati do veGiega profita.
Pc nasih nazorih .ie kapitalistiG-
hi sistem re zaradi tega t~loveStvu
tako skodljiv, da Sc ga mora rcSiti,
ker daje nestete prilike "a slepar-
silva in ker veliki profit, XII Jill .ie
mnogOGe lie z goliufijami pridobiti
naravnost vabijo V nepoStenost.
Socialistom Sc je dostikrat oGitalo.
da so utopisti, GeS "a socializem hi
bio treba angeliev, ne pa l.iudi.
Toda ravno narobe je. Ker so l.ju-
die pac ljudje z .vSakovrStnimi
Gloveskimi slabostmi, jc potrcben
socialism, Xxi ne dale prilikc IA
take grche, kakrSni Sc Scdaj code
dannadan.
Ako bi bio mogoGc clovcka :
samimi nauki pripraviti do tcga.
da hi bill "dober". bi bila oblika
GlovcSkc druzbe postranska rec.
"Dobri" kapitalisti hi ~plaGevali
delavcem toliko, kolikor ie njiho-
vo delo vredno, ne hi postopali,
ampak hi tudi sami dclali V svoiih
podjetjih, plaGcvali hi 81 toliko.
kolikor res zasluzijo, obrnili hi
tehnicen napredck ne lc Scbi. am
pax tudi delavcem V prid, urcdili
bi delovni cas- tako, da Sc ne hi
bio nikomur trcba prenapcnjati
in da ne hi nihcc ~OStajal brcZ "a
sluzka, dajali hi starim delavcem
izdatne penzije, otrok ne bi jenna
Ii V tovarne, skrbeli bi "a vse mo-
goee varnostne naprave i'll nobe-
mega blaga ne hi prodaiali drazc
nego po pravi vrednosti.
Ako bi vladali dobri liudjc, hi
ljudstvo uzivalo vso drzavliansko
svobodo, samo hi 81 V resnici da-
jalo zakone, samo bi kontroliralo
njih izvcdbO.
Ako hi bill diplomatic dobri
liudjc, ne hi bilo nikdar voinc.
Ali kier ie kapitalizem, ne mo-
reio biti ljudie 'dobri'. Ma tleh
kapitalizma uspeva beda, z%locin,
i~zkoriscanie, samomori in vse mad
loge clovestva. Kajti raZmere V
kapitalisticni druzbi so take. ola
vdbijo eae = hrcgcbzirnn profitar-
stvo, druge pehajo V topo hlapce-
vanja, tretie COMIC V obup. Pro-
fit dale moe, in moe ie najvctia
sigurnost. Zato Sc zcnc "a prof.
tom, kdor So more in kakor Sc mo-
re. NesebiGni liudic so rcdkc IL
ieme, XII lie potrjujeio pravilo; in
usoda nesebicnih ljudi jc Sc poscb-
no neprijetna, ker Sc Jim sebicni le
rogajo.
Voina ugonablia mnozicc, deci-
mira narode, slabi bOdoce pleme,
unicuje nestete kulturne pridobit-
We, posaja barbarstvo ma iron. Ali
posameznikom dale priliko "a IL
redne profile. Oh vsaki v0ini so
Sc nekateri liudie obOgatcli in IL
nesrece tisocerih destilirali svojo
lastno sreGo. lie vest so moral
spraviti V Yep. In temu Sc kapita-
list privadi.
Tudi sedania voina ie blagoslov
"a posameznike. IL raznih evrop-
skin drzav so prisla V iavnost po-
rocila o velikih sleparijah vo.inih
liferantov. Wee takih goljufij o.
stane seveda skritih, dcloma ker
sc jim ne pride ma sled, deloma pa
cato, ker bi moral nadzorovalni
organi obtoziti sami sebe, da MISC
izpOlnievali svoiih dolznosti. In
vGasi sc n~adzorovalni organi sami
V zvezi z gospodi slepar.ii. Kar sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16

Bog je cloveka ustvaril IL ito.
vice. Ali tudi cesarje in kralje?
Sodec pc njihovem srcu, .jih je
naredil IL kamna. Ampak sveto
pismo ne We mic O tenn.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-03-16

kar sc res godl.
Ali odiranja ne razumcjo le v
Evropi. Ia umetnost nj V Ameriki
mic mani razvita, in &c sc amcriskl
kapitalisti ne zenirajo odirati stri-
ca Sama, je naravno. da jim vest
Sc mani nagaja, &c gre "a druge
drzave.
Res je, da so Sc tukajsnji boga-
TIM zelo proslavili S svoiim do
brim srcem. Pomagali so ncsree-
MIN Bclgijcem Z moko in z nogavi-
cami. i'll ce MISC sami vsega daro-
vail, so pa marsikai nabrali. Toda
tloveku sc skoraj zdi. da ne poza-
bio niti OBJ dobrodclnosti ma a
GunStvo.
Ne govorimo sedaj o TEN, da ie
vsc, kar SO dali IL svoiega zepa "a
zrtve evropske vojne, prislo V t.
zcpc vsled silnega izkoriSGania de
lavcev. Zahvalo "a vso tisto po-
moe hi moral dobiti amcriSki pro-
letariat.
Ali o tem sedaj ne ~razpravlia-
mo. AmeriSki kapitalisti znajo
tudi IL evropskih drzav napcljati
denar V svoic blagajnc in tudi tu-
kai ravnaio po geslu: Crab Z ODE
ma rokama To zalczc wee kakor 2
emo.
Amcrika ic zc Sama vcckrat l.
mela NEE Y roki. IL n.icnc vojnc
zgodovinc MISC znanc lc Slavnc
image, ampak tudi siiainc kupti-
le, katcre je omogoGila vcdno bud
ma graftarska iznaidliivoSt.
Ceno naroGil Y doscdanii cvrop.
ski vojni racunajo Z emo miliardo
dolarlev. Da ie pri takih Svotah
normalni kapitalistiGni profit pre-
Gel izdatcn, Sc razumc Samo oh Sc
bi. Zdi Sc, Ga so Y Evropi. zlasti ma
AngleSkcm Francoskcm in Rus
KEN naivni liudic, ki mislijo. da
Sc amcriSki kapitaliSti zadovoliu-
jcjo 5 takimi dobiGki. zlasti kcr so
Gene "a vojni material itak scdai
viSjc kakor Y dobi miru.
Taxi liudie poznaio slabo. anne
riSke k|apitalistc. Dvoirn dobiGck
je lep. troicn ali tc,vorcm pa Sc
lepsi.
kliub nevtraluosti imaio Anc-
ricani svoie simpatijc in a~ntipati-
le. NcGina simpatizira ncdvomno
z zavczniki. In zastopniki zycznih
drzav so mislili, Ola imajo tc SIM
patilc tudi rcalno vrcdnoSt.
Ali kapitalistiGna l.iubczcn j. Y
takih slucajih zelo platonicna. T.
besedami tc liubi, I dc.iam.icm t.
oguli.
To ie spoznalo najbrzr wee
pOoblaScenccv zvcznih drzav: to-
da eden izmed niih .ic izpregovoril
o svoiin izkuSniah. in t. MISC nc
mr.; v.aLor, rornHI, A,a.;I;.s
Iko oncboriomi da ;;m AN
ma Md nSn; " moam -
Ike - sIo 20 no 400 a'.I'
lso ytoLniIi anom,i
Mono o. 80.
sLur.i oz ono l. n.p' :
l1o a,crtorooo ,L.Ia ,I..
lokor go Il; ILL., .,
1000 noro, d.; 1,ah InaL
iatvob ma 15o ooo =, .,5n oon
/. -, -. l"'''