Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-12-07
A EKSPLOZIJA.

V wilmington, Del, Sc lie V skla-
discu Du Pont DIES Nemours Co.
vnelo 5000 funtov crnega smodni-
ka. Trideset oseb je bilo ubitih.
sedem pa tezko ranjenih. Ia eks.
plozija je bila ~najvecja nesreca, XII
Sc je kdaj primerila V TEN pod
jetju.
Tam, kjer je bilo pref skladiSce,
je velikanska jana V zemlji. Cd
prejSnjega poslopja nj nobenega
sledu. Zgradba je bila 20 Gevljev
dolga i'll Is Siroka. Zdaj je, ka-
kor da jo jc silen veter odpihnil.
V poslopju je delalo % l.judi.
S%pravljali $ smodnik v zaboje. BIZ
Ii so cd 7 zjutraj ma delu in oh 3
popoldne hi bill gotovi. Okrog pol
dveh sta diva konja p~ripeljala voz
S smodnikom pc ozkotirni %zelezni-
ci pred hiso. Naenkrat je Svignil
plamen, silno je zagrmelo, ogro-
men crn oblak Sc je polagoma
dvignil - in hiSc nj bilo vec. Ne
hiSe, ne ljudi, ne %nicesar. lie mao
krog pc drevju je bio opaziti ne
kOliko kosov lesa in cloveskih te-
les.
Strasni pok je zaprl prvi hip
ljudem sapo. Potem je zadonel
kirk in jok. V blizini so nasli liu-
di oslepljene in nezavestne. Dru-
GIN je odtrgalo roke ali noge.
Zdravniki Sc boje, da DO Sc vee
ranjencev umrlo. Cd l.judi, XII so
bill zaposleni V poslopju, nj ostalo
toliko, da bi bill mogli mrtve iden-
tificirati. Ma cetrt mile dalec so
bill razneseni kosci trupel pc DIRE
vesnih vejah. Ena roka .je playa
la V nekem bliznjem ribniku. f.
dino truplo, Xxi so ga mogli spo-
znati, Je bio ono foremana Allen
a. Parkerja IL Portland, Me. Cor
MI del telesa je bill wren daleG
proc, spoznali so ga pa 30 obleki.
Oh vhodu V tovarno so Sc obi.
grail straSmi prizori, ma p~ozorisce
nesrece pa nj bill pripusGen nihGe.
kako Sc je ka~tastrofa zgodila9
tradniki druzbe ne vcdo tega.
delavel ne vedo, policija ne We. nj
hce ne We. Preiskuje Sc. skorai
ME pa nj upanja, da Sc razkriie
praW vzrOk. Morda ic bila kak-
sna neprevidnost, morda nesreGen
slucaJ, morda zloGin.
Hes je, da je bila tovarna mo6no
~zastrazena, in res je tudi. da so BIZ
II pc okolici ma drevju naleplieni
letakl, pozivajoci vse Nemce. ki
so morda zaposleni V tovarni. daf
maj opuste delo. Il
Nesrec V podobnih podjetjih j.S
pc Ameriki toliko, kolikor jih ~
nlkdar nj bio, dasi je ameriskH
povrsnost glede ma varnost syetoH
II znana. Strogo mathematician IN
Sc en- del teh atastrof lahko razla-
gal $ tenn, da je sedaj takega della
V AedlnJenlh drzavah toliko kohl
kor sc nlkdar pref. Pri teh nevar-
NH poslih je zaposlenih ma tiso-
ce d~elaycev, ki MISC pref nikdar o.
pravijali takega posla in ne moreio
imetl tlste prakse kakor izkuseni
ue'aVcl' lie zaradi tega hi bio
treba mnogo stroze patti ma elm
bolJ povecanc varnostne va
III ma yeStno strokovno nadzor-
stvo. Ia ~pOdjetia nosijo tako o.
gromne dObicke. da Sc ne hi tistih
par dolarjev, Xxi hi jih zahtevala
vega varnoSt. niti poznale. Use
pa kaze, da je uradno nadzoroya-
nJe teh nevarnih podjetij pregre-
Sno pomanjk!jivo.
Ma drugi Strani Sc ne more nil
u, da Sc l;latija pc ZcG;n;cu;h. Ir.
zavah vSakovrstni lumpi. XII Sc
smatraJo IA nemSke patriotic in no.
ceJo $ takimi in podobnimi zloeini
sIuzlti napol noremu napol hudo-
deiSKemu karikaturnemu ka.izer-
Ju. Med mimi so veliki Sufti in
mall Suftici; veliki so seveda Sc
bolJ obSodbe vredni cd malih. Nj
kogar he more opraviGiti tista ma
MA, kl 10 imenujejo patriotizem.
IN HI morn Ameriki Medicine lju-