Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1915-05-04


pc socialistiGncm. ampak tudi 30
meSGansko pacifiSticncm taSo-
pisju veliko razprav. AngleSka
Independent Labour Party 81 ic
bavila : TEN problcmom tudi ma
svojem kongreSu.
V vseh teh dobatah ie vcliko
zanlmivega in Socialistov Sc To
v%praSanje vsckakor zelo tee.
Ako ne hi bilo mic druzcga. hi
moral re zdravi egoizcm Strauke
p%ovzrocati, da Sc bavijo socialist
5 TEN problemom. kaiti da je
Storlla vojna socialism, vcliko
Skode, jc ne lie jaSno. ampak tudi
popolnoma naravno. Xc laradi
tega mora Stranka glcdati, da
prodrc do dina tcga tezkcga in
zamotanega problema in dosczc
elm temeljitejSc zakliucke.
Da hi Sc naSlo Y Scdauji druz.
hi srcdStvo. Xxi hi moglo ~zancSlji
vo preprctiti bodoGc yojne. jc
pac izkljutcno. V z|ivljenju ma
rodov ne pomagajo iluzijc mic;
navadno 50 Sc Skodljivc. Res.
MICA j., da moruio Y kapitalistiG.
nj druzbi n~aStaiati goSpodarSka
n~asprotja. IL katcrih Sc izlegajo
Sport. XII oStancjo vGaSi diploma
tiGni, vcaSl ST. pa prclevc Y obo-
rozene konfliktc. Doklcr mi mo-
goGe zabraniti takih Sporov, Sc
ne more govoriti o koncu vojnc.
u drugimi bcsedami: Doklcr ic
kapitalizem. jc vojna mogoGa.
To rcsnico je ma vSak nacin
treba imeti pred otmi. kajti dru-
gaGc pridemo ma tisto pot. pc
kateri hodijo YES cas- brczuSpeS-
no meScanSki pacifisti. XII pref
rajo vzrokc yojne. pa hoceio Z
lepimi pridigami in moralnimi
receipt >praviti vojno : Sveta.
Ako hote GlovcStvo kdaj uzi-
watt mir brcz Strahu pred novim
klaniem. 81 mora rcIiti kapita-
lima.
kljub temu ie Y >cdanjih raz-
merah dobro vSako SredStvo. $
katerim hi Sc moglo vSaj otezGati
vojskovanje in vSai nekoliko
boil z%avarOvati mir: IT, da So pri
tenn ne Sme pozahiti ma glaynl
cilj. BOZ proti voini mora biti Y
prvi vrsti boj prot kapitalizmu ;
dokler nj odpravljcno Mamonovo
gospodstvO. ic pa koristno, zee Sc
vzame k~apitalizmu toliko orozja
in toliko prilike IA prctcp. koli-
kor je le mogoce.
Ako hi po Sedanii vojni prole-
tariat >klepal mir in hi incl tako
moe. da hi lahko izsilil priznanjc
in dejanjsko izvrScvanic Svojih
mirovnih pogodb, ne hi bilo tezko
doseci garancijc, > katerimi bi So
militarizmu tcmeljito porezala
krila. Toda okrog zelcnc mize
bo sedela veGiuoma tiSta diplo-
macija, Xxi .jc povzrocila Sedanjo
vojno. I'm Y njenih glavah ne DO
vladala miScl. kako mai So ago
tow trajen mir. Prva Skrb vsch
teh gospodov bo Ia, kako izkre-
Sejo V danem p%olozaju najveG
dobiGka vsak IA svOio drzavo.
Tisti. XII dobo moral popuSGati,
kcr bodo raZmere prot MIN.
bodo pa zc ugibali. ma kakSen ma
Gin hi So mogli vsaj pOzneje ma
Scevati in kakSne zankc in wolfe
hi mogli sprawl Y mirovno pc
godbo. da hi incl o svojem casu
'pfa,av' raaloge ~ novo voino.
&c vsc to vcmo. vendar ne
mislimo, da So mora prolctariat
tho i'm memo vdati y SvOJo uSodo
in fatalistiCno cakati ma tiSti
dan, ko DO SVct Socialistlccn.
Stranka Zavedncga dclavstva Sc
bojujc "a Svoi n%ajviSji cilj, IA
~odstranitev kapitalisticncga 81
sienna ; tenn So bojuic tudi 10
per vojno. kajti kadar pade ka-
pitaliZem, iZginejo l. MIN tudl
matcrijalisticni vzroki vojnc. Ali
kakor So bori socialism tudi Y
sedanji druzbi IA z%boljSanie de
lavskega ~polozaja. tako rabi svoj
vpliv tudi prot militarizmu in
klanju ljudstva.
Odkar je izbruhnila vojna, de-