Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-11

iNniaN iJa'i S'pJ iu1dbill Ith. "
gar uprava je bila doslej pridrza.
ma aidovstvu.
Sieve tax prehod IL stoletne pa.
sivnosti, prenaSanJc zivlienja V
1.-Two %aktivnoSt, iniciativno tvore.
ME zivljenja nj brez tezave. Teo-
retske temelje prirodozmanskega
tvorenja zivljenja - Y nasprotju
5 prenaSajoGim in pasivnim naci-
nom - so prirodoslovci ~ zdav.
maj ugotOvili. ccprav kratko pa
jedrnato, kakor Lagrange in La.
voiSier, kar jc celem ZnanStvene.
mu syetu skoraj neznano. Toda &c.
tudi imamo posebna, ma mladi so.
cialni encrgetiki trdno temeljeCa
naCela "a novi druzabni red, je 5
tenn reSen lie en- del zadaGe; kajti
mi nimamO nobenc kontcmplativ.
ne z~nanosti, marveG lc 4 vscmi "a.
prekami druzabnega zivljenja IA.
tunajoci vporabljeni nauk, ali
bolje umetelnoSt. Sal Sc davno nj
dovolj, da 81 V znanstvcni domi.
Sljiii geraldine lep ideal, moramo
ga tudi u%resniGiti in cato premaga.
ii zadnjo in morda najtezjo zapre.
ko. Ia zapreka je svetoyno dru.
zabna moe zidovstva in druzabna
oncmoglost krSGanstva.
Zidje, utemelji,elji naSega yer
silva. mas posebno zanimajo. Kaj
pa je vera? NOccmo Sc ozirati ma
brezStevilne defmicije. XII ii kon,
Gem koncev le ne povedo niGesar.
N~praSajmo So rajc, kakSne uspe.
he ina naSa Observation-Disclosures
vera?
V svojem zgodovinskem facet.
ku nastopa zidOvstvo ; trditvijo,
da hoGe prinesti vsem narodom
sreGO, ali. kakor Sc je izrazalo sa-
mo, o~dreSenje. To ~odreSevalno de.
10 Sc uvcljavlja sedaj ze mad 9
tisoG let, - Zidje so hotcli odre.
Sevati IL pred Kristom, tako da
81 lahko oglcdamo doscdanje u.
spehc tega osre6evanja in odrese-
vanja. Tu pa vidimO nekaj Gudne.
ga. u m%iljonov Zidov, priblizno
O.7% zemcljskega prebivalStva,
a%bsolutnO goSpodarji kulturi in
narodnemu gospodarstyu, torej
tudi usodi krSGanskih narodov.
katcrih j. $50 miljonov ali $3.50
zrmeljskega prebivalstva. kako
81 moreno razlagati to Socialno
cinjenico?
Eden najveGjih tvoriteljev ljud.
Skega zi~vljenja je bill Scion. Me
govo zakonodajo so vodili Maple.
menitcjSi nagibi, globoka skrb "a
Stalno blagobit njegovih atcnskih
sOdrzavljanov. In vcndar .ic Ia
MOI rad priznaval sam, da nj dial
svojim sodrzavljanom absolutnO
najboljSih, marvct lc rclativuo do.
bre zakone. I. j. take, "a katcre
Je bila maSa njegOvcga naroda
zrcla. RavnO tako lahko miSlimO
da so Zidje, dcdici in klasitni ma
|daljevalci visoko razvite starosc-
mitskc umetelnOsti z~ivljcnja. pc.
stall Z urcSnitevanjcm M|ojzcSovih
in zakOnov prorokov narodogoSpo-
darskO in ljudskovzgojno mocha
cnota, Iii j. "a casa ~tvorcnja he.
lensko-rimSkc svctovnc drzave
razumcla Svoje zakonodajuo IVA
ME naSproti pol dcgeneriranim.
pol barbaI>kim narodom ma podo.
ben nacim kakor Scion. Druga
zgodovlnska moznoSt jc zopct. Ola
jc zidovSka idcja McSiic kot ideja
splOSnc nadvladc zidovstya mad
svctom diktirala piSmoukom od
'"Scga zacetka in hotc takSnc "a
"paganc' namcnjene zivljcnjskc
zakone, da je njihovo izvrScvan.jC
Re Samo P%oSpcScvaio mcsniccnjC
Svetovnc nadvladc aidovsiva. IA
TO imamo zgodovinskih dokazov
XII hi mas doyedli do Gisto uoycga
NpoznanJa o cvangeliiu i'm pa {
vS%cobsczncm delovanju zidovskit
krogov, poScbno cnega tvoritcljcI
takratncga sveta, da ne rccemc
Svetovnega potnika in agcnta Ii
dovstva, Payla IL Tara.
kakSnn IN In Lilo ..lA -