Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

fit pomeni majhne place; velika
plaza pomeni manjsi profit. Obo-
je - volk sit in koza celia - ne
more biti, cato pa je nemogoce,
da hi razredni boz prenehal do
kler obstoji profit in dOkler OBJ
stojijo delavske mezde.
Razredni boj ST danes izraza V
Strajkih in izprtjih. V prvih sku-
Sajo delavci Z org%anizirano silo
i~zsiliti wee nadvrednOsti, wee pro
dukta potion zviSane place ali
skrajSanega delavnika, V drugih
pa ravno narobe skuSa delodaja-
lee i~zsiliti liz dclavccv wee profita
potion %uniGcnja organlzaclje in
prepreGenja Strajkov. Razrednl
boj Sc dale izraza y %prOtivnosti
gledc z~nizanja plat. Ako deloda.
ialcc zniza place, nj noben della
wee vessel tega, pac pa vSakdo go
drnja in Sc p%rotivi temu koraku
kolikor more Nadalje Sc izraza
razrcdni boz V nezadovoljnosti de
lavccv glcde Slabih dclovnih po-
gojev kakor II. pr. nevarno dclo
vsled zanikrnoSti delodajalca, 81
kaniranje |poSameznih delavcev
it'd. OdScva pa tudi ma policemen
polju.
Katcri razred jc ma boljScm V
TEN boju?
Ma boljScm ic vSclcj tisti az
red. kateri j. bolj organiziran in
katcri dobro razume Svoje koriSti,
Xxi so %protivuc koriStim naSprotne-
ga razreda. Dale jc ma bOljSem
tiSti razrcd. kateri ina ma Svoji
Strani in pod Svojo kontrolo poll
clio. vojaStvo. SodiSca in oStala
srcdstva fiziGuc Silc iu Nluganja.
Sevcda vSc It. ugOdnoSti so danes
Sc ma Straui kapitaliStitnega raz-
reda. cato pa j. Ia ralred vclikO
ma boliScm Y boiu I'm Skoraj we'd
no tudi potiSnc drlavSki razred
nazaj. Kapitalisti imajo dobro
or%ganizacijo (trustl. dobro
razumeio >voje koriSti in po-
znajo tudi delavca, kaj zmore in
kaj ne more. Imajo tudi policijSki.
voiaSki in Sodni aparaj y Svojih
rokah.
Delavski razrcd jc pc Stevilu
veliko moGnejSi - Sto prot ne
mn - toda Y boju jc slabcjSi in
vSelej ma slabSem.
Zakaj - Zato. kcr rganizi
ran kakor treba in ker be- Y We
cini Sc ne zaveda svojlh koristi.
Ako hi bill delavski razred tako
dobro organiziran kakor j. kapi
talistiGni, incl hi lahko jutri kon-
trolo mad vScmi zivljenSkimi po-
trchSGinami. Bill hi ncprcmagljiv.
Da pa MISC delavci Sc danes tako
dobro organizirani kakor so ka-
pitaliSti. jc krivo 10. ker MISC po-
uGeni q reSnicnih razmerah. Ka-
pitaliSticna vzgoja tcmeljeCa ma
kapitalisiicni moral ovira delav-
ce Y samostojnem miSljenju. raz-
dvaja Jill pc nazoru: vSak mai
sam Ease Skrbi in navdaja Jill :
praznimi madam. da bodo tudi
oni postal kapitalisti ali sal pre-
mozni ljudje. ako Sc Dire kapita-
listOv. To jc eden glavnih vzrokov,
zakaj Sc dclavski razred Y veGini
danes Sc ne zmcni "a svoje raz-
redne koristi.
Moe in nadvlada cnega razreda
mad drugim obstoji Y posesti xiv,
ljenskih sredStcv. To jr trcba ne
samo enkrat naglasiti. GOSpod j.
tiSti, Xxi ina V svojem zepu kljuc
do jcdilne shrambe. Kapitalisti-
chi razred jc cato moCan i'm via.
daJoca sila. ker INA Y svOJh 70.
kah VISA ~zivljenska srcdstva in
kljuc od 18TH; Ia kljuc so proiz
vajalna Srcdstva (stroji. tovarne
rudniki, prcmog, zemlja it'd.
kako je pa kapitaliStitni razrcd
priScl do svoje moGi?
Potion k%upicenja navrcdnosti
Delavcu odvzet produkt Y Oblik
profita je kapitalist zOpet inveSti
raj 10Y podjetja in kar je tan
nagrahil. pa ZOnet Y nnYa nodiet