Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
LetO (VOl.) TX.
Kultura in socializem.

tkale in prale perilo Palaca kralia Dagoberta ali
Chlotarja je bila "a naSe pojme uborna hisa
kateri ne bi maral Rockefeller ali Krupp stano-
vati nii teden dni Krmezljave loncene brljavke,
slabSe cd laterne nocnega cuvaja kakSni zakotni
vasi, so "a silo razsvetljevale sobe velikasev in
plemenitaSev Goreca trska je bila dolgo to, kar
ie dandanes svetilka, smolnata bakla pa je hiia
imentna iluminacija
To je bill velik napredek ee 81 pokli6emo
spomin, da so bile dodge dobe ko clovek nj poznal
ognja
Ce Sc je mogo6en cesar peljal po dezeli, 50
morai zapreci nerodno kocijo, XII je OBJ dezevnem
vremenu obticala sredi cestnega blata. Grobe ce-
saricine srajce nekdanjega casa ne bi danes oble-
kla branjevceva hci Pisati in Gitati nj znal vsak
prime pac pa so imeh kralji in cesarji Sc DO
znem srednjem veku astrologe, da so Jim preroko-
vail sreco in nesreco zmago in poraz liz konste-
laciie zvezd.
Drugace je sedaj svetu. Delavec Sc danes
lahko vozi po zeleznici in po elektriGnem tram
vaju, cesar nekdaj nj mogel kralj ne cesar.
Proletarcevo hiso razsvetluje plin ali elektricna
zarnica- Kopelj, nekdaj luksus najvecjih bogati-
nov ,je danes rudarju in plavzarju neizogibna
potreba Zidarjev sin We, da Sc suce zemlj ia okrog
sonca; tobacna delavka razume, da Sc lahko Ira
cuna solncni mrk; ko je bill zadnjc videti Haley
ev komet MISC kranjsh kmetje delaG testamen-
tov In Sc pripravljali ma konec sveta.
Moderna tehnika je dala zivljenju tisoGere
pr1pomocke, katerih nj moglo naSim dedom
niti sanjati. Kar Sc je doseglo paro in eektriko
bi ljudje IL dobe Karla V. smatrai "a cudez ali
pa "a coprnijo Experiment Roentgenovimi
zarki ali z radijem bi Sc Jim zdeli satanove L.
kusnjave.
Zeleznice so prepregle skoraj vso zemeljsko
oblo. Preko nepreglednih zasnezenih sibirskih raw
nj, preko afriskih razgretih puscav hiti lokomot.
va in preleti dnevih daljave, "a hatere je stara
brza" posta potrebovala mesece Oceani MISC vec
zapreke ljudskega zblizanja, gorovja ne morejo
kakor vecni zidovi lociti naroda cd naroda
miljoni kometrov Ace je omrezena zem-
liza; iskro izpremenjena cloveSka misel in beseda
hti po njej bskovito IL kraja v kraj. LII ze pre-.
maguie duh tudi to pridobitev; brzojav hiti DO
zraku in glas mu sledi.
soln6nem sistemu nj "a astronomiio skoraj
nobenega skritega koticka vec. Vse so preiskah
ogromni dalekogledi; luna je fotografirana kakor
katerasibodi zemeljska slika, izpremembe kama
low ma Marsu zasledujemo kakor della strugi
LJubljanice Mikroskop je razkril bakterije in mi
krobe, katerih je ma tisoce kaplji vode, znanost
je izsledila nih Ivljenje navade ploditev, in ma
slh ie nacine. da pokoncuje skodljivce
Znanost! Ma stotisoce starih in mladih ljudi
il posvecuje svoje dusevne sie in prodira globlje
In globlje memo cudezno kraljestvo. Dan ne mi
ne, da ne bi nova razkritja, nova spoznanja obp
gatila starih Zakladov. Armada ucenj jahov je ve6-
ia, mnogo vecja cd Stevila ljudi XII so vcasi mali
citati in pisati
Vseuc1llsca, opreml jena vsemi mogoCimi
pripomocki, sluzijo razSirjanju in poglabljanju
vede. Zgodovina clovestva in njegovega bivaliSca,
okrogle zemlje, Sc preiskuje tia do prvih facet
kov; fantasticne zivah, XII izumrle Sc preden Sc
je prvi clovek dvignil ma dveh nogah, so nam zna-
me- Homo primigenius alalus cd opice komaj rag
hcni clovek je opisan kakor da zivi Sc dandanes
Njegovo borno orodje IL kamna poznamo; vemo,
kako Sc je razvijalo MIN. v muzejih imamo ma
tancne modele po jezerih koh zgrajenih vasi
Nobena Ella in noben zivec Gloveskega tele-
sa nj vec tajnost IL zdravega telesa pretakao kri
bolno, ranjena srca sivajo umetno izvabljajo
zivljenje IL zivalskega plodu.
Knjige, nekdaj z neznanskim trudom prep
savane malostevilnih izvodih po samostanh ne
kdaJ namenjene tesno omejenemu hozku Two
ljencev, preplavljajo danes svet in odpirajo nail
Ionom vrata znanja- Gore bi zgradile IL casopi-
SOW, XII dannadan obvescajo ljudi zanimivih in
nezanimivh dogodkih ter hote ali nehote zblizuje-
jo narode in pomagajo razsirjati vedo
Priznavamo da je bill "a vse to potreben ka-
pitalizem. razvojem tehnike je bill nezogibno
zdruzen; moderne masine so ga porodile on pa je
dajal - svojem interesu tehniki sredstya "a
nov napredek. Ia velikanska della sedanjega ca
sa ie bia predkapitalisticna doba nesposobna Ka-
ptalzem ie centraliziral sile XII so bile potrebne
sedanjo povzdigo lulture
Denar je dobil kapitalisti6ni dru5G mai
A.