Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-10-30
Metal XXIIl

tarauJanCiOS atclna ZlnlOS; ldDJau-
siai prieStarauja zinios Rusijos
kar5s ministerijos If atsiqstos
Washingtonan Vokictijos amba-
sadoriui. Jeigu rusai paslgiria
kur nors ivcikimu vokieciQ, ar
austru, tai vokietiai skubina tai
uzgincyti, arba ia atsitikimq per-
state vokicciu IaimGjimu. Bet
prisiziur5jus arciaus, vienos If ki-
tos pus6s Unions, pasirodo, kad
ii vienos ir kitos pusGs zinios
dazniausia prasilenkia su tcisybe.
Kartais vokieGiai apie nepasise-
kimus tyli, o megina atnaujinti
seniau buvusius pasisekimrS. Ia
rati daro ir rusai, o abudu meg
dziodamas, dar pralenkia Austri-
JOS ambasadorius Amerikoj.
Nors toms Unions Amerikoj ne
iabai kas tiki, Ju platintojai ne
siliauja jas PLATING.
Nors vokieciai kitus vadina me-
!agiais, bet JIG, jcigu nedaugiau,
tai nemaziaus uz kitus meluoja.
Nors visi zino, kad didelc vo-
..eGiy kariumcne, susidedanti is
Iniliono kareiviq, prisiartino prie
VarSavos ir megino miestq bonn
barduoti, bet nepaeme, pasitrau-
ke, taigi turejo but sumusta.
Taskui jie pasitrauke is Skier
nievice, Lowicz. Ravos taipg..
turbut ne todel, kad rusus bu-
tn iveike, bet todel, kad atsitiko
.tbulai. Apie nepasisekimus pric
Varsavos, Skiernevice, Lowicz,
Ravos vokiSkas ambasadorius ty-
Ii.
Rusijo5 kares ministerial gar
sina, jog vokieciai is Lenkijos
ploto tarp Prusq rubeziaus ir
Nemuno tapo isvyti If nuo jq
visai iSvalytos Suvalku, Kauno
Lomzos ir Plocko guberniios.
Vokieciai gi vel giriasi savo di-
delemis pergalemis i vakarus nuo
Augustavo. Cia, turbut, bus at
naujinta senoji zinia, kada vo-
kieciams Suvalkq gubernijoj pa
siseke keliose vietose prieiti Xxi
Ncmuno.
Nuo VarSavos vokieciai nustum-
ii s. mylias Xxi Pilicos. Rods,
ties VarSava atlekia vokieGiu Of
laiviai ir i miesta, ne j tvirtove,
mes ties fortais tai daryti pavo-
jinga, meto bombas, bet jq ex-
pliozijos uzmuSa nekariaujancius,
moteris ir vaikus, o tvirtovei ME
ko neistcngia padaryti.
SuIyg rusq kares ministerijos
5inig, prize tvirtoves Ivangorod
ir VarSavos, vokieCiai nuzude
100000 savo kareiviu. Taip di-
deli nuostoliai, turbut, ne laimG-
jimus reiSkia, ypac kad rusams
pasiseke persikelti per upe Vislq
j vakarini jos soma, kuri vokie-
iiai ir austrai buvo apvalde. Ais
iu, jog rusai vokiecius stumia /
,;-4"e ir ] vakarus, mes dabar ir
vokieciai garsina apie didelius
muSius ant linijos tarp Petroka-
vo if Radomio, miestai tie yra
gan toll vakarus nuo Vislos, o
ruo VarSavos tolokai 2ietus,
Petrckavas 81 yra netoli Prusu
rubcziaus.
Tarp Varsavos ir tvirtoves
Ivangorod nuo spalio I3 iki IS
buvo ciela eile rIuSiu, bet jie
visi pasibaige rusu laimejimu.
Vokieciai ir austrai taip umai
pasitrauke, kad ant music lauko
paliko net savo suzeistus karei-
vius ir Vezimus su maistu ir amt
nicija. Labai didelius nuostolius
turejo Vokietijos ciesoriaus gvar-
dijos korpasas. Rusams teko
daug nelaisviq ir kanuoliq.
Spalio 23 d. vokieciq If aus
tru kariumene megino prieSakin
zengti ant linijos Ivangorod-
Varsava, bet tapo nustumti ant
liniios Skiernevice- Radon. Da-
bar austrai ir vokieciai dar laiko
siaurq Lenkijos juosta tarp Sic
zijos ir Poznaniaus rubeziu If
l:nijos Standardization.
Galicijoj Gina smarkus musiai