Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

ga Sic.
Da 81 omogoGimo pravilno odlo.
citev, pc kakem sistemu mai sc de-
10 placuje in da sc naSe strokovne
o~rganizacije %natanGneje informi
rajo o raznovrstnost: p~lacevanja
t~loveSkega della, potrebno je. da
81 natancneje ogledamo one "a
sluzne probleme, kateri so do da.
mes najvec V veljavi.
Use blago, kar ga svetovno 60
S%podarstvo proizyaja, je pred.
vsem proizvod c~loveSkega della
Vrednost blaga je edino Pc vsebi-
nj V blagu Sc nahajajocega della
d%oloGena. V pradobi, ko Sc MISC
eksisistirale razredne razliGnosti
akumuliranega kapitala, privatne
posesti, zamenjal je lahko delavec
svoje izvrSeno delo IA istovredno
vsoto druZega della. katero je DO.
treboval. Menjava blagovnih do
brin V tenn predkapitalistiGnem
tasu je pr~edstavljala pravicno o.
ccno vsacega della. I'm akO hi osta.
10 cloveStvo ma tel goSpodarsko
nekulturni stOpinji, ne hi bilo So
cijalnih bojev, sociialnih krivic!
To doba je bila skrajno KRAFT.
ka, ako je sploh mogoGc govoriti
o kaki trajajoGi dobi. Kajti IL ne.
cnakosti individual So ic tudi zc
porodilo izkoriS6anje slabejih pc
motnejem. 5 prvim Glovckom, XII
je prevaril lie "a malenkost dru-
zcga i'm ma ia naGin incl od svo.
jcga zamenianega della dobi6ek
ma SkodO bliznika. porodil Sc je
capitalist. akoravno ma zelo skro.
mni podlagi.
5 kapitaliStom je bila porojena
Sluzna odvisnost in ia .ie produ.
cirala profile ncproduktivnemu
kapitalizmu. Kapitalizcm ie IRA
bljal brezobzirno svOjo prcmoc.
u~Stvaril privatno lastnino. izsto.
pill je IL svojcga p~rejSnjcga sorod.
silva i'm d~elavstvo kot .poSebni raz.
red je zaGelo eksiStirati. Bill je
bog Y edino koriSt kapitalizma. 90
kler nj Z napredujoCo civilizac,Jo
naSlo delavStvo samOzavcSt. do
kler nj poCela moderna tehniks
svojo kulturno miSijo.
kolikOr boil Sc je ra2vijala ter
tenn pravilneje, bol.i Glcv eskr
forme je dobival zaSluzek. Torej
.je tudi Y TEN vpraSan.ju ravno
tehriki pripisovati globok %razvoj-
nj vpliv ma mOdcrnizacijo zasluz.
mega problema, kakor sem re isto
trdil pri razvoju delavnega pro-
blema.
ZaGctkoma ie eksistiral samo
naturalni zasluzek. Robstvo nj 20.
znalo orodja. strojev in zasluzek
je dOSegel svojO viSino V prezivl-
janju suznjev in tlaGanov. V ma
nufakturni dobi, ko Sc je price
10 dclati 5 primitivnimi ''stroji"
in zbOljSanim orodjcm dobivalo
Je dclavstvo del svOjega zasluzka
ze Y dcnarju. akoravno Sc bile Sc
veda te mezde has malo previso-
Ike ,da hi delavstvo morale lako-
te umreti. Umiralo je. V s~trojni
dobi pa zc najdemo najrafinirane-
Je zaSluzne formc: $ Strojem 81 je
dclavec prisvojil samozavest in
odporno moe. Priboril 81 je kora-
koma placilno upoStcvanje izvr-
Silnega della. Delavstvu je S stro-
Jem zivljcnjc ~olajSano. bodoGnost
mu obeta. da 2 nadaljnim razvo-
jem tehnike tudi "pIaco" svojega
della dosezc. Delavstvo more Five.
ii. -
Pri tel priliki Moran omeniti
ravnokar pc vseh delavskih in
strokovnih listih krozeco novice,
ola Sc je tovarnar aNtomobilov cd
locil polovico svojega letnega do
bicka razdeliti med delavstvo.
$500 delavccv je zaposlenih V tel
tovarni in $500 delavcev doseze
5 tenn vsaj nekoliko praviGnim ii
nom moznost dostojnega zivl.je.
MIA. Res je, ia gospod Forth. ne
najde veliko posnemovalcev V ka-
pitalisticnem svetu in bila hi uto-