davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Big Sandy news. [volume] (Louisa, Ky.) 1885-1929, 1914-06-19


Admitting that Mexican mediation
at Niagara Falls is now at its most
critical stage, where the personnel OF
the provisional government to Succeed
Huerta must be selected. Administra-
ton leaders are hopeful, it is stated.
that a solution may be reached which
will terminate strife in Mexico.
Two eruptions were noted yesterday
at Mt. Lassen. the California volcano,
which is in state Of activity after a
lapse of years. A column OF smoke es-
timated to be 1000 feet high was seen
from a distance OF fifty miles. One life
is reported to have been lost.
bomb was exploded in ST. Georges
church, London, wrecking several pews
and stained windows. There Is said to
be conclusive evidence that the explo-
sion was the work of suffragettes.
Five men are dead and ten are in a
Columbus, o., hospital, perhaps fatally
The Big Sandy news. [volume] (Louisa, Ky.) 1885-1929, 1914-06-19

Gov. McCreary signed the fire in
surance agreement last night. Appli
cation will be made at once for an
Injunction to prevent the operation OF
the Glenn Greene law.
The Big Sandy news. [volume] (Louisa, Ky.) 1885-1929, 1914-06-19

A letter written by Amos Pinchot to
Col Roosevelt and other Progressive
leaders urges the separation of George
w. Perkins from the party declaring
him to be a menace to the party's
welfare
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

vsakega blaga, Xxi Sc more pora.
biti "a vojnO. Nekateri drugi Sc
natorjji ga pri tenn energicno pod
pirajo. Dr.. tajnik Bryan je po-
dial ~poroGilo, po katerem jc bill ia
izvoz doslej baje malenkoSten.
Temu pa ugovaria Hitchcock $
svojimi pristaSi. i'll sliSati je, da
BIO dopolnjeno %porocilo drzavnega
tanika $ privatnimi podatki.
Nekako ie videti, da nj VISA ia
rec ME kaj vSeG naSemu drzavne.
mu uradu. AngleSki poSlanik jc
zadnji tcden obiskal Bryana, da
hi sc informiral o stanju zadeve,
IL cesar jc sklcpati, da izvoz lie
ne more biti brezpomemben.
Bryan mu je zagotavljal, da nj
bill H~itchcockov predlog vlozen
sporazumno z Waldo. Tudi anne.
risk veleposlanik Page V Londo.
nu Je v%praseval, kako je s to rec.
10 III tudi MENU je bilo povedano.
da senator Hitchcock ne govori v
imenu Wade in ne zastopa njenih
nazorOv. Steer pa nj hotel BRYAN
ihc pojasnjevati, kaj da misli
q tenn sitnem p~redlogu.
Razne osebnosti so Sc veliko
boil r~adovedne, ma kaksnem sta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
PREMALO VOJASKIH NOR
NARJEV.

kongresnik Gardner hoGe doseGi
glavni rekord varuh ameriSke do
mOvinc. Razun RooSeveltu mi
menda nikomur obramba Zedinjc.
nth drzav tako pri Srcu kakor
miStru Gardncrju, XII Sc jc maj
boil proSlavil 5 Svojim prcdlogom
IA pOvetanje bojne mornarice.
TIE dni j. bill kot glavna prica
pred k%ongrcsnim odborom "a
mornariSke zadeve in je tam ma
Siroko utcmeljeval Svoj predlog
da MAJ izvrSi posebna komisija
temeljito preiskavo o stanju ma
rodnc obrambc. Mister Gardner
je med drugim pravil:
"PriporoGam, maj Sc zgrade
bojnc ladje V popolncm Stevilu.
XII so ga zahtevali mornariSki ura-
iii, in obzalujem, da hoGc vojni
taJnlk Garrison Y svojcm kongre-
Su podanem priporoGilu Stevilo IN
10 leto predlaganih novih ladij
znizati ravno "a polovico. &c hi
mi dovolili, da hi vpokojeni east.
Mkt potrdili nekatere zname reel,
hi spoznali. da vodi naSa dezela
bIhzno politlko, srndcGa bojnc
ladJc. XII So rabijo "a hladilnicc.
Cvazujte, ola je izmed 30 zgraje.
nth ladij - brez pomona in svrhe.
ker Je kongres odrekel dovoljcnje
IA p%Otrebno moStvo. &c hi bill
prlSll V nepriJctni p~olozaj. da hi
Sc bill moral meSeca septembra
merritt Z drugimi %prvorcdnimi 81.
lami, hi bill moral kar cd facet
ka opuStiti radio devetih bojnih
ladIJ. Xxi sluZijo obenem z ONE.
nJenimi ladjami velikega tipa "a
hladilnice; skratka. so bojnih
ladlJ naSe mornarice ne hi bio V
slutaju potrebe ma razpolago.
Trdim, da manjka naSi mornarici
$4,000 MOI, in bliznia bodoGnost
pokaze, da smo Sc "a nadalnjih
10000 MOI "prekratki''. Norma.
rlSki uradi javliajo. da manika
naSl mornarici "a sluGaj vojne 30
do $4,000 MOI. Namesto 81 hi
morali graditi. 147 bonih ladij.
namesto 6S torpedoborcev pa
1S7 .."
Debele sOlze pretaka mister
Garner. Pomagajte mu, da Sc ne
DO san jOkal,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
Wilson Sc ne We.

Nekateri senatorji so priSli zad.
Mi cas- zelo V skrbi IA n~evtralnost
Iedinjenih draw. lzvedeli so -
kar w re davno zadnji vrabec -
da Sc V razlicnih ameriSkih pod.
jetjih izdeluje vojni material in
prodaja V Evropo. To nasprotuje
nevtralnosti Zedinjenih draw,
ker kupuje take reel Anglia in
Francija, ne dobiva Jill pa Mem
eliza. Ne vemo, ce hi bill gospodje
s%enatorji kaj bolj %potolazeni, ako
bi prOdajali ameriSki kapitalisti
patrOne in puSkc tudi NemGiji in
Avstriji. kapitalisti sami najbrze
ne delajO tega biznisa IL ljubezni
do zaveznikov. temvec IL ljubezni
do biznisa. Prepricani smo, da
hi spreieli naroGila tudi cd gospo-
da Belcebuba, &c hi priSel V Anne
riko kupovat morilno orodje "a
svoje peklensko kraljestvo. &c
ne delajo takih kupcij 2 NemGijo
Jih gotovo srce boil, ker ne hi pri-
Sic take posiljatve do ella. Maj.
rajsi hi bill tako %nevtralni, ola hi
jemali dobi6ek cd vseh.
V kongresu so bile re razpravc
a tel stvari. Senator Hitchcock
zahteva odlocno prepoved izvoza
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

ZadnjO soboto je bill s~trojevodja
.. +. Modenbach zaslisan "a pri-
60 i'll je porocal o TAKEN eksperi-
mentu. Dali so mu napacen sva-
rilen signal; misleGa, da je Wax
V nevarnOsti, in da Sc ne DO mo.
gel pravOGasno ustaviti, sta odsko-
ella Modanbach in kurjaG $ stroja,
pa sta sc tezko poskodovala. Kur.
jac 81 je zlomil ODE kljuGnici, stro-
jevodja pa je dobil razne kontu-
zije ter ie bill die nesposoben IA
delO.
Pri nadalievanju zadnji teden
je bombardiral pOdpredsednik re
l%eznice Illinois Central. Park, XII
je tudi clan razsodisGa, priGo z
ypraSanji, pa je nazadnje izjavil:
&c ne pridejo "tehtnejSi" razlo-
gi, M DO nikdar pripOroGal, da hi
sc izpremenile sedanje metode.
Ia izjava je p~ovzroGila zivahen
protest, in zastopniki zelezniGar-
jew so zazugali $ stavko.
w. S. Stone je dejal, da odo-
bravo vSc, kar Sc stori reSniGno V
Interest," potujocega obcinstva, e.
ncrgiCno pa protestira prot te-
mu, da Sc postavlja zivljenje Stro-
jevodij in kurjaccv brez potrebe
ma kocko.
S~trojcvodja zcleznice Wabash,
\. =. .Jacoby, XII vozi cd Moberly.
Mo. je pravil, da krSe uradniki
te zeleznice namenoma zakOn o
Sestnajsturncm dclu. Povcdal je
da jc bill cnkrat - ur ma delu.
S~cstnajSt ur nepretrgoma, brez
vsakcga poGitka, nj mic redkega.
To je dokazal : cello kopico sluz-
benin listkov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
CRNE LISTINE MA ZELEZNI-
Cab.

ZaStopniki zclezniSkih uSluzben-
cev so podali posredovalni komi-
sill dokaze, da rabijo zelezniskc
druzbe prot MIN Grne listine i'll
jim prepovedujejo vsako udelez-
BIO Y politicncm zivljenju.
Strojevodja Warren S. Stone je
predlOzil predscdniku dopis zelez-
nice Western, Y katercm Sc pravi
izrecno:
"\obcn uSluzbenec Sc ne SINE
udclezevati politicnega gibanja;
delavccm vSch Strok zelezniske
sluzbe jc prepovedano sprejemati
politicne uradc."
Tia dopis je bill poslan stroje-
vodji Coleju, XII je kandidiral "a
legislature Y Sparkle V Nevada.
V Sluzbi 50 vpeliane "tocke"
Y rekordih usluzbencev. Gin Sc
kdaj zgodi, bodisi tudi brez kri
vice usluzbenca, dobi ia tako1 OBJ
tezevalno toxic. &c iSce della pri
drugi druzbi, imajo tam re teme-
LITE informacije o MEM.
Use nesreGe ma zeleznicah cd
~valjujejo uslulbencem ma pleGa.
Zeleznico New Haven so njeni ma.
meSccnci oscmnajst mesec wa
rili in |upOzarjali ma stanje njenih
prog. Enako jc bilo ma pacifiSki
zeleznici. Toda VISA svarila so BIZ
la brezuspeSna. Trditve zeleznis-
kin druzb, da Skrbe "a n
svoiih delavccv. JIG Stone %oznaGil
"a neumen dovtip.
Neki usluzbenec burlingtonske
zeleznice jc prical, da nj bilo ma
progi, pc katcri je vozil, nobenih
s~ignalov.
Tudi ia preiskava spravlja cd
dine do dine neverjetnejSc reel ma
dan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
zELEzNICARSKA A v
GROZI.

Predsednik unije zelezniskih
kurJatev w. S. Carter je postal
zveznemu razsodiSGu in zastopni.
kom zapadnih zeleznic pismo. V
katcrem pravi:
'Ce mas razsodiSGe ne more va.
rovati pred predrznostjo ~zeleznis.
XIII druzb in nam DAFT varnosti
ola ne DO naSe aivljenje brcz potre.
be $ takozvanimi Surprise Tests
SpravlJano V nevarnost, in Ge mas
ne varujejo zakoni, bodo nasi lin.
die sami well to stvar V rokc in
poskrbeli "a red"
Predsednik strojevodij w. S.
Stone Sc jc pridruzil tel izjavi in
dodal: &c Sc absolutno mic noGc
storiti V intcresu zelezniSkih II.
s~luzbencev. pride gotovo do gene.
ralnega Strajka organiziranih ze.
%lezniGarjev.
Glavnc pritozbe zeleznicarjev sc
ticeJo nevarnih eksperimentov. Xxi
Jih u~prlzarjajo zcleznice bale "a.
to, da hi sc pokazalo, &c so stro.
Jevodjc in kurjaci sposobni, da '
slucaju n%evarnosti elm hitreje IL.
stavlJo Wax. Pri takih poizku.
sih so re pogostoma zeleznicarj
ponesreGili.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

liscu stoji predsednik Wilson.
Seveda nj nobenega dvOma, da
je Macedonia nevtralen. Sam je
to re dostikrat povedal, pa tudi
dezelo in prebivalstvo je pogo.
stOma pozival, maj bo n~evtralno.
Ali $ skladom med teorijo in
prakso je velik kriz, kar opazi.
kdor lie malo zasleduje amerisko
casopisjc. Tu sc izrazajo simpa-
tije in antipatije tako jasno, da
jim tudi slepec lahko opazi.
Wilson "a svojo osebo je ne
%vtralen. Ljudje pa hocejo vede.
ii, kako je S to ncvtralnostjo V
konkretnem slucaju, pa ga vpra-
sujejo, kaksno je njegovo staliScc
z ozirom ma Hitchcockov predlog.
Doslej so vpraSevali zaman.
Predsednik Wilson pravi, da Sc
nj priSel do doloGcnega sklepa.
Predsednik Wilson torej ne We.
Nekaj blagega je "a n~avadncga
zemljana V TEN spoznanju, da
vtasi tudi predsednik Zedinjenih
drzav V vaznih vpraSanjih ne We,
kako in kaj.
Morda pa pride Wilson Sc do
d%olOcenega sklepa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
HURA! NOVA ~CLoVEKoLJUB-
MA IZNAJDBAi

IL Gloccstcr, Mass, prihaja
pray "a boziG Zanimivo. in ce Sc
pOtrdi, tudi pomembno pOroGilO.
John III. Hammond je iznaSel, ka-
kor san n%aznanja. novo vrst ma
bojev IA topovc. kjer pade TAXA
krogla ma zcmljo. brizga raztop-
ljcno kovino, obenem pa napolni
okolico Z morilnimi plini. Ham
mond pravi, da delajo Iedinjene
drzave Z njegovimi naboji poiz-
kuse ma Sandy Hoock pri New
iorku; porabni so baje "a tezke
o~blegovalnc tOpove. IA rusenje
NEST, okopov, prot balonom in
proti boinim ladjam. &c je vse
to res, tcdaj jc tudi verjetno, da
Sc nekatere cvrOpske drzave &c
pOgajajo $ Hammondom zaradi
nakupa njcgovc krScanske iznajd-
be in da Sc bodo Ii krasni naboji
kmalu prakticno rabbi ma vojni.
Preden dcfinitivno verjamemo,
bono pa vcndar Sc nekoliko po-
cakali. O podobnih izpajdbah so
re veckrat pOroGali; zlasti s IT,
stimi moriInimi plini 81 je Re veil
ko izumiteljev belilo glavo. b.
mo videli, &c ina Hammond wee
"sreGe' cd Nth.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
KAKO Sc ZNAJO LAGATI!

Nsi vemo, da Sc clovek ne more
zaljubiti V ameriSko GaSopisjc. a.
Ii kdor je priSiljen Gitati tukaj-
Snje nemSko meSGanSko casopis.
Je, Sc mu lahko tako zgabi, ola ga
yeast mine tex "a koSilO in IA We
cerjo. Mic ne govorimo o TEN. da
znajo zjutraj in zvecer poro6ati
lie o velikanskih ncmskih zma-
gah in da poveliGuiejo V republi-
tanski Ameriki Svojega norega
kajzerja. kakor Ola hi Sc morale
vse Z~edinjenc drzavc povaljati
pred njegovo lumpovsko glorijo
Ali nekaj druzega Sc Siri Pc teh
cunjah, kar je treba enkrat pri-
biti.
VOjna je StraSno surovo ruko-
delstvo. Mice, kdor ina normal
ne mozgane Y CLAW, ne dvomi o
TEN. Prepricani smo. da rodi
vojna SurOvosti tudi tam. kjer Jill
V mirnem casu ne hi bilo, kajti
voJne grOzote Sc tako dotikajo
zivcev, da postaja blaznost cpl.
demicna.
Use to nam je znano. kljub
temu nam ne prihaja ma misel.
da hi dolzili celc narode barbar-
silva i'll bestialnosti. Ali Y mem
skin listih Sc opaza cd zacctka
vojne stremljenje, da hi prikazali
Belgijce, Francoze in Ruse brez-
izjemno IA zverine, in razSirjajo
sc take pOvesti, da obliva Glove
ka kurja polt; ce hi jih verjel. hi
moral zdvojiti mad moznoStjo ma
predka in kulture sploh.
Nekaj je V ten povestih razum-
ljivega. ko so nemSke cete pre-.
koracile. belgijsko mejo, je bill o.
ficielno storjen zloGin. o katerem
so mislili ljudje, Xxi v~erujejo V
paragrafe, da je ncmogoG. Mem
ga - he nemSko ljudstvo. -
je poteptala pogodbo o nevtral-
nosti Belgiie. Vojno je vodila
ma belgijskih tleh z okrutno brez.
obzirnostjo. Kako je u~nicevala
mesta, Sc ne da u%tajiti. Proved
pric je gledalo zalostne razvali.
ne.
Tudi tedaj nismo dolzili mem.
Skega ljudstva. temvec Viljemo.
vo in Bethmannovo Nemcijo. Bi.
lie so grozne okrutnosti. Nekaj
casa so Jill nemski casopisi tail
Ii; ko lie nj wee Slo, kajti slike
pOruSenih in pozganih NEST je vi.
del YES svet, so Jill izkusali ''opra.
viciti." Obrnili so ost i'll zaceli
nasprotnikom oGitati bestialnosti
Najprej so zaceli Z Rusi. Sve.
tn, Xxi %zamenjava ruski carizem =
ruskim narodem, hi Sc bilo zde
10 rusko barbarstvo Sc najbol!
verjetno. Ali tukaj nj bilo mo.
goce dobiti pravega materijala,
Pisma vOjakov SO preglasno pri
Gala o mehkem srcu ruskih so.
vraznikov. Tudi Sc Z ruskimi bar
barstvi ne hi bila dala pray o.
praviciti dejanja V Belgiji.
Tedaj so Sc razsirile po mem.
Skem casopisju povesti o podiv.
janih Belgijcih in Francozih. Ce.
lie trume nemskih ranjencev so
nasli, katerim so kanibalski Bel
gijci in Francozi - iztaknili o
ii in jim potisnili vojaske gum.
he V ocesne jane.
To sc je godilo v TAXI meri, ola
Sc nj mOglo wee govoriti o po.
sameznih sluGajih zverinskih div.
jakov. To .je bill sistem. Yes
belgijski i'll francoski narod je
bestialen.
Berlinski "Vorwaerts" je bill
bolj neverujOc Tomaz. Zacel sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
WilSOn0v0 ~SporocilO.

sebi nam daje prilike "a nesebiene
prijateljske sluzbe, Xxi izkljuGujejo
vsako misel ma kaksno ~sovrastvo
ali ma plaSne priprave IA sitnosti
kot sramotvo.
Krepko mornarico
smo vedno smatrali IA svoje pri-
merno in naravno sredstvo obram.
he, nikdar pa he ma napad ali ma
osvajanje. Toda kdo maj nam Sc
daj pove, kaksno m%ornarico maj
gradimo? Dovolili 81 bono, Ola
bono kakor doslej tudi nadalje
moGni ma morju, i'll vendar he DO
V TEN nikoli nobena misel ma ma
pad ali ma izzivanje. NaSe ladje
so naSe naravne trdnjave.
kdaj nam bodo izvedenci ma
tanGno povedali. kateri tip mai
gradimo in kdaj DO NTH svet pra-
vi "a desct let, ko Sc relativna
vrednost posameznih sistemov ne
prenehoma menja in Smo bill raw.
no zadnjih par meSecev price veG-
he mcnjave?
Toda oddaljujem sc od stvari
Iadeva hi nova in ne zahteva no.
bene razpravc. Svojega staliSca
ne bono izpremenili, ker SO med
Mani nekateri
razburjeni in nervozni.
Lahko in raZumno Sc bono re
dinili gledc ma obrambno politi.
ko. NpraSanje nj dobilo drugac-
ne oblikc. kcr MISC east normalni.
NaSa politika Sc ne prikraja kak
Sni poSebni priliki. Smatrati jo
moramo "a vztrajno in stalno rec,
katero bono zaSledovali vSak cas-
breZ prcnaglenja in ma tax naGin,
Xxi sOglaSa : SvetOvnim mirom. Z
nezdrobljivim .prijatcljStvom DIR.
zav in l. ncovirano svobodo v>ch
5 katcrimi imamo opraviti.
Dezelo so napaGno pouGili. Svo.
je decline brambc niSmo zane.
marili. Popolnoma sc zavedamo
velike odgovornoSti, Xxi jo nosimo.
IL vSake move izkuSnje, IL vsakc
move okolScine Sc bono ucili i'm
glcdali. da Sc okoristimo in kan
je %potrebno, bono storili Y IA.
dostni meri.
ZakljuGujem, kakor sen pritel
5 pozivom. da mislite ma velikc
nalogc in dOlznosti miru. Xxi "a.
htevajo : naSo moe in nam We.
levajo, da zgradimo trajno stav.
bo. da izpolnimo nalogc, katerim
Sc bono mogli sedaj kakor vedno
V pretekloSti poSvctiti z odkrito.
Srcno vnemO, Z vso uvidevnostjo
in nadarjenoStjo, XII nam jc ma
razpolago.
Da odprcmo Svojc pomozne vi.
re-. ola oskrbimo svoj laStni narod
in narod vSega Svcta, kakor So
p~okazejo potrcbe, IL velikanskega
/ bogaStva nash polian in nash tr,
govinskih ceSt, da obogatimo tr.
govino svojih lastnih drzav : pro.
dukti svojih rudnikov. svojih
farm in svojih tovaru. Z ustvari.
tvami svojega miSljenja in : plo,
dovi svojega z%nacaia - to jc, kar
hi morale vcdno buditi naSe zani.
mamie in naSc navduScnje. zdaj
in pozncjsih letih. ko zelimo 5
svojim zivljcnjcm kot narod pc.
kazati. kaj more izvrSiti svoboda
in ~inspiracija prosvetljcnega du.
ha "a moe in druzbe, IA posamez.
nike, "a drzave in "a vse cloves.
kO Dlemc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
(Konec.)
NaSe vojaSke uredbe.

NaSe vojaSke uredbe.
Nikdar nismo imeli velike stall
ne armada in nikdar je he bono
imeli, dokler bono sledili svojim
dosedanjim naGelom in idealom.
Ma vprasanje: Ali ste priprav-
ljeni, da Sc branite9' odgovarja-
mo: "Gotovo! Do skrajnosti!"
In vendar ne bono izpremenili
Amerike V vojaski tabor. Ne boz
mo zahtevali cd svojih mladih
MOI, maj porabijo najboljsa leta
svojega zivljenja IA to, da sc IL
URIC IA vojake. DrugaGna moe
dejanja titi V mas. Ma utinkovit
naGin Sc DO znala izrazati, Ge pri-
de potreba. In zlasti oh Gasu, ko
je pol svcta V plamenih, bono skr-
hell IA to. da utrdimo mOralicno
varnoSt prot razsirjenju svetOv-
mega pozara.
Mislimo torej ma edino rec, Xxi
io moreno storiti in XII jo bono
>torili. V bodocnoSti kakor V pre-
t,klosti Sc oh uri nevarnosti
ne smemo zanaSati ma stalno
vojsko,
| oiti ma rcZcrVno armada ne, am
pax ma drzavljane, ki imajo IL.
krSnjo Y rabi orozja.
Prava ameriska pOlitika. ute
mrijcna V nash podedovanih ma
rclih in Segah DO Ia, da skrbimo
"a Sistem, pc katerem Sc vsak dr.
lavljan, Xxi Sc proStovoljno oglaSi
"a to, lahko izuri V rabi moderne-
"a orozja. Y temeljnih potezah
val III m%anevrOv, uvJerevanju in
sanitarni oprcmi poljskih tabOrov.
Tako izvczbanost maj hi poSpeSe-
vail in jo porabili IN to, da ma
vadimo Svojc mlade mOze disciple
ne. katcre vrcdnoSt bodo kmalu
spoznali.
Ne lie da .je pray. Skrbeti IA
tax Sist"m. ampak pray je tudi
napraviti ga
tako privlacnega, kolikor je le
mogoce
ter pripraviti naSe mlade moe
do tega. da Sc "a posluzijo, ka-
darkoli imajo kaj prostega casa.
pa Gee biti tudi lie zaradi teleSne
i%zurjenosti in utrditvc zdravja.
VISA sredstva, : katerimi 81 mo.
rejo pospeSevati taxi reel, so le.
gitimna. In TAXA metoda Sc popol.
mona vienna z ameriSkimi ideja
mi.
PRAY jc nadalic, da Sc
nacionalna garda
vseh draw boil razvije in okrep.
ca L vsemi srcdstvi. Xxi MISC V ma
sprotju Z nasimi dolznoStmi do
lastncga naroda ali pa z doloceno
politiko naSe Wade. Tudi to ne
zaradi tcga. ker zahtevajo cas- in
razmere take posebnc ukrepe,
ampak ker hi moral vednO sire
miti IA TEN. da pospeSimo take
napravc IA mir in "a varnost svo-
ie dezele.
&c hi Sli dale, hi prekucnili
vso zgodovino in yes znacaj svoje
politik". ObseanciSi predlogi oh
TEN caSu - dovolite mi TO opaz-
ko - hi L. pomcnili. da m
izgubili svojo samozavest,
da la je IL ravnotezja vrgla vol
ma. $ katero nimamo mic opraviti.
katere vZroki Sc mas ne morejO
dotikati, katere de.jstvo samo oh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

Gin j. bilO JavlJeno, ia leze VI
tel ali oni bolniSnici TAXI ranjen-
ci, je urednistvo pisalo tia. In
6uden cudez: Cd povsod so pri
hajali enaki odgovori. Use boil
nisnice so naznanjale: "Pri mas
nimamo ~ranjencev. katerim hi
bile iztaknjene oci i'll namesto
Nth pritisnjeni gumbi V o6esne
jane. lie take ~ranjence imamo,
XII so bill ranjeni Y boju."
Nekaterim urednikom pa jc hi
10 To straSno zal. Pc sill so no
tell imeti ranjencc 4 iztaknjeni-
mi ocmi.
Menda Sc bolj kakor V NemGi
il so Jill pa zeleli nemSki listi V
Ameriki. In Gedni posel Jim jo
bill olajSan, ker je IL Amerike te
ze kontrolirati reSniGnost takih
vesti.
V ST. Louis, Mo. izhaja take
glasilo, imenovano "WeStlichc
Post" To ie objavilo nckcga dno
vest, u kateri nj bilo mogoGe dvo
miti. Neka gospa Maria Meier
ST. .ic bila vrnila IL NemGije, il,
"WeStlichc Post je piSala
~ ncki bolniSnici Y Nuern-
bergu je videla gospa Meier
ScStdcSet ranjencev, katerim so
bill Francozi in Bclgijci iztak-
Mill oci Ubogi ljudjc 50 bill
pa Sc vcmdar dobre wolfe in so
prosili gospo Meier. maj poskr.
hi, da ne bodo Americana YER
jcli lazi, Xxi Jill razSirja angle.
SkO GaSopisje."
V ST. Louisa izhaja tudi soci
aliStiGcn list, ''Arbciter Zeitung,'
in Sodrug lIochn, MEN urcdnik. ST
je nekoliko zatudil. ko je cital ia
tlanck. XII jc izSel tudi V "St
Louis Globe Democrat Stvar ga
j. zanimala. pa je sci obiskat 90
Spo Meier.
In kai jc izvedel?
MeStanski list 81 je dovolil ne
sramno falsifikacijo. Gospa Mel.
cr mu j. povedala. da je govori-
la L r~aznaSalccm listov o svojih
vtiskih Y Ncmtiji. in ia je dejal.
ia hi 81 dial IL tega sestaviti do
Der clanek. Gc hi Sla gospa Meier
Y urcdniStvo in tam povedala.
kar j. videla. Res je Sla V re-
dakcijo in povedala svoje doziv-
ljajc 4 dodatkOm. Ge mislijo. da
MISC doSti z%animivi, maj Jill nikar
ne obiaviio. Ali V urednistvu so
j rekli. da je vse zelo zanimivo.
Nato jc >odrug Hochn vpraSal
"Prosim, goSpa Meier, ali hi mi
hotcli povedati ime bolniSnice V
Nucrnbcrgu, kjcr ste videli Sest-
deSet ncmSkih vojakov, katerim
so Belgijci in Francozi iztaknili
oci?"
Gospa Meier je odgovorila
"Odpustite, &c Yam pravim. da
Jc drugo, kar stoji V Westliche
Post. prcccj tako, kakor SEN pri-
povedovala. Toda povest o IL
taknJenih oceh 60 voiakov je ma
pacna. urednistvu tega lista
nlSem rckla, da sen videla 60 vo-
Jakov L iztaknjenimi ocmi, am
pax da Sc V NemGiji sirijo take
govorice in da sem Jill tudi JAZZ
sliSala."
Torcj, Gospa Meier nj bila v
nobeni bOlniSnici V Nuernbergu.
nj videla nobenih ranjencev Z IL
taknjenimi ocmi, in meSGanski
Inst Sc vendar upa trditi, da je hi
la tam, da Jill je videla, in da je
sama to pripovedovala V urednis-
tvu!
Tia ~laznivost jc bila pribita Sc
Il druge strani. Sodrug F.. So
RIM Je piSal gospe Meier in jc do.
bil cd njen TAX pismen odgovor,
kakrSnega je dobil sodrug Hochn
ustnega. Povedala je uredniStvu
"Westliche POST %izrccno. da nj
sama videla mic takega in da sploh
~; Ill. \
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
izgubili svojo samozavest,

da mas je IL ravnotezja vrgla vol
ma. : katero nimamo mic opraviti.
katere vzroki Sc mas ne morejo
dotikati. katere dejstvo samo oh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

sebi nam daje prilike "a nesebiene
prijateljske sluzbe, Xxi izkljuGujejo
vsako misel ma kakSno ~sovrastvo
ali IA plasne priprave "a sitnosti
kot sramotvo.