Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-06

HnDtln uJiho'lH uSh"NHJ" ~
nth irtvah.
I'm danes2 Danes kar naenkrat
stoii $4,000 indijskih suznJev V
stavkil
V zadnjih letih Sc je zelo pogo
stoma dog.jalo, da indilski de-
lavci, kadar .ie potekel njlhov
kontrakt. sc MISC wee vratali ma
zaj domov. pa tudi kot delavci nj
SO nadalievali della ma plantazah
ali pa V rudnikih. temvec so 81 S
pomo6io prihranjenega zasluzka
kupili, oziroma otvorili kako tr-
govino. ali pa " naiem well kako
zemljiS6e. katerega so potem kot
samostojni goSpOdarji obdelova-
Ii. To pa vladajocemu raDredu
JUNE Afrike nj bilo pc godu /:
"potrebujemo Indijce kot kon-
traktne delavce, nikakor pa lih
ne potrebuiemo kot svobodne
moe" tako .ie : cinicno odkri-
tost.io dejal vodja agrarcev. In
prizadevanie juznoafriSkega VIA
dajotega razreda .ie imelo "a po-
sledico, da lie vlada Y Juzni Afri-
XII priSla ma satanSko misel. zaple-
nit indijskim proletarcem vse
njihOve p%rihranke. da Jim odvze-
Ia moznost na~seljevati sc pc Juzni
Afriki kot svobodni trgovci, OH
roma kot Svobodni kmetje.
Vlada Jim je enostavno dikti-
rala davek cd vsake glave. Y me
Sku 20 - X! To ie bio ubogim
zasuznjenim lndijcem proved, OBJ
enem pa tudi zadosti. Zc dolgo
tia Gena nezadovoljnoSt ie butni-
la . elementarno Silo ma dan,
vsch 10000 ic odlozilo delo.
Sunni so ma NAH postal de
layci. Xxi Sc poSluzuiejo mOderne-
ga bojnega sredStva, stavke. We
likanski delavski shOdi, ma kate
rib Sestavliaio zahteve. slede. In
kuliji. Xxi so do danes bill sunni,
vstajajo in trgajo vpriGo prese-
necene javnosti castor, XII ie do
danes zakrival peklo. Raterem
so ziveli. tn je sliSati. da je ma
Sladkornih plantazah telesna ka-
zen, TO Sc pravi pretep Sc vedno Y
navadi. tam zopet, da ie Y pre-
m%ogOvniku Y Ballengeidu priga-
MAC nekega indi.jskega delavca
smell brez vsake kazni ubiti, DO.
vsod pa pripovedujejo o groznih
nezgodah pri delu.
Vlada mozilizira oborozeno silo,
daje voditelie zapirati, in delavce
radi krSenia kOntrakta obsojati
ma pristine delo in V zapore ter
privaja Kafre kot stavkolomce V
dezelo,
Toda kuliji Se postavljajo V
bran! Brani.jo Sc kakor razka-
ceni levi L goriaGsmi in nozmi
prot pOliciji in voiaStvu; nasade
sladkorne trsi zazigajo ter izjav-
ljajO, da Sc poprele ne bodo po-
gajali, dokler niihovi voditelji
ne bodO %izpuSceni ma svobodo in
kar zveni kakor baika - je. da
Sc crni Kafri. XII so priSli kOt
Stavkolomci, tu in tam velikan-
skebmu gibanju - pridruzujejo.
Stayka mai sc re konca kakorkOli.
emo je gotovo: Nepricakovana
vstaja in upor najbolj potrpe-
zlJiyega in najbOlj pOniznega de-
lavca ma svetu, nenadna izpre-
menitev tOvorns Irvine V cute
cega cloveka in boiuiocega sc de-
lavca je grandijozen PRIOR brez
primere; zgodovinski dogodek
prve vrste.
Pr vsem tenn pa ne smemO po-
zabiti, da tvori teh $4,000 indij-
SIKH kulij V Juzni Afriki prav "a
pray lie majhen oddelek veliko We
like vecje armada. kaiti pod N
gleSkim zezlom zivi V njihovi do
movini, V velikanski indiiski dr.
zavi 300 mil. ljudi, in med temi
je ma milione in miiione njihovih
bratov. VazneiSi in zgOdovinsko
pOmembne.jSi kakor stavka V Ma.
talu pa so dogodki, XII .iih ie IL
wal odmev tega boja Indiii sa.
mi. Shod ma shod Sc vrsi V Ben