Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-03-31
KAKO JE NASTALA NASA re
MLJA IN KAKO so NASTALA
Ma ZEMLJI ZIVA BITJA.

Scvcda ma prvl pogled Sc zdi
ia doktrina dOkaj nevrjetna, OH
roma ncmogoGa. NStali so razni u
Genjaki in skuSali dokazati, da
zivljenski bacil ne o preziveti
katastrofc vSlcd kolizije svetov,
ker V slu6aju take eksplozije mo-
ra nastati Silna v%roGina. XII umori
vsako zivljenje. Iivljenje ma zem-
iii mora V trenotku poginiti &c
mas planet lc naenkrat obstane ma
Svojem pOtu okrog solnca Drez
vSakega %trGenja oh drugo telo
kajti V TEN sluGaju hi ST zcmlja
s%tresla 5 tako Silo, ia hi vulkanit-
no iedro bruhnilo ma dan in Silna
vrocina hi kar raztalila povrSino.
V SluGaju trtenja dveh teleS jc
pa uGinck s. SilnejSi. lzluSGena
ognjena maSa Y SrcdiSGih cucga a
Ii drugcga teleSa mora V hipu
Spremeniti razbito skorjo Y plin
vSled vrociue in Y TEN procesu
mora welt konec vsaka ziva Stvar-
ca.
ArrhcniuS Sc pa ne da ugnati
On Studira hipotezo panspermije
Y luci moderne fizike in tako. je
priSci do z~akijuGKa. da nj potre-
ba, da hi bill aivljenski bacil cd
viSen oil mcteorjev. Xxi hi ga vozi.
Ii cd Sveta do svcta. nit nj treba,
da hi Scle cksplozija dveh svetov
vsled trcenja pognala bacile ma
pot. Pc njegovem mnenju zamore
zivljenSki bacil sam ma pot in e.
dina pomoG, XII jo rabi, je svetlo-
bin tlak, o katerem sem govoril v
zaGetku.
Tlak ali pritisk svetlobe in O.
grevanja ma p%ovrSini predmeta,
Xxi meri Y prerezu 0.0O016 (0.16
mikrona) .ie - kakor sem re rekel
- deSetkrat moGnejSi kot pa pri-
vlaGua Sila, Xxi ie posledica vesOlj-
ne teznosti. UGenjaki pa poznajo
bakterije (zivalice, Xxi Jill .ie mo-
goGe videti lie pod p~oveGalnim ste
klom) Xxi merijo Y prerezu lie 0.3
do % del mikrona; brez dvoma
pa eksistirajo Sc manjSe. Najno.
vejSe izpopolnitve mikroskopa so
pripOmOgle. da zamoremo videti
bacile. Xxi merijo lie II desetino
mikrona.
Recimo, da zracni tok dvigne
tax mikro-Organizcm do vrha at
mosfere ali oZraGja, kar je pri-
blizno stO kilometrov. Izven or.
racja je pa bacil podvrzen drugn.
slam, Xxi ga zencjo naprej in tie
sile so elektriGne sorte. To je V
tisti viSini, kjer ogrevanje po.
vzroca znani polarni Ear ali sijaj
Tia sijaj nastane kadar pride V
'dotiko z zrakom kosmiGni prah
Xxi pride IL Solnca in Xxi potuje pod
pritiskom svetlobe in ogrevanja
V dotiki z zrakom postane prah
negativno elektriGen vsledGesar
%proizvaja zarke svetlobe V listen
kraju, kjer Sc nahaja. Ako je to-
rel takim razmeram podvrzen tu-
di zivljenski bacil, ko enkrat a
pusti zemcljSko atmosfero, gotovo
pride pod okrilje elektriGnega ko.
smi6nega prahu, Xxi ga zene ma.
pref.
Mas bacil je torej ma poti v ne
besnem prostOru. Pod kakSnimi
pogOji casa potuJe! Ma poti Sc
mogocc v.iame ma kak veGji pred
met V velikosti mikrona, Xxi ina
lahko wee privlaGne sile in ma ia
naCin povspeSi pot. Ako raGuna
mo, da ina potujoci bacil gostost
kakOr voda. Xxi ina brez vpraSanja
pogOj "a Five mikrope, tedaj lah-
ko izraGunamo. da potrebuje bill
20 dvajset dni do planeta Mars
50 dni do plancta Jupiter in pet
najst mrseccv do planeta Neptun
To so planetje ali svetovi, XII so
otroci nasega solnca in spadajo V
naSe osolncjc. Ako pa bacil
potuje izvcn naSega osolnGja, te.
daj potrcbuje do najbliznjega O.
solnGja, to je planetnega sistema
Gegar c~cntralno solnce je zvezda
Alpha " ozvezdju C~entaur), pri.
hliSnn In,rnt tirnH lnt