Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-04-14
CLOVEK IN NJEGOVI zIVAL-
SKI PREDNIKI.
(Konec.)

~ AAN I n ANAbAAoON an pa ~ ~
- let stara navada, Hi sega ma
zai Y tisto dobo. kO so otroci opic-
jega clovcka imcli svojo libel ma
koSatih vejah tedanjih dreves. O.
troci praGlOvcka - poraSceni Z
dlako - so bill ravno tako maya
jivi in sitni, kakOr so Sc dandanes
nJihovi pOtomci in tako so Jill mo-
rale matere gugati ia drcvesu in
mrmrati primitivnO pcsem, da so
zaspali. Ia inStinkt ic ostal pri
otrocih Sc dandancS in STEER sploS-
no. Guganje bOdiSi V zibeli ali ma
gugalnem stolu in prcpevanje V
cnakomernem tonu je "a otroke
%primitivni hipnotizem. XII jim vSpa-
va. Ali Ia cd pracloveka podedo-
van inStinkt ne OStanc Same pri
d~OlenGkih. KO otrok odraSte in
zacne skakati ma planem, ali nj
niegova najljubSa zabava, da Sc
Zlblle, bOdiSl ma vrvl p~rivezani "a
drevo. ali " nalaSG "a to narejeni
zibalkiH kdo Sc ne spominja o.
trOSkih let, ko je drvel naokrog.
skakal Gez drog in vrv. Gez grim
in graben in splezal ma vsako DIRE
vo V blizini donna! Posebno IN
decke nj veGiega veselja, kakor
ce splezaio Ma drevo, iSGejo ptiGja
gniezda in Sc zbiljejo ma vejah.
Use to ie prirojeno otrokom, o.
ziroma podedovanO cd nash srec-
nih. kosmatih prednikov. XII so
skakali in plezali 20 drevju. Ia
inStinkt ie V cloyeku. zlasti V mia
DIM. Sc tako vkOreninjen in tako
aktiven. da bO vzelO Sc stotisoce
let, preden izumrje. Nj cuda! Clio
vek ie zivel stO in stotisoGe let V
opiGji formi ma drevju, skakal in
plezal, bodisi V zabavo. ma loyu "a
hrano ali ma begu pred ~sovrazni-
kom in sled tie Dodge dobe Sc he
more tako nitro izbrisati. Samo-
Ohrana. vecni naravni Zakon. pa
skrbi, da Ia instinkt V clOveku ne
izumrje takO nitro, ker mu je ma
korist. Pomislimo ma velike kata-
strofe kot lie pozar ali povodeni
- koliko ljudi hi takih sluGajih
izgubilo z~ivlienja, Ge hi Sc ne re-
sill S pomoGio plezanja in zival-
skin skokOv! Oh Gasu velike po-
vodnji Ohiu pred enim letom so
mozje in zene vrgle otroke ma
hrbet in ihodile po zeleznih vrveh
do colna; Otroci so viseli "a roke
ma Oknih in sc spustili po gugajo-
eth vrveh ma varnO. Nsi ii in sliG-
nj vratolOmni prizori so Sc vrSili
brez kakih vaj, ne da bi kdo uGil
Otroke in odraScenc pred katastro-
70. kako sc imaiO vesti OBJ casu
nevarnosti. Nevarnost je prisla
nenadnO, V trenotku in resitev je
bila Odvisna cd enc minute in raw
no V taken trenotku Sc vzbudi v
cloveku starodavni inStinkt. po-
dedovan po ~pracloveku, XII mu po-
maya IL zadrege.
Praclovek Sc jc raZvil in zave-
del svOje existence V gozdu. Sto-
tisoGe let svojega primitivnega OBJ
stanka je prebil clovek v gostih
Sumah. To .ie bilo cisto naravno.
Gozd mu ie dajal ~zavetje pred vi
harii in neurjem dajal mu je hra-
no " obilici in daial mu ie sto in
sto priloznosti, da sc ie lahko bra
nil napadov cd zveri in gojil mia
dino. Minila ie dolga vista tisoc-
letij, odkar ie clovek zapustil svo-
ia gozdna bivaliSGa - mnoga div
ia plemena Sc danes bivajo V pra-
gozdih - toda visa, katerega je
imelo gozdno zivlienje mani. Sc
pa nj otreSel Sc danes. VSakdo
gre rad V gozd. zlasti poleti ga nj
lepSega uzitka in boliSega poGitka
Ia mlado in stare. kakor &c Sc "a
bava V sencah sumo. Neka tain
stvena sila vlcce vsakega clOveka
V zeleni gozd, kjer sc vsako dObro
poGuti in ZaGasno pozabi ma skrbi
in boie "a obstanek - toda malo-
kdo We. da ia tajinstvena sila je
priroiena, podedovana cd nash
davnih, davnih livalskih predni-
kov, koiih domOvina ie bila pro-
Ctrono emma