Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

yoJ industrije storil sicer veliko,
a med tenn kO JIG Stroke plasti
lJudstva politiGno popolnoma pod
Jarmil, je veleposestnike pustil
popolnoma pri miru. Tako vlada-
nJe Je naravno morale med lind
Stvom vzbuditi nevoljo, in je bio
res tudi povod, da je pod vod-
stvom MADEIRA izbruhnila proti
Diazu revOlucija. Revolueija, ko-
Je parola je bila "zemljo reve-
zem' Je imela velik uspeh. Diaz
Je meseca maja 1911 moral pobe-
gniti V Evropo. Madero je postal
president. ker pa Madero nj IL.
polnil danih obljub, namrec da
odpravi listen latifundijc. je del
prvotnih njcgovih pristaSev 20
vzrotil revolucijo prot MENU.
Med boJi, Xxi so izbruhmili V CLAW
mem meStu Mehikc. Mchiku (gla-
vno mesto Sc imenuje ravnotako
kakor dczela), j. Madero meseca
f%cbruarja lcta 1913. bil umorien.
~lzvoljcn j. bill "a prcdscdnika
Maderov nasprotnik Hucrta. toda
Maderovi pristaSi "a MISC PRIMAL
IN 80 od vScga zacetka naStopali
proti : Nilo. McSGauska vojSka. XII
SedaJ Y Mehiki diva, in XII .je po-
sledlca Il "Amcrikc' podpihova.
ne ncSloge, je zavzela popolnoma
oSebni znacaj. &c bi II ali druga
izmed So bojujotih strank sploh
imela voljo in toliko moGi ~izvesti
retormO glede zemljiSkcga posest-
mega stanja, So danes Sc ne more
preSoditi. Emo pa je gotovo; brez
zemlJiSke reforme je vsaka ozdra-
vitev gOspodarskih odnoSajev V
Mehiki nemOgoGa. %IzkljuGena hi
pa bila vSaka zemljiSka reforma
sploh Y TEN trenotku, kakor nitro
bi Sc amerikanskim kapitalistom
posrecilO priti Y Mehiki ma krmi-
10. Magnatom amerikanskih tru-
stow hi l~atifundije kot %pripraven
objekt izkoriScel alnih namenov
dobro doSle, in k%oneGno, vrana
vrani o6esa nikoli ne izkljuje.
Naravno, da pri zelo redkem
prebivalstvu igra V Mehiki CLAW
no vlogo poljedelstvo. XII je pc
naravi in vsled velikih latifundij
zdruzena tudi z zivinorejo. S po-
ljedelstvom in zivinorejo Sc pre-
zivlja tri Getrtine vsega prebival.
silva.
Glavni pridelek poljedelstva V
Mehiki je turScica. Toda V obmor-
skin krajih, Xxi imajo MILO lego,
rasejo tudi tropicni pridelki ka.
kor pavola, sladkorna trs, kava,
tobak, gumi venilja it'd.
Je pa Sc nekaj drugega V Ne
hiki, kar bi roparski ameriski ka.
pitalisti radi p~Ograbili, MANFRED
rudnistvo in neizmerni zemeljski
zakladi. Cd pamtiveka koplje5o
V Mehiki srebro. Priblizno celia
tretjina srebra, kar ga je ma sve.
tn prihaja IL mehikanskih srebr-
nih rudnikov. Tekom zadnjih de-
set let pa Sc v Mehiki V velikan-
skem razmerju razvija tudi rud-
niStvo "a zlato. Pridelek zlata do
sedaj "a pridelano vrednostjo sre-
bra zaOstaja samo Sc "a emo ire
tjino. Poleg tega so V najnovej-
Sem Gasu Mehiki velikem OBJ
segu jeli kopati baker, s%vinec, an.
timon. cinek in 1.-Two srebro. vse
te rude Sc V ii dezeli nahajajo "
ogrOmnih mnozinah. lie zeleza je
malo, in tudi premog, XII ga kop-
ljejo V mehikanski ~pokrajini 10
ahnila niti "a domaGo rabo ne "a
dostuje.
Toda "a kar ameriSkim kapita-
listom prvi vrsti gre, so narav-
most neverjetno veliki in izdatni
petrolejski v%relci, Xxi Sc nahaja.jo
" blizini obmorskcga mcsta Tam
lpico. Lega teh vrelcev je "a izvoz
%petrOleja kakOr %nalaSc, skrajno u.
godna. Glede velikosti obsega me-
hikanskih petrolejskih poljan Sc
do danes nj dognanO ME natanc-
mega, vcndar pa so pc zatrditvi
strOkOvnjakov Zc sedanje znane