Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-27

niGna njih vrednost je seve bila
vista! Kako je tisti, XII mora v
zastatljalnico hodit pc kredit, IL
korisGan, Sc lahko razume, &c We
mo, da sc posodi lie 2s vrednosti,
XII je pa dejansko komaj poloviG-
ma, kajti ceni Sc pc navadi zelo
nizko. Zavodi, kamor vlaga svo-
je prihranke, so razlicni. Naivec
malih prihrankov BIO paG V C. kr.
postni hranilnici. L. 1910. je bilo
V Mi 2,205.0 900 uloznikov S kapi-
talon Il milijona kron. - Kre-
ditni problem delavcev je dvojen.
DAFT potrebnemu delavcu kredit,
pa s%prejemati cd MEGA prihranke.
SoGasno je izsla V Geski reviji
"Akademie" (St. 9. in 10. |. 1879
Studija drzavnega posi-. FranGiska
ModraGeka pod imenom "Lidove
organizace p%enezni''. ModraGek
najpopreje razlaga pomen kredi-
ia, pojasnjuje sistem Schulze-De-
lischa in oni Rajfajzenov, rise
ljudske banke, italijanske in stav-
bene l.judskc banke angleSke. Ma
zadnje opisuje hranilne krozke,
XII Sc iih je V praSkih predmestjih
uredilo delavstvo samo. Polno ma
terijala "a razmiSljanje in mnogo
vspodbude k delu nudi Modra6ko-
va Studija.
Ma Dunaju Sc je med TEN usta-
novil tudi poGotek KOt zadruga
z omenjeno zavezo sc je OBJ sode-
lovanju nekaterih strokovnih or
%ganizacij, osrednje zveze avstrij-
skin konzumnih druStev ter vele-
nakupne druzbe "a avstr. konz.
druStva r%egistriral kreditni zavod
z imenom: Kreditverband oeste-
reichiScher Arbeitervereinigun-
gen.
V Pragi - kjer so Sc re pred le-
ii resno peGali z mislijo ustanovi-
ii delavsko banko z l milijonom
temeljnega kapitala - Sc je pa
uredila il dveh manjSih kreditnih
zavodov (po imenu "Uspora" in
"Smichovska d6lnicka zalozna')
"Nseobecna zalozna dGlnicka
PraZe".
Razume Sc, da je re popreje y
wee let pOpreje vzrastel V tenn
onem nemSkem ali GeSkem me-
stu vGji ali manjSi delavski kre-
ditni zavod, ma pr. V Gradcu cal
penlkndische Volkskredit-bank"
V Brnu ceSki hranilni zavod -
ali, vse to je bio lie plod della in
teznj bodisi poSameznih oSeb bod
dist posameznih organizacij V ce-
lotnem gibanju delavskega razre-
da pa Sc nikdo veliko nj brigal "a
vprasanje delavskega kredita. Tu-
di pri mas ma SlOvenskem Sc je
napravilo nekaj poskusov, XII Sc
pa MISC obnesli.
Jasno je, da Sc mora delavski
razred tudi Y vp~rasanju denarja
emancipirati cd jerobstva kapita-
listiGnih ustanOvitev. r. Miller je
povsem pravilno povdaril vaznost
org~anizacije hranjenja denarja.
XII ga zbira delavstvo svojih or
ganizacijah. Pomisleki: kaj pa DO,
kedar nastane sploSna general
MAJ stavka - kdo DO takrat de-
mar dajal - so naivni, kajti veil.
ko lozje bode delavskim denarnim
zavodom preskrbeti OBJ prvem ca
SUI vse potrebe Ease. kot kapitali-
sticnim, ker bodo vendar preje
vedeli "a namen delavstva kot
vsi drugi Sploh pa je vpra-
Sanje splosne stavke Sc V dezeli
bodocnosti Trditve, da nj z
hranjenjem malih ljudi veliko do
sect, MISC sicer brez podlage. V re-
viii "Sozialistische Monatshefte"
(St. II. leto 1919. pravi v clan
ku "Vom Sparen der hrbeit'' pi-
Edmund Fischer: warden
je je neka ~potrebna vista zivljen-
ske umetnosti, Xxi sc jo je treba
.nauciti, XII jo je tudi gojiti, pod
pratt in oplemenjevati z raznimi
naredbami."
Vendar delavec mora vareevati
L. L. nlnSnn " tnlnn "a -