davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23
Joint stallation.

Lake Dunmore lodge, No. II, l. o. o.
F., and Arrowwanna Rebecca lodge, No.
Is, held joint installation in their hall
in the Dyer block Wednesday evening
District Deputy Miss Ella M. Ballou and
Mrs. Barrows Of Vergennes installed the
officers of the Rebecca lodge as follows:
N. G., Miss Carrie Everts; V. G., Miss
Faith Walker; secretary, Mrs. John l..
Slater; financial secretary, Miss Mary
Brown; treasurer, Miss Vivian Simpson.
The appointed officers will be installed
at latter date by Mrs. Harrington of
this village, they not being able to be
present on account of the severe storm.
District Deputy William Finnessy of
Burlington, assisted by Past Grand
Master o. A. Chilson of this village, in
stalled the following subordinate lodge
officers: N. g., M. G. Grady; V. G.,
Melvin Damon; secretary, D. L. Selleck;
treasurer, C. E. Harris; R. S. N. G.,
William Cady; L. S. N. G., Charles E.
Youtt; r. S. V. G., c. A. Piper; L. S.
V. g., Charles Bingham; warden, John
Ives; conductor, Gideon E. Abbey;
chaplain, Nelson Goss; o. G., William
Ford; l. g., G. w. Albee; R. S. S., w.
Harrington; L. S. S., Fred Hayden.
This concluded the installation after
which appropriate remarks were made
by the visitors and banquet was served
in the banquet hall to which about 75
sat down A social hour followed.
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23
Ray Fisher Signs Contract.

Ray L. Fisher, physical instructor at
Middlebury college, one of the pitchers
of the New York American league base
ball club, on Tuesday signed his contract
for the season of 1914
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23
MEMORIAL BAPTIST CHURCH.

Rev. Richard B. Esten. d. D.. Pastor.
Morning worship at 1O45 Preaching
by the pastor Subject. "The Shadow
that Returned Backward" Sunday school
at 10 NJ. Christian Endeavor 6:45 Even
ing worship at 7 30. Pastors subject,
Fools" Welcome.
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23
ST. STEPHENS CHURCH.
Rev. John Evans Bold. Rector.

Rectory No. 1l9 Main street.
1870 Holy Communion, END, 4th and
5th.l
l0:45, Morning Prayer-Holy Com
(lst and 3rd)
l2:l5, Sunday School.
1880, Evening Prayer.
Friday 7:3Op. m. Evening prayer.
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23
Church NJ otes.
CONGREGATIONAL CHURCH.
Rev. A. A. Lancaster. Pastor.

Morning Worship lO:i5 Sermon bv
hepastor. Subject: " A Mans Religion" ="
Bible school at noon. Classes for all
Young Peoples society meets in the
veslry at 645 p. m. All young people
are invited Topic The Perils That
Threaten Our Nation Evening Wor-
ship 1870 O'Clock. Address 10y the pastor
Subject, IA Song No Man Can Learn. 4"
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23
3 Z 3 I
Dream in the Toy Shop
School Play
RES SERVE THE ATE
Feb. Il and p, 1914
IL Speaking Parts
81 in Drills and SpeciaIties

FAIRY DRILL
PAPER DOLLIES' DRILL
LETTER BLOCK DRILL
JUMPING JACK DRILL
PUNCH AND JUDY
ANIMAL PARADE
JACK IN THE BOX
PUDDINHEAD
JAPANESE FAN DRILL
COLLEGE GIRLS DRILL
Middlebury register. (Middlebury, Vt.) 1886-1937, 1914-01-23

CONTINUED on Page 81
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17

teet nayttavat olevan sitkeam-
mat kuhn isantakansain. Lopun
lopuksi perintatieto sailyttaa Sc
ka-avioliitot visusti muistissaan.
Kaikki merkit viittaavat siihen,
ettei ~kysymyksessa olevalla SUI
lautumisella ole tulevaisuutta.
Tata tukee sekin, eta juuta-
laisten ia isantakansain valisen
vastakohtaisuuden tunto on vii
nielsen ikapolven aikana kaynyt
yha voimakkaammaksi ia levin
nyt l~aajemmalle. Taman vasta-
kohtaisuuden tunnon Ell sum
kaan tarvitse ilmeta juutalaisvi-
hama ollakseen varmasti vaikut-
tava voima. Tassa on vain val
itsemassa Sc yleinen laki, eta
kuta enemman, laheisemmin ia
monipuoilsemmin kaksi vieras-
rotuista kansanainesta joutuu
keskenaan tekemisiin, sta SUI
remmat ovat keskinaiset ham
kautumispinnat.
Lisaksi viela on meidan ajal-
femme ominaista antaa arvoa
yksil0llisyydelle ia siita seuraa,
eta me olemme lierkemmat Oh
valtamaan my0skin juutalaisuu-
den kansallista erikoisuutta ia
yksilollisyytta. Kastettuakin
juutalaista me pidamme juuta-
laisena, koska han eli uskoaan
muuttamalla vol astua ulos ro-
dustaan. Taydellinen sulautumi-
men europalaisiin Ell juutalaisille
ole parhaallakaan tahdolla onnis-
tunut ia todennak0ista on, ettei
Sc ole onnistuva, koskapa ilmei-
sesti veren-erilaisuus juutalais-
ten ia "arjalaisten" valilla ole
liian suuri. &
Tahan tosiasiaan sisaltyy oma
tragiikkansa. Monet parhaim-
mista juutalaisista koettavat
voittaa itsensa ia ~sulautua koko-
naan ymparisto0nsa vapautuak-
seen siita raskaasta kohtalosta,
jonka Jumala heidan osakseen
on pannut. Me kohtaamme taas
uudestaan Ahasveruksen hanen
matkallaan ia saamme nahda, ct
tel kuolemanvasynyt vaeltaja
vol kuolla. Mutta parhaimmat
jutalaisista huomaavat jo, samoa
Sombart, eta koska he eivat vol
kuolla juutalaisina, heidan on
elettava juutalaisina.
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17

Lantisten juutalaisten asema
on itaisten kOhtalolle avian pain
vastainen. Lantisten juutalais-
ten asemassa on parin kolmen i
kapolven kuluessa tapahtunut
avian ainoalaatuisen nopea ia
valtava nousu. Tieteellisessa tut
kimuksessaan juutalaisten sub
teesta taloudelliseen elamaan
Sombart on tullut siihen tulok-
seen, eta juutlais&en aseman ko-
hoaminen kaikkialla merkitsee
my0skin taloudellista nousua ia
eta nykyinen jarjestelma, talou-
dellisen elaman muoto, on SUI
relta osalta juutalaisten turvis-
sa kehittynyt. Joskin tassa
suhteessa Sombartin vaitteitten
ehdotonta patevyytta ~vastaan
voidaan tehda painaviakin huo-
mautuksia, min ollaan Europas-
sa selvilla siita, eta lantisten
juutalaisten asumissa maissa on
olemassa juutalaiskysymys siel-
lakin, vaikkakin melkein pain
vastaisessa mielessa kuhn itaisil-
la asuma-alueilla. Niinpa esim-
juutalaisilla Saksan osakeyhti-
0issa on neljannes kaikista hal
lintoneuvostojen jasenpaikoista
ia kahdeksas osa toimeenpanevi-
en- johtajien paikoista, ia yleen-
sd vol samoa, eta juutalaiset o.
vat kolme tai nelja kertaa varak-
kaampia kuhn kristityt ia eta
sis suurimmissa Saksan kaupun-
geissa, joissa juutalaisilla on
huomattava asema, neljannes
vielapa kolmannes kaikista tulo-
veroista kannetaan juutalaisilta.
Mutta henkisenkin k~ulttuurin a.
lalla juutalaisilla on melkoinen
ennatys. Korkeammissa polka
kouluissa on 10000 asukkaan o.
sale:
Preussissa 81 kristitt. oppil.,
1856 juut. oppil., Berlinissa 102
kristitt. oppil., 430 juutal. oppil.
Sadasta koululapsesta kay kor-
~keammissa poikakouluissa kris
tityita 3,34, juutalaisia 26,67.
Berlinissa, jossa (1905) asui
|31,75 pros. kaikista Preussin
juutalaisista, sal (1906) kansa-
koulua korkeamman kasvatuk-
sen 100 koululapsesta 14,07 kris
tittya, mutta 67,53 juutalaista.
Ylioppilaista on 10000 :sta JUL
talaisia 31,77, kristityita LII.
Valtiollisessa ia Understandable
sessa elamassa juutalaiset ovat
saavuttaneet etevyyttaan vas
taavan aseman, min Saksassa
kuhn muuallakin.
Kun nyt juutalaisilla on main
valtava sija sivistyskansain ella
massa ia kun kaikki viittaa sill
hen, eta heidan merkityksensa
yha on kasvamassa, min on kai-
ken kehityksen nimessa valtta-
mat0nta = min ~vaittavat monet
seka juutalaiset eta iss.ntakan-
sain jasenet - ETH tapahtuu
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17

juutalaisten sulautuminen isan-
takansaoihin. ia taman joudut-
famine non juuri Lansi-E European
juutalaiskysymys. Sulautuminen
onkin 10 tapahtunut sikali, ettei
oikeastaan olekaan olemassa
juutalaisia sanan varsinaisessa
merkityksessa, vaan ainoastaan
mooseksenuskoisia saksalaisia,
ranskalaisia, englantilaisia. All
noa ratkaistav, joskin samalla
vaikea kysymys on "israelilais-
ten" kaantyminen kristinuskoon.
Kun tama vaikeus vain vote
taan, tasoittuvat muka muut
mahdollisuudet erilaisuudet mel
keinpa itsestaan.
Tahan sulautumiseen Sombart
eli usko. JOS joku juutalainen
vaittaa, ettei hanella enaa ole
mitaan yhteista juutalaisuuden,
sen menneisyyden ia muistojen
kanssa, han Ell TUNE itseaan
juutalaiseksi, eli pyhita sabattia,
han sy0 sianlihaa ia jos tata sa-
notaan sulautumiseksi, min Sc
on makuasia. Mukautumiskyky
on, samoa Sombart, juutalaisten
tunnusmerkillinen ominaisuus.
Mutta sulautuminen yhdeksi
kansaksi toisen kansan on avian
toinen asia. Jos s~ulautuminen
~annetaan merkita sta kansojen
yhtymista suuremmiksi kokonai-
suuksiksi, mika pitkien vuosisa-
tojen kuluessa on tapahtunut u
seiden European kansojen kes-
ken, min Ell Sombartin mielesta
viimeisen ikapolven kuluessa
huomata minkaanlaista edisty-
mista juutalaisten sulautumises-
sa ia voimakkaita esteita on vas
taisuudessakin odessa.
Kristittyjen juutalaisten Sc
ka-avioliitot tosin yha lisaanty-
vat, mutta on niinkuiun luonto
Ell tata yhtymista suosisi. Son.
bartn kayttama tilasto todistaa
luonnon .rankaisevan malta seka-
avioliittoja hedelmattomyydella
Eraankin tilaston mukaan oil
(1895) hedelmatt0main avioliit-
tojen luku II pros, ia naista he
delmattomia juutalais- kristitty-
ia seka-avioita 35 pros. Kun tt
laston mukaan kunkin juutalai-
sen avioliiton osalle tulee 2,65 ia
kunkin kristityn avioliiton osal-
lie 4,13 lasta, taytyy seka-avio-
liittojen tyytya keskimaaraiseen
numeroon 1,31. Lisaksi on huo-
m~attavaa, eta melkein osa seka-
avioliitoista rakennetaan kastet-
tujen ia kastamattomien juuta-
laiSten valilla. Mutta eli Silla hy-
va. Seka-avioiden jalkilaisilla
Ell nayta olevan mitaan tulevai-
suutta. Avian liian runsaasti
heidan joukossaan ~tavataan in
tellektuaalisen tai siveellisen ia
sapainonsa kadottaneita yksiloi-
ta. ia kaiken lisaksi juutalai-
sen rodun ominaiset kasvonpiir-
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17


tel ainakaan ITALIA hetkella ole
nakyvissa mitaan muuta yhta O.
tollista seutua kuhn PALESTINE,
jos jotakin mailman kolkkaa
kerran ajatellaan juutalaissiir-
toloiden maantieteelliseksi koti-
maaksi. Oman sc taman kan
san ikivanha ia pyha maa, jo-
hon liittyy tuhansia muistoja.
Palestiinalla on sekin etu puolel-
laan, eta ainoastaan STELLA jO on
olemassa monivuotisia kokemuk-
STA, eta STELLA osaksi jo on sivuu-
tettu ne lastentaudit, mitka kai-
ken siirtolaisuuden on lapaista-
va, ia eta STELLA ainoastaan juu-
talaissiirtolat ovat todellakin OF
lancet menestyakseen. Tosin
tama siirtolaisuus toistaiseksi OH
varsin vahainen. Vuodesta 1878,
jolloin Palestiinassa oil juutalai-
STA $4,000, on heidan lukunsa
vuoteen 1909 mennessa kasva-
nut noin $1,000: ksi. Mitapa
mama numerot merkitsevat, kun
ajattelee, eta satoja tuhansia,
vielapa miljooniakin, on saman
alan kuluessa ~siirtynyt Ita-Eu-
ropasta Amerikaan? Palestli-
nan tuntijat kuitenkin vakuutta-
vat, eta jarjestetyn siirtolaisuu-
den avulla voitaisiin vanhoilla
asumasijoilla saada elamismah-
'dollisuuksia paljoa suuremmille
joukoille, jos Kypros, Anatolia
ia Mesopotamia Palestinan ohel-
la otettaisiin lukuun. Main ollen
olisi toivottava asia, eta sionis-
min pyrkimyksia taydella todel-
la edistettaisiin. Eli olisi aluksi
min tarkeata eta siirtolaisuus
|pitaisii silmamaaranaan juuta-
laisen talonpoikavaest0n muo-
dostumista. Paljon olisi jo silla
v~oitettu, eta juutalaiset STELLA
ammattilaisina ia kauppiaina
voisivat ihmisarvon mukaisissa
oloissa ansaita elatuksensa. ia
lopuksi Sombart arvelee, eta Ia
ia tieta olisi toiveita siita, eta
juutalaisista kaupan alalla saa-
taisiin hyodyllinen ~valittaja
Idan ia European valille. Toivoa
sopii, samoa Sombart, eta itais-
ten juutalaisten tukala asema al
maxim osaksi saadaisiin paranne-
tuksi sionistisen liikkeen SUNNI
telmalla tiella.
2. Juutalaisten sulautuminen.
Sinonistiset tulevaisuuden tot
veet ovat useiden ajattelevien
juutalaisten mielesta turhia, to-
Observation-Disclosures vailla
olevia unelmia, yksinpa silloin-
kin kun on k~ysymyksessa itais-
ten juutalaisten toivottoman a.
seman ratkaiseminen. Kuten e.
dellisesta on kaynyt seville, oil
81 Sombartin mielesta sionisti-
men siirtolaisliike otettava huo-
|mioon todella mahdolIisena pelas-
tuskeinona.
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17
Jdutalaisten
tdlevaisuus.
Wernfr Sombart. die Zukunft
der Juden").


der Juden").
kttsoen siihen suureen tie.
teeHiseen asiaintuntemukseen
mlka Sombartilla on juutalais.
Hsymyksen alalla, on mielen-
klIntoista tutustua hanen hen
kliokohtaiseen tunnustukseen-
sa. joskin han 'monessa kohden
katseaee tata kysymysta avian
toisossa 'valossa kuhn sosialistit,
Aiuksi Sombart tekee selkoa
Juutalaisten lukumaarasta ia le-
venemlsesta. Kaikkiaan on iuu-
taialsia maapallolla noin IL ia
puoi miljoonaa ,joista Venaian
osaAe tulee jonkun verran vii S
miljoonaa, Galitsan osalle noin l
mill. Rumeenin osalle 1 mill.
Malta "itaisia juutalaisia on VII
teensa noin 6 ia puoli tai 7 mill.
(noin puolet Unkarin 1 miljoo-
nasta juutalaisesta, joista mel
kolnen osa asuu Budapestissa,
on ~luettava ''lantisiin" juutalai-
slln). Lansi- Europassa S. O. I'm
karissa (toinen puoli), Itavallas-
So (paitsi Galitzaa), Italiassa,
A1ankomaissa,, Ranskassa, Eng
lannissa, Saksassa on yhteensa
noin 2 miljoonaa (Saksassa ia
saisin luvuin coo, OOO). Naihin
lantisiin juutalaisiin on luettava
viela American juutalaiset, joi-
ia henee noin 2 miljoonaa (nais-
I'd ~ Yhdysvalloissa ia enem-
man kuhn 1 miljoona New Yor-
Hssa). Loput jakaantuvat "A
sian, Afrikan ia Australian
kesken.
i. JuutalaiShata.
Suurin osa juutalaisia = mel
klein kaikH itaiset juutalaiset =
elaa surkeissa oloissa. Rumee-
niassa he oikeudellisesti ovat
"muukalaisia", Venajalla puoli-
kansalaisia kummassakin MAS
sa heidan valtiolliset oikeutensa
ovat r~ajoitetut. Venaja on pc
rinyt suuren NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
Puolalta, jonne keskiajalta SUI
rim osa juutalaisia oil kokoontu-
nut, kun heidat muualta karkoi-
tettiin. Sielta he olivat levinneet
muihinkin osiin Venajaa, kun
kolmekymmenta vuotta sitten
Q881) heidan asemaansa ryh-
dyttiin ankarasti rajoittamaan.
Heidan taytyi jaada asumaan
SHINE, missa he silloin olivat.
.44auiIi asufIid-aiue kasittaa Puo-'
Ian ia Is arjakuvernementtia,
joten koko alue on vain yksi-
observation-disclosures osa koko
Venajan pinta-alasta, ia kuiten-
kin tall aalueella asuu 5 miljoo-
naa (94 pros.) juutalaista, Puo-
lassa 14,05 pros, muissa Is ku-
vernementissa IL, IL pros. koko
vaest0sta, Kuurinmaalla, Liivin-
maalla ia Pietarin kuvernemen-
tissa yht. 2,49 pros. ia muissa
SO kuvernementissa noin 0,19
pros. koko vaest0sta. Varsinai-
sella asuma-alueella (Puolaa lu-
kuunottamatta) heidan on lupa
asua vain kaupungeissa.
Venajan juutalaisten taloudel-
linen tia on suurimmalta osalta
surkeaa, he suoraan sanoen sy0-
vat toisensa. Vain muutamaan.
harvaan ammattiin he ovat ra-
joitetut: kauppaan, raatalinam-
mattiin, kuljetus-, opetus- ia
kasvatustoimeen. Useilla heista
eli ole mitaan saann0llista elm
keinoa. Niinpa Diocesan 10000
juutalaisesta Assoc nauttii koy-
hainapua. 63 prosenttia Odes-
san juutalaisista oil, niinkuin e.
raskin tilasto kertoo, haudat-
tava ilmaiseksi ia 20 pros. aim
man taksan mukaan.
Galiziassa olot eivat ole pal
joakaan p~aremmalla kannalla.
Siellakaan monet juutalaiset Ell
vat tieda, milla heidan huomen-
ma on ansaittava elatuksensa.
Galitziassa on juutalaisia 11,O9
nroe kOkO veStosta. mutta am
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17

rolttavat heidan sivistysmahdol-
hsuuksiensa rajoitukset, on suu-
rim osa itaisista juutalaisista US
kostaan kiinnipitavia oikeaoppi-
STA: s.. o. he saavat opetuksensa
omissa talmud- kouluissaan, Ell
vat lue muita kuhn omia kirjo-
jaan ia puhuvat omaa kielimur-
rettaan Giddishia). Lisaksi
viela heidan omaisuutensa ia
henkensakin on alituisessa vaa-
rassa. Kishinevin ja muidenkin
paikkakuntien juutalalsvainot o.
vat viela kaikkien vereksessa
muistissa. Yleisin piirtein kat
soen idan juutalaisten asema on
sis varsin synkka. ia Sc olisi
vielakin synkempi, joliet jo vuo-
~sikymmenia olisi ollut kaymassa
vilkas maastamuutto, joka on
tehnyt jalellejaaneiden liikku-
ma-alan avarammaksi. On las
KEITH % vuodessa (1881-19O8)
Ita-Europan maista muuttaneen
tasaisin luvuin 2 miljoonaa JUL
talaista: Venajalta 1,545, 900,
Observation-Disclosures 3O5, 900 ia
Rumeeniasta 100000. Naista 2
miljoonasta on suurin osa .siirty-
nyt Englantiin (19O,OOO) ia A
merikaan Yhdysvaltoihin az
milj.)
Mutta kaikki merkit viittaa-
vat siihen, ettei itaisten juuta-
laisten kohtaloon ole odotetta-
vissa mitaan muutosta. Vena-
jalla kayvat naet juutalaiskarko-
tukset yha lukuisammaksi, asu-
ma-aluetta pienennetaan, opiske-
.levien lukumaaraa yha rajoite-
taan. Alma perustuslailliseen
duuman ~vasemmistoon saakka
on juurrutettu sc kasitys, eta
on middleton antaa juutalaisille
taysia kansalaisoikeuksia, koska
siita olisi seuruksena Venajan
kansan taloudellinen perikato.
Venajan kansa on viela, min sa-
notaan, kypsymat0n kestamaan
siina maarin etevamman kansan-
aineksen hy0kkaysta kuhn juuta-
laiset ovat. Talonpoika joutuisi
ju~utalaisen velalliseksi, eika We
najalla olisi juutalaisten valtaan
paastessa odotettavissa sta ia
loudellisen elaman nousua, joka
on tapahtunut Lansi-E European
maissa. Mutta jos nyt maasta-
muutto on ainoa pelastuksen tie
itaisille juutalaisille, min nousee
kysymys, onko tamakaan tie
varma. Wine vuoisna Ameri-
kan Yhdysvallat ovat olleet Sc
maa, johon juutalaiset enimmin
ovat muuttaneet. Mutta tie
nayttaa ITALIA taholla yha jyr-
kempana kohoavan pystyyn.
Yha ankarimmiksi kayvat mint
tain ne ehdot, joita American
Yhdysvaltoihin muuttajille ase-
tetaan. Maaratyn maahanpaa-
syn ehtona olevan rahasumman
omistajana juutalaiset ovat, ku-
ten tilasto on osoittanut, k0y-
himmat. ia kun on kysymyk-
sessa ryhtya estamaan sellais-
ten henkil0iden maahanmuuttoa,
taloudellisesti eva ole
tervetulleita", min juutalaiset
suhteessa voivat jo ro-
tunsa vuoksi jaada viimeiselle
sijalle. ia Sc nayttaa yha olevan
yltymassa, sikali kuhn j~uutalai-
men vaest0 kasvaa ia ottaa mel
keinpa yksinomaiseen hoitoonsa
taloudellisia elamanalo-
ia. New Yorkin asukkaista on
10 enemman kuhn neljannes GIG
yli / milj.) ju%utalaisia.
Mutta mika on tuleva itaisten
juutalaisten kohtaloksi, jos A
merika heilta sulkee ovensa?
Lahelta toteutumistaan on sill
loin Pobcdonostsevin ~ennustus:
kolmannes on muuttava maasta
(tama osa ennustusta on 10 to-
teutunut), kolmannes on kuole-
va nalkaan ia kolmannes ly0daan
kuoliaaksi. Mama tosiasiat sill
main odessa on s~anottava, eta
IA.. E..-~----c ,,o11.%coo ,,,,,%o |
Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-12-17

~
pros: yli / milj.) juutalaisia.
Mutta mika on tuleva itaisten
juutalaisten kohtaloksi, jos A
merika heilta sulkee ovensa?
Lahelta toteutumistaan on sill
loin Pobcdonostsevin ennustus:
kolmannes on muuttava maasta
(tama osa ennustusta on 10 to-
t%eutunut), kolmannes on kuole-
va nalkaan ia kolmannes ly0daan
kuoliaaksi. Mama tosiasiat sill
main odessa on sanottava, eta
tia uropassa vallitsee juuta-
laishata.
Kaytann0llinen johtopa&t0s E.
dellisesta on sis Sc, eta juuta-
observation-disclosures on saatava jar
jestymaan min, eta itaisille
juutalaisille avautuu elamisen
mahdollisuuksia. Yrityksia on
kin jo miespolven aka ia kauem-
minkin tehty. Naista ovat to-
distuksena Syrian ia Palestii-
nan juutalaisten siirtolat ia 1891
eloonheratetty Jewish COLOMBIA
ton Association" (Ica). Mutta
ennen kaikkea ajaa tata asiaa
1897 p~erustettu "Sionistinen lii
ke", joka koettaa juutalaisille
hankkia oikeudellisesti turvat-
tua kotimaata Palestiinassa.
lama juutalaiskansallisen ko-
timaan unelma Ell ole saanut la
himainkaan kaikkien kannatus-
ia ia vaikea on varsinkin ulko-
puolella olevien menna sano-
maan mitaan ehdottoman var
IMAM liikkeen toteutumismahdol-
lisuuksista. Sionistisen liikkeen
The Brattleboro daily reformer. (Brattleboro, Vt.) 1913-1955, 1914-08-19

The Scientific American in its review
Of the war sees this outcome which is
not altogether improbable: ''Should
Germany in spite of her stupendous
heroism 90 down to absolute and crush
ing defeat on land and sea, the terms
Of peace may involve as a guarantee Of
peace by preventing the upbuilding of
another such vast military organization
the breakup of the German Confedera-
ton, and Germany's magnificent naval
and commercial fleets, to say nothing
of her foreign colonies, will have been
wiped off the face of the earth. Had
Germany shown less ruthless spirit
in flinging herself against the rest of
Europe in defiance so bold as to ap-
pear almost contemptuous, she might
hope, in the event of disaster, for rea-
sonable terms in the great final account
ing. AS it is, Europe, if victorious,
will take a heavy toll. >
The Brattleboro daily reformer. (Brattleboro, Vt.) 1913-1955, 1914-08-19
MARRIED FOR SO YEARS.
Mr.. and Mrs. M. L. Kidder Celebrate
Wedding Anniversary in Amherst.

Mr.. and Mrs. Myron l.. Kidder cele-
brated Tuesday their 50th wedding an
niversary at their home on Orchard
street in Amherst, Mass. They receiv
ed many gifts and visits in honor of
the occasion. Dinner was served to the
guests at Mrs. Blair 5 at noon, and an
informal reception was held at the
home in the afternoon.
Present at the home Tuesday We're
Mrs. Kidder's only sister, Mrs. d. c..
Holbrook of Collinsville, Conn, Mr..
Kidder S brothers, Prof. Edwin Kidder
of Bellows Falls, and J. Henry Kidder
of Wilmington, and wife, and Mrs. Il.
+. Kidder of Kansas City, Mo-, Mrs.
Richard Lyman of Springfield and o. j.
Hill of Neuva Corona, Highland Pines,
nieces of Mr.. and Mrs. Kidder. Their
four children, Walter NJ. Kidder of
New York city, Mrs. a. f. Gales of
Minneapolis, Mimi, and Miss Laura
Kidder of Amherst and Treasurer Har-
~ w. Kidder of Amherst college, were
also present.
Mr.. Kidder was born June -, 1892,
in Wardsboro, VT, the son of John
Eddy Kidder, descendant of Richard
Kidder, who lived in England in 1892.
| His great grandfather, Samuel, was a
soldier of the Revolution. Myron, one
of II children, was educated in a little
| schoolhouse at the foot of Stratton
Mountain.
When 10 years old, his father gave
him a violin as reward for learning
to play upon it. For the next nine
years he was the violinist of the church
choir. He first learned the trade of a
J carriage maker and then in West
Townshend, Vt, for six years was EN-
ployed in making reed organs and
pianos. Afterward he worked for many
years with Estey of Brattleboro and
Johnson of Westfeld.
! For five years, associated with Chris
TOPPER Clarke, he carried on a music
store in Northampton. He lived fol-
A years in Northampton, engaged much
of the time in tuning pianos. In 1906
| Mr.. and Mrs. kidder moved to Amherst
where they have since lived in the home
which they built on Orchard street
Mr. Kidder fitted up a workshop in his
| house, where he made violins, violas
cellos and a tenor violin. His instru
! ments have been of superior workman
ship and noted for their sweetness and
volume of tone.
The Brattleboro daily reformer. (Brattleboro, Vt.) 1913-1955, 1914-08-19

great battle cost more, outside of the
lives lost, than any of the wars de-
seribed in modern history. There will
be little chance, according to the pres
ent prospect, of rallying from the eff
feet of each successive engagement.
The French have better field guns than
the Germans, but not so many of them.
Still they can shoot farther and are
more easily handled. But elf the gun
powder outlasts the money to pay for
carrying on the war, it would be a
great surprise to me, - he adds.
The Brattleboro daily reformer. (Brattleboro, Vt.) 1913-1955, 1914-08-19
CAMBRIDGEPORT.

Miss Hedges of Mortified is a
guest of her aunt Mrs. il. NJ Bemis.
A few of the neighbors of II. G. Da-
Wis gave him a day s work ON his hay
ing last week.
Mr.. and Mrs G. NJ Dimond of Bed
ford, Mass, were here the first of the
week with relatives.
Miss Alice Ober Cady and daugh-
ter, Irene, of Springfield Mass, We're
here recently calling on old neighbors
and friends.
Miss Almira Burwell of Taunton,
Mass, and Miss Harriet Burwell of
Canton, Mass, were callers Tuesday at
the home of the Misses Dimond and
at the Outlook.