Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-12-11
Dideji Kare.

~Oti'0 'oAPSi iSiS.uO SOhiSNi3
tauta atsiSaukilna, kuriame SAT-
kia Stoti kariumenen visus ne tik
Vokietijoj, bet if uz jos rubeziu
gyvenaneius vokiecius vyrus, ga
.incius girklus neSioti.
| Bordeaux atejo zinia, buk
Italia galutinai pasirengusi stoti
talkininkq pusen if buk talkinin-
kai padare su ia sntarima. tia
liza, neva ginti savo valdybq Tri-
polls, Afrikoj, pasius Afrikon pu-
Sc miliono kareiviu prizes Turki-
ia. Uz pagelba, Francuzija If
Anglia kares reikalams duoda
1talijai miliarda frankly. Fran
cuzija tod6l atSauke karen buvu-
sia prize Italijos rubeziu savo ka-
riumene.
Is Petrogrado pranesama, buk
Rumanija galutinai sutiko stoti
prizes Autsrija Rusijos pusen.
Bet iStikro patvirtinimo zinios
apic stojima Italijos ir Ruma-
MICS talkininku pusen tikru III
niq n6ra.
Vokieciq Stabas garsina apie
Gidelius muSius miesto Lodz ap-
linkinese, Lenkijoj, kur buk rusai
tapo sumusti. Sulyg tu ziniu,
vokieGiai vel uzeme miesta Lodz,
is kurio isviJo rusu kariumene.
Berline laiko sumusimq rusu prize
Lodz ir Piotrkow uz labai svar-
by vokieciq laimejimq Lenkijoj.
Bet Lodz ir Piotrkow iau buvo
vokieciu rankose, paskui is
vieno If kito jie turejo pasi-
traukti. Lodz yra antras, tuoj
po VarSavai, didziausis Lenkijos
mlestas, turintis apie 100000 gy-
ventojq, bet tai ne tvirtove; he
tvirtovG yra ir Piotrkow. Abu-
du tie miestai turi svarba tuom,
kad prie ju susibega kelios ge-
lezinkeliu linijos. Kad Lodz turi
nemaza svarba, ia rodo ir kru-
vini muSiai, kurie to miesto ap-
llnkinese traukesi net pora sa-
vaiciq ir abieju pusiu nuostoliai
buvo labai dideli, abidvi puses
nuaude suvirsum po 100000 karei-
wig. Kad vokieciu pergale, jeigu
jie butq istikro galutinai rusus
pergaleje, yra svarbi, to uzgincy-
| ii negalima, bet uzemimas at
viro micsto dar nerodo, kad vo-
kieciai istikro butu galutinai sa-
vo oriesus iveike. Kadangi mu-
Siai tose aplinkinese, pradedant
nuo Plocko, Lowicz Xxi Lodz ir
toliau ] pietus dar Wis raukia-
81, tai rcikia manyti, kad vo-
kieciai savo pergale peranksti gi-
riasi. Jeigu vokieciai butq ga
lutinai rusus iveike, jie trauktu
vel prize svarbiausio Lenkijos
miesto VarSavos; bet kad jie to
nedaro, tai turbut ten rusu ka-
riumene ju neleidzia. Vokieciai
drutina apkasais Lowicz, Cen
stachava ir Lodz, If rengiasi is
laikyti tu miestu apgulima If
Ijuose ziema perleisti.
Prize miesto Koluski per visa
savaite buvo rusu apstoti dr
korfusai vokieciu kariumenes.
bet jiems pasiseke durtuvais pra-
IsimuSti, nors nuzude 10000 karei-
wig, 0 iStruko tik $4,000 kareiviu.
Galicijoj, kaip rodosi, sujung-
toms austru ir vokieciu kariu-
menems taipgi negeriausia seka-
81. Rusai uzeme Wieliczka ir
lprisiartino prize Krokavo, kurio
islaukinius fortus bombarduoti
Ipradejo. Vokieciai baznyciu If
buvusio lenku karaliu rumo box
stuose pastate kanuoliu baterijas
| ir parenge bevielinio telegrafo
stotis. Miesto gyventoju depu-
tacija prase vokiSkos kariumenes
vadovo nuo bokstu kanuoles nu-
inti, kad rusai istoriSku budavo-
n;q ne bombarduotu, bet tas pra-
syno deputacijos neisklause, tur-
bit nori, kad rusai taip pasielgtu
su istoriSkornis Krokavo triobo-
mis-, kaip vokieciai pasielge su
katedra Rheims ir Louvain.
Tvirtove Przemysl dar ginasi,