Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-08

zuhahJega sveta, ne dobivamo pi-
sem IN mcnda tudi odtod he pride.
Jo plsma nikamor v tujino. TIE VIZ.
J stlce izrocim torcj znancu L.. ne.
mara pridejo tako ma vas naslov
Tukaj je bila dine %. Julia ziu.
traJ razglaScna mobilizacija in 81.
Ger so bill takoi poklicani rezeryi.
Stl vojske, ncaktivni domobranci
~ cello crnovojniki. Obcncm So IN.
cell .temati konjc, Z o in avto.
mobile. Naenkrat je bilo vse ka-
kor narobc. Nlaki drzavnc in iu5.
ne zelcznice MISC vozili skorai mic
druzega, kakor vojake in rczcrvi.
ste. NeGino trzaSkc garniziie so
takoJ poslali vun. Mobilizacija ie
bIIa naperJena prot Srbiji, ali va.
Jakl so Sli strait JUNO z~clcznico
protl LJubljani in drzavno zelez-
nlco prot Jescnicam, kakor da hi
blla srbska armada zc Y Zagrcbu.
Seveda MISC strazili ten zcleznic
zaradi Srbijc; Avstrija jc poSilia-
la vojaStvo 70 prvi dan tudi ma tia.
llJansko mcjo, tcprav .jc Italia
zavcznica Avstrije. No. tukai 70
davno tivkajo vrabci pc strehah.
da zavczniki drug drugcmu ne "a
upaJo wee kakor rokovnjaSki to-
variSi.
Pred vcliko vojaSnico ia Piazza
della Caserma je od jutra pa pozno
Y noe stala ogromna mnozica. ia
ko da jc bill YES vcliki try Grn ka-
kor mrayljiSGc. Mnogc jc prignala
naNadna radovcdnost mcstnih liu-
dl ,drugi so tam takali, ce opaziio
kakSnega sorodnika, priiatelia ali
znanca, Xxi gre ''branit domovino"
IN XII ga morda nikdar wee he vi
diio.
NojaSka oblast jc bila ncnavad-
no libcralna. Nojaki 50 smell pitt.
kollkor ST hotel in So Sc dobivali
piJac; pc ulicah so lahko prepe-
vail in kriGali, kolikor .jc grlo ne
Slo, pa Sc nj spotaknil OBJ tenn no.
ben oficir, nOben policist. Kaj hi
Sc spotikal, ko jc hotcla avstrijska
modrost ma ia naGin razSiriati
"patriOtizem"?
NeGina prebivalstva ie prvc dni
mislila, da gre lie ia Spas. Tudi
casOpisi so izrazali upanjc, da Sc
vendar ohrani mir. Eni so mislili.
da Sc Srbija ustraSi, &c BIO videla.
ola Avstrija resno mobilizira, dru-
81 so kOmbinirali, ola Sc postavi
Russia "a Srbijo in da bodo potem
ma Dunaju k%rotkejSi, zopet drugi
so racunali 2 a~ngleSkim posredo-
vanjem. Kdor Sc ne bavi S politi.
ko lie pri litru istriianca ali pri
vrcku piva, je pa takoj razumel,
ola Je VISA stvar krvavo resna in da
Jc Avstrija, sporazumno 2 Nem6i-
20, nemara tudi nckoliko nahuj-
skana cd Nemcije, hotela imeti
vojno.
4 mobilizacijo je sploh tako.i
nastalo vojno stanje. he %. Julia
so izSle narcdbe, XII so bile tako
kakor vojaske pOzivnice, re pref
pripravljcnc, pa so ma podlagi zlo-
glasncga 5 IA. odpravile druStvc-
no pravico, zborovalno pravico, IT,
skovno svobodo, pisemsko ~tajnost
in civilna sodiSGa. Ia casopise je
uvedena prcvcntivna cenzura;
vsak list Sc mora tri urc, preden
gre tisk, predloziti drzavnemu
pravdniku; ce ia kaj k~onfiscira.
sc o druga izdaja zopet pred
loziti tri + pref. Tako DRAWN
pravdnik lahko konfiscira list o.
semkrat ma dan in S TEN prepreci
sploh njcgovo izhajanic, ne glcde
ma to, da nobcn list ne prenese ia
kin stroSkov.
Nsaka neperiodiGna tiskovina,
pa de hi bill tudi navadcn trgovski
rcklamni letak, Sc mora prcdloziti
oscm dni, prcden gre V fisk.
kdor hoce sklicati shod, mora
oscm dni pref prositi "a dovolje-
NE. Mice pa nj tako neumen, da
hi izdajal denar "a kolkc, ker We,
da shod ma noben naGin ne DO do
volicn.