Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
Outlaw, Sarajevo:
DELAVSKI PROBLEMI IN
ORGANIZACIJE.
(Nadaljevanje.
IL. Delavni Zasluzek.

kemu krivica. To cujemo dan ma
dan V razliGnih varijacijah. CO
pregledamo prav jasno vso sesta.
vo GloveSke druzbe, moramo tn,
di tel premleti in vsakdanji tr.
ditvi brez ironije pritrditi. Nc
godi Sc krivica lie tlaGenemu de.
lavstvu. temveG tudi bogataSu.
lcnuhu, ka~pitalistu.
krivica je zelo Sirok pOjem in
pojavlja Sc V n~ebrojni razliGno-
sti. Krivi6ni smo proti nam sa.
MIN. prot bli2njemu, proti celot.
nosti in nasprotno.
Pri presoji delavskih probe.
NOV mas zanimati lie dive vrsti
krivice. Enc krivice je delczno
dan ma dan delavstvo V vpraSanju
delavnega zasluzka, drugo krivi-
60 Guti ma svoj nacin kapitalizem-
Prva krivica jennie delavstvu
vsakO moznost do postenega xiv
ljenja, GloveSke existence, druga
krivica znizuje profitno ratio ka-
p%italizma. Krivica, katera Sc go
di delavStvu, je zlo6in ma ve6ini
t~rpeGega GloveStva, domisljena
krivica, katero trpi kapitalizem,
je pa lie poskusno izjednacenje
ncpraviGnega ekonomskega polo
zaja razlicnih razredOv GloveSke
druzbe. Prva krivica zivi torej
y spoznavanju in trpljenju Glo-
v~estva, druga pa predstavlja lie
m~anjsanje profita, a tudi to lie
navidezno.
Vendar pa je ten dveh kri-
vicah veliko sorodstva. A to So
rodstvo je ostudno, nesramnO.
Primerjati Sc da $ clovekom, XII
isGe svojega sorodnika lie V onem
sluGaJu, ko ga zamorc izrabiu V
svOje sebiGne namene. Tudi krivi-
ca. katerO trpi kapitalizem, Made
lie V onem slu6aju svojega sorod-
nika krivice, kadar ina svojo ne
sreco naloziti ma slabejSa rame.
ma svojega izmozganega delav-
silva.
kateri je toraj glavni znak te-
ga sorodstva i'll glavni razlocek
Ohch krivicP Edino ia, da zamore
kapitalizem krivico, katera sc mt
ie dogodila, prenesti ma druga
ramona, a delavstvO nina nobene
moznosti krivico, katera Sc mu
godi dan ma dan, lazje prenaSati,
nina moznosti najti izhoda. da
Sc otrese krivicno naprtenega
t~rpljenja.
Zakaj ne7 Kaj zapira delav-
stvu pogled, kaj delavstvo tako
zelo slabi, da Sc cuti napram ka-
pitalizmu sl%abejegaf Odgovor nj
teak! Delavstvu nedostaja inte-
ligence, manjka mu omega siroke-
ga obzorja, s katerega bi lahko
presojal neutrality-suspicious.
vrednosti, kakor so: delo in de-
lavni zasluzek.
V trenotku pa, ko delavec BIZ
stro spozna bistvo della in delav-
mega zasluzka, trenotku, ko DO
3 d~elavstvo znalo razdeliti bla-
gOvno produkcijo njene teme-
line 6lene, bode pripravljeno vre-
6i danaSnjo druzbo. S TEN ire
notkom bode konec pravljice, da
je delavstvo preslabo, da prevza-
me samo vodstvo in INDICATIVE
blagovnega proizvajanja.
A danes je gotovo, da delav-
stvo trpi V vprasanju delavnega
zasluzka velike, brezobzirne in
zivljenja nevredne krivice. To nj
nikako demagostvo, to nj nikako
pretiranje! Treba lie odpreti oci
in vsakdo pregleda to nebrojno
raznovrstnost krivice.
Ali je re bill kedo naSih narod-
nth in krScanskih boriteljev "
premogokopnem row OBJ delu?
V ten zaduhlih rovih, brez zraka.
brez lu6i, koplje delavec premog,
dan ma dan, brez konca. Zanj ne
size s%olnce, zanj ne bije ura! Ste
vilo voz, XII Jill ina ma dan napol-
niti, mu ie edino merilo: ne cut
wee znoja, ne briga sc "a pretece
noyo~rnost;i 10 tud; sLxr;nI;o;o n