Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-05-07
Jumalan piIkasta.

OoOIlOh dnhdobd I'll iuI
Tx. p. esilla sosialisti- edustajain
jattama esitys. jossa ehdotetaan Ri
koslain I0:nnesta luvusta poistetta-
vaksi kaikki Jumalan pilkkaamista
koskevat m~aaraykset ia sailytetta.
vaksi sen, mika tarkoittaa rauhan
turvaamista kirkoissa ia hartaus-ko-
kouksissa. Keskustelun aikana kayt-
tamSssaan puheenvuorossa lausui
edusmies Yrjo Koskinen m. m. leu.
raavaa:
,,Tietoni lainsaadann0n historiasta
ovat tosin siksi vahaiset, etten tieda,
llieneek0 missakian kansassa ia mi
nakaan aikana katsottu Jumalan OLE
van erityisen lainturvan tarpeessa.
Sen verran kumminkin luulen tieta-
vani, ettei historic TUNE ainoatakaan
sivistyskansaa joka kukoistuksensa
ia voimansa paivina olisi sallinut
uskontoansa ia uskonnollisla kasityk-
sianse tahi menojansa pilkattavan.
Historic opettaa lisaksi eta milloin
kasitys kansassa on tassa kohdin al.
kanut muuttua suvaitsevammaksi on
tama tietanyt kansan rappeutumista
ia perikatoa. Vanhassa Kreikassa
ia Roomassa kulki suvaitsevaisuus
pilanaytelmissa esiintyvaa uskonnon
rienausta kohtaan rivirinnan tapojen
rappeutumisen kanssa. Mista tama
%johtunee? Eli selitykseksi ainakaan
kelpaa Sc ETH uskonto muka eli ole
muuta kuhn pappein keksintoa. Al
noastaan hyvin pintapuolinen katsan-
tokanta vol vaittaa, ETH jonkun kan
sanluokan onnistuisi arvo-asemansa
| yllapitamiseksi uskotella ihmisille,
etta loytyy ~korkeampia v~altoja, jotka
pitavat kadessiian yksityisten ia kan
sojen k~ohtaloita. Asianlaita on yk.
sinkertaisesti semmoinen, etta think
uskomus on kansan niinkuin yksityi-
senkin elamassa ehto jota ilman eli
lopulta voida elaa. Kaikki siveys
ia saadyllisyystapain, niinkuin kaik-
XII kasvatuksenkin menestys psrus-
tuu pohjinna tahan kasitykseen, ia
siita syysta Ell mikadn kansa, joka
viela pitaa rvoss ~itseansa, - joka
kunnioittaa entisyyttansa ia uskoo
tulevaisuuteensa - vol ~sallia, eth
jokainen kynailijaraahka, jonka tie
dot ia kyky eivat pitemmalle ulotu,
saa vastuuseen joutumatta rienata
uskontoa. Ennen kaikkea ovat kay
tann0lliset s~euraukset sta laatua,
ettei yhteiskunta saata niita ummes-
sa s.silmin odottaa. Jumalan ia u.s.
konnon pilkkaaminen tarttuu lapsiin
ia MORRISON yhta rutosti ia samalla
%tavalla kuhn ruokottomat puheet ia
epasiveelliset teot. Lapsi uskoo,
mita v%anhemmat hanelle sanovat.
JOS lapselle sanotaan, ettei Jumalaa
ole; etta kymmenet kaskyt ovat SUI
laa p0tya ia pappein metkuja; eta
ihmisella on oikeus ola ia elaa Min
kuhn itse tattoo; min lapsi uskoo sen
todeksi AVIAN yhta helposti ia yhta
lujasti kuhn jos hanelle opetetaan,
ETH on Jumala, samalla kertaa van
hurskas ia laupias, ioka rankaisee
kaskyjensa rikkojan ia osaa armah-
taa sta, joka anteeksi pyytaa. Mutta
seuraukset tulevat erilaiset: edelli.
sessa tapauksessa lapsesta useimmi-
ten kasvaa pahankurinen konna, ioka
taysi-ikaisena ~toteuttaa sen mita lap
sena kuuli; jalkimaisessa taas siivo-
ia k%unnollinen ihminen, joka ym-
martaa, etta maailmassa on muuta-
kin pidettavaa kuhn yksityi-
set mielihalut. Yhteiskunta eli vol
valiapitamat0nna katsella, kumpaan
%suuntaan sen nuoriso kehittyy. ia
vaikka lakipykalat ia rangaistukset
eivat semmoisinaan vol suojella lap
STA siina INSIST vanhemmat eivat pa
remmin tehtavainsa ymmarra, min
tekevat ne asian kuitenkin %iotain.
Jos Ell muuta, min laki lausuu ylei-
sen oikeuskasityksen ia vaikuttaa 10
silla takaisin yleiseen oikeuskHsityk-
Senpa vuoksi, JOS jokin SHIN
NOS laista poistetaan, merkitsee SO,
eta yleinen oikeuskasite siina koh-
dassa on muuttunut."