davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Nome daily nugget., 1914-06-08
MIL WAUkEE BUSINESS MEN
 PAYS VISIT TO SEATTLE

kre were on trip of investigation for the purpose of informing themselves .pns with the Pacific coast cities and to keep abreast of the rapid develop ments which are sure to follow upon the opening of the canal.
 Now laid eggs at Prosser's Harness Shop. $1o0 a dozen. Phone Black 5.
The Nome daily nugget., 1914-06-08
Just arrived 1914 Worlds AImanaes. Mauro q Go.

stores in Berlin. It's liabilities are figured now at $6,00O.0 the assets. according to report, are. $7l5.000.
 Two prominent figures in the Princes Trust" were Prince Max Egon gu Fuerstenberg the emperor's close friend, and Prince Christian Kraft zu Hohenlohe, the emperors kinsman. Both have mortgaged their great estates to meet their losses.
The Nome daily nugget., 1914-06-08
STOCK HOLDERS BRING
 SUIT FOR SIPS, ,ooo,ooo

ROckefcller ct al more worry than the being carried on by the commission, as it is a suit which they must defend and which cannot be lodged and which will eX- pose every detail of the transactions roads in America.
 100 TONS OF FLOUR
 Broad only Sc. North Pole Bakery and Anvil Bakery.
The Nome daily nugget., 1914-06-08
ROOSEVELT ROYALLY
 ENTERTAINED IN FRANCE

time was so limited that acceptance was impossible.
 Roosevelt is the guest of the French nation and today upon the eve of his departure he called upon ~resident Poincaire and thanked him for the
The Nome daily nugget., 1914-06-08
Special Nugget Service

WASHINGTON, D. C., Juno T. The senate has passed the appropri- alton bill for the erection of addi- tional light beacons in Alaska. The bill carries an appropriation of sixty thousand dollars, which is in accord ance with the recommendation of the lighthouse board, and is in addition to the amount which is carried in the sundry civil bill which has passed the lower house and which also carries an appropriation for the lighthouse service in Alaska
 will naturally follow from the com
The Nome daily nugget., 1914-06-08

Do you read the Daily Nugget and keep abreast of the doines of the out side world? Subscribe now, $200 per month delivered every night before 6 o'clock.
The Nome daily nugget., 1914-06-08
LEAVE DEBTS
 OF s6,ooo,ooo

Special Nugget Service.
 BERLIN, June 6.-Bankruptcy pro- ceedings began today >-agaiDst~ w. wetheim & Co.,. one of them many off, springs of the Princes TruSt." The company operated three department
The Nome daily nugget., 1914-06-08
LAST PARTY OF R.R.
 ENGINEERS LEAVE FOR ALASKA

that the camps in the interior wuold be established and work commenced Just
 
 as soon as the men and outfits could be transported to their various points
The Nome daily nugget., 1914-06-08

UNExcEILEp NEWo oERvlc3 Of the Nome Daily Nugget, S1.oo ger month delivered to your homes svs0 night before . o'cleck.
The Nome daily nugget., 1914-06-08

FLOUR IS CHEAP. Bread onl, Sc. North PcIe Baker. md Anvil BakeG
The Nome daily nugget., 1914-06-08

This is a good time to start right. Subscribe for the NUGGET and know what is going on.
The Nome daily nugget., 1914-06-08

ed as superintendent of parks in San Francisco and in other California cities.
The Nome daily nugget., 1914-06-08
MEXICAN CuNBOATS TO
 ENFORCE TAMPlC0 BLOCADE

ing If munitions "f war at Vera Cruz which they consider is equivalent to carrying on war against Huerta by giVin gaid to the cUnstitutionalists
 The action on the part of the United States may seriously interfere with the work of the mediators and possi- doning their self imposed task of pa citicatiOn.
 ), :he hene:rt of patrons. to- ct ,n re.' ot Eagle saloon will be open on ,,.NdA.S
The Nome daily nugget., 1914-06-08

AT THE NEW EAGLE. Heinrich Bros,' Apollo Beer on draught, also Select" by the bottle or case.
The Nome daily nugget., 1914-06-08

courtesies which he had extended to him.
The Nome daily nugget., 1914-06-08

For reliable news, subscribe for the Nome Daily Nugget g per month.
The Nome daily nugget., 1914-06-08
WHY EAT tooR BREAD.

Whom you can get GOOD. WHOLE SOME Bread at 5e per toat.
 ANVIL BAKERY.
 NORTH POLE BAKERY
The Nome daily nugget., 1914-06-08
PREPARES FOR CANAL OPENING
ADDITIONAL BEACONS
 PROVIDED FOR ALASKA

mencement of railroad construction and the stimulus to business in general which is already becoming apparent along the coast was urged as strong
 tion.
The Nome daily nugget., 1914-06-08

assigned them.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

lJene nase bratske stranke V Ameriki i'm Syici,
ker so cd njih predlozeni obsirnejsi predlogi, IL
cocl sc deloma sklicanja kongresa, deloma pa OBJ.
s~irnejse conference.
Razume sc Same oh sebi, Ola Sc ne more ia
konferenca baviti ne z razmerami, XII so povzro-
clle izbruh vojne, in tudi ne S staliScem social
sticnih strank V posameznih dezelah. Njena ma
loga BIO lie ia, da poiSce podlago, ma kateri hi mo-
gla soclalna demokracija uvesti akcijo "a mir.
Naloga conference maj hi torej bila:
Lblratl IJudsko razpolozenje V posameznih
dezelah IN ga utrJevati, Ola DO zahtevalo tax ko-
nee vojne, XII zagotovi trajen mir;
stremiti "a TEN, da Sc napravi poizkus spra-
We ma taxi podlagi, da Sc pri definitivnem skle-
panu miru ne menjajo nobenc meje, ne da hi Sc
prlznala pravlca Samoodlocevanja narodov: ONE
Jitev oborozevanja; obligatoriGno mednarodno
razsodisGc;
razprava IN ~Sklepanje o korakih, XII mai hi
lh ma konferenci zastopanc parlamentarne frak-
eye storlle pr vladah dotiGnih dezel. Namen
ten korakov maj hi bill naprositi Wade. da bi u
vazevale Indicative IA konec vojne, in sicer even
tualno $ skupnim nastopom vlad nekaterih new
tralnih drzav.
Nadalje sta predlozeni sledeci toeki "a raz-
pravo ia konferenci:
PrcdlOg IL Svice, da Sc skliGe konfer,nca
zastopniKov IL vseh nevtralnih drzav;
predlog IL Amerike, da Sc skliGe mednaro%
den kongres.
Zdl Sc nam ncmogote, ola hi sedai zbrali "a
Stopnlke bratskih strank IL yojSkujoGih Sc draw.
pac pa zellmo, kolikor je mogocc, da hi Sc nam
Eakor tudi mednarodnemu socialistiGnemu tai
niku poslala pOroGila o nazorih. XII vladaio V
ten dezelah o sedanjih razmcrah in o ~polozaiu
Samem. Nicesar nismo hotel storiti V tel stvari.
ne da bi Vas obvestili. pa Vas proSimo, da IL
poinlte naSe zelje, kolikor VAN je mogoce. Po-
roGilo hi moral dobiti najkasneje do konca tepa
meseca.
VISA pojasnila o konferenci dale: Tn. Stau-
ming, Romersgade %, Kopenhagen X.
S socialisticnim pozdravom
V imenu socialisticnih strank ma Svedskem
Iii. Branting; ma NorveSkem Chr. II. Knudsen:
ma Danskem TIL. Staining.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

TisoGletno kraljestvo Sc nj zavladalo ma
zemlji. Niti socializem, Xxi je skromnejsi cd pO-
nosnega nauka o nebesih ma TEN in ma onem
svetu, Sc nj zmagal in nj dial druiabnemu zivlje-
nJu svoie podlage.
Kolikor kol. nam je vojna sama OBJ sebi
gnusna, kolikor koli pricakujemo in smo prepri-
6ani, Ola izginejo nekoc vzroki in povodi vojne,
vendar razumemo, da Sc nj prisel cas-. Vemo, da
sc DO morala cena GloveSkega ~zivljenja sploh po-
ve6ati, kadar BIO clovek veljal "a eloveka in Sc ne
bodo ljudje razlikovali po razredih. Zeleznice
ne bodO nehale voziti in premog Sc DO dale ko-
pal; toda %znanje, cigar pole Sc skoraj brezmej-
no Siri pred naSimi oGmi, DO dajalo obrambna IN
varnostna sredstva, ne da bodo znana, ampak da
Sc bOdo reSniGno rabila.
Cloyek he DO letal pc zraku, da niece bombe
IL a~eroplana in ubija zene in otroke, ampak da
Sc poveGa ~njegova veda in pOspesi njegOv pro-
met. Tedaj ne DO stoinstotisoG ljudi vlagalo svo-
Jill sill Y neplodno delo pc tovarnah "a topove
in po arzenalih, in drugo, V denar izpremenjeno
delo Sc ne bO ma m~iljarde traffic "a morilnO o.
rodie.
Ali ma svoji poti Sc nismo priSli do tie postaje.
Sedaj je vojna Sc Sega cloveSke druzbe in
ma svoj naGin je neizogibna.
Nikdar Sc ne hi mogli navdusevati "a vojno.
Poznamo jo kOt zaloSten ostanek divjastva, We
mo, da je straSen kos barbarStva, ne motimo Sc
o zverinStvu, XII je Z MO neizogibnO %spojeno.
Kljub temu ne moreno reel, da hi 10 brezpogoj-
no Y vsakem slu6aiu odprisegli.
Ako hi spoznali, da je vojna edino sredstvo,
$ katerim je V gotovem GaSu mogoce dose6i velik
in resniGen napredek G~loveStva, reSiti svObodo in
u%resniciti ideale, Xxi so vredni zrtev, bi bila pu-
Ska tudi Y nasih rokah bojno orOdie.
Bill so V zgodovini moment, ko je bila Vol
ma potrebna "a boljSo bodoGnost GloveStva. NJ
Jill bilo kdove koliko. VeGinoma so 10 povzro-
cali interest posameznih vladajoGih razredov,
vGasi zelo majhnih krogov, vGasi je bila blaznost
MEN vir.
Toda tudi to pravilo je imelo izjeme. Anne
rika sama je bila dvakrat V taken p~olozaju, ola
lie bila njena vojna resniGna ljudska vojna. In
te hi prisla neizprosna prilika. da hi bio treba
braniti kulturo cd barbarstva, svobodo cd tira-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
BOZtcnO

: podzemcljskimi minami smo virgil eel bata-
lion sovraznikov Y zrak. Hvalitc vsi Boga!
NaSi Srapncli so pokali mad sovraznimi crta-
mi, da so Sc trumoma valjali Y krvi. Ncscljc jc We
like Y ncbesih in ma zemlii.
Pc krutcm boiu smo prcgnali sovraznika il
okopov. Izgube so vclikanskc. Bog ic Z mani.
NaSi aviatiki so lcteG prcko mcsta izmctali
dvaisct bomb, XII so vecinoma zadelc. Stcvilo IL
bitih hi znano, mora pa biti prccci vcliko. Ma
aviatike so sovrazniki strcljali, a Bog Jill j. Gu
val.
Ko smo pregnali sovraznika pc besnem boiu
ia bajonete il ~niegovih pozicii, je bill sneg vsena-
okoli rdeG. Tudi naSa kri ga ie barvala, ali z boz
io pomoGjo je bila zmaga naSa.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

Ma predlog skandinavskih sodrugov sklica.
ma konferenca, o kateri smo sc re zmenili, bo dine
10. januarja v kodanju, ter DO imela pripravlja-
len znacaj.
Skupni odbor skandinavskih strank je po-
slal socialistienim strankam v NemGiji, Franciji,
Angliji, Rusiji, Avstriji, Srbiji, Belgiji in Tur6iji
ter mednarodnemu socialistiGnemu t~ainistvu v
tenn oziru sledeci dopis:
Corona vojna, Xxi traja zdaj re Gez tri me-
sece. Je napravila seveda ma Glane nash strank
globok vtisk, in re dolgo smo Sc vprasevali, ma
kaksen nacin hi Sc mogel temu strasnemu stanju
napraviti konec.
Sklepi mednarodnih kongresov n~alagajo So
cialni demokraciji dolznost, da poseze vines. Ge
izbruhne vojna, da sc cimprei doseze konec. Ker
pa DO mednarodno socialistiGno t~ajniStvo sedaj
tezko v TAKEN p%olozaju, da hi moglo storiti po-
trebne korake, smo obravnavali to stvar ze die
casa V odboru, Xxi so ga "a to dOlocile naSe stran.
Ike V skandnavskih dezelah. Rezultat je ia, da
Sc sklice "a sedaj konferenca zastopnikov IL ne
katerih nevtralnih dezel.
Povabljene so Holandska, NorveSka, Sved-
ska in Danska. Razuntega so kot gostje povab-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

nije, pravi napredek cd reakcije, &c hi bila ia
obramba lie z orozjem mogoca. sc STEER ne hi We
selili, he bi slavili klanja, ne hi razglaSali "sve-
tie" vojne, ali sprejeli hi, kar Sc ne hi dalo cd
vrniti, in skrbeli hi z ~napetjem vseh sill, vkljub
vsem zrtvam, da ne hi tema premagala luGi.
Niti "a trenotek ne bi zaspal razum V preva-
ri. da je vojna kulturno dejanje; ali z vseIn svo-
jim srcem bi bill V taxi vojni.
Ali S sedanjo vojno ne more socializem skle-
niti nobenega prijateljstva. R%azumljivo je, da
Sc socialist onih dezel, V katerih cutijo, Ola so
n%apadeni, udelezejujejo obrambe in Sc upirajo,
da bi Sc razmere Sc poslabSale vsled tujega impe-
rializma. Toda O kakSni ljudski vojni ne more
bti govora, kjer sc koljejo narodi brez svoje
wolfe ma povelje tiranov, IA interese goSpodujo-
Gih.
Med vojno in vojno je razlika. Ia boljSo boz
mo smatrali Sele tisto dobo, ko DO G~lovcstvo toll
ko dozorelo, da bodo tOpovi lie Sc zgodovinski spo-
min. Dokler so razmere Sc tako nepopolne, da
spada vojna med neizogibne 6loveSke uredbe, pa
vsaj ne smemo pozabiti, da je med vojno in vol
10 razlika.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

Med sovrazniki vlada lakota, in vsakovrstnc
bolezni kosc njihovc voiakc kakor travo. Bog jc
"citno mas zavcznik.
Pustlll Smo sovraznika cen rcko, potcm so "a
cell nasi topovi trcskati vanj, prcdcn Sc ic mogcl
r%azviti. Virgil smo ga Y reko. Stoinsto jih je uto-
milo V mrzli vodi. Zahvalili Smo Sc Bogu "a slav-
no zmagO.
no smo naskocili sovraznika z baionctom in
giasnim "Hura, > Sc je IL mesta zaslisal polnocni
ZvOn.
PriSi smo cd polnoGnc maSc. polni svctih Guv-
stew. Blla je prava boziGna noe, tina in mrzla i'm
Jasna. Nacnkrat je zazarclo nebo. To nj bila Sc
Nerna zarja, ncgo pozar. Bill jc krascn poglcd, i'm
nase THE motive so So hvalczno povzncslc k Bo-
gu. Gorelo je sovraznikovo mesto okraj meje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
VOJNA 30 DOLGA.

Francoska 2bornica Sc je seSla. Najvaznej,
Sc, kar Je posneti pc ~poro6ilih o njeni sell, lie to.
ola mora blti svet pripravljen ma dolgotrajno Vol
no, haJtl ia seJa nj kaZala nobenih znamenj til
ste utrujenosti in tistega obupa, o katerem so 60
vorili nemski glasovi.---
70 Sikh S te vazne seize mora Glovek soditi.
Ola je Francija kljub vsem tezkim zrtvam pri-
pravIJena ~boJevati sc do skrajnosti prot men,
skemu imperializmu in da hoGe napeti vse sile
IA resitev svojega demokratizma
Med strankam III Waldo Sc je bill dosegel do
goVor V TEN Zmlslu, da So ne bodo vodile nobene
debate, III tn sc mogle V javnosti napacno raz-
lagatl. Ma ia natin je dobila seja nekakSen slo-
vesen znacaJ in Je napravila velik vtisk. Ne le
da so bile vse galerije prenapolnjene, ampak tu-
I'll okrog palace, V kateri zaseda francoska zbor-
llca. so Sc tlacile ogrOmne mnozice.
Poslanci so bill skoraj polnostevilno navzo-
81. ManJkali so lie tisti, Xxi so ostali ma bojis6u
- nekateri V bojni vrsti, nekateri pa mrtvi. Ra-
Zuh tega so prazni sedezi poslancev Delory. Ches-
qulerre III Boily. Xxi Jill drze Nemci V Lillu DO
Srednjeveski barbarski Segi IA talce, in pa sedez
poslanca P~asapala, XII je y nem$kcm vojncm ujet-
hlstvu. Nsi so socialist.
Mln'Strski p'edsedniL VIviani jc IA zaGetk,l
seJe ostro napadel nemSko Waldo. Slovesno ie
I%JaVii' ia Sc Je francoska vlada do zadnjega ire
h"tka trlldlla, Ola hi bila ohranila mir in da lie
podpIrala posredovanje Anglije, XII Sc lie V ena-
Fem zmiSlr prizadevala. NemSki vladi lie Viviani
oci'al' da Je hotela vojno in da je V prvi vrsti
odgovorna zanjo. Potem pa je iziavil. da Sc bo
franclJa ~boJevala do skrajnosti in Ola ie trdno
preprcana o konGni zmagi.
GoVor ministrskega predsednika je zborni-
ca spreJela Z velikim navduSenjem, katero Sc lie
polastilo tudi obGinstva.
Nj dvoma, da je Viviani tako govoril. kakor
misliJo V sedanjem ~polozaju Francozi sploh.
4\enske cete stole ma francoskih tleh, toda Fran.
coz Sc ne cutlJo premagane, ampak so p%reprica-
III da sc JIM DO posrecilo pregnant napadalca, in
Sc wee da ga bOdo konGno odloGilno premaga.
H. Ma Franciscan prevladuje vera, da more lie
hedVomen poraz nemSkega militarizma zagotovi-
ii bOdoGi mir.
10 m~isljenje, mai zc kdo sod o MEM kakor
noce' mora pregnant vse misli optimistov, XII so
prerokovali, ola DO vojna kratkotrajna. NemGiia
Jc V prVl 1azl prldobila razne uspehc, med kate
rl"i Je glavnl Ia, ola Sc je izvzemSi vzhodno
IrusiJo - vse klanje vrSilo ma nenemskih tleh.
An nobenega svojih sovraznikov Sc nj porazila.
kakor so mislili njeni preroki, XII so raGunali. da
pooo pred limo V Parizu in V Warsaw, da DO Sr-
oiJa pred bozicem cd Avstrijcev okupirana in
angina nevarna ugrozena.
MAJ sc vojna nadaljc razvije kakorkoli. to
Je Jasno, da so ma vseh straneh Sc remap
SHE IN da sc delajo povsod velikanskc priprave
"a nadalJevanje voine, takorekoc "a novo spo.
mladansko yojno.
run francija ne misli odloziti orozja. In
,ako Je Jasno, da ne more biti govora o hitrem
Koncu krvave tragedije. Sc DO teklo veliko krvi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29
D TUcovIc PADEL!

Neliko zalostnih vesti nrihaje sedaj IL kul-
turne Europe o grozodejstvih, XII so jh krstili
"a vojno. Med najzalostnejSc spada ia, XII jo
pravkar javlja Srbija:
V bitvi pri Lazarevcu je padel tajnik srbske
sociallsticne stranke. mas predragi sodrug Di-
nitric Tucovic Cetudi Sc je Glovek re davno
odvadil plakati, hi Sc vendar zjokal kakor otrok.
kdor ga je poznal, sc prime "a glavo in Sc vpra-
suJe, ce je res mogo6e, da ga nj wee med zivimi,
NIGGA, Xxi je bill samO ~zivljenje, samo delo, NIGGA,
Xxi ga je moral vsakdo rad imeti, kdor je prisel z
MIN V dotiko.
Tucovic je padel! Kaksna grozna satira.
kaksna krvava %ironija je to! Do dina duSe pre-
prican nasprotnik vojnega barbarizma, do skraj
nosti dosleden bojevnik roper vojno, Xxi je tako-
rekoc V dezju svinGenk agitiral IA socialisticne
ideale zrtev %vojne!
kaj je incl Tucovic Opraviti z atentatom
ma Franco Ferdinanda. on, Xxi je bill zaprisezen
nasprotnik ve atentatorske taktike in vscga So
vlnlsticnega nacionalizma? Kaj je bill on odgo-
voren "a politiko srbske Wade, on, XII lie spadal
med najodlocnejse nasprotnike PasiGeve in vse
oficielne politikc..
Znano je, kako dosledno so srbski socialist
n~astopali V casu prve in druge balkanskc vojne,
pa tudi lctos, kO je Avstrija napadla Nth deze.
10. I'm zdaj je eden njih najodlicnejsih voditeliev.
tlsti, V cigar rokah so Sc stekale vse nit stranki-
mega MvlJenja. mrtev, ubit ma bojiscu. Ubit
morda cd voJaka, Xxi ga nj poznal, XII nj nikoli
sllsal nJegovega imena; ubit morda IL puske
sodruga, morda IL puSke znanca, Xxi hi 81 popu.
ll lase in zblaznel, ce bi vedel. kaksen cilj 10 "a
della njegova krogla!
kajti onkraj Save in Drine so poznali Tuco.
vica, IN kJer so ga poznali, so ga radi incl!
laka prokletstva poraja vojna!
DlmltrIJe Tucovic je bill izredno nadarien in
izredno izobrazen MOI. VISA veda, XII ie v zvezi
S socializmom, mu je bila odprta. S potovani ie
poznal takorekoc vso EvrOpo. GOvoril lie wee svc-
tovmh lezikov. In ~njegova delavnoss je bila
Velikanska.
IN svojo stranko 81 je pridobil tako velikc
zasluge, da jh nj mogoGe oceniti V kratkem sno.
minskem clanku. Cetudi Sc pravi, da nj nih6e
n~enadomestliiv, DO vendar srbska in VISA iupo.
Siovanska socialisticna stranka bridko obGutila
njegovo izgubo.
Sodrug Tucovic je bill zlasti zagovornik bal.
kanske federativne republike. Incl lie izredno
blster politicen pogled in je dobro razumel. da
sc morejo balkanski narodi lie v TAXI zvezi resiti
tuJega vpliva maj bo ruskega ali avstrijskepa.
Xxi ne pomeni n~azadnje mic druzega kakor nod.
Jarmljenje balkanskih narodov.
Sodruga Tucovica nj veG. Dive voine 10 nre.
bil; v tretJi ga je zadela smrt. Mega, nasepa
"sovraznika," Xxi nam je bill blizji cd vseh Frame.
%Jozefov in Berchtoldov in wee vreden cd vseb
teh roparskih naturl
Tudi tel zalostni misli Sc moramo privad;t;
IN lie spomin moreno ohraniti. NajGastneisi spo.
min!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

Rockefeller hi brez skrbi lahko
plaGeval veliko boljse mezde, ne
90 Jih placuje; lahko hi skrajSal
delovni cas- V vseh svOjih podjet-
jih lahko hi dial vsakemu delavcu
nekoliko tednov placanega dopu-
sta ma leto. Njegov profit bi Sc
sicer nekoliko z~manjSal, toda ne
%varnosti ne hi bio zanj nobene,
Nelekapitalista goni nenasit-
most, da izkoriSta; mali podjetnik
pa je prisiljen, ker ga goni skrb
"a njegov obstanek.
Velekapitalistu prinasa re mno-
Gina tako velik profit, da mu de-
zujc takorekoc denar skozi okno,
tudi &c zelo omeji izkoriscanje.
Mali podjetnik mora do skraj-
nosti izk%orisGati. kajti on mora IL
malcga Stevila delavcev ~izpresati
toliko. da more poizkusiti konku.
renee Z velikim kapitalistom.
kar more ziveti samo cd maj
krutejSega izkoriscanja, to ne
SINE cd izkoriSGanih zahtevati pod
pore in pozrtvovalnosti.
Steer je pa sploh nj pozrtvoval-
nosti, Xxi hi mogla rcSiti poginu
n%amenjena mala pOdjetja, kajti
stotak ne bo mogel trajno konku-
rlrati z miljOnOm, pa maj Sc obra-
Ca, kakor Sc hoce. Pozrtvovalnost
delavcev "a male izkoriscevalce
hi bila blaznOst.
Bila hi pa blaznost tudi tedaj,
ce hi mogel delavec s svojim stra-
DAMIEN pomagati, da hi Sc srednji
stanovi ohranili. zakaj s TEN bi lie
raztegnil svojc stradanje V wee
most.
Mali %podjetniki so nazadnjaki.
Oni sanjajo o p~reteklih cash, ko
je bill mali mojster velik gospod,
in zele, Ola hi Sc vrnili tisti Gasi.
kapitaliste hi odpravili. &c hi
mogli, cato da hi ~napravili ncko-
like korakov nazaj, ne pa da hi
sli naprej.
Delavstvo pa nina prav nObc-
mega razloga, Ola hi Sc vracalo V
preteklost, ampak upira svoje po-
glede V bodocnOst. Pot dclavstva
je pot clOvestva.
Ia pot vodi skozi kapitalizem.
Cetudi poznamo vse njegove gre
he. vendar vemo, Ola je neizogi-
ben. Ce sem osem let star, sem
otrok; &c Jill stejem stirideset,
sem MOI. Ali IL prve dobe V drugo
ne morem skociti, ne da hi bill ne
kaj casa mladenic. Ako posejem
danes pSenico, mi ne more jutri
zrela zrasti seme mora naJprej
vzkaliti, zrasti morajo korenine,
zrasti mora bilka, priti mora cvet,
Sele liz MEGA nastane plod, in tu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-29

di ia mora imeti svoj cas-, da do
zori.
5 Glovekom je prav tako; in $
Glovesko druzbo tudi.
&c vcmo to, III moral bit nasi
mozgani zasukani, ako hi gradili
svoje delo ma sovrastvu do kapita-
listov. liza fevdalizma, liza manu-.
fakture je moral priti kapitali-
zem; brez kapitalistov pa nj ka-
pitalizma.
Cemu hi Jill torej ~sovrazili?
5 TEN nj %receno, da Jill ljubimo.
Sofisti maj nikar ne poizkusajo Ia
kin i%zvajanj. Kjer nj s%ovraStva,
Sc nj treba, da hi bila ljubezen.
Med Mani in med kapitalisti je
BOZ. Ali tukaj ne gre "a oseben
boz. Socialist pray ME ne koprns
pc TEN, da hi sprawl Rockefeller
je, Astoria, Inorganic, Carnegie,
Rothschilde, Kruppe j. t. d. S sve-
ia, temveG jim privoScijo dolgo.
zivljenje in mnogo otrok. S smrtjo
cnega Timed NTH ali pa tudi vseh
ne hi mic pridobili, zakaj ce so ii
ljudje glavni stebri kapitalistiG.
mega siStema, vendar hi YES 81
stem Nth in ne umre z mimi.
Odpravi pa Sc lahko kapitali-
sticni sistem, ne Ola hi moral lie
eden izmed teh imenitnih gospo.
dov izgubiti z~ivljenje. SocialistiG.
ma druzba Sc lahko organizira
kljub kapitalistom, elm dozori de-
lavski razred zanio.
Boz s kapitalisti nikakor ne IL
trpava socialisticnega boja, tenn
wee Je lie MEGA del. V celoti .ie
socialistitni BOZ n~aperjen prot
uredbam kapitalisti6ne druzbe,
XII so gospodarske in politiGne, ter
proti vsemu, kar ~vz2rzuje te u.
redbe.
Tako je mas BOZ namenjen kle-
rikalizmu in militarizmu, ker sta
to diva stebra kapitalizma. Name
njen pa JIG tudi nevednosti, XII je
najmocnejSa podlaga razrednega
gospodstva. ObraGa Sc proti da-
nasnjemu izkoriSGanju, ker jem,
lie to delavstvu moe in sposob.
most Ii BOZ.
Kdor misli, da je oznaGil socia.
lizem, &c pravi, da sovrazijo So
cialisti kapitaliste, je smeSen. Ako
hi bio to sovraStvo vsebina so.
cializma, hi bio naSe delo lahko.
Kajti s~ovra$tvo vcepiti l.judem V
srce nj tezka naloga; to vedo nasi
sovrazniki prav dobro.
Ali socialist imajo mnogo wee
in mnogo tezjega opravka. To
mic ne de. Izvrsili bodo svojo ma.
logo, ker Gutijo v sebi wee moci,
nego mislijo nasi ljubeznivi ma
sprotniki in uceni kritiki.