Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-30
H. Pajer. Praga
KoNSERVATIVIZEM v POLL
TIKI.
(Nadaljevanje.)


Sc nahaja sodobno civilizirano
t~lovcStvo ma razliGnih razvojnih
Stopnjah in radi gospodarske ne
enakopravnosti. Xxi temelji V soda
MEM druzabnem rcdu V necnakih
~livlJenskih raZmerah in ker cd
g~ovarjajo TEN tiniteljem gotova
tuvstva. ideje in n%azori, cato je
toliko socialnih tendenc. kolikor
j. razliGnih socialnih. svetovnih
in gospodarskih nazorov. I'll nazo-
ri So javljajo V politiGnih smereh,
Strankah in strujah.
Use politiGnc strankc imajo
Strcmljcnjc urcditi tlovcSko druz-
bo Pc Svojih nazorih principih in
naGrtih. Ako o~dgovarja kaka "a
dcva TEN q in naGrtom
Strcmi ohraniti stranka zadcvo V
Stanju. V katcrcm Sc nahaja. AkO
ne odgovarja, skuSa stranka stvar
Sprcmcniti, rcformirati ali pa ma
domcstiti $ popolnoma novo V
prvcm sluGaju izkljuGujc strankc
ySak naprcdck cato jc Y dotitni
zadcvi konservativna. V drugcm
sluGaju uaprcdck nj izkljutcn; "a
to So SINE oznaGiti stranko V dotic-
mem v%prasanju "a %naprcdno.
Jasno jc, da MISC Use stranke jc-
dnako konservativnc ali pa jedna-
ko naprcdnc; stranke ST. stopnju-
jejo cd najbolj konservativnc do
nainaprcdnejSc. Cc prcvladujcjo
y stranki konscrvativnc tcndcnce
ic stranka naprcdna. ker dclujcjo
conservative Strankc glavnO
proti rcformatorSkim Strankam,
zato 50 oh jcdncm tudi rcakcio-
narnc konScrvativnc strankc SO y
vcGjl mcri lc rcakcija ma akcijO
rcformatorskih strank. Nsak kOn-
scrvativcc jc oh jcdncm tudi re-
akcionarcc. Ako Sc hoGc uvcljavi-
ii 2 nazadniaSko tcndcnco. Ia Sc
poiavlja vctkrat pri konscrvativ-
nth strankah.
Tipiccn vzglcd "a konscrvativ-
no politiGno smcr nam prcdstav-
liza klcrikalizcm, "a naprcdno po-
litlcno Smcr pa sOcialiZcm. PrchOd
med tcma rkstremOma tvOrijo mai
razlitncjSc stranke liberalnc poll
tiGnc smcri in nastopajo pod mai
razlicncjSimi naslovi kakor: marc
dnO-naprcdna stranak, narodno-
radikalna ljudska stranka it'd.
Neutrality-suspicious. pri tch Strankah
jc to. da Sc imcnujcjo navadno
''naprednc", 90 tudi morrbiti
prcvladujcio Y Nth konscrvativ-
he tcndcncc, kcr zadostujc pri
njih ia naprcdnost vcGinoma zc
goli antiklerikalizem. (Pri mas v
Ameriki svobodaStvo CD Glavni
znaki teh .strank so: zagovarjanje
observation-disclosures gospodarskega
reda, nacionalizcm, Xxi je pri sa-
mostojnih narodih V tcsni zvczi z
impcrializmOm, authorization
in V vcGji ali manjSi meri antiso-
cializcm. Demokratizcm imajo We
tinoma lc ma papiriu in ma jcziku.
Ako hoGc biti clovck doslcdcn de-
mOkrat, ne m biti Same "a for
malni dcmokratizcm, tcmvcG tudi
IA dcmokratizcm ma gospodar-
skcm polju; to pa Jc zahtcva so
cializma. Bit nora toraj oh jed
mem principijclno socialist. IL te-
ga izvira n~ezaupanje liberalnih
clcmentov do dcmokratizma.
Marsikatcro liz med ten strank
jc tczko imcnovati naprcdno po-
scbno, ako prevladujcjo pri Nth
kOnservativnc tcndcncc, Xxi iZkliu-
cujcjo sprcmcmbc in rcformc. ter
: TEN %napredek. cato je nesmisel-
no deliti stranke in rcformc, ter S
tenn naprcdck. Zato .jc ncsmisclno
deliti strankc in posamcznikc ma
cni strani ma %naprednc in ma dru-
gi strani ma klcrikalcc. Ce kdo ne
stoji ma cerkvenih svctOvnih in Ii
vljenskih nazOrih, $ TEN Sc nj re-
Gcno, da sploh nina konservativ-
nih naccl. lie gledc svctovnega ma
zirania jc opraviccno imcnovati
ncklerikalca naprcdnjaka. Tako
Sc lahko zgodi, da je kak klcrika-
Ice boil nanrcdcn. kot pa kak .na.