Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-29

Mednarodno socialistitno gibanjc, XII 81 je pri-
dobilo tai ze pc vseh krajih ~zemeljske oble, je
vGeraj praznovalo pomembcn JUBILEE. Dne Is.
septembra 1864, torej ravno pred petdeSetimi lcti'
Sc je V Londonu ustanovila prva dclavska Inter
Macdonald; Spomin ma to ustanovitev je poSebno
znamenit V Sedanjih cash, ko 81 kratkOVidni. Sko-
dozeljni sovrazniki delavSkega gibanja domiSlJa-
jo. ia jc intcrnacionala razbita i'm pokopana, ko
81 cello mnogim peSimiStiGnim prijatcljcm DELAY
>kega razreda dozdeva, da trumfira SLEPT Sovini-
zrm mad idejo mcdnarodnc SolidarnoSti.
Internacionala, Hi je bila rojcna pred petite
sotimi lett, jc prclivela le nude case. Bila ie y
polagana ma mrtvaSki oder in zdelo 81 je, ia je
tmorjCna i'm "a vsc casa pogrcznjcma Y grob. Y
krizah, Iii MISC prihranjenc nobcni vcliki ideji III
nobencmu Y globoGine zivljenja scgajotcmu 81
banju, j. p%retrpea %rcsnitnc, nude holczmi. Tudi
danaSnja doba j jc SOvrazna, i'm c%vropSka vojna
je ucdvomnO Strahovit udarec IA dclavski bOj
Toda odkar ~obstoja, so Sc njcnc korcnine tako
~razpletlc, zajedle Y zcmljo in utrdilc. da j. ne
izruje noben vihar.
Nismo otroci, da hi varali SAM Srbc. i'm dobro
VemO, ia je prizadcla VOjna dclavskim orgauiza-
cijam zc vcliko Skodo i'm ola jim prizadcuc tuiu-
tam Sc veGjo. Ncmo pa tudi, ia me- more DELAY
>tvo wee pogrcSati mednarodnc vzajrmnosti, in
&c hi vstale proti njci Use sovraznc Silc tcga >vcta,
hi Sc internacionala dviguila ; tenn Vc5jo moGjo y
vScm svOjem vcliGanStvu, da iZkrci dclavstvu
presto pot do Svobodc cez Use zaprckt i'm ovire.
NaSc znanStvcno utcmcljeno prepricanjc. da
uravnavajo razmcrc vSc ~zivljenjc GlovcStva. in da
igrajo V TEN goSpodarSkc razmere najznamcnitci-
so vlogo, mas Uci. da je bla tudi interuacionala
plod potrebe, XII jc moral vzkliti. ko so razmcre
dozorele zanj. Ljudjc. XII 81 10 uStanovili. pa so
bill 1.-Two orodje razmcr.
PrctcklO Stoletic Sc lahko oznacujc "a dobc
i~zrednega gOspodarskega razvoja, XII ga j. pospc-
SpNol 1o tlni pnzaSlSap ,,u,.J.l ,.6,;l-. T.
velika francoska rcvolucija. Y katcri je delavstvo
prclivalo Svojo kri "a osvoboditcv burivazijc. j,
lmela Svoje wire Y goSpodarskcm preobratu. Xxi ga
jc povzrocil zacetrk Strojne. industriiSkc pro.
dukciie.
V drugi poloyici 10. stoletia pa Sc ic go>po-
darski razvoj nciZncruo ~poSpeSil. Mogocno 81
ma To vpliyalc lclcznicc, Xxi so zblizcvalc dc5cIc
IN marodc, o%mogoGilc promct. o katerem ST dotlci
mn moglo %Sanjati, UStvarjalc move zvczc in odpiral,
move trgc. Produkciia blaga nj hila wee omcjcna
ma domato porabo, t|rgovina jc za6cla oSvaiati
Nvet, d%otedanja p~rckomorska kupGija So ic "a
IdcIa malenkostna y primeri L moInostjo novcga
prometa 5 pomOGjo parne sile.
panic ma ogromne dobickc jc cudoyito OIL
WHO Spekulativncga duha. PriGclo ST ie mrzIiGno
i'hnIcno tekmovanjc, Y katcrcm je izum slcdil
Aumu. ' delavnicc IN tovarne so ~prihajali now
stroll, XII so - zlasti "a tedanje case opravliali
cudele. Rokodclstvo Sc jc morale vprico tc ne
vzdrzne konkurcncc umikati, armada dclavccv Sc
j. mnOzila.
MogoGni gospodarski razvoj nj mogcl ostati
brcz vpliva ma politiGnc razmerc. Pc Evropi ic
Niadaia reahcija. Use r~evolacij, l,ta 1SiS. 50 BIZ
pobitc V Parizu in ma NcmSkem, Y Avstriii. ma
ogrskem, V ltaliji Ozivlieno gospodarstvo pa ic
zdramllo one, ki so Y novih razmerah naiveG tr.
pcll; delavci, Xxi so moral najvcG doprinaSati "a
gmotno okreptanje burzoaziic, pa so bill naiboli
odrivani od pogrnjene mizc in plaGevani 7 borni.
mi drobtinami, so obtutili jarem in uporni duh
med mimi Sc j. oglasil, zahtevajoG Glovcsko do.
stojanstvO.
Ma NcmSkcm so naSli agitatorii. med mimi
lIasti Ferdinand Lassalle mogoGen odziy Razvilo
Sc je znamenito gibanje, ustanovilo Sc ic splosno
nenSko delavSko druStvo, priCeli so So boil N
NpIoSno volllno pravico in "a svobodo della. Il
Nemtijc jc valovjc butnilo Gez meio Y Avstriio