Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-26

' ~ ''DiOhd IdbTlhd. LdtO XII
puJe llvila. AngleSki zemljepisec
kavenStcIn Je cenil vSo IA kme-
tIJo rab!jivo zcmljo ma naScm pla-
n"tu III Size plodovitc az milijo-
nov kvadratnih kilometrov. SO
mlJonov k%vadratnih kilometrov
Stepc IN 10 miljonov kvadratmih
kllomctrov puStinje. Plodovita
zemlJa prehranja - ljudi. stepa
I. puNtiuja u cloveka ma kvadrat-
mem kilometru. Tedaj .je mogoce
p%rezlvcti SO miliard ljudi. Lc-
Ia 1871 Je bilo re IL. miliardc lju-
di ma Svetu. Ako vsakih 10 let
So dorastc. jc Y letu pop ze d
mlllard lJudi, - kar Jill wee pri-
de ma Svct. ne more Zivrti. -
Opprnheimcr poda tcmu na>proti
drugl raCun. Clovek mora. da So
lzdrIujc vSako lcto ~ funtov be
Jake lEiwcis>l poicsti. II kva-
dratncga kilometra poljcdclske
zemlJe jrmljc >rdai pray inten-
zlvno proizvoianjc 100000 fun
toy bcljaka in k~vadratni kilome-
ter polJrdclskc zcmljc hi mogrl ne
Same -. ampak 1000 ljudi rrditi.
In tako hi ma vsc.i poljcdrlSki
zemlji lakho Zivclo 22j miliard
Judi. Take ~Stcvilo pa hi Srlc do
r~aScalo do lrta 5000. In tedaj mi
Sli Oppenhrimcr. da ~ nj treba
hltI y >krhi IA pr"livljeuie ljudi.
SO pa tudi pripadniki Malthu-
Sovcga mncnja III novodobni IL
cenJakl. kakor u%citeli n~arodnega
goSpodarStva Adolf Wagner. XII
poglcduJeJo %vpraSanJe prcoblju-
drnJa zcmlj e IL tega %StaliSca .da
ne hodo zgolj induStriclni narodi
moglI vec razpeCavati SVojlh in
du>trIclmh proizvodov pc drugem
Svetu .kcr bodo povSod ljudie i
nell SvoJe indu>trijc: vSako zbo-
lJ>anJc dcIavnih pripomockov So
nitro raz>irIa pc vSem Svrtu Nal
thus mlSli ma neSoglaS.jc mel twill
Ill Stevilom ljudi. Wagner ma ne
soglasje mel obrtnimi proizvodi
III mogocnoStjo prOdaje istih. Wa
gner imenuJe preobludenjc pc
MalthuSu absolutno. ono katero
on miSli, relativno preobljudcnJe.
A%bsOlutno preoblJudenje Oznacu-
j. Wagner kot neoZdravljivo pri-
rodnlm potion. relativno pa ozdrav
1.-Two. To je nesoglasje. Hi lc more
nckaj casa trpeti. Ali to nesogla-
sic lahko vrIe wee milijonov de
lavcev IL rednega nasitenja, pre-
wee Jill j. potcm pr mizi doticne-
ga induStrielnega naroda. Open
helmer ugovarja proti tenn mne-
nJu. da j. process, Hi Sc je vrSil
vIdno Y zadnjem Stoletju le ma
dalJeVdnJc proccSa, Iii So le Zacel.
ko je nehalo naturalno gospodar-
Stvo. so mesta naStala. upeljali
kmeti Ill meScani vecjo delitev de
la. lie prvi meScanski obrtnik Sc
j. zavezal 5 Svojim odjemalcem
kmetom neko skupno gospodar-
StvO. IL tega so nastale zveze V
vecJem Okvlru. V vecjem teritOri-
Ju in IL tega j. nastala zveza
do narodnega gospodarStva. Di-
ie~renclrala 50 Sc posameZna della
III zopet integrirala III zdaj " do
SvetOvnega trga, Svetovnega go
spodarstva. Y TEN svetovnem go
spodarstvu so nekateri narOdi ka-
kor Anglezi. Francozi - Nemci
ze sokraj le mcScanSki obrtniki.
nJlhova mcsta ~postaJajo grOzno
vclika. tako da Sc ze rcce. da so
cele dezele velika mesta. to il ia
Xxi gospodarski %stvOri, XII izvazu-
Jejo obrtne proizvode in uvazuje-
10 zivila. London .je brojil leta
1877 lie 1920 prebivalcev. zdaj
brOji preko milijonov l.judi, Ber-
lin leta 1S31-1SSS-220!000 -
zdaj skoro 4 milijone. V pre.js-
Nth cash je vsaka vOjna povzro-
Gala lakoto, prejSnji meScani so
stradali, ako je V okolici kaka IL
ina kmetu vse vzela. Zdaj je pre-
skrbljenje Z twill lahko. Promet-
M Sra1St,.o or ooJa; vclaJ unnro