Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-06
NaSa Stara dOmOVina.
NASA STARA DOMOVINA.
Balkanci mai sc tepol

INV IbiliNN Ips Phh'Nl ob "a '
Crnogorci. PoizkuSi TurGi.je, V ka-
teri je bill start Kjamil paSa pod
lcgcl fanaticncmu temperamentu
Enver bega, da hi p~ripravila svo-
10 vojsko do ofenzive pri Cataldzi,
so Sc ponesreGili. TurGija je pod
pisala londonski mir.
Medtcm Sc je poslabSalo raz-
merle med Srbijo in Bolgarsko.
Tudi GrSka, XII je pridobila veliko
wee ozemlja, nego hi bila mogla
prlcakovati, pc mcrilu svojih u
Spchov in pomOci,k so jo zavezni-
ki imcli od nje,si je zazclela Sc wee
in hi bila rada prOfitirala ma ra-
Gun BolgarSke. Ia pa je bila sti-
ski tudi zaradi Rumunijc, Xxi .je|
le od ZaGctka balkanske vojne
z~ahtevala kos bolgarSkc zemljc
kot "odSkodnino" IA to, ker Sc
jc Bolgarska poveGala Y Traciji
in Macedonia.
Med Srbijo in BolgarSko je bill
dogovor, da sprejmcta razsodiScc
ruSkcga carja, Ge ne dosczcta Spo-
razuma. Tako poSredovanje V ka-
krSni koli obliki, bodisi direktno
razSodiSGe ali pa konfcrenca bal
kanSkim miniStrSkih prcdSedni-
kOv Y Pctrogradu, hi bilo lahko.
zavarovalo mir ma Balkanu, Iii so
"a lclclc vSe velcSile.
Ena vlada pa .ic bila, XII 81 ga nj
zelcla AvStrijSkal Ma Dunaju so
komaj takali, da 81 plancjo zavez-
nlki Y laSe; hotcli so. da hi Sc bal
kanski narodi Sc bolt oslabeli. da
hi izkrvavcli in da hi Sc potcm du-
najska roparska diplomacija lah-
ko L mimi igrala kakor hrustova
hci 5 pritlikavccm kmetom.
Avstrijska diplomaci.ja je ne
p%renehoma intrigirala V vsch bal
kanSkih spletkah so bill njcni pr
sti. Avstrija jc podpirala Rumu-
MILO, obcnem je p~rotezirala Boil
garsko. Lagala pa Sc je povsod.
vSe j. hotela voditi "a nos in 1--WE
ljavljati je hotela ma Balkanu IL
Sto podlo politiko, XII jo vodi YES
cas- donna PrepreGiti slogo in spo
razum, naSGuvati narod prot
narodu, drzavo prot DRAW.
Prva balkanska zveza .je bila
Avstriji najhujSi trn V peti. Cetu-
di to Sc nj bila TAXA zvcza, kakr-
Sno %zahtcvajO balkanSki socialist.
Je vendar pomenila velik napre-
dek. Sporazumne balkanske drza-
We, katcrim Sc ne hi bilo treba ba-
ii |vzajemnih konfliktov. hi Sc bile
Z zdruzenim delom lahko gospo-
darsko in kulturno r~azvilc ter re-
Slle tujega - avStrijskcga i'm ru-
Ske"a vpliva. MogoGe hi bilo. da
hi Sc bila zvezi pridruzila tudi
Turtija in Albania. in tako hi hi
Ii vsi halkanSki narodi dobili pod
lago "a mirno delo in "a prcporod
in naprcdck.
PRAY tega pa Avstrija nj hote
la. Najbolj jo je bodcl napredek
Srbije V oGi. NamcStO da hi bila
svojim jugoslovanskim narodom
omogocila Svobodno politiGno xiv
ljenje ter goSpodarski in kulturen
razvoj, pa : TEN pokazala. da Sc
j nj trcba bait tckmovania Srbi-
jc, 81 jc vtcpla Y glavo. da mora
biti Srbija ponizana in ukroGena.
Naiprcj jc mislila to doseGi T.
bolgarsko krvjo.
PoizkuSi posrcdovanja med Sr-
bijo in BolgarSko so Avstriji silno
kvarili apctit. Ncdvomno je, da ie
dunajSka diplomacija naporno
vplivala ma Fcrdinanda Koburza-
ma in jezuitsko izrabljala njegovo
goroStasno tastihlcpnoSt, XII mu
Je pritaravale SAME o balkanskem
carstvu in o n~asledstvu Simeona
Nelikega.
Dognano ie, da Sc jc bolgarska
vlada trudila "a ohranitev miru.
Tudi PaSiccvo ministrstvo 81 ic
prizadevalo V tel smeri. Bio je zc
skoraj gOtovO, da sprejmeta ODE
draw DotropradSko poSrodovo