Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-29
LetO (VOl.) TX.
''zedinjene drzave evTOpSke"

da bi postavile kolektivizem ma mesto kapitalizma
in dale svetu tudi politicno obliko, XII bi Sc vie
mala novim gospodarskim zivljenje jem. Ce bi bi.
la sila internacionale re tako mogocna, bi
daj cloveSka kri namakala evropskih poljan
Kolikorkoli more meti SocialistiCno mirovno
posredovanje uspeha, ne bo sedaj realizirala
koncnega socialisticnega programa E .ropi
Ali ma drugi strani 81 tudi mic pomagamo
lepimi besedami bratstvu narodov in medina.
rodni sodarnosti, doIler vidmo, da imajo OBJ mi.
htarlzem oprti monarhi Sc toiko avtoritete da
cello nasprotju z mescanslim misljenjem lahko
absolutisticno besedo razprSe vso idejno wa
Jemnost, izpremene prjatelje in sodruge strelja.
joce in sekajoce sovraznike in pozeno mil one ka.
kor crede brez volje in misli klavnico
Ako sc Evropi sklepa mir, je treba mislit
tudi ma garancije MEGA trajnost In Ce tudi
vemo, da nj brezpogojnega jamstva zoper krvave
spopade, dokler vlada kapitalizem lSer sc njego.
VEN sistemu venomer porajajo nasprotja, Sc mo-
ramo vendar potruditi, da ma ajdemo "a mir moe.
nejso podlago cd sedanje, kakor priporocamo de
lavcem strokovne organizacije in zahtevamo cd
draw socialno reformo, dasi vemo da to ne resuje
socialnega vpraSanja.
Vojna unicuje fizicno in moralno proletariat
in jemlje armadi svobode njene bojovnike zdravi
razredni egoizem nam torej veleva, da zabranju.
Jemo vojno, kolikor nam lie moci dopuScajo.
Ali sedanje kanje je najxgovornejsi dokaz
da )e ticala dosedanjih evropskih razmerah mai
vecja vojna nevarnost. Vs poizkusi pacifistov,
razsodisce Hagu in mednarodne pogodbe MISC
mogle prepreciti ognja. In prepreciti ga tudi
oodoce ne bodo mogi, ako ostane Europa smo.
dnisnica in so bodo iskre kresale noGindan
Uspesneje bi Sc dal mir podpreti ma razne ma
cine. 1zrecena pa je bila tekom vojne beseda -
vseeno cd katere strani - XII ina veliko notranie
veljave in zasuzi resno vpostevanje prav cd soci
alisticne internacionale.
"zedinjenih drzavah evropskih' je tudi
tn ie elo rfo,
dokler Sc MISC sprozile puske. Odkar prestopajo
mllonske armade meJe drzav, pa nikomur vec
ne zdl Zprememba evropskega zemlj ljevida memo
COCA in neverjetna. Ako bi Sc vojna doyrsila do
zadnJega konca, do popolnega izcrpanja in pora
"a te all one stranke, ne b nhce cudil ce bi ce
lie drzave izginle, ce bi Sc veikani skrcili in pr
thkavci izpremenili velikane
takh razmerah dobivajo tudi radikalne iz
premembe konstelacije prakticen pomen in Ze
dlnJene drzave evropske Sc prikazejo kot realna
moznost
S tako idejo Sc je vredno baviti zaradi tepa
ker bi ME uresncenje odstranilo cello vrsto snow
IL katerlh Sc porajajo konf1kti In ker Sc je soci
ahsticna stranka polotila posredovanja "a mir. ie
tudi ona prvi vrsti poklicana, da razmotriva
pogoje, OBJ katerih bi moglo biti memo delo uspes
no in uspeh cim trajnejsi
Ne vemo Sc, ce bo kongres, XII ga priporoSa
amerlska stranka, mogoc; ako Sc snide, ne yemo
o w ihosel realArau svoJ namen Gotovo pa ie
da more edino socialisticna internacionala neko
notranJo upravicenostjo upati v uspeh Kaiti ce
nj mogoce IL ljudskih mas izvabti moci. XII ustavi
klan,e fedaj je nj mixer Da svetu in tedai ne bi
ostalo mic druzega kakor cakanje ma tisti konec
kl mora priti prejalislej, tudi ce traja vojna tr
leta ali pa Sc die
Prav ia pozicija internacionale il pa dale ne
lie pravico, temvec il cello Malaga dolznost, da Sc
pobavl problemom in mu seze do dna Tudi ce
nJeno prizadevanje potem ne rodi popolnega uspe
ha, mora vendar imeti clj
TAX cilj bi bile Zedinjene drzave evropske
Lahko 81 je misti tako zvezo razlicnih oblikah
Ali to je postransko Glavno je to- da ie praktic
no mogoca in da bi precej radikalno odstranila
cello Vrsto nasprotij XII doslej vedno daiala DO
tuho militarizmu in trajnim pripravljanjem "a
voJno povecavala vojno nevamost
Ako smo prepricani, ola oborozevanie ne va.
ruJe miru temvec ga ugrozuje moramo spoznati
da bi lie TAXA odstranitev nasprotii kakrSno hi
involvirale zediniene drzave evropske, omogocila
praktlcno razorozenje. Podaljsanie dosedanaie
ga stanJa pa bi nujno morale imeti nasproten uci
nek zlasti dokler nj socialna demokracia DO vsei
Evropl dovolj mocna da bi mogla prepre6iti do
voljevanje in realizranje vojaSkih kreditov.
zedinjene drzava evropske bi, tudi ce ostane
10 monarhicne, hote ali nehote zblizale narode in