Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-10-16
Metal XXIII

dNdl lAAlO Ntll ~ AtbAliNC = ~
mas svarbiausios Belgijos tvirtO.
YES Antwerpeno, kur is Brussels
buyo perkelta sostine. Vokiecial
Antwerpenq paeme spalio II d.,
ego po pietQ. Mu5iuosc, YER
liant fortus, kaip is Londono
garsina, vokicciai nuzudG $4,000
karciviu Tarybas apie ml"sto
pasidav,mq yedC nicsto ma.oras,
mes kariumenc pirma pasitraukc.
KaraIius yra pric armijos, o ka-
ralienG Anglijon i5keliavo. Da-
lis bclgq kariumenes, tame If bu-
vusi Antwerpene anglq kariume-
ne, perejo Hollandijos rubeziq If
ten tapo nuginkluota. Manoma,
kad jvairiose victose Hollandijon
per5jo apic 10000 belgq ir anglu
Holandijon persik6l6 If didesnG
dalis Antwerpcno gyventojq. XII
ia 81 dalis belgq kariumenes, ne
zinia vienoll kick kareiviq, pasi-
trauke pietq link. Ia dalis, ma
tyt, nori prisigriebti pajuriais
Francuzijon, ncs pajuriuose vo-
kieciu nera.
Belgg kariumcne, pasitraukda-
ma, tvirtoves fortus su dinamitu
iSgrioyG, o deganti miestq paliko
vokictlams. Vokieciai, miestan
ineje, pirmiausia griebesi gaisrg
gesinimo. Ant miesto uzdejo
kontribucijq 100 milionu doliariu,
tik kaszin, ar isnaikintame mics
te yra tick pinigq. Visos val
dzios istaigos tapo Havre'an per-
keltos, ten, turbut, pergabeno ir
pinigus.
Uzemes Aatwerpena vckieciq
generolas Beseler iSleido gy-
ventojus prokliamacijq, kurioj jie
raminami, jog pergaletojai jiems
skriaudos nedarys, nelies jg nuo-
savyb6s, jeigu gyventojai uzsilai-
kys ramiai, nerodys vokieciams
neprielankumo. W prasizengi-
mus gyventojai bus baudziami
sulyg kares laiko tiesu. Best
prieSindami pergaletojams, gall
uzsitraukti miesto iSnaikininlq.
Siuom kartu vokieciai mieste ne
naikino istorisku triobq If dailes
bel mokslo rinkiniq, kaip tai dare
Louva;1. Liege il Rheims. Ma
tyt viso svieto panieka del naiki-
nimo tokig istaigq, Okla W lie-
ciai uzsitrauke, nepasiliko be pa
sekmiu, nors vokiSki 1aikraSciai
sukauja, jog nereikaluja viso
svieto paisyti, mes kares ved6jai
atsako wien prizes savo tauta ir
ciesoriu. Bet jeigu Vokietijos
valdzia uzsimanytq pildyti laik-
raSciq tokius patarimus, tai ir
visions vokieciams, kurie uz sa-
vo brutaliskumq visur yra ne
kenciami, gal labai blogai at
sicitq.
Karalius ir visa valdzia is Ant
wcrpeno zadejo keltis ] Ostend.
Ten dabar traul<ia vokieciu ka-
riumene If tq miestq greiciau,
regu Antwerpenq gales paimti;
todel Belgijos sostine reikejo per-
lelti i Francuzijos miestq. Vo-
kieciai jau traukia Ostendan. Jic
pa6me jau miestq Gandavq.
Paemimas Antwerpeno parodo,
kaip menkq verte $iuose laikuosc
turf ir druGiausios tvirtoves.
Antwerpenas buvo laikomas ne
iveiklamu, o vienok vos dvi sa-
vaiti islaike dideliq kanuoliu
bombardavim9. Tas sunkiasias
kanuoles dabar vokieciai sinncia
prie tvirtoves Verdun.
Puolimas Antwerpeno Parry
ziuj didelio ispudzio nepadarc,
nes to laukta; todel puolimas .tos
belgu tvirtoves netures itekmes
ant tolesnes kares. Rods, vokie-
CLANS atliko 100000 kareiviu, ku-
rie prizes francuzus gales but pa
sipsti, jeigu kas daugiau karen
nelsikis, bet tie kareiviai votie-
CLANS pergales nesuteiks. Prize
singai, Antwerpeno paemimas pa
kels dvasia anglu, kurie Xxi siol
memorial kariumenen stojo. Ang-
liza zada pastatyti dar 2 milionu
kareiviu ir Antwernena a+oo,+;