Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-07-10
POLITISKOS 1INIOS.
AUSTRIA.

tcrs tapo palaldotl seinyhos ka-
puosc. Kunus, atgabentus is Sc
raievo Vindobonon, nulydejo /
ciesoriaus rumo koplyciq If ten
kardinolas Pifil atlaikc misias.
Koplytioj buvo senelis ciesorius ir
naujasis sosto ipedinis Karolius
FranciSkus, taipgi atstovai kltq
krastu. Vokietijos cicsorlus, nors
kctino laidotuvcsc dalyyauti, bet
paskui atsisake Austrijon keliau-
ii, nes, kaip sako, nepanorejes po
tokiai nelamei vos pasitaisusl Sc
nell varginti; delto ne
dalyyavo laidotuvese If kit val
donai; taip bent valdzios laik-
rascal garsina, o istikro gi, ypac
Vokietijos ciesoriq, nuo keliones
j Vindobonq gal sulaike baime.
Laidotuvese, zmoniq susigrudi-
muosc visokios veisl6s tamsios
doros zmon6ms pasitaiko geresne
negu kur kitur proga ispildyti sa-
vo tamsius mierius, o Vol<ietijos
ciesorius Austrijoj turf daugiau
DrieSu neou kOks kitaS ValdOnaS.
Esant HUMANS koplycioj, uz-
mustus atlanke tukstanciai zmo-
niu. Kuno moters uzmusto ku-
nigaiksGio ceremoniju priziureto-
as nenorejo leisti koplycion, mes
mat nekaraliSkos gimines. Rel
30 net senelio ciesoriaus isikiSi-
10.
Po baznytiniu ceremonijq Sc
suo uzmustos kunigaikstienes at
vede koplycion trejata kunigaik-
sGio vaiku, kurie apkabino tevq
karstus taip drutiai, kad jp nuo
ten nuvesti nebuvo galima. Nuo
vaikq ant karstq buvo padeti du
baltu roziq vainikai. Kunai su-
deti s;dabriniuose karstuose su
auksiniais pagrazinimais.
Naktvi kunus nueabeno ant ge-
lezinkelio stoties If iSgabeno /
Amstetten, kur yra kunigaikScio
Seimynos kapai.
Lake ceremoniju ciesoriaus ru-
mo leoplyGioj zmones rinkosi prize
sails Serbijos ambasadQ ir kele
nepfielankias serbams demonstra-
cijas. Serbijos ambasada if kon-
suliatq apsiaute policija, kuri mi
MONS neleido perarti prieiti.
Atkakus traukiniui ant paskuti-
mes gelezinkelio stoties, uzstojo
audra ir smarkus lytus, todel
karstus reikejo vidun stoties su-
nesti If ant grindq sudeti If lauk-
ii audros pasibaigimo, mes del
didelio lytaus toliau nebuvo gall
ma lydeti.
Del uzmuSystos Austrijoj kila
serbq nekentimas, zmones kelia
neprielankias demontracijas ir
musa serbus. Smarkiausios prizes
serbus demonstracijos buvo serbp
katalikq apgyventame mieste
Agrame, kur uzmusta dikciai SER
BIZ, kol kariumene If policija riau-
sininku nesuvalde. Is Bosnijos
ir Hercegovinos iSvijo visus SER
biskq laikraSciq reporterius ir
daug serbu, Marty serbiskq patrio-
tiSkq draugiju.
UzmuSejai, nors iSpradziq gy-
nesi ir pasakojo, jog viens kito
nepazista, dabar pasakoja, jog
prie sukalbio prigulejo daugiau
zmonip, iSdavineja buvusius drau-
gas; daro mat, kaip visi menkos
doros zmogzudziai. Suimtieji uz-
muSejai pasakoja, jog bombas (jq
sukalbininkai turejo mat If dau-
giau, ne viena) ir revo1veri, kurio
suviai uzmus6 kunigaiksti If 10
moterj gavo is Kragujevaco ar
senalo, taigi is Serbijos valdzios
istaigos, todel Austrijoj speia,
jog uzmuSysta atlikta su zinia
Serbijos valdzios, 0 il surengta
Rusijos, kuriai uzmuStas kuni
gaik5tis, kaipo energiSkas ir pla-
tesniq paziuru, besistengiantis
sutverti pietiniu .slavu federaty-
viSk9 vieSpatija, stovejo ant ke-
Ito, mes Rusija prize progos nori
visa Balkanu Pussali paglemzti.
kol ten tautOs tarp saves edasi.
padaryt tai, remnant viena kur-