Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-13
o B oRGANIZIRANJA.

John b. Densmore, sOlicitator
vladnega delavskega oddelka, ka.
teri je pred nekaj dnevi skusal
prepriGati trdoglave lastnike rud.
nikov V gornjem Michigan, da
zivimo V 20. stoletju, a nj jih mo-
gel prepri6ati, je - kakor trdi
dnevno casopisje 49, kontno izja-
vii "Da so operatorji pametni,
hi sedaj PRIMAL unijo in S TEN bi
sc izognili bodocemu boju, XII DO
V gotovem 6asu brez dvoma sle-
dill sedanjem. ako rudarji izgube
prvi Strajk. Enkrat bodo opera
tori moral priznati unijO in 6im-
pref to storijo. tenn boljSe ie "a
ME. BodocnOst delavcev je V or
ganizaciji."
To so pametne besede. Vidi Sc,
da je Densmorc dober opazovalec
razmer in kot tax mora izvajati
zakljuGke, XII s~oglaSajo , zaklju-
Gki bojevnikov "a dclavSko orga-
nizacijo. Vsak treznomiSleG opa-
zovalec danaSnjih delavskih raz-
mer y SpioSncm, kateri nina pred
Sodkov i'm kateri hoGe Bit V resni.
ci nepriStranski. mora priti ma to.
Danes zivimo dobi organiza-
cijc. kapital je malone zc YES or
ganiziran, Kapitalisti Sc naravno
ne organizirajo radi SpOrta niti
radi zdravja drugih ljudi. temveG
radi Svojih koriSti. Kapitalisti vi
dijo in znajo. da imajo skupne ko-
riSti in ia tc Svojc koristi mai
laglje branijo in ScitijO. ako sd
trdno organizirani. Zato So dru5i-
jo Y trustc. KdO Jc dial kapitali-
StOm pravo organiziranja? Dala
Jim "a je potrcba pc Samobrani in
samoohrani. GoSpodarski razjov
jc unitil start Reimbursement SiStem
malone ma niGlo in kapitalisti so
Vsled lastnih koristi prisiljeni. da
Sc organizirajo.
Delavci Sc MISC vsi organizirani
lzmed pctnajst milionov ameriSkih
delavccv jc organiziranih kOmaj
diva miliona in nekaj Gez Y stro-
kovnih unijah. Ogromna vccina So
torej nahaja Sc Y divji konkurenci
konkurenci, katcro razlaga znani
Mitchell takolc: vSak sam Ease. a
vse drugo maj hudic vzame. Ali
ia vccina DO cnkrat manjSina.
Delavstvo vedno bolj spoZnava,
da je organizacija dclavccm ray
no tako potrebna kakor je kapita.
liStom. KakOr jc Silila potreba
k~apitaliste, da so Sc zdruzili V
truSte. ravuO tako sill ista potre.
ba delavcc, da Sc ZdruzijO V unijc ::
sill Jill potrcba po samoobrani in
samoOhrani. Seveda. k~apitalisti
MISC vprasali nikogar, najmanj pa
delavce, ce Sc smejo organizirati
V trustc ali ne. Nasprotno pa ka.
pitalisti sovrazijo delavskc orga.
nizacijc. To je razumljivo. Kajti
V interesu kapitalistov jc. da Sc
delavci vedno koljejo med seboj,
da so neslozni, ker ma Ia nacin jih
lahko izkoriscajo kolikor Sc jim
pOliubi. Kakor nitro so pa delav-
CT organizirani. imajo moe in kot
taxi sc ne dajo wee tako izkori-
Seat.
Toda delavci ne smejo vpraSati
nikogar, najmanj pa kapitaliste,
dee Sc smejo organizirati ali ne.
Delavci imajo ravno to pravico do
organiziranja kakor k~apitalisti.
&c zadnji trdiio narobe - kar Sc
tudi gOdi - potem so nasilniki in
krivicniki. Cimprej bodo delavci
organizirani V celoti ma industri-
Jelncm in V vetini ma politiGnem
polju, TEN pref bodo zadobili mir
in blagostanje. Cimbolj DO rasla
delavska organizacija. TEN vecji
DO razredni boj med delom in ka-
pitalom. In elm vecja ter mo6nej-
Sa DO delavska organizacija, TEN
laglji DO BOZ "a delavce. Kadar
bodo delavci moGni V organizaciji
ne bo treba Strajkati; delodajalci
Sc bodo zhiraj bolj in bolj o~zirali
ma zahtcvc delavcev. re danes ic