Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-25
A

Sevne suznosti. ZapOstavljene
ljudske mase stremijo pc gospo-
darski, socialni in pravni enako-
sti. Cetudi nina gibanje mas we'd.
no i'll povsod cnake in jasnc OBJ
like, pa jc vcndar razumeti, ola
zaSlcduje proletarSki svet ellie C.
nakoSti enakosti V pravicah in
dolznoSti. ker pa WISH sloji zati-
rajo in ovirajo prObujanJe izstra-
danega in zanemarjenega ljud.
silva, Sc poostruje razredni in So
cialui kontrast med nasprotujoca
81 delavSka in kapitalistitna sve-
tova. BOZ zavzema elm dalje bolt
~ostrejSe in jasncjSe oblike. Raj
redi Sc strnejo in konstituirajo.
ZnaGaj i'm cilji boja p~ostajajo po-
polnejSi in izrazitejSi. SploSni
kulturni. goSpodarski in polititni
razvoj druzbc p~oSpeSujc probuja-
ME in cmancipacijo delavstva.
Uradna zgodovina, XII nam DO
cato pripOveduje o vojuah in bo-
jiS6ih, o podjarmljcnju narodov
in oSvojitvi tujih dezela, ne ONE
MIA razredno gibaujc, Xxi Sc pc,
javlja in razSiria Skoz StoinStolct,
ia. TUdi zgodovina kulture nina
bcScdc "a ~razvoj, Xxi ST. izvrSuje
ncizogibno v tloveSki druzbi. SO.
cialna zgodovina dclavSkega 81
banJa Sama pripovedujc o stran.
kah in teznjah, o ~polozaju in
Strcmljenju ustvarjajotcga raj
eda. PoGetki dclavSkega gibanja
SO zahtcvali mnogo zrtcv. takojS.
njih uSpchot skoro nj hilo. Padle
50 n~eStevilnc zrtve. Porazcui so
bill prvi bojcvniki ljudSkc SvobO-
de. Gibanje mas nj privcdlo vedno
do zazeljenih realnih rezultatov.
Ali tczavni boj je uStvarjal amo
zaupanje i'm SamozaveSt mase. SO
lidarnoSt j. prevevala dclavSke
duSc. JaGila Sc jc moe skupnosti
in enotnoSti. Ideal svohode in
pravicc jc razvnemal razum in
srce mnozice. Razredni zna0aj Sc
jc poglabljal in izpopolnjeval
Neki nam g%ovOrijo o puntih kme,
TOW. o hereticuih rebelov. o bojih
srcdnjeveSkih avtonomnih obGin.
ldcje, XII Sc Jill predstavljamo kot
sad naj~novejsega ease, so zc v
dawn preteklosti delovalc in raz.
Sirjale 6lOvcSko prcpricanje. Ne.
zrclosti taso"-, spcciclne tcdanje
razmere in zaradi teh sp%eciclnih
razmer onemOgoGeni smotreni i'm
disciplinarni boz, so bile ovirc
vctjcmu ~razvoju dclavstva.
Glavni pospcSevatclj Socializma
in razrednega boja je pa kapita-
lizem. Z veGjO izrabo produktiv.
ne moti proletarijata je kapita-
lizem utrdil V ljudstvu zavest
vrcdnoSti in koristi proizvajalcc".
Tchnika in znanstvo sta pospeSe.
vala izobrazbo in kritiGno preso.
JAMIE. NarasGala jc vsc s~ilnejse
razredna zavednost. NaGin pocet.
kov in razvoja kapitalizma jc V
marSitcm poducil proletariat. Ka.
pitallzcm Sc jc uveljavil, ker je
blla MENU pOgoj obstanka kon.
ccntracija mOGi in bogastva. Pro
letariat je bill primoran slediti V
tenn kapitalizmu, roper kon-
centracijo kapitala j. bilo treba
poStaviti koncentracijo proizva.
lalccv III vst' aritcljev po krivic.
noSti sistema od drugih ugrablic.
nth kapitalov. BOZ delavstva ic
ZadobIval tako Smotcr in discipli.
nirano cnotnoSt.. Danes imamo
organizacije I milijoni CLANCY
~zdruzcnlh Ola 81 pribOrijo skupnc
rravlcc. XII Sc vsi strinjajo $ skup.
MN. p%rogramom in XII skupno i'm
do Zadnjega slcdijo wolff in pri.
porotilom izvoljcnih zaStOpnikov.
discipline in enOtnoSt strcmljenj.
III SpoJujc vse clanc, vsc zavcdnc
dcla"cc. jc karakteristicni in INA.
CHM pojav V razvoju novcga raz-
rcda, XII Sc %pripravlja ma ~osvoji.
tcv bogastva in drzavc. zakonov
in institucij.
o~rganlzacija uStvarja moe a
uStNarJa oh encm tndi znarai in