davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
ERJAVCEVA AFERA.

The Morning Review" y
GrecnSburgu, Pa. poro5a dine
22. aprila gledc ma Smrt obSoicnc-
"a rojaka Joe Erjavca zopct Slc-
dcce:
Ntcraj l2l. aprilal Sc jc yrSila
razprava pred sodnikom l.. W.
Doty-em prid move obravnavc
proti Joe Erjavcu, katcri je bill
spoznau krivim umora prve vrstc
Y maju lcta 1912. Odvemik ID. c.
Ogden, katcri zaStopa Erjavca, je
apeliral IA uovO obravnavO ma te-
melju novih materijalnih dokazov,
ki 50 odkriti po prvi obravnavi
in ki SO zclo ola jScvalni "a obSo-
jenca. Dale jc Ogden vtcmelje-
val, da pri prvi obravnavi nj incl
ErJavec prilike dokazati, da je on
udaril Petka le kolOm. med TEN
ko je dOkazauo. da je Pctck umrl
vSled udarca : Srkiro. V zloGin je
zapletena Sc eua oSeba, katera pa
je takoj drugi dan po umoru "a
pustila Pennsylvania. Distriktni
pravdmik c. Ward Eicher in po-
mozni pravdnik George +. Barron
sta zastopala drlavo. kaj bo sod
mix stOril. 81 81 ne We. Ako doloci.
da ST. mora vrSiti druga obravna
va vSled okritja nOvih dokazov,
trdaJ dobi vrhovno drzavno sodi-
see vse listiue Y Zvezi procesom
in od tam bo sledil odlok "a novo
obravnavo. Ce pa sodnik Doty
izjavi .da jc bila prva obravnaya
pravijna vslcdtcsar je druga ne
pOtrebna. tcdaj bo moral Erjavcc
placati L zivljcnjem.
IL tega porotila j. razvidno, da
jc Erjavcc S. vedno Y ncvarnosti.
Cpamo pa. da Sc bo sodnik oziral
ma izvajanja zagovornika glede
novih dokazov in dovolil drugo
ohravnavo. kakor nitro je to do
>cieno. potem smo prepricani, da
bo Erjavcc rcScn barbarSkih Vi
slic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
PREMOGOV ROV - GROB 17C
PREMOGARJEV.

V Ecclesu. W. Va. rovu stew.
) New River Colleries Co, Sc je
pripetila zadnji torck straSna
eksplozija. Rezultat: 172 premo-
garjev je ostalo V goreGem rovu
in smrtonosnem plinu in izgublje-
no je vsako upanjc, da je Sc kateri
xiv.
V petek So je spustil razdeja-
nj rov vladni reSevalec in ko je
priSel ma povrsje, omamljen od
pima. izjavil je: "Niti eden nj
ostal xiv tel peklenski jamin'
Petinsedemset vdov zaluje "a
svojimi skrbniki in oGeti zapuSce-
nih sirot.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
ZAVEZA.

Prol@tarec sem. Delavec sem.
XII pOsedujcm le Svojo delovno 81
10. To je moi imetek. Moja domo-
vina je tam, kjer mi pustijo, da
sluzim svoj llruh. Domovina je
zane cell Svet. Proletarci, DELAY
ci vsega sveta so moji bratje. Ka-
kor cenim Svoje zivljenjc in svo-
je pravice, tako ccnim zivljenje
in pravice dclavcev in proletarcev
vseh narodov.
Brat delavec. tukaj je moja ro-
ka TvOj jerk, tvOja vera i'll polt
je pOstranska stvar. III 81 mi brat
po razrcdu. Tyoj tiran in moi ii
ran hoceta vOjno. Toda onadva Sc
noccta klati med scboj. Onadva
hoCeta. da hi 81 mi diva klala ma
mesto njiju. Ali Sc pa hoteva mi
diva klati? kaj 81 ii meni zakrivil
in kaj sem JAZZ tebi zakrivil, da
bi midva drug ma drugega pome-
rila puSko? Kaj mi je tvoj oce "a
krivil? Tvoj sin?
Nel Brat prolctarec. tukaj jc
moja roka,
Ne BON ubijal tvojega oGcta !,
Ne bonn umoril tvoje materc sina, I,
Ne bonn zasadil bajoncta V prsi
bratu tvojc sestrc. Ne bonn klal
bjubtka tvojc dragcl Ne bonn u
smrtil moza tvojc zcnc, Ne bonn
mcsaril oceta tvojih otrokl Ne
BON moGil zemlje tvojo krvjo
IN Solzami. Ne maram te umoriti
in zavijati svoje krvave rokc V
kako zaStavo.
\lkdar me ne pripravijo V Sa-
tansko klanjc vscgasiti bogataSi,
Iopovi in Strahopetci, ki mas "a
nitujejo sOcialno, ropaio gospo.
darsko in izdajajo politiGno!
Tukaj je moja roka, brat,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
Odmev v Kongresu.

Washington. kongresnik Kcat-
ing IL Colorado je minoli teden
pOzval Waldo 5 posebno predlogo V
poSlanSki Zbornici, da mai nemu-
donna razglasi barone premoga in
prevzamc pomocjo armade vse
prizadetc premogokope Y svojo
last. PrviC zgodovini Zed. drzav
jc bilo Y kongresu kaj takega sli.
Satl od ncsocialistov. NeusmilienO
ie bital Heating Rockefellerja in
njegove bratce, ki lastujejo pre-
mogokOps V julnem Colorado
Senator MARITIME j. pa Y senatu
predlOzil zakon IA odpravo privat.
nih Strelcev sluzbi kapitaliStov
TIA zakon je treba sprejeti takoj
da he bodo izmcGki ljudi Streljali
delavcev kakor pSe!" grmel je
MARITIME.
Y kongrcSu in V Bell hiSi so IA
par dni po2abili ma MekSiko in
Iuerto - Colorado in Rockefeller
jc bill Y oSprcdju.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
Prvi mainik v New
YOrku.

Okrog 10000 delavcev je de
mouStriralo obhodom in velikim
shodom ma Union Square l. maja
New Yorku. ZaStopauc so bile
vSr SocialiStitne organizacije in
muoge delavSkc unijc Y polnem
Stcvilu.
Ma shodu so Sc vmeSah anarhi.
,ti Ncxandrom Bcrkmauom in
urlatcrimi drugim vrotimi gla-
vami od |. W. W. ma telu med
mnozico in skuSali delati kraval.
Motili SO socialistiGkc govornike,
Xxi so protestirali proti grozodej-
Stvu Colorado. in drugate della
Ii zgago. DoSegli SO toliko, da je
policija poscgla vines in pokva-
rlla shod. Ako uimajo anarhiSti in
|. W. W. - isti drugega della, ka-
llor da povzrotajo Skandale ma
>ocialistijnih shodih, potem je maj
boljSe, da jih kuga odneSe ma Sc
vrrni teGaj, kjer bi 81 malo ohla-
dill razgrete butice ' Chicago
je ma |. maja zveGer imelo GeSko
in jugosl. delavstvo pohod po Is.
ulici in Blue Island ave Pohoda
Sc je vdelezilo mad 600 delavcev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
DRAGA DOBRODELNOST.

ProSlavljena "dobrOdelnost >,
ki paradira pod imenom United
Charities" pod pretvezo, da po-
maga potrebnim in revnim lju-
dem, ki je pa V resnici trust boga-
taSkih beraGev, je priSla zadnje
dni V precej slabo luc. Curranov
zakonodajni komitej, kateri pre-
iSkuje raznedobrodelne organiza-
CHE in zavode V lllinoisu. je do
gnal zadnji petek, da organizirane
dobrOdelne organizacije Y Chica-
gi zapravijo $l3 "a vsakih $40, Xxi
jih "dajo" "a reveze. Samo "a
uradnike in razne nastavljence, ki
beraGijo denar okrog milionarjev,
preiSkujejo slucaje potrebnih in
utiio revcze, kako morajo "var-
jevati" podporami, ida Orga-
nizacija letnih 100000 in Sc wee.
Vsi profesijonelni beraGi, ki fehta-
jo dcnar "imenu sirOmaSnih"
preiskovalci bedc in velika arma-
da raznih drugih naStavljencev
ina maStne place "a svoje delo in
poleg tega Sc provizijo ali gotOve
odstotke nafehtanega denarja. IL
tega ic razvidno, da oficijelni do
brotniki pomagajo naJprvo -
sami sebi in pOtem Sele kakemu
Siromaku. ako kaj ostane.
Curranov komitej ina ma resetu
tudi mnogoStevilne zavode, YER
ske in privatne, Xxi Sc dele ma 81
rotiSca. bolnisnice, najdiSnice it'd,
in odlril je istih precej gnjilobe.
Vsi ii zavodi sluzijo najprej V
business doti6nih lastnikov in
drulb in potem Sele V hladno, pri-
siljeno in nekaterih slucajih zelo
sleparSko "dobrodelnost".
Morda SkuSajo tudi slovenski
amer. dobrodelniGarji ustvariti
nckaj tacega. Op. ur.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05

prcccj domajinov. Amerltanov,
ki ni>o mic mani hrabri. Povelje-
vail 50 illlju6no Amcrikamci. Bit
ko phi Walscnburgu je vodil ncki
McGrcgor IL Chicago, kateri jc bill
>vojecaSno GasniSki reporter. no
liko ic bilo med bojcvniki Sloven-
rrv in dali j. kateri oblelal ma
bojiSJu. nam Sc mi znano.
S,raikarji so planili krvavi
boz ma Svojo laStuo iuiciativo, brez
da hi jih k tcmu pozivala premo-
garSka mija. Nj je bilo ma sveru
silc, Hi hi jih bila odvrnila, ko so
priscgli maSccyanjc "a pokolj Svo-
jih dragih Y Ludlowu in vodStvo
uuljc. kakor tudi organizirano
cclc Colorado. nj moglo Storiti
drugcga kot da jim je slcdilo.
Tako ~. pr. .ie unija trkostavccy Y
Dcnvrru %. aprila objavila pOziv
"a 500 prostovoljcev, Xxi maj greJo
premogarjcm ma pomoc. Colorad-
ska delavSka Zveza je vsak dan
poSiljala puSke in strelivo, tako
da 50 bill Strajkarji obojim do
bro prcSkrbljeni. PomoG jc priha-
jala tudi izvcn drAavc. lllinoiSki
premogarji so l. maja brzojavili
$4,000 dolarjev. Vsi unijski listi V
Colorado so klicali dclavstvo pod
orozjc, ce hi premogarji omago-
vail
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
Rockefeller Sc ne briga.

Washington. Kongresnik Foster
kateri je vodil preiSkavo V Colo
radu, j. po narocilu predsednika
obiskal Rockcfcllcra mi. V New
Iorku Z namenom. da dosezc kak
SporaZum glcdc Stavkc, toda mill
jardev sin jc zavrnil vsak pogo
vOr tel Stvari. Ravnotako so IL
javile oStalc glave prcmogarskih
druzb. da nimajo niGesar arbitri-
rati (razpravlati in razsojatD $
Stavkarji Pat pa so 2vrnili deSet-
dncvno krvolitje masakriranjcm
Y Iudlowu vrcd ma Strajkarjcl
kljub tcmu pa. da Sc mlajSi
Rockefeller niG ne briga. kaj Sc
godi Y Colorado - razcn "a Svoj
prolific lc prcpadcn tc dni. Ne
lia anarhistinja po imcnu Marie
Gantz Sc jc bajc izrazila, da ga
bo uhila i'm dvakrat ga jc zc iSka-
la V njcgovi piSarni ma 26 Broad
way Mo so zaprli. toda "mlajSi
ic pobcgnil svojo rezidcnco ma
dcIclo. kjcr So obdan od moCnc
Strazc zc wee dni Skriva.
SOdrug Upton Sinclair. znani
piSatclj povcsti "Dzungel". jc
organiziral ccto 'tihih zalovalcev
mad padlimi lrtvami V Coloradu.
5 Grnim platnom ma desnem ro-
kavu hodijo lalovalci vSak dan
pred Rockcfclclrjcvim poslopjem
ma 26 Broadway gor pa dol. Sin
clair ic bill prvi dan aretiran in
obSoicn ma globo treh dolarjev
ceS da .jc motil promct. kcr Sc je
krog NIGGA zbrala radovcdna
lmnolica. Toda TO "a nj oplaSilo
Gin jc priScl IL zapora. nadalje.
val ic moltcGc korakanjc Grnim
plamom pred Rockcfcllcrjcvo pa.
laGo druzbi vcc Sod'ugov in so.
druzic ma vcliko jczo kapitalistov
lli imajo Svoga glavna gnjczda '
blizini.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
STAVKE.

Columbus. 0. - $4,000 organizi-
ranih premogarjev V draw Ohio
gre ma Strajk ia teden. Tako je IL
javilo |. maja drzavno vodstvo
organizacije. Vzrok: operatorji
notejo priznati plaGilne lestvice
po noyem "anti-screen" zakonu.
Stavka premogarjcv grozi tudi
Y Iudiani.
Chicago. - 400 organiziranih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
Rockefellerjevi banditje povzro
cili vojno.

Trinidad. Colo. - Izpovcdbe
prit pred koroncrjcvo poroto, XII
81 bavi klanjcm in pozigom So
toriSta Strajkarjev V Ludlowu 20.
aprila, iasno dokazujcjo, da je
NtraSno deSctdncvno krvolitjc po-
vzrotiIa banda privatnih Strclccv,
ki so Y sluzbi Rockcfcllcrjcvih
managerjcv. ri lopovi so nosili
uuniformo drzavnc milicc. tako
da Jill je vSakdo incl IA miltaric.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
LetO (VOl.) TX.
POSREDOVALCI MED ZED.
DRZAVAMI IN MEKSIKO
MA DELU.
Strah pred vojno pocasi izginja.
Huerta pred padcem. Carranza
nece premirja.

Cni oblaki vojnc pocasi izgi-
nJajo in bliSci Sc NADIA, da bo mir
PoSrcdovalci treh juznoamcriSkih
rcpubllll. Argentine. Braziliic in
Gle, 50 ncumorno ma dclu zc do
Der tedcn in doScgli so toliko. da
j. llucrta privolil naGelu V po-
Sredovauje in privolili je tudi ,da
Sc Sklcnc premirje med MIN in
Zcdmjenimi drzavami. Carranza
j. tudi volian prisostvovati po "a
Stopniku, toda nece premirja
llucrto. Rebellion - pravi - Sc
mora madaljcvati doliler zadnji ne
pade.
IL uradnih virov poro6ajo, da
Sc ia tedcn snidejo zastopniki pri-
zadetih strank in sicer pojdejo
Havana, Cubo, kjer bodO boil
nepristranski atmosferi. Zedinje-
ne drzave bo najbrz zastopal John
Lind, senior ZamacOna bo zastopal
Huerto in senior Rafael Zurbana
pa konstitucionaliste. Pogoji, ki
jih bo stavila naSa vlada. Sc MISC
znani, vendar je pa gotovo, da
Wilson ne bo zahteval le, da mora
Huerta ugoditi prvotni zahtevi, XII
Je pOvzroGila konflikt, namreG po-
zdrav zahteve, temvec tudi, da Sc
mora odpovedati predsedniStvu.
Ma Huerti je torej lezeGe. dali bo
mir ali vOjna. Zato je pa Wilsonu
IN Bryanu vseeno, Ge Carranza
privoli premirje ali ne; Sc raiSi
vidita. da Sc civilna vojna NADIA
ljuje in da Villa 6imprej pozene
Huerto IL Mexiko City, ker potem
Je to delo prihranjeno naSi arma-
dl. Villa Sc pripravlja ma napad
ma TampicO in Saltillo, dive glavni
pOstojanki, ki mu Sc ovirata pot
Y glavno mesto. kcr Sc bo pa mi
rovna konferenca naibrz vlekla
precej casa, lahko Villa med tenn
izvrSi svoje d"lo in potem je stvar
konGana, kar So ticc Zedinjenih
drzav.
Huerta pa ina dovolj sitnosti
donna brez rebelov i'm ameriSke
armade. Zadnjc dni je buknila
prot MENU revOlta V Mexiko
City V njegovih lastnih vrstah.
General Banquet, njegov najveGji
prijatelj in vojni minister mu je
glasOm zanesljivih poroGil obrnil
hrbet in IIuerta Sc boji. da Sc
lahko vsak dan izvrSi mad Min
tragedija. katero jc on izvrSil lani
mad Maderom. Zadnji petck jc
iiuerta prepovedal vso trgovino
amcriSkimi trgovci izjavliaioG. da
mckSikanski trgi bodo America
nom tako dolgo zaprti dokler bo
Vera Cruz V rokah naSe armade.
' Vera Cruzu goSpodari gene
raj Funston svojimi 5000 peSci
i'm Z wee oddclki tOpniStva. Nor
narlSkc ccte. Xxi so zaScdlc mesto.
so Sc zadnji tcdcn 2, malimi izJc-
mann vrnilc ma bojnc ladije. Zad-
MO Soboto so Sc pribliaale meksi-
kanSke Gctc -- $50 moz po Stevilu
- do vOdovoda kakih dcsct mill
od mcSta. od kodcr ina Vera Cruz
pitno vodo, hotcG istcga uniciti.
Americani so pa cnim samim
Strclom IL puSkc pognali Meksi.
kance V beg - tako namrcG po-
rotajo brzojavlc.
q, Colorado, Colorado. nesreca
IN sramota tvoja kadar je car Ro
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05

Ioda to baudo sta pa komandlra-
la majcr llamrock in captain Car
son, povcljnil,a driavnih Get.
Prica Il j. Mcdonald. stcno-
graf y Sluibi milicc, je lzpovedal
y petek, da jc sliSal pogovor med
llamrockom in CarSonom, ko jc
eden u med ujiju rckcl "Tisto
sotorsko gnjezdo moramo pocisti-
ii povrsja preden gremo cd tu-
kaj. Stirideset minut imamo Sc
casa.
To jc hilo 20. aprila in Sc tisti
dan j. bila Sotorska uaSelbina uni:
crua - pozgana in na pogoriScu
lezalo petmdvajset olganih tru-
pei N truplic.
Prita "a prico jc pripovedovala
zalostno povest o straSnem masa-
krlranJu. Mrs. Pearl Jolly, zena
Strajkarja, jc pravila. kako je
neka baraba Y miliGarSki unifor-
mi dan poprej rekel neki drugi
zemi, ko So je smejala LIE smejaj
Sc! Danes je Sc vasa velika nede-
liza ,toda jutri vas bono pa mi
pekh!"
Dalje je pravila Mrs. Jolly, da
j. videla ma lastnc oGi. kako so
uniformirani tolovaji oljem po-
livali platene hiSice in jih uzigali
katere Sc nj bill dosegel plamen,
pOvzroten od eksplozivnih krogel.
krogle SO paddle kot toGa. Lopo-
Vi SO merrill ma zenSkc in otroke in
kjerkdli Sc je kateri pokazal, tam
So je ysula toca krogel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
Cd $50 do 200 mrtvih.

Denver, Colo. - Stevilo mrtvih
ki so oblezali ma bojiScih med pre-
mogarji IN miliGarji ter privatni-
mi strrlci, So nj natancno znano.
vcndar pa raGumajo, da znaSa pri-
hlizno $50 do 200 ma obch straneh.
Tukaj 50 vStetc tudi lrtvc pogore-
lcga SotoriSGa Y Ludlowu.
V mnogih bitkah in spopadih.
ki so >lcdili ma>akriranju Y Lud-
lowu od 20. do 30 aprila. ko so
premogarji prisegli maSccvanje
"a StraSno hudodclStvo Rockc.
fellerjevih banditov, jc pablo ma
obeh stranck Skoraj cnako Stcvilo
zrtev Premogarji so prisegli, da
mora plaGati livljenjem pet obo-
roienih bandiIov "a vSako zrtcv.
ki je zgorcla Ludlowu. Straj-
karji so torcj bill toliko moSki in
pravicni. da so napovcdali boz lie
oborozcnim barabam. ne pa ne
mocmm zenskam In otrokom, ka-
kor SO TO dclali lopoySki Recke-
irllerJevl strelci. kjerkoli SC
mogh. pacakali so Strajkarji to-
Iiko casa, da so naSprotniki spra-
viii zcnske deco ma varnO in po-
fem Srlc so pricpli Strcliati
PremirJe. ki Jc trajalo par dni
so prelomlll mlllcaru q. aprlla
HI so napadli StraJkarJe pri Wal
Senoursu. va tega dne VrSlll so Sc
h"JI po Sledecem redu:
Y bitki pri Chandler Mine p
apr. jc padel en- Strajkar in eden
Strelec. Wee ranjcnih. Saht "a
zgan.
2s. aprila. - Bitka pri HccIa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
Strajkarji oddali orozje.

Denver. Colo. - V okoliscu
stavke je zavladal mir elm je pri
Slo zvezno konjeniStvo. Utihnilo j.
prasketanje puSk in grmcnje to
pov. ki je odmevalo il hribov in
dolin 400 StirijaSkih mill ma Siro
ko zadnjih dcSet dni.
V sOboto je vojni tajnik Garri
son ma ukaz predsednika izdaI
proklamacijo "a razoborolcnjC jC
obeh strank kot prvi korak k mi
ru. Glasom proklamacijc mora
oddati oroljc "vSak poSamcznik
tvrdka, zveza in korporacija
Tukaj so vStcti Straikarji, strelcI
IN strazmiki prcmogarSkih baro.
nov. Dali j. vSteta tudi milica, :,
ne We; ker jc milica vcGi del II
odSla pozoriSca, jc itak brez po.
mcna.
Strajkarji so oddali orzoje in
Strclivo radovoljno. ko so videli
da morajo isto stOriti tudi njihOvi
klcti nasprotniki. Vcndar pa oroz
jc nj zaplanjeno. Vsak je dobiI
potrdilo, in ko bo enkrat stvar
kontana, dobi vsakdo svojo puSkC
naZaj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05

q, Colorado. Colorado. ncsreGa
IN sramota tvoja kadar je car Ro.
ckefeller raztegnil Svoje carstvo
Ge2 tvoje mejel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
zvezna armada goSpodari v Colorado.
v desetih dneh krVaVe delaVske VOjne pablo do
$50 OSeb. Bandit VOjaSkih uniiOrmah pri-
cell krVOlifie. RaZODOrOZenie straikarjeV in
ROckefeilerievih sirelcev. Zdai ie mir.

Denver. Colo. = StavkarSko
olrolJc j. zascdla zvcma konje.
Mica Ma proSnjo guverucrja
Ammonsa - ko jc vidcl. da jc
coloradSka milica brez moci prot
Nclilii armadi oborolcnih delay
ccv in 10 nj mogel vcc prcncSti
PritiSka organiziraucga dclavStva
- jc prcScdnik Wilson zadnji to-
REX odrcdil ,da mora zvczno voja-
StVo ma koujih y Colorado. Y cctr-
TEX jc doNpclo Trinidad 400 MOI
pete kavalcrijc il Lcavcnwortha
hanN., pod majorjem W y Ilol,
brookom. Y petek j. vojni tajnil
Garrison ma Wilsonov ukaz odrc-
dill, da mora prvi Gcti slcditi 81
IL. i'll - kaavlerija okrog 300
MOI.
konjcnica Sc gibljc po uliazih
direkno il WaShingtona Major
llolbrook j. izjavil, da bodo zvcz.
ne cetc obSOlutno neutralne, TO
jc da ne bodo dclalc nobcncga
razlotka med Strajkarji, milicarji
in najetimi strelci. Holbrook je
drzal bcSedo toliko. da jc odklOnil
ponudbO CarSona, pOveljnika
milGarjev Trinidadu, ko je ia
ponudil driavno vojaSnico sta,
novanje konjenikom in petek j.
captain Smith Walseburgu uka
kazal aretirati Sest miliGarjev, ka
tcrc je prijavil ncki gostilnitar
da so mu ukradli 80 stekleniC
zganja in % Skatelj cigar.
Stavkarsko okrozje je razde
ljeno ma Stiri yojaSko zone Z glav
mimi taboriSti Canon City, Tri
nidad, Louisville in Y LudlOwu
Tcpcna, tolovajska milica je po
vSod pobrala pete, kcr je nepo
trcbna OStah so lc Sc privatni
JamSkl SiraZnlkl IN Strclci, HI no
>ijo uniformo drZavnc milice. Med
zveznimi vojaki in Strajkarji j,
takoj naStalo prijatcljSko nagnc
ME. no je Trinidadu poGil gIa>
Y tetrtek. da Sc bliza vlak T. vo
jaki. potakalo je zadnjc ma kolo
dvoru ma StOtine Strajkarjev III
jih pozdravljalo. lzjava majorja
llolbrooka, da DO poStopal ncpri
stranSko, je razveSclila prcmogar
Jc, Samo cc oStanc MOI -beSeda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05

Carnegie poscduic tovarnc.
katcrih Sc izdclujcio jcklene plo.
o" "a bojne ladijc. TIE ploGe daic.
jo Carncgiju dividcnde. kateri.
mi vcliki "filantrop" prireja po.
Jcdinc Y proslavo Svetovncga mi
ru! Ncik jc Carnegie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05

NajveGja bolczen ma telesu ka
pitalisticnc druzbc jc beda. In "a
to bolezen kapitalizcm nina niti
ne mara nobcncga zdravila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05

------------
-
ma stovilko " oklepatu-
ki Sc nahata poles va
sega nnslova. prileplte-
Mega spodaiali
ma ovitku. Ako (34S)
10 stevilkA
tedai van, 5 prihodnto
stevilko nasega listn po.
teco narocnina. Prosi-
mo, ponovite 10 takot.
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1914-09-17

gio" (she said this with a little
shudder as she clutched my ARM
perhaps II is true. perhaps ] viii
succumb TO the temptation OF good
time.
You see, the moral aspect OF
going TO luncheon with a married
man does not strike me. but Just
did not like the man. Suppose
had, Margie-suppose had liked
him. what them"
| don't know what 10 say 10 Mol
lie. OF course. do not think that
all men are like the unspeakable
cad who has put these terrible
doubts in her mind. but the deed
has been done and Mollie will never
have quite the same beautiful trust
in man again.
! am almost afraid that did
wrong In encouraging her 10 find
work 10 do outside OF her home. II
should tell Dick this he would
probably go down there End wipe
up the floor with that man. and yet
| heard him and Jim Edie joking
about the little red-haired girl In
the Selwin office the other night.
have never been quite able TO
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1914-09-17
ATYPicAL GEORGE ABE COM

A TYPICAL GEORGE ABE COM.
edy. Cutie. tho False Alarm" and
two Lubins. balance the thrills
offered by the feature Mt the Colon.
iai today. The current chapter Of
The Million Dollar Mystery"
called The Secret Agent From
Russia" is the headliner, Inter
esting war views from Europe. with
other events OF interest. are shown
in tho Hearst-Selig News Pictorial
"TtE MAN FROM THE PAST"
Ia Telegraph drama nj tho Glass
A theatre full OF heart interest
The woman. now n faithful wife. In
confronted with n shadow from the
past. n menace 10 her present and
future happiness. She Is In a ter
rihie dilemma Then comes anoth-
er enemy TO her peace OF mind. and
the two dangers finally clash. Her
husband then returns. but circum-
stances develop which happily hide
the truth. The Eugenic Girl" a
Selig comedy. and a two-recl Knlem.
The Mystery Of the Sleeping
Death" based upon an ancient
Hindu legend. in which Alice Joyc.
and Tom Moore take the leads. also
are on the program
THE THREE-REEL REX ORA
ma appearing at the Alhambra to-
day ia tho last made by the Smalleys
before leaving for the Paramount
Pictures. II r. called Helping
Mother" With Il is another drama,
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1914-09-17
BELGIUM May
FURNISH new
battlefield

ANTWERP, Sept 1.-THE
kalsers main force In Belgium
10 being pushed westward into
France.
The places OF the regulars
who are being sent to the front
arc being taken by reserves.
They are pouring In by the
ralnload.
The reserves are concentrating
I'm western Belgium. The eastern
towns are being denuded OF German
troops. This is due to reports that
the allies are landing In large num-
bers on the northern Belgium coast.
King Albert. Just back from an
automobile tour OF the Belgian
front, stated that an immediate re-
sumption of Belgian raiding was
planned. The Germans are holding
only their central line OF communi-
cations through Belgium.