Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-19
SOCIALNI ZMISEL MARIO
VEGA NAUKA.
(Prevel Mr.

EEolntrldeSet let po SmrtI mo-
"a, katercga zivljensko delo nj
obstajalo V TEN, da hi razodel
svetu revolucionarno odkritje ali
iznajdbo, ampak Xxi jc odpiral 6lo-
veSkemu miSljenju in razumeva-
nju stvari nova pota, je ponavadi
prekratka doba, da bi izpozuali
to, kar utemeljuje njegov vekov-
nj pomcn, to Sc pravi, njegovo
trajno umstveno pridobitcv, Xxi je
vzviSena mad izpremembami ca
SOY i'm |iuteresoy. kajti tiSti boj
caSovuih interesov, Xxi oprcdeljuje
njegovo miSljenje, Xxi mu je po-
Stavljal problemc in doloGal NTH
%razreSitev: obdaja tudi Sc novo
pokOlenjc in je priGujoc Y enakih
razlikah mnenj in domnevanj,
priGakovanj in strasti kakor V ca
sill, ko so Sc porajali oni now ma
uki. PRAY lehko jc tiSto. kar Sc
kaae kot eczema trajne veljavc We
likega umstvcncga Gina. lie navdu-
SenO privrzenstvO i'll p|ristranost.
lie ce sodi to novo in veliko. dasi
porojenu y najsilnejSem boju. ker
obsega najgloblje zivlicnske int
reese Judi. Y krog objektivnega
spoznavanja. Y katerem nj wee
druzega boja. kakOr BOZ znanja z
zmoto i'll V katerem ~premagujc
najrezkcjSa ~nasprotja, b~rezstrast-
ma in neutajljiva enotnost znan-
~Stvenega motrenja - lie tedaj je
dana ma ten ustaijenem nepremi-
Gnim StaliSGu toGka, 5 katerc .je
mogoGa nepristranska eczema po-
mena velikega duha ne lie 70 mas,
Xxi smo njegovi pristaSi. marvec
"a yes umStveni razvoj sploh.
To StaliSce moramo napram
karlu Marxu zavzcti in to nj tez-
ko. Dovolj svetovnozgodovinske
velicine je "a cloveka. da jc bill
buditclj velikega della civilizira-
mega Glovestva, da .je napolnil me-
dnarodno GuteGa proletarska srca
z zavestjo ~lastnega polozaja in
lastne nalogc, da mu ie odprl pot
in postavil cilj. Pa maj je to Mar
xovo delovanje Sc tako globoko
zarezano V zgodovino, da DO kot
Ginitelj IL ME izginilo Sele tedaj,
ko bOdo zmagalc in Sc izpolnile
njegovc idejc, da bodc potem Sc
nadalie zivelo V spominu. vendar
Y tenn cd dalec nj izGrpana VISA
njegoya v~eljava. N~asprotno. kar
Sc tako viharno odigrava pred ma
Simi Ocmi ma zgodovinSkem odru,
veliki Organizacijski process pro-
letariata vsega sveta pc Marxo-
viii idejah, to doslej nezasliSano
uteleSenje enega misleca V enot-
nj wolff in skupncm delovanju mi
l%jonoy. je lie v%zviSena. grandioZna
potrditev Marxovega pomona. po-
trditcv Sc vse premalo poznanega
dejstva, da 81 je znanost Z MIN
vprvic osvojila novo pole, social
no z~iyljenje, ma kat"rem je mogo-
ca nov tehnika. XII ne DO kakor
prirodoslovna ustvarjala in IL
preminjala zgolj posameznih do
brin zivljenja. temvec Xxi hoGe vse
druzabno zitje zavedno prcobra-
ziti in preustrojiti. Nova misel, s
katc,o j. Man i2,;Si % 3alcko
SeznO razsiritev naSe teoretiGnc
pOsesti in XII pOraja poleg priro-
doslovja socialnO vedo Z enako
metodicnO strOgostjo vzrocne "a
kOnitosti, je pojem podruzablie-
mega Gloveka. u MIN dobiva do
sedanji pojem druzbe dosorej Sc
nedOsezno jasnost in natanGnost.
CloveSka druzba, ia posebna
zveza ljudi V skupini. XII kaze o.
benem najraznovrstnejse boje in
razdvojenost ,je postala najpreje
v obliki vprasanja pc pravi raz-
umni organizaciji drzave problem
neprestanega umstvenega della cd
Sestnajstega stoletja dale. Ali Ge
Sc je enota druzabnega zivljenja
izvajala IL bozje postave, ali liz
raznmnih %inferesnv lindi oil; IL