Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-26

uJc Oh hONcn letu. Dokler lie Sp
kaJ premoga, da sc greje pod ste
klom zemlja, jr To mogotr. In &c
So dogodi. da kaka zgolj industri-
cina dczcla ne more wee svoiih
obrtmh izdelkov ma tujih trgih
prodaJatl pa zopct memo prcbi-
valStvo po>tane kmet. Nclikanski
kapltal, Iii "a ie nakopicilo zdaj-
SnJe goSpodarStvo 81 invcStira pc
TEN Y kmetiii in iSto povzdignr
do Strogo vrtnarske, Iii daje pet
deSetkrat ycc pridclkov. - lAko
So zamorc %napraviti IL induStrirl-
mega drIayca nitro klnetaD -
Oppenhclmer .je socialist in on jc
mnenJa. ia zamorc ma Svctu It. to-
like meNjanSkih obrtnikov Iivcti.
kolikor jih zumorr kmct Y rrdncm
goSpodar>tru IL Svojih pribitkov
zivil %prchrauiti. kmctijstvo raj
SirJa prldelovanjr Iivil in Surovin.
kakor raStr mrScanStvo. Iii mora
vSa zivlla kupovati ma trgu in ma
Svctovncm trgu ii drIita kmct in
meScan yago.
In veliko poljedclSkcga Svcta
Sc M hilo pod pIugom. ~ lahko
naraScajo ljudjc in nj So ba:i nj
kohl takcga neSoglasja mel St"vi-
lom ljudi III Iivali. da hi bilo ire
la preventlvov. ali da hi priroda
sauna odstranila prrvccinc. - We
lika literature jc lc naraSla y raz.
motrlvanju Malthu>ovr ~troriic.
Podam mckaj >tavkov novej>ih.
John Stuart Mill lSI3j piSc D..
MoznoSt p~omnoIitvc. Iii ic laStnd
vSemu organicncmu /ivljeniu. -
more mi>liti nc>kontno. ClovcSko
pIeme ne della y TEN oliru izicmc.
kakor marSIkatcro Socialno Zlo.
vlada rcvScina mel l.judmi tudi IA
radi tega. kcr clovck prevet brez
razSoIr >vojim IivaljSkim n&gO-
nom Slcdi. ClovcSka druzba e. le
m0goca. akn tlovck L. in>tiukt"
brzda in brzdati mere. Civilizacija
je Y vSakcm njrnrm oziru boz pro
ii zivaljSkim nagonom. in>tinl;-
tom. Nekaj teh nagonov j. :lovek
IL prevladal. Nagona mnozitve
ljudStev 81 Y naSi dobi 81 nj r,Sno
krotilo. Treba jc razkazavati zla.
XII nastajajo IL ncpremiSljrnc "a
ploditvc Sebi in fdm,liji in uciti
dolznosti cloveka Y TEN oziru. In
Ia Mill svetuje. da Sc uporahljajo
5 preventive proti prevehki po-
mnozitvi ljudi. - AnglrI Arthur
Young piSe: koder Sc mnozi dclO.
tam Sc mnOIi ljudstvo. kamOr po-
glcdamo. najdcmo dokazc IA To.
da j. pOmnozitev III ZmauiSarj"
%Stevila l.judi odvisno od pomnoIit-
We ali zmanjSanja della. lSti. Xxi so
IA TO. da ST. mai ljudStva mnoIijo,
maj pomislijo, da vsaka pomnozi-
tcv liudStva. katerega ne povzrO-
ca razSirjemje kmetijskega ali in
du~strielncga della. Xxi hi povzroce.
no pc daljni mnozitvi b~Ogatstva.
pade draw Y oSkrbStvo. ker emo
stavno delcla ne more prere.jati
prevecnih. - FrancoZki ekonomi
tudi podpirajo Malthusa in novel
81 nemSki. In tako tudi I~talijani,
XII V lastnem narOdu vidijo, kako
mora prevecni njihoy ljud pc vsem
Svetu. Mel optimistic pa. li SO
mnenja, da razvo.i GlovcSkih du-
sevnih moGi tudi Made sreds,va
IA prezivljenie Sc toliko Judi, Ste
j. orjaski Friderik List. Ia he hi
rad videl da Sc izgubi IL cloveskt
druzbe ljubczen med obema spo-
Iona. s%tariSi. otroci, k.r il vcliko
cloveSke kulture pripiSovati ten.
druzitvam. Ako So muolIter liudl
tako strogo jennie, hi prcvec "a
vladal re itak V cloveSkcm srcu Ii
Geci eogizem Sc hujsc. usmiljenia
ne bi bio.
Tudi zdravniki so ST. oglaSah Y
razmotrivanju Malthusove tcoriie.
Isti p~ravijo, da Sc dobro rejeni
.ljudje he zaplodevajo dosti. Trd-
no delujoci. ljudje XII imajo dosti
bojev "a ohraniteh z~ivljenja, SO