Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
Kai ie razredni bolt

~Jennalcl, meO p|OSeSllllhl Ill ncpO'
sestniki "a pOsest produkta, Xxi je
plod della.
V preSnjih Glankih m dOka.
zali. da razred delodajalcev we'd
no stremi IA TEN. da 81 prisvoj
vedno vet nadvrednosti, Zmiraj
wee dobiGka. Ma drugi Strani pa
stremijO delavci IA TEN, da dobijo
vedno wee place, torej zmiraj wee
svojega produkta. To je razrednl
boj. kateri Sc neprenehoma NADIA
ljuje in Sc no nadaljeval dokler
bodo prOizvajalna sredStva V pri-
vatni p~oseSti.
"Razredno zaveden" znaGi, da
Sc delavec zaveda gori omenjcnih
dejStcv, da MANFRED We, da DELAY
ski razred ina koristi, XII so ma
ravnost protivnc koristim kapita-
listiGncga razreda. Delavec, kate
ri Sc zaveda tega, je razredno "a
veden.
Razredni boz je nastal takrat,
ko ie nastala zaScbna laStnina.
To je bilo prot koncu barbarske
dobe, ko jc pOstala zemlja privat-
ma poseSt premagovalcev med di.
vjimi rodovi. Mo6nejSa in boil
premetena plemena so %podjarmila
slabejSa plemcna, Otela Jim obde-
lano zemljo in Jill obdrzala Y SUI
nosti.
Gin Sc je torej pOjavil gospO-
dar in suzcnj, naStal ie med NINA
razredni boz, Gospodar je zahte-
val, da mt je suzenj pokoren in
da GimveG pridela ma %prisvojeni
zemlji; ma drugi strani je pa SUI
zenj hotel wee hrane. torej wee
svojega produkta.
Gospodar je krotil suznje pr
vic S silo. Sila je bila podlaga pr
vi DRAW. Pozneje, ko Sc je raz-
vii razred svobodnih drzavljanov,
Xxi so vsled zaslug ma bojSGih it'd.
imeli posebne predpravice cd Svo-
Jill vladarjev, izmiSlili so 81 druga
sredstva "a krotenje suznjev. Maj
boil premetena iznajdba je bila -
praznoverStvo, vrazevera. Vlada-
joel razred jc vselej Z zlatom pla-
cal premetene ljudi in zvijacnike,
Xxi so znali %suznjem vtepSti V gla-
vo vero V nevidne sile i'm poSasti
ali 90 domaGe V udiGa in boga.
Ia iznajdba barbarov je vcinko-
vala ma suznje rodove tako kakor
SO hoteli vladajoci sloji. Suznji
so bill krotki in pokorni. ker SO
Sc bali nevidne in neznane sile
(V gotovi meri Sc je to ohranilo
Sc do danes.)
Razredni boz Sc vleGe kakor
rdeca nit V zgodovini clovestvs
odkar obstojijo razredi posetni
kov in razredi nimaniGev. V Ego
DOWN. rimske drzave vidimo raz
redni boz med patriciji in plebej
CT; slicne raZmcre so vladale tud
V ostalih kulturnejSih drzaval
starega veka, koder Sc je pojavi
la zasebna laStnina in Suzenjstvt
premaganih rodov. V srednjem il
novem veku so 81 stall nesprOt
piemenitaS, LORD, g~rajSGGh. vaza!
cerkev ma eni in tlacan. Xxi je OBJ
deloval zemljo, pa ma drugi stra
in. Med rokodelci in obrtniki j,
bill mOjster ma eni in pomoGnik n;
drugi strani. Nelike kmc6ke VISTA
.je ma Slovcnskem in HrvaSkem
l6. stolctju so imele popolen ka
rakter razrednega boja.
V nasem veku, V dobi ~strojev
81 stole nasproti kapitalisti il
mezdni delavci. lastnik maSin il
orodja ter tisti, Xxi to orodje ra
bio V proizvajanje potrebScin.
Razlika med razredom kapitali
stow in razredom delavcev ie: '
kapitalisticni razred spadajo VS.
tisti, XII posedujejo produktivn
industrije in zivljenske potrebsci
ne in XII kupujejo delovno silo Gin
ceneise morejo, katera jim mes
dobicek.
V delavski razred pa spada3
vsi tisti, XII ne posedujejo nice
sar "a ma prodaj kakor edinol