Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-10-09
Metal XXIIi
Dideji Kare.

SavaiteS, bet nickaS ncgall lspe-
ii, kuri puse laimes PastipriHi-
mai atcina If vienai, If kitai pu-
sci, todel gavusi didesni pastip-
rininq pusc nustumia truputi sa-
vo pricSus, bet kada If jiems atei-
ma taipgi pastiprinimas, tai Jle
pa,kmi vel atgauna savo senasiaS
roziciias Nors muSis, arba, &c
riau -akaut, ticla ellie musU trait
kiasi jau kclias savaitcs, bet jie
Wis pasilicka be iSriSimc Taip
cinant ir toliau, pradcto music
ir ! metus gall neiSriSti; tqsyk
abiejq pusiQ pajiegos if pinigal
issisemtq, o muSis butq nciSriS-
tas If visa kare butQ bereikalln-
gu zmoniu zudymu, mes nei jo-
kio svarbaus klausimo neisriStQ.
Senas spaudziantis Europa sIo-
eutis-yokicciu sutvertas militia
rizmas slogintu tautas If toIiau.
6stu didesne mokcsciaiS nuo emo
niQ iSluptQ pinigq dali. Rubeziai
pasiliktQ tie pats, o su tuom pa
silktq ir pavergtq tautu prispau-
dimas; didesn6s tautos estQ ma
zesnes, kaip eda didesne lydeka
mazesne.
Spalio 5 d. Francuzijos kares
ministerial pagarsino zini2, jog ant
music lauko zymiq permainq ne
IA. Ant kairiojo sparno traukiasi
nesiliaujanti muSiai Argonne
ir Mas upes kalvq distriktuose
prieSas uzpuola francuzus 1ygiai
Gienq, kaip If nakti; kareiviams
nera laiko atsilseti, nera laiko
micgoti. Todel klausimas, kaip
ilgai jie islaikyti gales. Bet taip
alsinami kareiviai ne vienos, bet
abiejq pusiq.
Is Vokictijos beyieliniu tele-
grafu Amerikon vol<iSkam amba-
sadoriui atsiuStos zinios skamba
truputi kitaip. Sulyg bevielinio
tclcgrafo ziniQ vokieciq kariu-
menes pad6jimas Francuzijoj esqs
uzganedinantis. Caves pastipri-
nina, deSinysis vokieciq sparnas
nuzenge toliau ant linijos Albert,
Alost If Roye. Roye kalvos po
kruvinu musiq tapo vokieciq uz-
imtos. Armijos viduryj viskas
pasilieka taip, kaip pirma buvo.
Vokieciai nori francuzus ir ang-
lus nustumti kiton upes Mas pu-
sen. Tarp Toul ir Verdun vo-
kieciai pa6m6 du fortu. Zengi-
mas pirmyn vokieciq per St.
Mhiel spragq buvo trukdomas
francuzq, kurie istenge savo uz-
puolinlais vokiecius sulaikyti.
Francuzai prisipaaista, jog mu-
Siuose Judo labai daug kareiviq,
nes buk vokieciq artilerija esan-
ii geresne. Bet apie tai paSal.-
Mai, esanti ant music lauko laik-
raSGiq korespondentai, abejoja;
priesingai, jie uztikrina, jog fran
cuzu kanuoles siekia toliau, negu
vokiSkos, tai jau tuom jos yra
geresnes; francuzu kanuoles if
tuom parankesnes, kad jos yra
leagvesnes uz sunkias vokiSkas
kanuoles.
Delei Salto ORC, francuzai turf
sugrqzinti is Francuzijos, susi-
dedanGius is afrikonu regimen
tus; tod5l francuzq linijos bus
apsilpnintos If vokieciai tikisi jas
perlauzti. Bet vietoj sugrazintq
Afrlkon kareiviq, Francuzija su-
sauke tarnyston 10 ir 20 metq
vaikinus. Tie tai uzdengs spra-
gas, pasidariusias if per zuvu-
sius muSiuose if sugrazinimq
juodspalviq regimentq.
Vokieciai uztikrina, kad grei-
tai palms Antwerpenq, mes pa
6me visa eile tolesniq fortu; bet
Londono zinios visai kq kita sa-
ko: sulyg Londono zinip-belgai
atmuSe visits ant Antwerpeno vo-
kieciq uzpuolimrs If nuvijo JUGS
toliau. Sulyg tq ziniu, vokie-
CLANS Wspr Belgijoj pradeda ne
sisekti. Is Belgijos sostines
kraustosi vokieciai atgal Vokieti-
jon; ten iSgabeno suzeistus ka-
reiyius NOLia+iio, ;So,.L. =.