Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-08-07
Jau Ki|O Didysis KaraS EurOpOj,

SioN'
Francuzija laukti negalajo, mes
savo pasielgimu Vokietija paro-
de, kad il nori uzpulti is slip
niausios Francuziojs puses, per
svetimq neutraliskq kraStq, If to-
kin budu il karan itraukti.
Nors Nokietijos valdzia uzgina,
bet iStikimos privatiskos zinios
paduoda, jog vokieciu kariumcne
isiverze prie Liege i BcIgij2 If
uzemo taipgi Hollandijoj miestq
Limbufg zinia apie isiverzima
yokiecig Belgijon if Hollandijon,
kurios nemane karan ki5tis, suer-
zinc Anglijos gyventojus, mes
Belgijai nuo Hollandijos atsisky-
rus, jos neutraliskumq uztikrino
Anglia. Hollandija gall patti nuo
vokietiu atsiginti, pakanka atida-
ryti saugojancius nuo juriu pyli-
mus If juriu vanduo uzlies Ho1-
landUos lygumas If gall paskan-
dyti isiverzusia priesQ kariumene.
Visa Hollandijos zeme mat yra
zemiau juriq pavirSiaus, Hollan-
dijos gyventoJg darbu is juriq
isverzta.
Vokietija neva ramina lygiai
Hollandija, kaip if Belgijq, kad
nemano karo perkelti nei vienq,
nei / kitQ, bet daro tai todel, kad
neerzinti Anglijos, kuriq tikisi
dar, gal be pamato, nuo isikiSi-
mo sulaikyti, bet iStikro, Datyt,
mano per Belgija Francuzijon
isiyerzti, mes is tos puses Francu-
zija tik mazas turi tvirtoves.
Vokietija kreipesi Belgijos val
dzion su praSymu leisti Vokieti-
jos kariumenei per Belgijq trauk-
ii Francuzijon, bet gavo atsaky-
ma, jog pirma jai Francuzija pa
zadejo apginti neutraliSkumq.
Dabar Vokietija garsina, buk
francuzai traukia savo kariume-
ne prize Belgijos rubeziq If per
ia nori Vokietijon isiverzti; todel
il turinti Belgijq uzimti, kad
francuzams kelia uzstoti galetq.
Kad francuzai renka savo kariu-
meme prize Belgijos rubeziq, tam
nieko lstabaus nera, mes is tos pit
s@s jie laukia vokieGiu uzpuoli-
mo; meginti verztis is rytu ne
paranku, mes prize Vokietijos ru-
beziq yra dideles francuzu tvir-
toves. Taigi, kaip rodosi, didesni
muSiai francuzq su vokieciais
prasides svetimam, neutraliSkam
kraSte, mes, izengus vokieciams
Belgijon, ten zengti tures If fran
cuzai; atsiqs pagelbon belgams,
kick gales, kareiviQ If Anglia.
Vokietija atsisauke Anglijon ST.
praSymu nesikiSti karan Vokieti-
JOS su Francuzija, pazadejo net
If pergalejus perdaug nenu-
skriausti Francuzijos; pazadejo
nemeginti verztis jon nuo Siau-
riq, taigi per Belgijq, nesiartinti
su kariskais laivais If prize JOS
vakariniu pakrancip. Anglijos
uzsieniq minister's vienok atsa-
ke, jog Anglia laikysis su Fran
cuzija, mes to gyventojai reika-
lauja. Londone buvo dideli EMO
niq susirinkimai If minios reika-
lavo karo; labai mazai buvo karo
bijanciu.
Mobilizuoja savo kariumenes
If mazosios Europos tautos, kaip
tai: svedija, Norvegija, Danija,
Belgija, Hollandija; Saukia tar
nyston atsargos kareivius ne tik
visos Europos tautos, bet if XII
tose zemes dalyse. Japonija pri-
renge karan savo kariSkq laivy-
na. Mobilizuoja kariskas pajie-
gas Kanada, Australia, Pietin6
Afrika If Indijos. Taigi, kilus
karm Europoj, jis gall apimti vi
So sviet9. Japonijos ministeriu
pirmininkas isreiSke nuomone,
jog tik milziniSkas karas, kokio
dar ant zemes nebuvo, gall tau
toms ilga santaika il nusiginkla-
vima atgabenti, nes po karui ly-
giai pergaletos, kaip If kara lai-
mejusios tautos taip bus apsilp-