Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-07

svojcmu cilju, po katcrcm tako
vroGc hrcpcnijo. Dozivcli hi kmalu
Sc vcGjc %ogorccnjc, kot ga ~ itak
ustvaria n%aravni gospodarski az
vol. Il clcmcntarno silo hi Sc osvo-
bodilno gibanjc prolctariata rail-
la Gcz move jczovc ter bi Jill cd
plavilo. kar tcmu gibanju dajc
ncprcmagljivo moe, nj dclo MOI i'm
zen, Iii izralajo %hrcpcncnjc kviSku
STRENGTH mas in Sc vslcd tcga uzi-
valccm kapitalizma zdc ncmir
v~zbujajoci hujskaGi. Rcsnicno re-
volucionarni element jc sam kapi-
talisticmi r~azvoj. Nsak, XII jc ME
cow sluzbi, Xxi sodclujc ma izpolnit-
vi proizvajalncga razvoja, jc rcvo-
lucionar, scvcda skoz i'm skoz ne
zavcdcn rcvoluciOnar.
Ma dvch poiavih 81 poscbno jas
no kazc, kako rcvoluciOnarno IL
cinkujc kapitalisticni razvoj, ka-
ko 81 sam ustvarja prcdpogojc IA
nadomcstitcv kapitaliZma pc So
ciallzmu ter $ tenn povZroGa ne
izoglbcn prcvrat obStojcGcga dr.
zavncga i'm druzabncga rcda Y in
%tcrcsu tlUvcStva. Ena tch kapita-
listiGnih razvojnih tcndcmr sill ma
~zdruzcvanJc poSamcznih obratoy
Vclikc induStrijSkc zvczc. kartc-
lc in truStc, Xxi So morajokonGno
steer ogrumni obrat l. cmutnim
vodStvom in cuutnim n|aStaVlja-
MEM cen. Druga razvoina tcndcn-
CA j. dlfcrcnciranjr della cd izur-
jcnja dclavca ma en- poSamczcn.
vcdno ; ponaiavljajoti prijcm
vSlcd cesar p"Stanc dclavcc Same
Sc Vclik scStavcu del Stroja.
/druzcvanjc poSamcznih obra-
toy II obratmc panogr y podictic
Z cnotnlm vodStvom izkljuGujc
p"polnoma najprci prcvcliko vcti-
no prvotnih podjctuikov kot Sa-
m%oStojnc. razpolagujoGc oscbc IL
proizvajalucga razvoia. IL Nth
~napravIja Same ~prcjvmalcc rent.
kollk"r MS" POSTAL SamoStojni
ma kakcm drugcm polju. s. wee (:
luduStrijclna zvcza L cnutmim vod-
Stvom popolnoma izkljutujc VISA
ko tckmovaujc. hi So "a vcdno
hvallsa kot vcliko prcdnust kaui-
tallStlcn"ga ubratncga naGina, kot
vlvod vsak"mu opravilncmu in
tchnicncmu naprcdku. ZboliSanic
StroJnIh napraV Y TAKEN Vclikcm
obratu, Iii ga more srdaj cn kon-
kurcnt vSiliti drugcmu, pride Y
zaSt"j Take prihaia r%azvoj kapi-
talistiCncga obrata do syoiih mai
skralncjSih poslcdic naravnost V
razdobjc rclativncga z~astoja, Xxi hi
bil popoln, de- ne hi drugi Ginitclji
od Svolc strani Silili ma izpolnitcv
obratnoga naGina. Odlocilno IA cc-
nlt"v k%apitalizma pa .ic, da ravno
ON Y svojlh, najviSjc razvitih obli-
kah vsckakor sam odpravlia ME
mu laStncga cinitclja naprcdka. T.
ldruzcvanJcm induStrijc trustih
odPadc torcj tudi zadnji vzrok, XII
"a zagovorniki kapitalizma scdai
Sc navajajo kot MENU koristncga.
No pa bo surializcm stopil ma
mcSto kapitalizma, bodo vsi obra-
II vcliki i'll majhni - prcSli V
last skupnosti. Potcm bo naraSGa-
joel individualni intcrcs vsch o.
bratnih CLANCY, XII SO obcncm kot
drulabniki tudi uzivalci obratnih
proizvodov, Y viSji mcri madomc-
still tckmovanjc kot Ginitclj ma
prcdka. Torcj r. zdruzitcv Y trl-
Stih rcvolucionarno pripravlia So
cialiZcm.
Druga, Y isti smcri ucinkujoca
tcndcnca kapitalizma .jc strcmlic-
ME po vcdno dale idoci dclitvi
della. Y vSch ogromni obratih mai
raIIItuCJSc VrStc, Y vsch dczclah.
zlaSti pa V Icdin.jcnih drzavah ic
dclltcv della r. toliko naprcdova-
la, da jc dclo posamcznih dclavccv
"mrJcno zc ma cdinc prijcmc. Ia
p"djctnika, ali bolic rcGcno. IA di-
vIdcndc pozirajotcga d~clniCaria
ina 10 vcliko p%rcdnost, da mu pri-