Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-06


Shod Martins Hall V Londonu je bill sklican
dine 2S. septembra 1864. Pomemben je bill y VISA
KEN oziru. Vrcdno je, da Sc vsaj nekohko ma
tanGneje pobavimo Z MIN.
Ia predsednika je bill izvoljen professor
Beesly, Xxi ST. je V tiStih cash zclo zanimal "a in
tcrnacionalo in Sc tudi aktivno udelezeval gi-
bania.
Francosko dcputacijo jc vodil Henri l.. To
lain. On je ma shodu preGital odgovor svojih
Iojakov ma adrcso londOnskcga dclavstva. lzka-
zalo Sc jG, da Francozi popolnoma pritrjujejo
argleSkemu s%taliStu, Ola priznavajo pOtrebo med
narodne delavSke solidarnosti in odObravajo IL
stanovitev organizacijc, Xxi hi dala tel solidarnosti
tudi zunanjo obliko i'll materielnO podlago.
Ma shodu Sc jc razvila razprava, Hi sc jc
z~akljutila 5 tenn, da je bill izvoljen poSebcn odbor
Z ~nalogom, maj izdcla pravila in program IA med
narodno delavSko organizacijo. Oboje maj bi
provizoritno v~eljalo do prihodnjcga k%ongreSa.
l~zvoljeni in pOzneje pomnoleni odbor Je incl
od zaGetka mednarodcn znaGaj; med njcgovimI
tlani jc bio enoindvajset A%nglczev, desct Mem
ccv, devct Francozov, SeSt Italijanov, diva Poljaka
in diva Svicarja.
Da Sc olajSa delo, je bill izvoljcn pododbor, Xxi
maj hi sestavil nacrte programa in Jill ~predlozil
odboru. To Sc j. zgodilo; pododSek jc predlolIl
diva na5rta. Enega jc izdelal znani italijanski
bojevuik IA Svobodo Mazzini, cigar inc sedaj
razni Sovinisti zelo po krivcm zlorabljajo; drugi
natrt jc scstavil Karl Marx. uajbistrejSa giava
iutcrnacionalc, globokoumcu poznavalec gospo-
darSkih zakonov in stvarnik modcrnc Socialisticne
t%coriic.
Karl Marx j. bill rojcn leta ISIS. Y Tricrju.
ter jc itudiral pravo in filozofio ma vscu5iliScih
Y Bonnu i'm Berliuu. Zatctkoma Sc ic hotel po-
polnoma po>vctiti a~kadcmitncmu zivljeniu. Me
GOV temperament pa "a je vabil Y politiko; pro
hlemi in zvahno %politiGno gibanje Stiridcsctih let
"a jc privcdlo Y casnikar>tvo. kicr j. mogcl
~najboljc zadoSGati Svojemu notranjemu nagnc-
nju in porabiti svoje bogato manjc. Postal jc
sotrudnik li>ta ''RheiniSche Zcitmg" in jc tam
postal glavni urcdnik.
SvobodomiSclne idejc, Hi Jill jc list |razvijal,
so tembOlj drazilc zivce reakcionarnc Wade, ker
Jh Je taSopiS ogujevito zaStopal. CHM wee vpliva
j. pridobival list, tenn beSnejSc je bilo nazadnja-
Stvo, in l. 1913. jc vlada kratkomalo zatrla "Rhci-
niSche Zcitmg".
Nato Sc je Marx presclil Y Pariz. kjer Sc je
poglobll y narodno goSpodarSke Studije. Ali tudi
Y Parizu nj incl miru. Lcta lS45. jc bill izgnan.
pa jc odScl do Bruselj.
T~cmeljito prouGavauje naroduega gospodar-
silva je odprlo Marxu nov svet. Plodovi tch stu
dig. Xxi so pomenili pravo revolucijo zgodoyinske-
ga poJmovanja, so Sc objavili Y raznih spisih. XII
Jill je tidal Y Bruslju. Bio mu jc pa tudi jasno.
ola ne zadoStuje sama literature, pa jc razvil Y
druzbi ) Fridcrikom Engclsom zivahno agitaciio.
Leta ls41. je izScl od obch scstavljeni glasoviti
"komuniStitni manifest, XII Sc je konGal L Ego
dovinSkimi beSedami:
"Proletarci mimajo niGcsar, kar hi mogli H.
gubiti, razun Svojlh vcrig, pridobiti pa imajo
svct. Proletarci vseh dclel, zdruzte se!''
no je bila revoluciia leta 1S4S. tudi Y ncm-
SIKH dezelah Y krvi zaduSena. Sc je vrnil Marx V
Nemtijo, da hi mOgel donna aktivmo dclati "a So
Gladstone ideje. Cstanovil jc Y kclmorainu list
"Ncue Rhcinischc Zeitung". Ali kar ic liza re-
volucijc ostalo Svobodc ma NcmSkem. jc bila lc
navidezna. he lcta lS49. jc bill movi list zatrt.
Marx pa izgnan. Nrnil Sc jc Y Pariz. in ko so GA
tudi odtod zopet %pregnali, Sc jc preselil Y London.