Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-05-08
POLITISKOS zINIOS.
MEXIKO.

Suvienytas Nalstija5 sd MeXika,
kadangi Carranza nesutiko lake
tarybu sulaikyti kara, buvo at
sisake uuo taikymo, TO pabugo
Suvienytu Valstijq uzsieniq mi
nisteris Bryan, ncs taikymas yra
tai vicnatine Wits, kad AmerlEa
gales isvengti atviro karo su
Mexika. Bryan, caves zlnl9 aplc
triiu ambasadoriQ atsisakymq nuo
meginimo taikyti, tuoj nusidave
pas prezdentq WiIsonq apkalbeti,
ka toliau daryti. Nutarta pataru
ambasadoriams, kadangi jie nuo
taikymo atsisakt del besipriesl-
nimo Carranzos lake besitarimo
sulaikyti kara, tai il, CaTanz9, vi
sal is tarybg i5skirti Ia su-
manymq Bryan padave BrazllUos
ambasadoriai, ir tasai, vardu savo
ir llitQ dviejq taikytojq, Bryano
sumanymg pricmc. Carranzai
pranesta, jog jis tapo isskirtas
nuo tail<ymo, tod6l il 10 atstoval
taikyno komisijoj visai nereika-
lingi. Taikytojai dabar megls
taikyti vicn Suvienytas Valstijas
su Huerta, apie revoliucijonierius
Carranzos ir Zapatos visai nesl-
rupjs. Bet nors If pasisektg ST.
vienytas Valstijas su Huerta su-
taikyti, nors Hucrta, kaip Suv.
Waist. reikalauja, ir pasltrauk-
tu nuo prezidento yietos, tai kol
bus revoliucVonieriai, neisnyks
naikinantis ir puldantis visa kras-
ia naminis karas Mexikoje. Suval-
dymui revoliucijos visgi reiks
Mexikon siusti kariunene. Jeigu
kariumenes ten siqsti Memories
Suvienytos Valstijos, tai ia tu-
res padaryti dideses Europos tau
tos, kurios daug pinigg idejo /
visokius uzsiemimus MeXike.
Europos laikraSciai, ypac fran
cuziSki, isjuokia visa Suvienytq
Valstijq mexikoniSka politika ir
speja, kad del tos politikos, pa
laikancios netvarka, galu gale Wis
81 Europai prisieis Mexikoj tvar-
kq ivesti, nors Europos isikiSimas
If labjausiai Amerikai nepatiktU.
Besiki5imas j taikyma Vokie-
tijos, Anglijos If Francuzijos bu-
vo svarstomas Washingtono kon-
grese if daugeliui kongresmanu
nepatiko, bet jeigu netvarka
Mexikoj trauksis ilgiau, turincios
MexikoJ svarbius reikalus tautos
gall griebtis dar kitokio tvarky-
mo budo, koks Amerikai gall dar
labjau nepatikti. Juk MeXike Eu-
ropos pinigq i visokius uzsiemi-
mus labai daug ideta, o del ne
tvarkos tie pinigai juos ideju-
stems pelno neduoda. Pinigus
ideje, nuo savo valdziu ir reika-
lauja, kad JOS kokiu nors budu
gala MeXiko revoliucijoms pada-
rytu, kad pasistengtq ten norma
liskus prietikius ivesti, kad pada-
rytu gala svetimq pilieciu skriau-
domS.
Revoliucijonieriq generolas
Obregon gavo ziniq is Mexiko
miesto, buk atsisako nuo vietos
prezidentas Huerta If nori uzsie-
min iskeliauti, reikalauja vien,
kad kariumene j palydetq Xxi
rubeziu, kad acknowledgements
jam k2 blogo nepadarytg. Bet
ar zinia ia teisinga, to zinoti ne
galima. Apie Huertos nora atsi-
sakyti jau ne karta buvo garsin-
ia, bet jis Wis sedi tautiskame
rune Mexiko mieste.
Porte Manzanillo minos tapo
iSmestas / padanges mexikonis-
kas garlaivis "Luclla.' Noreta
iSnaikinti taip kaip sayo lake
Amerikos kariskq laivq Maine"
Havanos porte, kariSkq skraiduo-
i Raleigh bet pataikyta visai
kitq LAVA.
Huertos kariumenes dalis uz-
eme itaisas, rupinanGias vandeni
miestui Vera Cruz. Isvyti ia ka-
riumene tapo pasiusti is Vera
Cruz Amerikos kaiieviai. bet ka-
da jie atejo, jau Huertos karci-
viz nerado, Dabar gauta zinia