Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-07-17
POLITISKOS zlNIOS.
MEXIKO.

w dSHHiS StOiiN, F"S5e 49, 10 I
zidentas fluerta galutinai pasi-
trauke nuo vietos ir tai padare
pereitq utarninkq. Prezidento vie
IA, kaip to rcikalauja preziden-
tui pasitraullus Mexikos konsti-
tucija, gs pavede uzsieniq
ministeriui I'ranciskui Carbaja-
ia. Tas krastq valdys Xxi naul9
rinkimu. tiuerta vienok relka-
lauja, kad lake rintimp Carran-
"a, Villa ir generolas Angeles
nestatytu savo kandidaturp, bet
kad kandidatais butu pastatyti
ne taip zymqs rcvoliucijonieriu
vadovai
Carranza If Villa vienok gar
sjla, jog jie nepripazls nei yleno
IIuertos paskirto kad ir trum-
pam laikui prezidento, bet pats
atsakanti iSrinks is savo tarpo If
tai toki, kokis jiems patiks. Jie
dabar gall savo norus statytl,
mes paeme jau virsp ant Huer-
tos, If jis, jeigu nenori pakliuti !
savo prieSu rankas, kurie, Emo
ma, 10 neglamonetp, tures IS
sostines dumti, kol dar galima
kokj portini .niesta ant kokio di-
dziuju Europos tautu karisko
laivo If keliauti Europon. Daz-
niausiai nuo vietos per reyollu-
cijas isvyti Amerikos prezden-
tai dumia Francuzijon ir / jos
bankas pirm laiko siuncia pini-
gus. Kaip sake, Francuzijos tau-
tiSkame banke If Huerta turi pa
deies keiis milionus pesu. Vargo
todei If prezidentystes netekes
nematys.
IIuertos paskirta tuomtarpinl
prezidentq Carbajalq Suvienytos
Valstijos sutinka priimti If SIT
iuom palaikyti neoficialiSkai su-
sinesimus bet kad neerzinti re-
yoliucijonieriu vadovq, kurie ne
nori priimti Huertos paskirto,
tai JOS zada pripazinti If revo-
liucijonieriu isrinktq tuomtarpinl
prezidentq. " tai EuroQos laik-
rastiai iSsitaria, kad jeigu ir
tuomtarpiniu prezidentu butq pa
slritas Carranza ar Villa, Euro
pa neprivalo ju pripazinti, mes
toss revoliucijos uzbaigimo bu-
das Mexikai ramumo neatgaben-
tu, pagimdytu vien pavydumus
tarp paciq revoliucijonieriu vado-
WI ir naujas revoliucijas. Ame-
rikos vienok uzsieniu minister's
Bryan tiki, kad Huertai pasi-
traukus, Mexikoj isnyks revoliu-
cijos ir uzstos ramumas. Bet
minister's Bryan If prasidejus
taikytojq taryboms Niagara
False tikejo, kad taikytojai su-
taikys nesutinkanGias puses, o
bet-gi tarybos tos nei jokiq val
siu neisdave; tai aplinkybes gall
If dabar mini3terio Wits isnai-
kyti.
Dabar visi svarbieji revoliuci-
jonieriq vadolai rengiasi traul;ti
Mexikos sostintn. Huertos ka-
riumene dar m5gina gintis prie
San Luis Potosi, bet kitus mics
tus jau apleido Huertos karel-
viai ir is visu puslu traukia prize
San Luis PotoSl, kuriS yra pasktt-
tine vieta, uzstojanti revoliuci-
jonieriams kelia sostinen. Cia
nuo triju dienq traukiasi kruvi-
nj musiai. Miestq gina genero-
las Mas Jis turf 1900 karei-
viz, bet kad is niekur pastiprini-
NO tit6tis negali, nors tuom tar
pu narsiai gina miesta, bet tures
pasiduoti. Miesta veraia revc!;u-
cijonjeriu vadovai: Jezus Carrar-
"a If Gustavo Gonzales. I San
Luis Potosi atcjo likuciai karei-
Yiq, pasitraukusiu IS Guadalajara
If Zacatecas aplinkiniu.
Huertos kariumene megino
verzti revoliucijonieriq apvaldytq
iniest2 Tuxpam, esanti tarp Vera
Cruz ir kraSto sostines, bet uz..
puolima atmuse revoliucijonerial
ir kareivius nuo miesto nuviio.
Revoliucijonieriu gener. Aguilar