Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-08
AVSTRIJA IN ITALIA.

= orplJo, SO Lacell ma drugO Stran
zvenketati z oroziem. u Avstriio
in Nemtijo je tudi Italia V tro-
zvezi. ZunanJi ministri so oh vsaki
priliki pripovedovali, da je ia "tri.
pelalianca' najveGje jamstvo
evropskega miru. v resnici pa nit
"priJateljice" MISC zaupale druga
drugi. Vsak hip so Well V Avstriji
kakSnega italijanskega, V Italiji
pa kakSnega avstriiskega Spiona.
Ia utrdbe oh italijanski neil je
bio vSako leto treba miljonov.
Povrh tega je A~vstrija gradila
boJne ladje, kakor da ina mai
mamie tako svetovno trgovino ka-
kor Anglia. Gradila iih je prot
syoJi - zaveznici ltaliji.
Najbolj so prot Italiii hujskali
avStrijski klerikalci brez razlike
narodnosti. Min vpliv .je bill tako
velik, da avstrijSki cesar nj smell
obiskati Svojcga "pobratima" i'm
'zaveznika" Y Rimu; te je kateri
izmed neStetih hasburSkih princev
sci V ltalijO, st je moral Umbcrto
all NittOrio Emanuele pripeliati V
Benctkc ali kan drugam, ker hi
bil "sveti oGe" uzaljen, ako hi
obiskal italijanskega kralja V
"uropanem" Rimu.
Po klerikainih uaukih je Lila
AvStriJa dolzna vrniti ubogemu
'Jetniku Y Natikanu" Rim in
ccrkveno drzavo. Da hi Sc TO moglo
poizkuSiti lie 5 krvavo vojno. nj
pray mic oviralo njihovega krSGan-
silva. Prelivanje krvi Sc je zdelo
katoliSkim klerikalcem sploh we'd
no in vSch oblikah dovoljeno. Gc.
Je lie namcn bill 'svet". Ako L..
sveta inkviziciia smela sezigati
lJudi, zakaj Jill ne hi dali klati ma
voJni? Zategadeli je bila klerikal.
Gem zveza Avstrije Z ltalijo vedno
trn V peti. In kcr so naiviSji Via.
dajoti krogi V Avstriji cd nekdai
k%lerikalni, Sc je vojna stranka
pray rada %posluzevala drazenja
proti Italiji.
lie V letih 1904, 1905 je bila
vsled trajnega hujskanja TAXA ma
petost med Avstrijo in Italijo. ola
avstrijski in italijanski social
sti sklicali skupno k~onferenco V
Trst in tam ostro protestirali prot
zvenketanJu z orozjem. Res je to
IA enkrat zaleglo. ali huiskaGi lie
MISC dali miru. Casopisi militari-
sticnega z~na6aja so neprenehoma
ocltall ltaliji Zahrbnost in Sc tru-
dill, da hi bill prebivalstvo spra-
viii protitalijansko razpolozenje.
ko je Italia napadla Tripolita-
MILO, Sc jim je zazdelo. da .je pri-
zanje ugoden cas-. Res je, da je
bila italijanska voina s Turcijo
roparska. Ali TAXA je skoraj vsa-
ka vojna in ltaliji ie pray Avstri-
Jc dala korazjo, ko je anektirala
BoSnO in Herzegovina ter $ TEN
pOkazala, da 81 militaristiGna drza-
va brez kazni lahko odreze kos
Turtije. Sploh pa Avstrija nj inc
la nobenega razloga. da hi komul
pridigala morale, ker ie sama nj
koli mic nj imela.
Ali kdo je vpraSeval "a moralo?
zeljna drhal ie hotela imeti
p%retvezo, in kO je Italia napadla
Turtijo tudi z jadranske strani.
mislila, da jo ina.
Izbruh vojne so takrat prepre.
tllc druge 6izayo. XII SC Sc zba!e!
evropskega klanja. Nit Nemeija
marala dajati Avstriji potuhe.
ker Sc hi cutila dovoli income.
HujskaGi so Skrtali z zobmi, kerr
jim nj posre6il namen. odnehaliI
pa vendar MISC. Rovarili so takoI
predrzno, da je moral avstriiskil
SET g%eneralnega staba Conrad Won
H%oetzendorf demisionirati, ker lie
tudi on sill V vojno z Italijo. Nal
je bila struja prot voiniI
tedaj Sc "a spoznanje moGneisa.
stranka je kreila pesti
Ndala sc je navidezno, ma them
pa Je spletkarila in zbadala dale