Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-04-21
Il polja moderne vede.

velJ, da Je nJlh tunkclJa (deloVa-
nje) dati mravljam %pripravnO
stanovanje. te zivalice pa da so
zopet koristne rastlini, ker jo
6uvajo pred raznimi skodljivimi
zuzelkami. Pc novejsih raziskavah
so pa to lie bake. Escherich je
nasel, da so mravlje ma teh rastli-
nah pravi parasite, da niti maj
mani ne branijo rastlin pred So
vrazniki, nasprotno V onih Suplji.
nah Sc ve6krat vgnezdi %najrazli6-
nejSi mrGeS, Xxi popolnoma V miru
z mravljami izsesava rastlino.
o Gudovitih instinktih mravelj
Obstoji danes re jake obSirna lite
ratura, toda vSe dosedaj znane
instinktivne zmoznosti nadkrilju-
je, kar je opazoval Bougnion ma
neki Ceylonski mravlji Coco
phylla smaragdina), Xxi zivi ma
dreveSih. he drugi naravoslovci
(Doflein i dr. so mnogo poroGali
o neverjetnih tehniSkih sposob-
nostih teh mravelj. Bougnion je
%OpazOval, kako prekoraGijo te
mravlje veGje razstoje napr. cd
enega lista DO drugega. One ma
pravijo namrec neke vrste most.
Pc tri, pc stiri mravlje primejo
druga drugo $ Geljustmi "a zadnji
del telesa nalik 6lenom verge.
Poslednja mravlja sc krepko o.
prime robu "brezna'', druge pa
wise presto V zraku in Sc nihaje
gibljejo, dokler prva ne doseze
zazeljene locke ,kjer Sc poprime.
Tako nastane pravi pravcati most.
Nato zopet poslednja mravlja IL
pusti in celia veriga Sc polagoma
skObaca ma drugo stran. Nj Ii to
re prekoracenje meje instinktaf
Sc vprasa frencoski ucenjak
o Eh-iich-Hattovem sreustvu
proti sifilidi Sc je re tolko pisalo,
da tn pac ne kaze wee razmotri-
vati o tenn gotovo najvaznejsem
bioloskem odkritju preteklega le-
ia. Pripomniti hocem tn lie, da Sc
je pri slavljenju Erhlicha skoro
popolnoma pozabilo ma zal pre-
rano umrlega mladega zoologa
Schaudinna, XII ina gotovo ma TEN
polju ravno tako velike zasluge
kakor Ehrlich. Schaudinn je Cd
kril provzrocitelja sifilide, Ire
ponema approximately palladium,
in kar je na~jvaznejse, on je doka-
zal, da ii spiroheti MISC bacili, nego
zivalice sorodne mo6elkam ter
pred vsem v najozjem sorodstvu S
tripanosomi, zivalicami, XII pro-
vzrocajo spalno bolezen. Re pre-
Je je bio znano, da so arzenovi
preparati sredstvo prot tripano-
sonom. IL Schaudinnovih odkritij
je bio torej sklepati, da je tudi
pri vporabi arena proti spirohe-
tom pricakovati vspeha. To je te-
nell Ehrlichovih poizkusov. Co.
tovo gre Ehrlichu ogromna zaslu-
ga ,toda v isti meri moramo biti
tudi hvalezni MENU konzenialne-
mu Schaudinnu, XII ga zal, danes
nj veG med mani, da bi mogel vi.
deti velikanski uspeh svojih ma
pornih raziskav.
Odkritjo fosilnih ostankov pra-
cloveka poslednjih letih so
omogoeila znanosti, hipoteze o
nasi filogeniji vedno bolj in boil
poglobiti. Najveejih zaslug ma
tenn polju sta 81 iztekla Strassbur-
Ski anatom Schwalbe, XII je antro-
poloske merilne metode eksaktno
predelal, in pa Vratislavski antro-
polog Klaatsch. V diluvialni dobi
moreno pc novejsih raziskavah z
vso gotovostjo r~azlocevati tri 6lo-
veske rase. Najbolje poznana nam
Je Neadertalska rasa, XII je bila
skozi cello diluvialno dobo po vsej
Evropi razsirjena. Karakteristika
tie rase je nizko opicasto cello, de-
bell nadocni oboki, Geljust brez
brade, nizka rast (visina 100 cm),
krepke debele kosti udov in viso-
ka strmo postavljena medenica
(os He'd kakor pri opicah. Dale
prihodnjiS.)