Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-13
LetO (VOl.) TX.
Oborozujte Sc!

agitacjo in razviti jo ho6ejo ma siroko in ma glo
boko - ma amerikansk nacin
Ia nacin poznamo; reklama nj porodila ma
tel strani oceana, ali dezeli njvish streh in maj
debelejsih denarnic je tudi ona dosegla vrhunec
Veliki boben, k spreralja vsako sleparijo med O.
bema oceanoma, glasi tudi agitaciji "a veliko
vojsko in mornarico.
Veliko je zedinjenih drzavah ljudi XII gre
do Sc ma take hmanice SploSno sc norcujejo liz
reklame v posebnem slucaju il pa vedno nasede
jo. Zato Sc tudi upajo navihanci katerim je do
bicek najvisji cij zivljenja, sredstvo pa postran
ska rec, vedno in vedno sipati ljudem pesek liz
vre6e oc, vedoci da jih bo zopet in zopet "a
slepil.
NaJglasneJsa reklama spremja tudi evange-
III oborozevanJa, MornariSka liga nj vneta "a mi
Etarizem - bognedaj! Njeni managerji vedo, de
Amerika nj Prussia in da je njena prva ustava,
cetudi IL vojne porojena odklanjala vojaSkega
duha. Nekaj demokratizma e Sc ostalo IL tisth
casov, cetudi je zelezna metla kapitalizma ne
usmiljeno pometala po hSi svobode Ia uniforme
svetle Sable, ordene in trakove nj navdusenia
ZedlnJenlh drzavah, lajtnant nj New Yorku ali
Chicagu tako bozansko bite kakor Berlinu
obcutki in nazori ljudi mora dober kupce-
valec racunati; sal tudi kuharica aSa kupuje
tsti prodajalni, kier znajo polaskati nienemu
lepemu obrazu. In agenti oborozevanja racuna-
jo. Protimilitaristicne besede dajejo ljudstvu,
militaristicna delanja in militarsticne zrtve pa
zahtevajo od mega
'Prpravljeni moramo bit!" klicejo In:
Ce bono imeli dosti ladij nam ne bo treba We
like staojece voiske Mocha mornarica mas DO va
rovala vojne''
Lepo pesem le to- ali zelo znana Sc nam zdi
Nismo Ii Je slisali Sc vec kakor enkrat one stra-
nj moria, IL Europe, o kateri sicer vedno pravimo
da Sc mora hodit k nam ucit?
Pripravljeni moramo bit - so dekamirali
tudi voini ministri in lordi admiralitet Nemcij
Avstriji, ma AneleSkem in povsod
81 Wis pacem, para bellum, so citirali vo-
Jaski ucenjaki. &c hoceS miru pripravliai vol
no. Taxa je bila njih filozofija vedno: Bodimo
mocni in velk da Sc mas bodo bali vsi pa bo mir.
In prlpravllah so Sc in rastli so in Sc jacali in
ko so bill dovolj veliki in mocni so - zadusili
mir
Galiat je bill hrust kakor gora David pa pri-
thkayec ali pet pedi moza 81 je pomagalo IL
naJdlyvostjo - mali David je wei praco in MO
ubil vehkana Goliata.
Mice ne more dvomiti, da je Amerika velika
IN da uziva ugled pc vsem svetu. Ali kar le e
postaa brez militarizma marsicem tel dezeli
lmamo kr1tlcne nazore in nikdar iih nismo zataie-
vail. svolo kritiko, svojo a9itacio organi-
zaclJo delavSkih mnozic lie socialsticna stranka
veliko pomagala razvoju Zedinjenih draw in
mice II ne more ocitati ola zeli kai slabega tel
DRAWN zvez To, kar smatra "a naiboise "a
naJldealnejSe kar prinaSa narodu najvecie mate
rialno In kulturno blagostanje hoce uveljaviti
ZedlnJenlh drzavah. Marsikatere ustanove v tel
dezeh ne bl dala "a to- kar imajo V Evropi
Soclallsticna stranka je gotovo zadnja XII bi
mirno gledala, ce b moge Ameriki zazueati Vii
lJemov lmperalizem ali pa Nikolajev carizem
kakor so Sc ameriSk socialist tudi TAXI XII so Sc
lie prisE cez morje, pusko ma rami udeleze vol
ne "a Avezo In proti suzenstvu tako bi tudi danes
vsak "a BOZ sposoben socialist branil neodvisnost
ameriske demokraciie proti vsaki avtokracii.
tenn mora Amerika skati svojo varnost ne
pa mltarlzmu ma suhem ali pa ma morju Mai
ool]sa priprava zoper vsako zunanjo nevarnost lie
lJubezen sirokih slojev prebivalstva do dezele &c
DO Amer1ka skrbela, da bo njeno ljudstvo zado
volJno In prepricano da so njegove razmere tukai
oolJe ureJene kakor drugod ce bo videlo svo
dezel vecjo svobodo kakor drugh; ce bo tukaj
moznost nJegovega razvoja bolje zavarovana in
nJegove pravice bolj spostovane kakor ujih de-
zelah, bo to vec vredno cd vseh arzenalov. In
kdo maj bi Sc tedaj drznil napasti Ameriko?
Ne bojnih ladij ampak dobre resnicno de-
mokraticne, to Sc pravi ljudske politike nam je
treba In ce more Amerika imet kaksno opra
viceno shrb, je ia, da nam manjka take politike.
Tam kjer Sc vod politika te dezele, sede ljudje.
XII zastopajo koristi raznih kapitalisticnih klik
tudi tisti, XII so ze hripavi cd klicev DO ladiah
sluzijo takim klikam
Ali zadnja instance je ljudstvo Brez njego
vega dovoljenja ne bi moglo biti korupcije DO