davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
VOJNA IN SOCIALIZEM.
v kriticnih dneh.
M1L1TARIZEM IN AVSTRIJ.
SKA POLITfKA.
Govor poslanca Seitza ma 4. sell
drzavnega zbora ma Dunaju
dine Is. marca 1909.

&c JIG ministrski p~redsednik. ko
Je pozdravljal DRAWN zbor, ozna.
ceval dovolitev rekrutov kot ne,
sporno stvar drzave in ljudstva
moramo mi nasprotno povdarjati
da Je contingent rekrutov vazno
politieno vprasanje in V tel deba,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
sposoben "a ministra.
nevarnost "a parliament,
nevarnost "a narode,
nevarnost "a vso drzavo.

Dne &c. nOvembra 1905 Sc je
baron Bienerth bahal, da je tako
mOcam in tako zmozen, da sesta.
vi koalicijo. Dne 5. sveGana 1909
pa je pripravilo njegovo Spretno
vodstvo Stvar tako daleG. da so
bile stranke do skrajnosti nascu-
vane druga prot drugi, da o ko-
aliciji sploh hi bilo wee govora
i'll vsakdO je vedel, da dObi mini
strstvo pri elasovanju o dispozi-
cijskem fondu nezaupnico.
V tel sill so Sc prikazali baronu
Bienerthu, kakor vsakemu poboz-
menu GlOveku,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18

ii Sc mor govoriti o razmerju
med Waldo i'll parlamentom ter
med strankami zbornici. Stran.
ka, XII hoGe zrusiti Waldo. ne bi
nikdar dovolila rekrutov. Social.
nj demokratje pa m tembolj
prisiljeni, politiGno pOrabiti to
debate, ker je bill odklonjen mas
predlog, da hi Sc otvorila debata
o izjavi ministrskcga predsedni-
ka. Sklep, $ katerim smo bill mad.
glasovani, je bill prav avstrijski.
Stranke ma levi so glasovale pro.
ii debati kot prijateljice Wade,
katerim Sc je zdela vsaka beseda
nepotrebna,. gospodje cd slovan-
ske g pa kot zaprisezeui So
vrazniki tc Wade. V resnici lie BIZ
la "a 81 skupine merodajna re.
liza, da Sc prikrijejo VISA prepor.
ma vp~raSanja med mimi i'm med
Waldo z gostim pajGolanom. Kot
m~eSGanskc stranke cutijo seveda
vsc. da je njih dolznoSt. dovoliti
rekrute in zaradi tega MISC hote-
le Od vSega zacetka delati nobe.
nth tezav - tudi tiste ne. XII so
s~ovraznc sedanjemu ministrstvu.
Znatilno je pa, da kaze veliko
Stcvilo njihovih pristaSev razdvO-
icn maGaj; ma ljudskih Shodih
hoGejo veljati "a zagrizcnc ma.
sprotnike te i'm Skoraj vsakc Via
de; cello sovraznikc vSega draw
mega sistcma Sc glumijo; obenem
pa glcdajo poStrani tia, kjer We
do. ia mora Glovek kazati
militaristicno vdanost,
&c hO6e ostati
sposoben "a ministra,
ker nihtc ne We, kaj princSe jul
triSnji dan (NeseloSt.) J
Socijalni demokratje imamo
Seveda drugo staliSGe. Glasovali
bono prot kOntingentu rckrutov I:
Y sploSncm scvcda vSlcd naSega
naGelnega n~asprotja prot soda.
MENU sistemu militarizma: po-
sebei pa tudi cato. ker vidimo Y
Vladi, XII Zahteva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
Avstriiski cesar prosi

Avstrijski cesar prosi rimsko-
katoliSkega boga, nemski cesar
prosi protestantovskega boga in
ruski car prosi pravOslavnega
boga, da hi njegovi vojaki una
gall. Ubogi bogovi. Kaj bodejo
neki rekli V Rimu, ako bode
~avstrijski bog tepen.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18

mem templju, V katcrem Sc zliva.
jo GLASGOW vsch bitij V krasno.
srebrnocisto pescm zivljenja. V
tenn vscobcem praznovanju pre-.
! poroda ga navdaja novo upanie.
Pozabljena je tuga dodge zimske
dobe. S pOvzdignjcno glavo in
vcdrim oblidjem stopa napre.j po
poti, Xxi mu jO je zacrtalo zivlje.
ME. -
Tam gOri oh koncu vasi stoji
borna lesena hiSica ,skoraj skrita
zclenju. Lee prot dolini in vi.
Sokim goram tam V ozadju je cd.
prt pogled.
Ma klopi pred hiSico sedi bled
mladcnic in sanjavo IRE V dalia.
vo. Pc dolgi, muGni bolezni ga IL
majski dan izvabil IA presto.
Dolgo, dolgo jc pogrcSal gorkih
solnGnih zarkov in krasotc pomla.
danskega dine. Lee poGasi ga ie
zapuSGala bolezen. Sedai pa DO.
zeljivo srka vase svcz pomladni
zrak in Sc cuti prcrojcncga.
Tudi V MEM vstaja pomlad in
upanje ma novo delavno zivlie-
ME. Dolga doba trpljenja mu nj
mogla uduSiti idcalOv. temvcc ga
jc \ njih utrdila Sc bolj.
Pred b~oleznjio je bill Re dokaj
cas- IL donna. Potoval je skozi me-
sta in vasi, dezelc in drzavc. da
Sc bolje izuri Y svojcm rokodel.
stvu, ter ia vidi in spozna tuie
kraje in tuja ljudstva in kar ie
glavno, da 81 sluzi kruh. Poskusil
je tradicijonelno potovanjc, XII
zene toliko mladih ljudi Y svet,
da 81 pOiSGejo srcGe. Pa lc rcdki
so tisti, Iii jo najdejo. Tudi on je
lSkal srccc, ter sc YES navduSen
pehal IA MO. Mnogo bridkih IL
kuSenj, Iii Jill JIG moral prestati,
pa mu jc vzclo vcro - pravo, ne
skaljeno srcco.
he dolgo wee nj bill V domovini.
Domovinae
kje neki rcvcz ina svojo domO-
vino? Ali jc njcgova domovina
tam, kjer mu je prvic tekla libel
IN kJcr mu jc matt pela uspavan-
Ike! &c j. 10 njegova domovina,
zakaJ pa nina kruha zanj! "a
kaj Sc mora klatiti po svetu. da
81 drugod poiScc kruha, Xxi mu ga
domovina ne more DAFT? Utrje-
valo Sc mu jc prepricanje, da ie
domovina tam, kjer Sc mu bolje
godi. kraj, kjcr jc bill rojen, pa
Je dOmovina drugih.
Slovenske reveze poganja do
movina v Ameriko in druge tuje
kraje, da Sc prezive. Kadar jih
pa potrebuje, jih poklice nazaj,
ter zahteva, da 10 branijo. Tisti
pa, katerih je domovina, Sc skrb-
no izognejo ME brandt ter poSlje-
10 druge naprej. A Sc to Jim nj
dovolj. Kadar Jim postane dolg-
cas-, Sc zacno igrati z ognjem ter
sc igrajo tako dolgo, da nastane
pozar. Ko pa 50 raznetili pozar,
poSljejo sinove revezev v ogenj,
da Sc tam bore "a Min muhe in
Min profit.
In kaj imajo Sinovi ljudstva Cd
tega? Ali 81 5 TEN morda pribore
domovino? Ne, PaG pa Sc vc6jo
bcdo in skrb.
q vscm TEN j. mladcnic zc raz-
miSljal. Bridko mu je vselej po-
stajalo, ko jc vidcl in Gutil bcdo
vclikc mnOzicc tudi ma lastnem
telcsu. Sklcnil jc " davno, ola Sc
pOsveti dclovanju IA prosvcto
ljudskih mas in skupno Z MIN "a
olajSanjc morccc bedc. Polotila
Sc ga Jc zclja pc boju "a vzviSene
ellie III idealc trpeccga clovcStva.
Y TEN pa ga jc polozila Y po-
stelj bolczcn. katcrc kal 81 .jc ma
kopal zc V vojaSki sluzbi. No .je
zbolel. so "a poslali Y rojstno vas
materi, ki je komaj zivotarila.
Dasiravno jc sauna trpcla pomanj-
kanje, mu jc stregla T. veliko lju-
beznijo. Sal je bill njen sin I've
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18

reta nazivati dom. HiSa V takih
razmerah III V TAXI okolici, kjer
ie umrljivost otrok dvakrat, tri-
krat ve6ja, kakor pa " okolicah
b~ogataSev, Sc ne more imenovatl
dom. In Statisika glede stanovanj
V Veliki Britanji in ma lrskem
dokazuje, da domovi V nash do
movinah MISC lie ogrozeni, temvec
motno napadeni I'm izpodkopani.
Sc wee, Ola ponovim presnji ar
gument, zensko delo je V velikem
broju pahnilo zene il domov, ia
ko da so lie zene, ne pa matere,
In TO uniGuje dom.
TO pa nj bodoGa n%evarnoSt, ka-
tere hi Sc incl bait; to je re da-
mes in STEER tako vkoreninjeno, da
vsak trden poskus izkoreniniti to
zlo lahko pomeni make revolu-
cije.
Lastnina drugih.
.. Zadnji in menda eden maj
bolj ypijoGih argumentov prOti
socializmu je pa, da socialism
hoce Uuiciti %prirojeno in neovrg-
1.-Two pravo Jasmine.
&c pravo Jasmine pOmeni, ne
da nekaj ljudi poseduje VISA po-
s@eStva, ampak da vsi ljudjc pose
dujcjo nckaj Jasmine, JAZZ vpra-
sam "'Kie ma svetu danes obsto-
il pravo Jasmine? Ali je pravo
Jasmine tam. kjer velikO Stevilo
dclatccv nina nit encga StirijaS-
kega jarda zemlje in Hi MISC mix
dar eden meScc cd pomanjkanja?
Ali morda obstoji 10 neovrgljivo
pravo Y razmerah, o katerih spri
Guie papel. "da je majhno Stew
10 bogatinov nalozilo revnim ma
sam delavcev brcme, Xxi Sc malo
loci cd suznosti? Ali je lastnisko
pravo tam, kjer sta "dve siroko
razlikajoGi Sc kasti ena, Xxi
ina moe cato. ker ina bogastvo
in trgovinO ter sadove della V pc
Stch. 2 dru"a. velika mno5ica rr-
petih. tlatenih v bedi in brez mo-
ci', vSledGeSar je treba ''nujno
poiskati ncko zdravilo in nitro ga
j. treba poiSkati, da Sc odpomore
mizeriji in teSkocam, Xxi teSko in
nepravitno pritiskajo veliko ve6i.
no delavskih s~lojev." (Rerum
Novarum.)
Evidentno je, da take kriviGne
razmere, Y katerih velika veeina
dclavskih Slojev trpi bedo, ne
mOrejo temeljiti ma pravu lastni-
ne. Nasilno jemanje in posedora-
nJe Jasmine je krivica. Dale je
%evldentno. da raZmere, Xxi bazi-
rajo ma nasilnih napadih ma last
mmsko pravO, MISC Y nobenem
oziru Y zvezi $ politi6no stranko,
katera 81 imenuje socialism. TIE
razmerc morajo izvirati bodisi il
svojega obstanka ali pa so V zvezi
Z drugimi pOlitiGnimi strnkami, V
katere pristopajo katoliGani ne
ovlrano III brez Strahu, da ne bi
dobili odveze.
kakor receno Y zacetku, tie
vrstice nimajo namena. niti MISC
prikladnc "a obrambo socializma.
Edna dejstva so. XII sem Jill opa-
zoTal in zabelezil "a kazipot So
cialnim mislecem. Ako socialni
mislec odreGe Odvczo clanu socia-
listicne Stranke cato, ker misli.
da DO socialisticna stranka do
prinesla omcnjcne razmerc, zakaj
potem ne odreGe odvezo Glanom
drugih politiGnih strank, kajti tie
razmere ze eksistirajo in povzro-
eli so Jill zadnji. ce Jill ne re sa-
mo zagovarjajo?
Jasno jc. da izvajanja, XII odre-
kajO odvezo ma podlagi dozdev-
nosti in jo dajejo ma podlagi
faktov, MISC V redU.
NaSa dolznost je V TEN momen-
tn, da pOkazemo, da nekaj nj V
redu pri takih i%zvaianjih, in IL
pamo. da socialni mislcci revidi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18

delo, pogostoma "a tako delo, XII
ne odgovarja njihovemu poklicu
i'll njihovi zmoznosti, lie da hi "a
sluzili najnujnejse "a svoje dru.
zine. Znamo YAM DO morda da Sc
vrivata V premogokopih, n. pr. V
Ostavi dive praznicni Shit ma tie.
den; " industriji zeleza sc je mi.
zala media; tovarnah "a loko-
motive grozi brezposelnoSt V
p%redilnicah st je delo skrcilo "a
10 odstotkov; V lesni, kozni, ste.
klarski, kemicni in porcelanski
industriji, pa tudi V stavbinski
i'll grafiGni obrti Sc razsirja brez.
poselnOst, in nevarnOst jc, ola Sc
kriza Sc poveGa. In strah pred
voJnO Ovira vsako novo ustanovi.
tev in Tsega podjetniskega duha.
V TAXI dobi, ko hi bilo treba
storiti vse, da hi bilo della, da bi
Sc izvrSile stavbc kanalov i'm re
gulacije rex, "a katere so sreo-
Stva ze dovOljena. stojimo pred
praznimi blagajnami.
ki so sc morale izcrpati "a drugc
namene.
V taxi dobi Sc misli V vsaki
drugi DRAW ma to, da Sc odpro
industriji noyi trgi, V taxi dobi
mOlte Y drugih drzayah cello mai
boil bornirani agrarci. ker spo-
navajo, da S. mora poSpcScvati
industrija, ce hoGcjo kmctje pro-
dajati Svoje pridclkc. V TAKEN
casu hi Sc morale priGakovati, da
Sc zdruzijo tudi pri mas vse stran-
Ike, da sestayijo krepko Waldo, Xxi
bi mogla V notrajnosti ~napraviti
mir, pa tudi poseGi V vodstvo IN
.anjih razmer. Pri mas pa o~stajajo
Strankc apatiGne. Sal so delavci
tisti ko trpcl
o TEN smo menda vsi enega
mnenja:
vojne nocemo!
in vsi skupaj imamo dolznost.
izogibati Sc voini nevarnosti ter.
jo prepreGiti. Tega ne svetujemo.
da bi Sc ohranil mir z nedostoj-
MIN popuSGanjcm. GOtOvo nj V
vscj AvStriji nikogar, Xxi hi Sc ho-
umakniti, de hi priSli r%esnicni
DRAWN interest V n%evarnOst, nj
Xxi hi Sc strahOpetno zavle-
KEEL V kot in hotel zrtvovati east in
interesc drzavc, kcr nina pogu-
misliti ma vojno. Dolznost pa
lmamO, prevzeti tisti vlogo, XII
pristaje vedno
mocnejsemu proti slabejsemu.
(Zivahno odobravanje pri social
nth demokratih). Dolzni smo. pre-
razlikovati med tistimi IL
Xxi kriGe 20 b~elgrajskih u
leah in med med dclavnim prebi-
valstvom Srbije. med kmctskimi
sloji dezele, Xxi imajo V marsicem
enake interese Z nami, XII so pro-
letarci in Xxi hoGejo to, kar mi:
mir donna in mir zunaj!
Raj smo s%torili, da hi zavarova-
ia mir? Ali Sc ne zavedamo
pray nobene krivice? Spomnimo
Sc naSe %nesrcGne carinske politi-
Ike, $ katero smo Srbi.io uklenili
V obrOt. (Pritrjevanje pri social
NH demokratih.) S to dezelo, ka-
teri hi ATstrija morala biti ban.
kir, kateri hi moral zagotoviti
trg "a ajene roljedelske pridelke.
da hi imela naSa industrial tam
svoj trg, smo Sc leta in leta pray
dali "a vsako ceSpljo. "a vsak rog
in "a vsako kuro, kakor da hi "a
tega propadla drzava.
Miru nismO podpirali z
ogrsko nasilno politiko
proti vsem nemadzarskim naro-
dom, Xxi jim jc vzela upe in zago-
tovlienc pravicc do politiGnc in
volilnc cnakopravnosti.
Tako smo danes pred neverjet-
no situacijo, da nam malenkost-
ma drzava lahko auga in morda
%povzroGi cvropsko vojno. V TEN
trcnutku imamo TEN vecjo dolz.
most, pametno misliti in izprasati
vest. GotOVo 10 blaznost ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18

HdhlJuccnJe ufZaNnega ZbOra
j. nekaJ izvenrednega, Ge Sc rabi.
da Sc omOgo6i bankrotni vladi
zivljenje.
V V%sIcioznem 6asopisju smo
brazil, ola je parliament nesposo-
ben IA delo. ZakajY ker je med
5l6 clani morda ali osem obupni-
kov brez vest in brez Guta odgo-
vornOsti? PROT wsem TEN trdit-
yam Sc mora pribiti, da je bila Ia
zbornica sploSne volilne pravice
dolgo
sposobna "a delo,
da je sposobna "a delo in da osta-
ne TAXA; da je lie tedaj nesposob-
ma IA delo, Ge je nesposobna Via
ola trmasta in hoGe voditi parla-
ment, ne da hi mogla opraviti to
delo.
&c Sc so zdele baronu Biener-
thu tezave prevelike, hi bill incl
notwithstanding izbero:
demisionirati ali pa razpustiti
parliament. Emo in drugo je DO.
stavno. &c Sc Gudi dOvolj moGne-
ga, da hi apeliral ma narode. mai
stori TO. &c pa on in njegova poll
tlka ne morcta preneSti kritike
%sploSnega ljudskega glasovanja,
tedaJ bi Sc moral Y TEN trcnutku
IN pray L ozirom ma zunanji 20.
lozaj parliament reSiti vsaj novar.
nosti, XII jc Y obstanku Bicncr-
thova kabineia. Vlada, XII diSi po
prelomu ustave, je
trajna provokacija
"a parliament sploSne volilne pra-
vice.
Socijalni demokratjc smo varo-
vail V casopisju, ma shodih in tu-
di Y delegaciji pred
vojno nevarnostjo;
%varovali smo pred zrtvCyanjem
miliard denarja ter tisoGcrega
dragoccnega GloveSkega z~ivljenja.
\aScga glaSa pa MISC hotcli sll
Sati. Nelcmodrijanc maSe 2unanje
politike hi bio trcba vpraSati da-
mes: kdo je incl takrat pray i
oni ali nil Morda Sc MISC nit "a
Vedali tezkih posledic svojega ko-
raka; tOda TEN tezja je njihova
krivica. Cd leta 1878 imamo Bos-
no svoJi pOSesti; izpremenili
smo n%aSlOv, V naSih razmerah do
te dezele Sc nj mic izpremenilo. u
pravljamo jo kakor doslej: svoj
denar in svoje vojake poSiljamo
TIA kakor doslej; lahko izgubimo
anektIrani provinci V slu6aju. ne
>rete kakor doslej, lahko da ,jih
ne izgubimO kakor doSlej. Bosan-
ske kmete damo izkoriSGati Cd o.
grske oderuSke agrarne banke.
kakor hi bilo lahko brez aneksije.
(N%eselost.) lie emo sc je izpreme.
milo, kar je res znaGilno "a mas
vladni listen Narodu V Bosni.
XII je incl p%ravico do uStave, smo
dali - anketo, IL katerc so bill
pOvrh tega Sc delavci in socialni
demokratjc sploh izkljuGeni, o.
Gcmer Sc bono ze Sc pravo6asno
pomenili! lzpremcnilo Sc nj torcj
Z aneksijo mic; a
koliko je veljalo?
Ne bonn govoril o zunan.jih te.
zavah, V katcre smo zabredli, am.
pax ostanem lie pri financialnih
zrtTah. Doslcj smo plaGali Tur-
eli a milionov odSkodninc. ma
jugu pa nOsimo bremena "a cello
armada. Ia oborozevanje Sc ie IL
dalo
najmanj 10000 millionov
kron IN najeti Smo moral sila ne
ugodno drzavno posojilo. Vojaki,
Xxi so re odsluzili tretje leto, bo-
do moral doprinaSati Sc nezasli.
sane zrtve in sluzili tam doll Sc
cetrto lcto.
SliSali smo te dni ministra "a
n%otranje zadeve tarnati o proti-
militaristicni propaganda. Napol-
milo Sc jc nckoliko Glankov, neko.
like govOrov ne povsem zrelih lju-
di. IL tega Sc ie n~apravila afera.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
najzalostnejsih gospodarskih
raZnner

V dobi, ko pretresajo nude krize
naso industrijo, kO Sc razsirja
brezposelnost, ko mora tisoc in
tisoc proletarcev romati cd to-
varne do tovarne i'm beraciti "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
ANGEL varuhi

V podobl gospodov Choca, Lise-
ga. Fresla in ~tovariSev (veselOst) g,
angel varuhi, Xxi so mu pomagali
IL zagate. Zakaj, to sa mora takoj
pOvedati, da jc Bienerth zaklju-
oil parliament dine 3, SveGana. to-
rel V dobi, XII je najvazne.jSa "a
parlamentariGnO delo, V dobi, ko
je bilo trcba vztrajncga della. ia
hi zbornica postala zmozna "a IL
polnitev svojih
socialno-politicnih nalog.
Zaradi svojega malenkostnega
obstanka je prav " TEN trenutku
ustavil parliament pc sill. To nj
bila lie nezasliSana frivolnost. am
pax tudi zlOCin mad parlamentom,
5 katerim je jasnO pokazal. ccSa
Je zmozen on in njegovo ministr-
stvo. Predvsem pa ie bill to zlo-
Gin mad onimi %ljudskimi sloji. Iii
nujno zahtevajo delo tega parla-
monta ii &&terih zastopni&i 50
pripravljeni, izvrsiti to delo. Ia
zlotin je bill lie tako mogoG. da
Sc mu Chloe i'll tovariSi drzarI le-
stvo, da so $ svojim koncertom
zaglusili glas pameti in da so pri
nekaterih naivnih ljudeh obudili
mnenje, kakor hi bill baron Bic
nerth Sc poraben drzavnik. XII
INA pOpolnoma izvrSiti svojo ma
logo.
Maj je bill njegoy govor pr o.
tvoriti parlamenta konstituciona-
len; Mi ne verjamemo njegovim
zagotovilom. Mi ne verjamemo,
ola hoce V vsakem sluGaju ustav-
no vladati. Zna6ilno "a njegovo
mislJenje nj to, co hoGe tudi par
lament. ampak &c je pripravljen
in ce more tukaj izjaviti, da hoGc
parliament V vseh razmerah in da
noce
v nobenem slucaju vladati brez
parlamenta.
Tega pa nismo slisali " niego-
VEN govoru. Ministrski predsed-
NIX, XII ina v desnem zepu nacrt
"a konstitucionalen govor, v le-
VEN, blizje srcu, pa morda re 20
pet dekret, S katerim hoee zaklju-
citi drzavni zbor, - tax ministr-
ski predsednik pomeni ~nevarnost
"a drzavo in je kratkomalo ne.
! mogo6.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
najmanj 10000 millionov

kron in najeti smo moral sila ne.
ugodno drzavno posojilo. Vojaki,
Xxi so re odsluzili tretje leto, DO.
do moral d%oprinaSati Sc nezasli.
Sane zrtve in sluzili tam doll Sc
tetrto leto.
SliSali smo te dni ministra "a
notranje zadcve tarnati o proti-
militaristicni propaganda. Napol.
milo sc jc nckoliko Glankov, neko.
like govorov ne pOysem zrelih lju-
iii, IL tega Sc je %napravila afera,
Sc mora klicati DRAWN pravdnik.
Make resne propaganda pri mas
gotovo nj. &c je antimilitaristiG.
ma propaganda, tedaj je ne delajo
n%ezreli mladenici, ampak nasa
vojna uprava. Cenjena wojna IL.
prava maj Sc enkrat zamisli V DO.
lozaj vojakov. Xxi so re izracunal,
dan in cas-. kdaj bodo prosti, pa
Jih drze zdaj Sc cetrto leto. Vol.
ma uprava maj 81 domisli, kaj sc
godi V dusah oGetov, mater, bra.
tov in sester ten vojakov. Recite,
kar hOcete, tega ne morete utah.
ii, da so vse zrtve V kriGeeem ma.
sprotju S TEN, kar smo dosegli in
kar moreno sploh kdaj doseGi.
In tie zrtve Sc zahteyajo cd mas
V dobi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-18
koliko je v~eljalo?

Ne bonn govoril o zunanjih te
zavah, V katere smo zabredli, am
pax ostanem lie pri financialnif
zrNah. Doslcj smo plaGali Tur
eli "a milionov odSkodninc, ma
jugu pa nosimo bremena "a cello
armada. Ia oborozevanje Sc ie IL
dalo
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-10-17
Slight DANGER
FROM WIRELESS
Plant

The fact that the United States
Bureau of Navigation has called the
attention Of ship owners 10 the pos
sible danger to vessels equipped with
wireless apparatus and carrying in
fiammable cargoes. coupled with q
communication Of the same tenor from
the British Board Of Trade to the
Bureau Of Navigation, has aroused
considerabl0 discussion in the shipping
world and among underwriters, both
in this country and ia Europe.
According TO the officials of the Mar
conf Company, there is not the slight
est danger Of FIRE from wireless when
the apparatus Is properly Installed and
operated. The company has conducted
e. number Of searching experiments
along this line and Is confident that
vessels equipped with wireless are as
free from danger OF IRE az those that
are without II.
!. Since 1908 says an official of the
company, awes have fitted about forty
tank steamships with our apparatus,
and nothing in our whole experience
indicates that the IRE risk has been In
creased thereby. Any possible risk
nom the use Of wireless installation
on board ship must arise from the ex-
istence Of electric sparks In close prox-
unity TO 'infailimable gas or material.
At the. instance OF one hrin Of ship
owners the following experiment was
made 20 ascertain what danger might
arise from the existence OF sparks hi
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-10-17
SUPREME COURT
TO SEE KEWALO
CASE PREMISES

Argument IN the eKewalo case in
which j A. Magoon and others are
seeking to stop territorial reclamation
work in this section. was concluded
before the supreme court at 1910
o'clock today and decision is expected
without delay. The members Of the
court will visit the Kewalo section on
Tuesday afternoon at 2 O'Clock to
make 4 personal inspection.
On Monday among matters to be
heard BY the supreme court are the
following:
Pond VS.. Montgomery Bills Of cost.
u Davis & Co. Ltd, vs., Illinois
Pacific Glass Co. Ltd Motion BY de-
fendant in error to dismiss appeal
Further argument IN County Of Ha-
waif vs.. w N. PuFdy and United
States Guaranty & Fidelity Company.
the argument being requested BY the
court This is one Of the cases grow
ing out Of the Hawaii county graft
Investigation. ss.ss.szs sss.sss.s1s
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-10-17
WEALTH IS
now REPORTED
ON KIYO MARU

Treasure Including specie valued at
$50, 000. 900 alleged on board the Jap
anese liner Kiyo Matu, is one Of the
several stories coming from Hilo.
where that vessel has beer detained
since September IL The steamer con-
tinues an object Of interest 70 the
large japanese population on the
island Of Hawaii
The report that passengers In the
Kiyo Maru might be transferred TO
another vessel while the Kiyo would
be converted into an auxiliary cruiser
IS moi given much srSdenee p Homo
lulu
The Anyo Mafu, belonging to the
same line. Is reported at present tied
up 81 Central American port while
Castle & Cooke. the representatives
b his city. are puzzled ct the failure
OF the vessel to proceed 70 the Ha-
walian Islands with q shipment Of
nitrates and other cargo.
Passengers in the Kiyo Maru to the.
number or about 400 are daily given
brief shore liberty on CocQan1t island.
7.
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-10-17
Liner NIAGARA
HAS PASSED
THE PORT

The Canadian Australasian liner Nj
agara from sydney, NJ s. W.. believed
to have departed from Australia Octo.
Der has passed BY Honolulu On the
yoyake 10 Victoria and Vancouver
This is automatically announced at
the Office Of T. II. Davies q Com.
pany, the local representatives OF the
British steamships, today
The Niagara Is Understood to have
been reQulsitioned by the Australian
commonwealth to carry recruits and
enlisted men from Australia 10 British
Columbia. The vessel was undergo
inR extensive alteration &c a SYDNEY
dockyard at the time the Oceanic
steamer Ventura departed FOR Homo
lulu and San Francisco.
a fortnight ago It was reported that
the Niagara had been released by the
government and would again resume
rs former run, including The regular
cell at Auckland, Suva and Honolulu
About ~ passengers had been
hooked Tor the north Pacific coast In
the Niagara which under the present
schedule should have arrived at Homo
luhh yesterday.
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-10-17
BUSINESSMEN Or HlLO
NOT FAV0RAB e FOR A
PROMOTION CONTRIBUTIONS

tSpeefai STAR Bulletin Correspondence
HIL0. Hawaii, October is. It has
developed that tbe committee that
was formed to canvass the town Of
Hilo and Interview the businessmen
as to what they felt inclined to do
regarding the proposition Of the Ho-
noltilu Ad Club that subscribe a
monthly amount for promotion work
OF the territory, found but little en-
couragement
The committee reported that some
merchants declared that they never
received a cent from tourists, and
that the sixty dollars q month that IS
donated at present to the Promotion
Committee never came back IN any
shape or form.
Some OF the businessmen said that
they would like TO encourage the
Honolulu AID Club, as they thought 1t
to be splendid organization. but the
general opinion was that Hilo gained
no benefit from the tourist trade. The
committee was discharged with