Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

ohrahitev miru vse neverjetnejse. Ali potrdil ie
Poudarkon', da DO francoska vlada do zadnjepa
trenotka storila vse mogoGe, da izrabi sanse "a
MIR; IN da sc drze kljub vpadu nemskih Get M
lfahcoska tia francoSkc Gete Sc vedno osem kilo.
metrov cd meJe ;da Sc ne stori od francoske stra.
nj pray mic, kar bi moglo kaliti nadalieyanie mi.
rovnih p~ogaJanj, XII jih jc zeleti in XII so &c yedno
inogoca, dokler Ostane nemSki poslapik cospod
Won Schoen V Parizu.
NZtfaJall smo na ten in Zahteyali poysem
oniocno, da sc izvrSi takoj nova in demonstratiy.
ma manifestacija mirOljubnega misljenja Fran.
ciJc; ola sc poSlie Angliji nova zahteva "a posre.
dovanJe S formalno izjavo popolnega in energie-
mega pritrJevanja Francije.
uospod VIVIAN nam je bill videti pripravljen
"a Ia korak IN nam je obljubil da predlozi &c tisti
vecer ministrSkemu svetu priporoGilo oziroma
zahtevo socialistiGne zborniGne skupine.
All komaJ emo urO, odkar smo zapustili mini
S'rskega predsedmika, Je prisel gospod Won Schoen
V mlnlstrstvo zunanjih zadev in je zahteval no.
vratilo svojih papirjev.
NemSki socialist V drustvu "Sozialdemokra.
fischer Leseklub", XII live V Parizu in 80 bill vsak
dan price dogodkov in nasega truda, so pspolno-
ma odobravali nasc postopanje in delili nase
upanje V mir.
Nasprotno pa imamo razloge in Sc bojimo, da
nina delavski razred V NemGiji, presleplien 2
uradnlml izJavami, natanGnega znanja O dejstvib.
Nemskemu delavskemu razredu predlagamo
ma uVazevanJe vellko, p%Omembno dejstvo, S kate
II MISE konstatira, ma kateri strani je bila VOLTA "a
napad: Naskok ma ~belgijsko ozemlje.
40 Sc Je bio pc krivem trdilo, da so pred ma.
povedJo voJne francoski letalci metal bonnie ma
Nurnberg, je dodala nemSka vlada neutemelieno
trditev, da so francoske Gete zasedle Belgiio. ali
ola sc pripravljajo, da jo zasedeio. Cello tisti tire.
notek Je Francija Sc napram angleski vladi for
malno n%aglasala vpOstevanje nevtralnosti. kakor
Je blla storila re napram Belgiji.
Pod to prctvezo je NemGija sauna pozvala
BelglJo, maj dovoli njeni armada prehod in ko
le bio to odklonjeno. je napovedala Belgiji yojno.
prIeela oblegati Lieges in vdrla ma belgijska tia.
Tudi v Luxembourg je vdrla nemska vojska.
Tia dejstva Xxi Jill predlagamo mednarodnemu
proletariatu. zadostuiejo "a dokaz. cd katere
strani je prisel napad in ma kateri strani Sc lie re
leila v9ina. &c smo v tel krititni uri slozni v parla-
mentu in V raznih dezelah 2 vsemi drugimi strap.
kami naroda, Sc zavedamo, da Sc b~ojujemo IN ma
cello, katero smo tolikokrat skupno z~astopali.
Nj Sc zgodilo z mislijo ma napad. niti ne z
mIslijo, da bi biig oSdana cd hudobnih ali sovraz
min cuvstev, da Sc je francoska vlada odloGila "a
vojno.
Vsi smo prepricani, da branimo neodyisnost
IN samostolnoSt ~svOjega naroda prot nemskemu
imperializmu.
Ne b~ojuJemo Sc proti nemSkemu narodu. kate.
remu priznavamo samostojnost in neodyisnost
prav tako kakor svojemu.
s prepricanjem, da vzdrzimo na6ela svobode
IN pravice samoodlOcevanja narodov Sc podvrzejo
socialist Francije in Belgije strogi potrebi vojne.
Uverjeni so, da bodo tudi socialist v NemSiii
odobravali njihovo nastopanje, kadar DO dognana
VISA resnica.
Ia socialistieno stranko Francije DELEGATE v
mcdn. soc. ia jnistvu:
Jules Guesde, Jean Longuet, Marcal Sembat,
Edouard Valiant.
IA delaysko stranko Relpiie daleoat; W rodn
soc. tajniStvu:
Edouard Anseele, Louis Bertrand. Camille Huys-
mans, Emile Vanderveide.