Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-07-31

laivq igula taipgi suviais atsilie-
p6, bet Suviai nei vienaj pusei
nieko blogo neatgabeno. Wen
suGmimas Serbijos Stabo perde-
tinio Putniko If su juom va
ziuojantiu aiicierq Vengrijoj yra
panasus j karo Iaiko stow, mes
santaiko5 lake nickuom nepra-
sizengusiu svetimo kraSto aficie-
ri, ramiai keIiaujanciq namon,
negalima areStuoti. Bet Putnik
If 10 lydinti aficierai, isikiSus
Austrijos ciesoriui, tapo paleisti.
Rusijos laiI<raSciai, arti val
dzios stovinti, kurste prizes Aus
trijq ir Vokietija; ia patti dare
vokiskieji if francuzi$kieji; vieni
siunde prizes Russia If Francuzi-
ia, kit prizes Vokietijq. Paryziuj
jir BerIine zmones lake susirin-
kimus If kcle demonstracijas,
kurstydami karan: francuzai SUI
kavo; Il Berlinq,' vokieGiai gi
Berline Sauke, jog reikia pamo-
kintf pusiau azijatu tautq (taigi
Rusijq), be kurios pagelbos Vo-
I;ietija nebutq tuom, kuom yra:
be Rusijos pagelbos Vokietija il
1871 m. nebutg francuzq iveiku-
81; tik Rusija neleido Austrijai
francuzams pagelbon ateiti. Da-
bar 81 buve prieSai draugais pa
stojo, tik nezinia ar ilgam.
Siundymuose If Amerikos vokiS-
kieji laillrasciai dalyvauja, jie
siundo ypac ant francuzq, bet
Amerikos vokieciams, jeigu Eu-
Iropoj kitty karas, parako dumq
jausti nereikes; parekaut todel
gall, nors jU rekavimo If Vokie-
| tia, turbut, neklausys.
Nors Vokietijos visu partiju
laikra5ciai if zmones, isemus wen
socialistu, stumia karan, bet val
l
dzia ziuri salciau, geriau If to-
liau negu minios ziuri; il bijosi
karo if jo pasekmiu, mes abiejq
priesingu tautq rySiu pajiegos
beycik lygios, prieSingos Vokie-
thai puses pajiegos net didesnes,
mes wen Francuzija if Russia ka-
ran daugiau kareiviq gall stumti
negu Vokietija, Austria If Itali-
ia. Nokietijos ciesorius Svedijos
sostin6je Stockholme susitiko SIT
Francuzijos prezidentu if praS6
Iji panaudoti savo itekme ant Ri
sijos if sulaikyti ia nuo isikisimo
/ vaidus Serbijos su Austria, mes
tik Rusijos isiki$imas gall Euro
Ipoj kara uzdegti. Francuzija,
taipgi Anglia karo nenori, nes
nei viena, nei kita neturi ko Ser
bijoj jieskoti, o uz Serbijos sa-
yistovyste ir Rusijos reikalus ne
nori save pavojun statyti. Rel
kalu Serbijoj neturi If Vokicti-
ia, todel il ir-gi nori, kad i$ris-
ii vaidus butq palikta vien Ser
bijai if Austrijai, kad JOS Wien
krauja lietq, jeigu be, to nebus
galima apsieiti.
Anglijos uzsieniu minister's
Iuzmano sutaikymq Austrijos su
Serbia pavesti tarptautiSkai ko-
misijai. Tam uzmanymui prita-
ria Francuzija If Italia; Woke
tia taipgi 10 nepeikia, tik kaipo
susirisusi su Austria, su atviru
pritarimu prisideti nenori; Aus
trija tam nepritare. Americas
ambasadorius atsiunte Washing
tona ziniq, buk, net kilus karui
tarp Austrijos If Serbijos, pasi-
seks Europa nuo didelio karo is
gelb6ti, bet ar istikro tas pasi-
seks, Amerikos dipliomatai, ma
zai pazistanti prietikius Europoj,
turbut maziausiai gall isptti, kas
ten gall atsitikti.
Bet jeigu Serbia butu palikta
viena prizes Austria, j butu
ivcikta il galetq isnykti is tarpo
'neprigulmingq tautu If butQ pa
dalinta tarp Austrijos If kitu Bal
.kanq vieSpatys6iu. To vienok
Rusija leisti negali, mes tasyk
Austria perdaug pelnytu. Bet
Rusijai isikiSus, jau karo visos.
Europos nebutu galina iSvengti,