davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Harrisburg telegraph. [volume] (Harrisburg, Pa.) 1879-1948, 1914-08-13
INSURANCE PROBE
WILL CLOSE SOON
Meeting Will Be Held to Hear Any
Complaints, but Hearings
Are About Ended

Further hear
ings by the legis-
lative commission
engaged in inves-
tigating methods
of fire insurance
C o m p a n / e S in
Pennsylvania are
unlikely, and un-
less some one
brings complaints
of features of the
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
PREDsEDNIIK POD CENzURo

Washington, ID. G.. - Med tu-
kaJsnjimi protestant prevladuje
mnenje, da predsednika Wilsona
ne dOseze nobeno pismo. ako je
.piSanO V protikatoliSkem duhu.
Predsednikov privatni tajnik Jos.
p. Tumultz, kateri je katolitan.
bajc zavrle vsako pismo naslov-
ljeno ma predscdnika, ki MENU ne
ugaja. Zadnjc case jc bilo poSla-
nih ma prcdscdnika ncbrOj pro
testnih piscm, najveG od prote-
stantov radi njeeovcga (Wilsono-
vega prisostvovanja pri katoli-
Ski maSi ma zadnji Zahvalni dan
in protcstantje Sc jczc, da je VISA
pisma zadrzal Tumultz in jih
zmetal kos. w. w. Prescott,
urcdnik tukajsnje reviie "The
Protestant Magazine" jc pismeno
vpraSal Wilsona, kaj ie ma tenn
rcsnicc in zadnii jc odgovoril, da
nj res. da hi bill pod cenzuro.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
KITAJSKA JADRA NAZAJ.

Ako bo incl JuanSillaj Sc nekaj
casa proste roke, bo kitajska re-
publika kmalu monarhija. Ame-
risk kitajci so ustanovili organi-
zacijo naprednih rcpublikancev 2
glavnim stanom V Los AngeleSu 2
uamcnom. da podpro drugo revo-
lucijo proti Juansikaju. Vsi ma
prednomisle6i Kitajci so prepri-
Gani, da JuanSikaj namerava pri
prvi priliki proglasiti cesarstvo in
Scbe cesarjem. Odpravil je parla-
mcnt, provincialne postavodajne
zborc in sploh vsak znak republi-
kanske Wade. AmcriSka Standard
oil Co. - Rockefcllerjev trust -
ic posodila JuanSikaju Is milo
nov dolarjev, "a kar je dobila vse
pravice do oljnatih vrclcev XII
taiu in Sc craven druge koncesije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24

SOCIALIZEM UZBUJAJOC
FAKTOR.

kapitalisti, XII posedujejo ba-
krene rudnike Michiganu, so
Skusali dokazati po svojih advo-
katlh pred kongresnimi preisko-
valci stayke, da je "socializem
glavni faktor stavke" in da raz-
merle med delavcem in delodajal-
Gem v bakrcnem okrozju bi bilo
uprav bratsko &c bi ne bilo sOcia-
Ii TOW.
kapitaliSti navadno zvrnejo, Ge
lie morejo, vsak modcrni delavski
boz ma plcGa socialistov, 6eS, "zu-
nanji socialiStitni agitatorji so
nahujskali delavce."
Socialist so res povedali rudar-
jcm, da navSezadnje cdino sred-
stvo je lie Strajk. Socialist skrbi-
jo, da Seznanijo delavce povsod
5 pololajem Strajkovnem okroz-
ju. Socialist so pokazali vsemu
delavSkcmu svetu Quincy Shawa
in ostale gentlemane Bostonu
kot najgrSe profitala6ne tirane.
Nse to in Sc mnogo veG so socia-
listi res storili, toda MISC pa zace-
Ii strajka. Ako bi bill rudarji "a
dovolini place, = delavnimi ura-
mi i'll drugimi delovnimi pogoji,
nihce ma svetu bi jih ne mogel
priSiIiti, da zaStrajkajo. Strajk so
rodile krivitnc ?azmcre. tistc raz-
mere, ki jih negujc kapitalizem.
Socialism je tudi produkt teh
razmer.
Socializem je torej tisti faktor,
kateri je delavcem odprl oGi toll
ko, da so spoznali kriviGne raz-
mere, ki jih obdajajo; socializem
je vzbudil delavce, da so priSli do
prepritanja, da Sc lahko otresejo
teh razmcr, ako le hoGcjo. Glavni
vzrok boja krivica in izkoriSGan-
ia = ie bill ze pref in "a ia vzrok
so odgovorui cdinole kapitaliSti
ne pa socialist
Nasprotniki socializma ne vedo,
da takimi napadi wee koristijo
kot pa Skodijo naSi stvari. Kajti
; TEN scznanjaio socializmom
take ljudi, Xxi nimajo vsak dan
prilike. da bi kaj sliSali o iStem.
Pac Skoda torej, da nj dotiGni ka-
pitalistiGni advokat kaj wee pove-
dal socializmu - namrcG, kako
Sc samogoltni baroni bakra boje
socializma in zakaj Sc ga boje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
Proukciia zlata.

Produkciia zlata cclcga svcta
ic 20 amc";kanSkih SiatiSticnih
oodatkih lcta 1912 hila vrcdna
s47i.333.25S, lcta 1911 ic bila
,rauo maniSa. 2naSala ic Si59.-
371300. NaraStanic produkciie
rripada skoro izkliuGno ma Afri-
kC. X cclotni vrcdnoSii ie prispe-
val: Transvaal &1SS.59926O 0cta
1911. %170.059273); Rhodesiia
s'3.166.23O q 1911. $12.9S60O0) (;
Tnpadna Afrika 1886 OS6 tleta
1911. $5.1974SS) Zdruzcnc drza-
We sew. Amcrike $93 .451 800 q.
1911. SOC 100000 Mchika 800
100000 0cta 1911. $24 .SS0000) ;
K"ada $12.559.2SS q. 1911. 80
762 100); S:biriia V Rusiii $27,-
G35 500 0cta 1911. 1922 .154 500 ;
Angl. India $12,115.162 q. 1911,
t11 .054.100); Japonska $7,165.-
600 !. 1911. $6.S96.9O0) Juzna A.
mcrika $12,425.OO0 q. 1911. $10,-
421 .s0O).
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
300 UMORJENIH - IN NIHCE
Sc NE ZMENI.

Y pretcklcm letu 1913 je bilo
Y Zcdinjenih drzavah smrtno po-
ncsrcGcnih 23OO premogarjev in
rudarjev.
Po domaGe rcGcno - ponesre-
tenihl V resnici pa - umorjenih,
ubitih. zaduScnih "a blagor pro-
fita! Bog profit, mamon, moder-
nj moloh Sc ne ustavi niti pri xiv
lJenju tloveka, temvec gazi ma
pref, tire in ere, IRE, ere
Modernc varnostne naredbe V
rudnikih in premogokopih stane-
jo dcnar. PrepreGiti nesreGo po-
meni wee tisoGakov mani profita
oh koncu leta. Delavec pa ne sta
ne mic. Mula je wee vredna kot
Glovck-delavec, ker mula Stane to.
liko in toliko Y dolarjih in centih.
Delavec pa ne stane mic Kolikor
jih kapitalizem pomori, toliko in
Sc wee jih pride zdravih in Ii
viii
2300 dclavcev je bilo umorje-
nih III med tcmi najmanj 1000 po
krivdi kapitalistov. Ali je bill kdo
aretiran? Ali je bill kdo klican
pred Sodni stol pravioe ma odgo-
vor2
Ne! - Morilci so ma prostem in
brez skrbi lahko ubijajo naprej.
Pac - nekdo je aretiran. Nekdo
je gnan pred sodnika. in wren Y
zapor. Delavci, ki so pOvzdignili
Svoj glas, delavci, Xxi polivajo svo-
je brate V Michiganu in Colorado,
da Sc maj zdruzijo in zdruzeni
prepreGijo take umore bodoGe,
ii dclavci SO aretirani, tepeni, ma
badani ma bajonete in tudi umor-
jeni "a svoje GioveSke zahteve.
Delavci, organizirajte Sc in mo-
rilci Sc bodo tresli pred vamil
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
ERJAVEC Sc VEDNO v NE
VARNOSTI.

Iadnii cctrtek 90. t. ny jc
razpravlial odbor "a pomilostitev
Y Harrisburgu in pri tel priliki jc
zopct priSla ma vrSto zadeva gle
de roiaka Joe Erjavca. katere pa
odbOr nj hotel ugcdno reSiti. Cd
Dor ali pardon board ic vstrajal
pri prvotni Obsodbi in ako guver-
ncr zoDet ne poseze vines. bo ne
sreeni Eriavec obesen 26. februar-
ia Greensburgu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
STEVILKE, KI PoVEDO VSE.

Vladni zakladnik Washingto-
nu je objavil nekaj stevilk, XII po-
vedo wee kot pa debele knjige,
kako "modro" je urejena Glove
Ska druzba. Te Stevilke povedo
sledece:
20 oseb V Zed. drzavah ina let
nih dohodkov 10 milionov dollar
jev in wee.
200 oseb ina 100000 do SO
100000.
500 oseb ina $4,000 do $1,000
600.
2OOO oscb ina 100000 do $500
600.
10000 oseb ina $4,000 do 800
600.
2lOOO oseb ina $4,000 do $50
600.
$4,000 oseb ina $4,000 do $780,
600.
100000 oseb ina $4,000 do
$4,000.
100000 oseb ina $4,000 do $1O,-
600.
5C0.G00 oseb ina $l0OG 90 $5,-
600.
konGno: 1S,341.3SO oseb ali tri
cetrtine vsega prebivalstva ina
pa povpreGno $3.50 letnih dohod-
kov. In to so delavci!
Tukaj, delavec, so fakta. Racu-
mai sam in narcdi zakljuGck. Ali
Je kaj Gudncga, da je Zcdinjc-
nih drZavah pet milionov samskih
moSkih in milionov samskih
zenSk? Ali jc mogoGe - -? Pa
Gemu vpraSanje! Odgovor je la
hak in ma VISA TAXA vprasanja
cnak.
Is milionov delavccv ustvaria
vse, ina pa najmanj, pravzaprav
- ME!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
Zupan ma straiku.

Zupan mesteca Mandota, Ill,
Chas. Rogers, je zadnji teden "a
Strajkal, ko mu je mestni zbor
znizal letno place od 5000 ma 1925.
IuDan ne mara podpisati nobenih
listin in zupanski urad popolno-
ma pociva. Zbor sc bo najbrz pre-
mislil in ne bo iskal - skeba.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
Strajkarji zahteVajO "PrOletarCa".
Ponatis IL Glasila" S. N. P. ].

Ia druStvo Narodne SlOyen-
Ike" Stew. l2S:
NJ. GeShell, Roza RaGki.
Ia drLStvo "Slcznc Sestrc", ST.
1875:
Maria Stimac, predsednica
Ana Stimac, tajnica.
,DruStveni peGati)
Spomenico nash vrlih Strajka-
jocih bratov Michiganu jc q.
tajnik ). y. p. j. princSel ma sejo
glavnega odbora dne -. februar-
ia. Po liratki dcbati ic 81 odbor
SElenil SoglaSno, da Sc Spomenico
priObGi Glasilu". obcnem pa
apclira ma 5lanstvo s. y. p. j..
.da pobira prcStovoljne prispcvke
IA Strajkovni fond :. y. p. j.
NSaka narodnoSt ina svoj list,
g katercm Sc ma drobno razprav-
lia o situvaciii stavkoncm o.
kraiu, da jc vSak Straikar svo-
jem maternem jeziku podu5cn o
vsem, kar Sc zgodi. Slovenski
itraikarii dobivajo "Proletarca ="
in Sc "a med ME razdcli brezplac-
no. iSt St poSilja "a ceno. lli po-
kriic L. troSke Y tiSkarni. Do Sc
dai so Sc pokrivali ii stroSki il
Sklada. XII ie bill nabran Ia ma
men. in katerem ie sedai de
ficit.
Strajkajotim rudarjem je list,
li iih seznam vsemi dogodki te-
kom strajka. ravnotako potreben,
kakor hrana. obleka in stanova-
ME. Kapitalisti imajo mnogo IL
STOW ma razpolago, y katerih tro-
sijo vsakovrstne lazi Y svet. da bi
elm preje razdelili vrste straj-
karjcv. Ako delavci nimajo svo-
jega lista, Y katerem pobijajo vse
take lazi, Sc naSeli min duSah
.obup in prcmagani Sc vrnejo ma
.delo. Mnogo ie pripomoglo delav-
SkO casopiSie, da StrajkajoGi ru-
darii kliub vsem kapitalisticnim
grozcdcjstvom tako pogumno
vztrajajO Strajku in da jih Z
najpOdleiSimi Sredstvi MISC mogli
prisiliti, ia hi Sc vrnili prcmaga-
nj ma delo.
To so razlogi. XII so odloGili. da
jc 81. odbor :. y. u. j. SoglaSno
sklenil, da Sc proSnja Straikajocih
bratov. katerim So razmerc V
Stavkovhcm okraju gotoyo popol-
nOma znane. priobci "Glasilu -,
.obcnem pa q. odbor apelira ma
clanstvo. da mai nikar he zapusti
SvoJih bratOv V TEN trdem in hui
dem bOju IA pravice vsega DELAY
Stva. Nth zmaga ie naSa zmaga.
.njih pOraz je mas poraz.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
KLIC IA POMOC.

SoGr. Leo Junko, Strajkar V
Calumetu, Micn., je postal spO-
raZumu Peter Geshcl-2, diStrikt-
mega tajnika w. f. of NJ. Y Straj-
kovnem okrozju drzave Michigan
gl. tajniku S. \. p. j. proSnjo IA
zbiranje prostovoljnih priSpev-
kov n pokritje stroskov, Xxi ma
stajajo $ posiljanjem Proletarca
Strajkujoim rudarjem. Doticni
poziv Sc glaSi:
Bareno okrozje, Mich.
Ceni. brat Verderbar!
Brat Gcshel je obvrStil clane S.
\. p. j. tukaiSnega olrozja. gledc
poSiljanja 'Proletarca' tukajs-
no bolno pole. Oblavlja. da mu
ie boli te&ko pr"Skrbeti vsotc "a
pokritie primanjkljaia IL blagai-
ne ok~ozne unije. kcr ie vedno ma
dnevnem redu veliko vaznih tock,
rako ia raGun Sc danes ne more
ma vrsto. Mi br. Geshe'u radi
vrjamemo in obliubil smo, da
storimo "a to pot, kar je mogoGe.
NaSa zelja je, ia Sc nam Pro
letarca" Sc Y nadalic pcSilja. ker
ie list, kateri nam ie priskotil ma
pomoc. Ia le potreben nam ravno
tako, kot je potreben "Bulletin
ali kteri druCi list "a drugc ma
rodncsti. da nam pomaga izvoje-
vati pravice.
Zato smo clani S. y. p. j. tu-
kaiSnega okrozia s!,lenili. da ape
liramo ma glavni odbor in darO-
valce, da dovolijo IL Straikovnega
sl;lada vsoto. ktero Sc mai po-
kriie primanjkliai in nadaljni
stroSki "a pcSiliatev 'Proletarca
miehigansko Strajkovno okroz-
ic. -
Zelimo, da Sc Ia proSnia obiavi
"Glasilu" s. y. p. j. in PRO
letarcu", kakor tudi naSa zahva-
la "a dosedanjo in bodoco pomoc,
' tenn boiu "a pravice delavstva.
Ia druStvo Now Dom" st. 2S 4:
Joseph Mihelich. preds.
Peter GeShel, tajnik.
John PrcSercn. blagajnik.
NJ. j. Likovich. tajnik.
Ia dru;tvo Michigan" st. 1876
Vinko Butkovich, preds.
Valentin Krali. tajnik.
Math Stimac. blagainik.
"a drUStvo "Bratska SlOga",
stew. CO:
John Plautz. l.. Junko.
Ia druStvo "Brod ma Kolpi",
Stew. 141;
NJ. Crnkovic, predsednik.
A. S. Stimac, tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
Nada|jevanje preiSkave dveh $trajkov.

Harambase coIoradsltih VOaskih toIovaev Sc zvija-
10 pred kOngresnik Taylor Michiqanu in
Foster COlOradu. VOditelia dveh preiskaV,
ZaVZemaia praVicnO StaliSce. Matt Jones O
pricala. MOrilci michiganskih straikarieV OBJ
SOieni v iecO. DelaVci sVeSti ST image, stole
cVrStih nOgah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24

komitej bakreno okrozje. Tu je
Berger apeliral ma konkresnike,
da vzamejo poroGilo socialistiGne-
ga kOmiteja zapisnik kot del
evidence. Zastopnik rudniskih
magnatOv Rees je navsomoc ma
sprotoval temu, toda predsedatelj
Taylor je odloGil, do mora tudi
pOrocilo socialistov tvoriti del
kongresne evidence V preiskavi.
Sodrug Berger je naredil ma
preiskovalce dober wits. Povedal
je tudi, da socializem nj TAXA po-
Sast, kakor ga slikajo baroni
bakra in njih podrepniki in eital
je 6. todko ?. elena konstitucijf
stranke, kjer stoji, da stranka IL
kljuGi vsakega clana, kateri bi
priporotal kako nasilno sredstvo
v propaganda. S TEN je dokazal
Berger, da stranka je proti vsa-
kemu nasilju. Kon6no je sodrug
Berger nagovoril advokate rudni-
SIKH magnatov, ki so bill navzo6i,
rekoG: "Vi delate grozno napa-
ko, ko pobijate unijo in JAZZ upam,
da bote to svojo napako kmalu
pripoznali. "
Calumet, Mich, 81. feb. - Pri
vcerajSnjem zasliSanju nadaljnih
pric Jc povedal Gabriel Mathson,
vodJa trope armenskih stavkoka-
zov, da so NIGGA in 81 Armencev
najeli V Racine, Wis, meseca no,
vembra in jih odpeljali Ahmeek,
kjer so jih zaprili V neko bajto.
katera je bila zastrazena po straz-
nlklh, Xxi so bill V Sluzbi rudniskih
druzb. Kongresniki so bill osup-
nJeni, ko je pravil Mathson, kako
so Sc stavkokazi uprli in sprejeli
resolucijo, kateri so zahtevali
cd druzbe veG svobode, Ge ne. da
bodo pustili delo l. decembra. On
(MathSon) je predlozil resoluciio
rudniSkemu bossu. Diva dni pozne-
Je sta ga prijela diva straznika,
posadlla V avtomobil in ga pelja-
la V glavno pisarno Calumet and
llecla Co. Tam je bill James
McNaughton, kateri Sc je zadrl
mani; "Ti ali hoGcS iii V je6o ali
V Chicago?" Odgovoril mu je, da
hoce svoj denar, toda McNaugh-
ton Je rekel proti drugim: "Sfik-
SaJte ga!' In res so ga "sfiksali".
Odpcljali so ga ma kolodvor in
virgil ma prvi vlak, kateri je vozil
proti Chicago. Mathson je pa sko-
ell IL vlaka. toda bill je takoj are
tiran in peljan pred sodnika, kjer
so ga obdolzili, da je "hujskac"
in da je preklinjal ameriSko "a
stavo. Nato je dobil dvajset dni
zapora.
Pri6alo je Sc drugih bivsih stav-
kokazov in sicer slitno kakor
MathSon. Dejali pa so, da pozneje,
ko Jc bila zasigurana kOngresna
preiskava, da so rudniski bessie
naenkrat postal boljSi z mimi in
da so Jim dali wee svobode.
Preiskava sc nadaliujc prihod-
Mi tcden. DvGrana, kjer sc vrsi
prciSkava. jc vsak dan natlaGena
Straikarjcv, Xxi pazno poslusajo
/ raZprave.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24

sc nadaljuje tudi ia teden. Med
mnogimi rudarji, Xxi so bill zasli-
SAM pondeljek, je bill tudi Slo-
venec Joe Butala iz Calumeta. PO-
vedal je pod priscgo med drugimi
stvarmi tudi, kako je placal Mrs
Mary Puhek $50 "a delo pri Calu-
met 4 Hecla druzbi. To je bilo
/ pred vcc lett. "Bila je huda zima"
/ - prayil je Butala - in delo Sc
je tcSko dobilo. SliSal sem, da go
spa Puhek lahko dobi delo in sci
sem k nil Res mi je obljubila delo
pod pogojem, da il pla6am petde-
set dolarjev. Dal sem il denar in
Sci sem ma delo."
"Razlozitc to stvar natancno
komiteju, kako vam je ia zcnska
dobila delo" vpraSal je kongres-
mix Casey.
We'll, kapitan jim Wilson il
Hecle jc zahajal prodajalnico
"a sladSGice, katero je imela gospa
Puhek. Zaklenila sta Sc V posebno
soho in pila sta ter Sc zabavala," ="
Odgovoril jc Butala. TIA famozna
zenSka, Nary Puhck, katera je
Slovenka, jc naSim Gitateljem le
znana IL dopisov naSih poro6eval-
cev IL hakrencga okrozja. Memo
"prijatcljStvo' z BOSOM WilsO-
nom in kako so slovenski rudarji
cd ME kupovali delo, je re leta V
Calumetu javna tajnost. Wilson
je bill radi ME odpuSGen IL sluzbe) }
j V pondcljek in torek je med
kongresniki nastalo nesoglasje
radi vpraSanja, kaj pojde "a
pisnik kot evidcnca. Casey in
Hamlin, demokrata, sta bila cato,
da gre zapisnik VISA piSmena evil
denca, katero je predlozila rudar-
ska organizacija. namreG zaprise-
zcne izjave bivSih puSkarjev in
Skebov in druga vazna pisma.
Sitwzer in Howell, republikanca,
sta pa bilo zopcr to. Nato je pred
Scdatclj Taylor odloGil, da gre VISA
prcdlozcna cvidcnca V zapisnik.
Ravno tako je Taylor razsodil, da
gre 2apisuik kot del vazne evi-
dcncc porocilo, katercga je sesta-
vii zaStopnik dclayskcga depart
menta Murphy, kateri Sc je mudil
stavkovnem Okrozju zadnjo je-
. sen. Ia Taylorjcv korak je zelo
zadovoljil Strajkarje.
V sredo Sc jc priGelo zaslisanjc
pri6 gledc brutalnih napadov mi
lice ma Strajkarje. Zaslisanje be
trajalo wee dni. Mnoge price, med
, mimi tudi zenske, so povedale
kako nesramno in tolovajsko so sc
| obnaSali mili6arji napram straj.
karjem in njih aenam.
V torck jc priScl pred kongres.
: nike Victor L. Berger IL Milwau.
= kee. kateri je pojasnil staliS6e so.
gladstone strankc TEN boju
Baroni bakra so svoiom Gasopis.
.iu nagromadili tolikO lazi glcdC
socialiStov i'm pred samimi kOn.
grcSniki so skuSali dokazati, da
jc socializcm "glavni faktor'
stavkc, zato jc bilo potrcbno, da
zastopnil, Strankc pojasni cello
: stvar. Berger jc priGal tri urc Po.
vedal jc. da SocialiStiGna stranka
nj odrcdila Strajka, niti nj zavzcla
nobcnc aktivnoSti istcm; cdinC
dclo, Xxi ga jc izvrSila stranka in
; Sc vrSi, ic, da pomaga Strajkar
/ jem moralno potom GasopiSja. po
= mogla jc dose6i vladno preiskavC
in skrbi "a matcrijalno pomoi
stavkariem Socialisti6na stranka
; .jc do |. fcbruaria - rekcl ie Ber
ger - dala Strajkarjcm $24 $50 5;
V gotovcm dcnarju in poslala zf
; $3,2S7. 16 Obleke in obuce. Poslals
je tudi diva vagona malo ponosent
= toda dobrc obleke. To je polep
tega, kar je stranka poslala straj
karjem Colorado. Dale je stran
ka poslala posebni preiskovaln
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
ZLoCINSKI SIsTEM.

- Sirs. Ed. Harte V ST. Louisu,
Mo, je ponudila svOje telo ma
prodaj medicinskemu uGiteljiScu
"a $500. Telo bi imelo sluziti v
raztelesavane svrhe in zapadlo bi
cim ona umre. LakOta, mraz, boil
no dctc in soprog brcz della! UGi-
liStc je ponudbo odklonilo.
- John Drapac, delavec V je-
klarnah SO. Chicago je bill bolan.
Sci je V bolniSnico. Dcnarja nj
incl in zato so ga virgil ven. Sci
je sedem mill dalcc drugo bolni-
snico. Tudi tam je trkal zastonj.
Potegnil jc revolver in Sc ustrelil.
- Joe Meyers V Chicago brez
donna star 30 let Samomor. Vzrok
Brcz della.
- Revolver ubijc povprecno
1900 oseb V Zcdinjenih drzavah
enem lctu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24

Rudarji Michiganu in Colora-
du zive ze mesece pod vlado pus-
Ike in revOlveria. Pa Sc ponasamo
nekako demokracijo pod zvezd-
natim praporjem. Ruski car bo
kmalu ljubosumen ma Ameriko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24

Vcliko imamo zakOnov V naSi
slavni republiki, malo pravic-
nosti. VeI:ko ie cerkva. nobe-
mega krScanstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
Morilci obsoieni.

lIoughton. Mich, Is. feb. -
Trijc Wadcll-Mahonovi detektivi
in dcputii Polinghorne so bill
Spoznani krivim umora dvch Straj-
karjcv, Steve Putriha in LULA Ii
Jana in pondcliek jih jc sodnik
Flanagan obSodil ma scdcm let
jccc Marquette. Polinghorne je
dobil dvajnast let zapora.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
Preiskava v Colorado.

Trinidad, Colo, 90. feb. - Kon-
gresni pododsck je dospel semkaj
V nedeljo, da hadaljLjc prciskavo
stavke premogariev. Naiprvo bo-
do zasliSani Strajknrji, Xxi imajo
ekrog 2000 pric, pOtem pridejo
ma vrsto operatorii puzncjc bodo
kongresniki obiskali nasclbine in
(Nadalievanje ma 6. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24
p f.!


ma stovilko " oklepaiu-
vi Sc nahaia polos VA
sega naslova. prilepIie-
mega spodaiali
ma ovitku. Ako 1881
ie steviika
tedai vam . prihodnto
stevilko nasega listH po-
tece narocnina. Prosi-
mo, ponovite 10 takoi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-24

List Ia koristi delaV-
skeRa udi - nelaV-
CT so ravtceni do
vsegs kar producirAio.
This paper Is devoted
to tho interests of tn g
WORKING class. Work
ers are entitled to all
what tn ey produce.
Evening capital news. (Boise, Idaho) 1901-1927, 1914-08-30

For County Commissioner from Third
District. Democrat.
From the grand old state of Iowa,
which has given Idaho so many USE
full and worthy citizens, came the sub
ject of this sketch. In 1868, now 46
years ago, at Winona City, Winona
county, Iowa, Mr.. Johnson was born.
He has made his own way From
youth to the present prime of man
hood, he has been hustler. He cast
his lot with Idaho and hers in 1885.
Since his advent into Idaho he has
been actively engaged in the con-
struction of public works, farming
and dairying. His first construction
work was as foreman of construction
on the New York canal, between Mar
ket Lake and Shelly, Idaho. For the
past eight years Mr.. Johnson and his
family have lived in the Boise valley.
Under the contractors, Faris Engineer
Ing & Construction company, he su-
pervised the construction of the
Boise e. Interurban railway from
Boise to Caldwell, and for five years
he was roadmaster of that road. At
the present time he owns, besides
some town property, 40 acres near
Meridian, Idaho. Besides being an
experienced man in construction work,
he is at the present time actively en-
gagged in dairying and farming He
was one of the organizers of the Co
operative Creamery company.
farmers concern, of much benefit to
the farmers of Boise valley. He was
also one of the organizers of the Me-
ridian Cheese factory. At present he
Is a director in each of these indus
tries. Mr.. johnson has been very ac-
tive in furthering operations con-
nected with farming and dairying. He
has been a heavy taxpayer In this
county. In the school of experience
he has accumulated a wide knowledge
of construction that would be val-
liable in the building Of roads in Ada
county. : For this county he would
make creditable commissioner. He
is a man of highest integrity. He is
the right man for the place and an
all around good substantial citizen.
A vote for him would help elect a
good man for the county.
Evening capital news. (Boise, Idaho) 1901-1927, 1914-08-30
VOTING FOR JUDGES
AT THE PRIMARY

Many voters who contemplate voting
at the primaries have become con-
fused relative to voting for judges
both for the district court and for SUI
preme court. The names of all the
candidates will appear upon all the
ballots. Under the head of judge of
the district court appears the instruc-
ton, "Vote for 4" and under the head
of justice of the supreme court is the
instruction vote for o.
According to the decision Of the SUI
preme court, voters need not heed this
instruction but may vote for only
one. if they wish for supreme court
justice, or for one, two, or three, or
four, just as they please, for district
judge. The meaning Of the instruc-
tons has been held to be the same as
If it had said, do not vote for more
than four" in the case of district judge
in this county, or do not vote for
Evening capital news. (Boise, Idaho) 1901-1927, 1914-08-30
PREDICTS WAR WILL
PROVE DISASTROUS
TO THE UN|TEDSTATES

Oakland, Cal, Aug. 2s.-America may
benefit temporarily ythe European
war hut there will be no permanent adj
vantage TO us, in the opinion OF DR..
l. W. Howerth, professor OF education
at the University of California. In a
lecture DIR Howerth said:
The coaterticn that the withdrawal
from prcducilve industry of almost
2O.6so.ccC Of neL abroad. and a de-
struction of foreign wealth and life
which no man osn estimate. is to be a
spe ,ial advantage to the United States
is an obvious absurdity. You may rest
assure 6that in the long run the losses
ts.ncd In Europe will be felt
throughout the entire world. The ex-
pense of this war will be sustained not
only by Europe, but by America as
we'll, and civilization here, as well as
there, will be injured and delayed