davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20
BLAZNoST IN KAPITALIZEM

YES boz socialnc demokraciie
gre "a TEN. da prcmaga kapitali-
ZEN, da unici danasnji sistem izko
%ristanja do krvi. Kapitalizem raz-
jcda telcsno moe liudstva in ma
praTl.ia liudi trudne in brczbriz.
lie, izGrpava jim vso voljo, S We
seize do z~ivljenja. 70 samo deist-
vo. da mora.io prolctarski otroei
opravliati V nainezneiSi dobi de-
la. XII presegaio niihovc moei, nam
izpriGuic doveli iasno. da ispolniu
icjo armada dclavcev ljudie, XII
imajo V sebi kali tezkih b~olezni
in da TAXI liudie ne morejo delati
tako kakor zdrav clovek. Stati-
stiGno ie dokazano, da meriio otro
ri delavcev mani kakor otroci sta
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20
SKRBI AVSTRIJSKEGA KON.
ZULA.
Ponatis IL ''Zarje".

Neliko vcscljc imajo avstrijski
narodi ; svojimi konzuli V tujini.
Nekatcri teh gospodov Sc nikakor
ne zadovoljujejo Z n~alogami. XII
Jill prcdpiSujc njih urad. ampak
81 nakladajo Sc IL lastnega nagi-
ba dolinosti. katerih bi Sc yea
81 lahko reklo. da so vsaj zelo
tudnc. Iacetkom balkanske voJ-
ne smO imcli gospodu Prochaski
V PriZrcnu zahvaliti afero, cd ka-
tcre Sc jc cclc tedne redilo senza
cijsko casopisjc in XII mas je ma
posled blamirala pred svetom,
kar pa je bilo Sc vcdno bolje, ne
go da hi bill dobili zaradi njegove
ma srcto nepoSkodovane mOzatO.
sti vojno ma vrat. Njegova slava.
ki jo je odnesel $ seboj, V Brazi.
lilo. j. pa oGividno zbudila lju.
bosumnoSt nekaterih ~tovarisev
To je razvidno IL sledecega pisma.
XII smO ga tc dni dobili cd sodru.
gov V Severni Ameriki:
Chicago, s. decembra
C~itateljem ameriSkcga casopis.
ia je mano. da je premogovni.
kin V Colorado zastavkalo diva.
najsttisoG ~rudarjev. BOZ Sc vod.
V oblikah, Xxi SO bodo zdele Glove
ku, &c ne pozna ameriskih razmei
n%aravnost nemogoGe. Pravzapray
Sc je IL stavke izlegla prava mes
canska vojna. Glavni podjetnik '
Colorado je mana Standard Oil
Co. z Rockefelleriem ma Gelu. Use
manjse druzbe Sc slepo vdajajC
nJenim poveljem. Rockefellerjevs
kompanija hoce povsod, kjer via
Ga MEN kapital, vpeljati popolr
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20
KAPITALISTICNo GoSPo.
DARSTVO.

NajznacilnejSi pOjavi kapitali-
>ticne druzbc in mnoga protislov-
ia, katcrc jc zaSlo clovestvo, so
bila pred vckom ncpoznana, ali pa
Sc lc V ZaGetncm razvojnem Stadi-
ju. Beda in ubOstvo sta bill V
prejSnji dobi, ko produkcija Sc hi
bila ~razvita, nekaj nenavadnega.
Ali Y GlovcSki druzbi, Xxi proizvaja
bOgastva, o kakrSnih prejSnji lju-
DIE niti sanjali niso, hi ne smelo
biti uboStva. kljub proi2vaji, Xxi
jc tako urcjcna, da vSaki dan
vstvari jamo neizmerna bogastva,
pa imamo wee bede in siromaStva
kot Y prejSnjih letih. Tudi pre-
pad med SirOmaki in bogatini Sc
Sri vsaki dan, mcdtem ko naraSGa
"a delavce zivljenska negotovost.
Delavec, XII danes Sc della. ne We,
ako DO drugi dan Sc delal. Odpo-
we'd della visi mad njegovo glavo
kakor Damoklejev nee. Danes Sc
della, drugi dan je pa mogoce re
ma cesti. Ako delavec ne della, te-
daj nj zasluzi in nina sredstev
"a zivljenske potrebScine. Navzlic
polnim zitnicam in hladnim
shrambam "a zivez, kljub polnim
prodajalnam oblek in obuval, mo-
IA delavec stradati in hoditi V
slabi ponoseni in oguljeni obleki.
Mar nj to protislovje? Tisti. XII je
delal, da so sc napolnile zi.nice in
hladne shrambc, tisti, XII je znojil,
da so nakopicili razno biago V
skladiScih do vrha hodi locen, ma
pol hos in nag in beraei miloseino!
Naobratno pa tisti, Xxi nj genil en-
KRAFT V mezincem, XII je cello najel
ljudi, da so mislili zanj, zivi raz-
kosju kot trot V panju.
Enaka nasprotstva vidimo tudi
drugod. Danes je narod odvisen
cd naroda, dezela cd dezele in cd
visnost Sc cimdalje bolj narasca,
tembolj ko Sc spopolnjuje kapita-
listicna produkcija. Vzlic naras-
Gajoci medsebojni odvisnosti Sou
vajo hujskaci narod prot narodu.
Sadovc tie hujskarije lahko sedaj
o~pazujemo V Evropi kjer je ma
stOtisoGe vojakov pripravljenih,
da plenejo drug ma drugega in "a
emo podirati, kar je stale mnogo
della ia .r9da Ali nj 20 pratislov-
je? Delavci gradijo velikanske
stavbe: mostove, prekope, skladi-
sea it'd. Mcdtcm ko eni delavci
gradijo kulturne stavbe, pa viva
jo njih tovarisi V drugih podjetjih
topovc in granate, da nekega dne
pod TOGO granat razsujejo veGlet-
no deIo,
V Haagu imamo sicer mirovno
sodiscc, XII maj hi razsojevalo med
narodne spore. Koliko JIG to sodis-
Ge dandanes vredno, dokazuie
balkanska vojna.
Ako navadnemu cloveku kdo
stori krivicO. potem mora doticni
clovek iskati zadoscenja pred so.
discern. Uzaljenemu Glovcku nj
danes dovoljeno, da hi zaljivca
kaznoval z lastno roko. Ako bi u
zaljeni clovek vbil zaljivca, hi ga
obsodili V smrt ali pa V jeGo. Dru-
GAGE je V vojni. Tam pravijo clo-
veku, XII ie pomoril mnogo dru.
9Th ljudi, junak in V spomin ma
moritev ga odlikujejo Sc s kolaj.
no.
Tako protislovje vidimo v VISA
KEN delavskem strajku. Kadar
najeti beriGi in pretepaci strelja-
10 ma n~coborozene strajkarje, jih
Ea.;tol;,,;x,o .~acnDie;o -1Lu.i:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20

riSev ki live V blagostanju. Pre-
hranitev delavskih otrok je po-
manjkljiva. stanovania delavcev
so vlalne luknie brez zraka in
svetlobe, po zimi nimajo proletar-
ski otroci doveli topic obleke, pc
dncvi in ponoci ~prezcbajo - kai
tuda potem. da za~ostajajo prole-
tarski otroci V rasti, ce il njihovo
tclo takorekoc vaga IA n~ajrazlic-
nejSc boleLni.
Nsled skrajno slabih zivljcnj-
skin razmcr he propada proleta-
riat lie telesno, temveC narascaio Y
strahotni meri tudi bolezni ma
duhu med proletariatom. Skrb "a
goli obstanck. vedno grozeGa brez
poselnost, gonla pri delu. Ysak-
DAME n%apenjanje moci do skraj-
nth mel. Use TO vpliva ma delavce-
We iivcc in ustvaria predpogoje
IA bolclni ma duhu. Blaznost ka-
pitalizma \ vSeh svoiih pojavin
dobiva timdaljc boil znaGai cpl
dcmijc in Sc polaSca ljudi. XII Jill
.ir uklcnil Y Svoi iarem. Avstrlj-
ska StatiSticna centralna komiSi-
ia izkazuje ma podlagi podatkov
IL ~ avStriiSkih noriSnic. da .ic
bilo leta 1907 y tch n%oriSnicah
1869 ljudi, |. 1905 3645O. |. 1909
$3.50 in J. 1910 ~ 40.06l. Tudi
10 ir dognala c~cntralna Statisticna
komiSiia. la ic vccina tch liudi
pr%clctarccv. V tch Stcvilkah So pa
zrcali VISA >orialna bcda. XII So j.
Ugnczdila y modcrni druzbi vSlcd
kapitali>tijncga Sistcma.
NaravnoSt klaSitcn primer IA
razmrrje med kapitaliStitnim dru-
Iabnim u~>trojcm in blaznoStjo pa
ic AngleSka. vIor dcLcla IA raz-
Vol industrilc in kapitaliSticncga
naprcdka. Skozi 30 let l~abclezujc-
jo ma AnglcSkcm kar najboli vest
no vSe obolcloSti ma duhu in VISA
ko lcto prcdloIc 10 >iatiStiko Via
Ill. h porocil "a lett zoos i'm 1908
pa -pOsncmamO. ia 81 ic raZSiri-
la blaznoSt med angleSkim prolc-
tariatom ladnjih 30 lctih ma
ravno>t >traSno. Lcta 1859 je bilo
ma AnglcSkem 36.162 umobolnih
oScb, med tenn ko jim .ic bilo leta
1909 "a 80 odStOtkov wee. nam
rec r. l2S.7S7. Il drugimi bescda-
mi: Pred 30 lett .ic bill med 536.
oScbami III umObolcn clovck. Sc
daj pa pride en- umobolcn ma 27SI
o>ch.
AnglcSka Statistika j. pa vaz-
ma tudi IA TO. kcr kaie Stevilo IL.
mobolnih Y poSameznih razredih
prcblvalStva. In zOpet potrjujc Ia
>tatistika stare rcSnicO. da je med
prolctarci najviSie Stcyilo umo.
bolnih. Leta 1909 ic bill med l2S.-
49, umobolnimi oscbami HOO
proletarccv ali 81 odstotkov vseh
blaznih.
Anglcika >tatistika pa kaze de.
lavstvu drugih dczcl vso bodOc
most kakor Y ogledalu in kaze kaj
caka delavstvo Y vedno boil RAJ
vijaiocem 81 kapitalisticnem 81
Stemu. XII brcl usmilienja drobi
kosti in mozganc d~elavstva. Ge So
mu d~claystvo oh casu ne postavi
po robu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20
SOCIALNA SIBA BREZPOSEL-
MOST.

MOST.
kapiialiSticna druzba Zivi od
della. Nicni veljaki pat ne della
10: izkOriScat pa znajo delo. cr-
patti IL NIGGA dobicck. pa "a kupi-
clti. izpreminjati v kapital in l.
niegOvo mocjo zopet Y ~povecani
meri lzkoriScati dclo. In kdor jim
nj cnak, mora prodajati Svoje de
10, k~akrSnokoli ie ze. ola more Ii
Yeti. kalti lei I te prodaie more
trpati skromna sredStva. la "a
dOSti potrebam Svoiega obstoja.
&c mu usahne la vir, nj mad MIN
ncba. XII hi mu rosilo mano. nj ma
Svctm Skale. ma katero hi potrkal.
la hi mu pricurl.iala IL ME voda
liylicnia.
NaJtcIia .icp ri TEN usoda roe
mega delavca in raznih privatnih
usluzbencev. .Javno uradniStvo
ter uciteljstvo viSiih in nizjih sol
ina vSaj kolikor toliko zagotov-
lieno Sluibo. Delavcc Y tovarni. V
rudniku. V skladiSGu pa nikdar
ne We. ce mu ne pOvedo oh prihod-
MEM izplacevanju. da Y osmih ali
Stirinaistih dnch ne bo VEG della
lani. Tedaj Sc pricnc muGno tr-
kanJe ma vrata in praSanje po dru
gem delu. In dokled ne prinese TO
romantic uspeha, .ie beda zvcsta
delavteva prijateljica.
Delo ie glavno sredstvo. : ka-
term Sc vzdriuje in razvija druI-
ba. Ogromne vrednosti ustvarja-
io delo; IL njegOvih zbranih sadov
n~astajajo kapitali. da pograbi clo-
veka vrtoglavica. ce lie slisi Stevil-
Ike velikih premozenj. &c Sc pri-
merja zivljenic primitivnih Pa
puancev ali Patagoncev. XII Sc po-
>lulujejo Sc k~amnitega orodja. Z
razkoSlcm eVrOpskega ali ameriS-
kega vclckapitalista tedai Scle ie
mogocc pray occniti vrcdnuSt de-
la y dob: zcleza N strojcy. pare
in clektrikc, iclcznic in svetovne
trgovinc. Sijaino zivljcnic V ca
ioanih paiajah Oh bainih uZitkih.
llvllcnle. u katcrcm Sc ne bi mo-
Clio prcbivalcu ma kolih zgrajene
VAST Y jczeru. kicr je sedaj LIMB
ljansko barrie. pred par tisoG lett
nit sanjati. u~stvarja delo. In kaj
hi moglo biti naravneie. kakor da
hi druzba cenila ito delo kakor
vid in sluh. ter da hi skrbela "a Ii.
ste, XII ga ~izvrSuicio kakor "a svo-
je zdrayje..
Toda druIba nina ties krbi. Or.
ganizirana .ie ma podlagi egoizma
in MEN zakon v%eleva: Brigai Sc
Ease. Civilizirani smo pat. Div.
.iaki ma %polineSkih otokih, kamor
ne sega roka kulturne pravice,
kcr ic kapitalistiGni interest Sc nj
80 Stcgnili tako dalec, dovoliuie.
10 posamezniku. ola ubije svojepa
n~aSprotnika 30 naGelu krvne O..
Svete. V prosvetlienih dezelah nc
dovollulcmo tcga nikomur: 5 pa
ragrafi prepovcdujcmo in DO pa.
] ragrafih kaznuicmo zloGin. Var.
most zivljcnja zagotovljaio osnov.
nj zakoni drzavc. Ali kako ubor.
ma ie ia v%arnost. Delavec We. da
ga ne SINE nihcc brez kahn nstrc.
iti ali zaboSti. pahniti V vodo ali
zastrupiti We pa tudi. da ga Ian.
ko nedOllnega obsodijo ma smrt
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20

ko strajkujoGe delavce isto Case
pisje nazene $ tolovaji in anarhi-
sti, ako Sc $ pestmi dobro oboro-
zcnim morilcem postaviJo V bran
IA varstvo svojega lastnega xiv
ljenja.
Delavcc, XII JIG branil S pestjo
svoje z~ivljenje, pride pred sodis-
&c, da ga kaznujeio, ker je branil
edino kar lastuje, n%aobratno sc pa
najetcmu pretepaGu ne skrivi las
ma CLAW, ako je Y slulbi kapitali-
stow smrtno nevarno ranil nekaj
delavccv ali pa cello umoril, mar
nj 10 protislovje?
Dclavcu. XII je izgubil delo in
iStc della drugod. pravijo posto-
pat, povsod pref mani policija,
da ga odvedc pred sodiste in Sc
ga kaznujc radi postopastva.
kapitalistu, Xxi je najel Judi,
da mislijo in dclajo zanj, da TEN
lagljc lcnuhari in viva, kar so
drugi pridelali in prOizvajali, pa
pravijo gospod. kadar pride V
dotiko \ gosposko. st mu klanja
vSc i'm nobcncmu policaju Sc V sa-
njah ne pride ma um, da hi take
"a lcnuha arctiral radi postopaS-
iva in "a odgnal pred SodiSGe.
Ako dclavcc ukradc hlcbec kru-
ha, da hi 81 oteSil svoj glad, ga
obsodijo Y jeto. nasprotno pa
pyavijo 1loveku. Xxi je druge Judi
ociganil IN miljonc vrednosti. da
jc pamctcn. Ako jc TAX slepar ka-
Sncjc vuil ljudcm nekaj cd svo-
jcga plcna. daroval nekaj tisoGa.
kov "a tlovckoljubjc in izohraze-
valnc namcnc. ga proSlavljajO kot
rodoljuba : GiStim in zlatim sr-
CEN.
Ako ic dclavcc priSel Y nav
Skriz ; kazcnSkimi paragraph, mu
pravijo, da jc hudodclec, moralno
propadel 6lovek, "a katerega te
najbOljSc. da IA vcdno izgiuc "a
jctniSkim zidovjem. o miljonarju,
Hi jc incl vsega doSti, pa nj spo-
Stoval zakonov in je izvrSil mo-
gotc kakSno najbolj umazano hui
.dOdelStvO, pa ~porocajo V tasnikih,
da Sc mu je omraGil duh. Milo
maria Y tenn sluGaju pomiluje1o
in mu zclijo, da hi Sc mu kmaiu
vrnilo zdravje.
Pc ameriSkih listih Sc eta, da
bodo tisoGe vrec KAYE pogreznili V
A.tlantiku. In to radi tega, da ne
no prcvec Gene KAYE ma trgih. Pri
Chicago so zagrebli tisocc zelezni-
Skin o krompirja, ia DO tam Sc
gnil. IL Stocktona. Cal. poro6ajo,
da so tiso6c vreG cebulc pogrezni-
Ii V Pacifiku. Obenem poroGajo
i zKalifornije, da imajo ma milo
ne sodov najboljsih jabolk, XII
gnijejo V sodih. Ncki k~alifornij-
ski kmct je situacijo ozna6il tako-
lie: "Tatinska druzba komisijonih
trgovcev mas je ogohufala "a dive
letini."
AtlantiSki in Pacificni ocean.
FRO z@ivila, Xxi so %namenjena lju-
dem. da ljudje p~laeujejo visoke
Gene "a zivila, XII so postavljena
ma trg.
Ma eni strani unicujejo S pre-
mislekom zivila zavoljo veejega
profita. ma drugi strani pa vidi-
mo Judi, Xxi padajo V prerani
grob, ker so hranjeni preslabo.
Ali nj to protislovje?
Tako hi nastcvali dale lahko
protislovja danasnje cloveske
druzbe.
Ali odkod izvirajo visa protislo.
VIA? IL kapitalisticnega nacina
proizvaje! Glavno protislovje je V
proizvaji, XII postaja vcdno boil
druzabna. med TEN ko je razdeli-
tev izdelkov. XII so sad te proizva-
jc. Sc vedno last posameznikov,
Xxi odloGujejo, kako Sc bodo izdel-
XII razdelili. Scveda sc temu lah-
ko odpomOre, ako bi poleg dru-
zabne prOdukcijc imeli tudi soci-
alizirapo ro1Jo1;toy IT, 70 M
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20

smrt.
ka|pitalisticna drulba izreks
dolznOst della "a one. XII nimaio
bogastva. Prayicc do della pa ne
pOzna. &c 81 revcz, pa ne dclas. IL.
daj te imenujeia vagabunda. oSi-
tajo ii, da mrziS delo in te zapro
&c pa noGeS biti vagabund in "a.
htevaS della, tedai te grdo pogle.
daio, ceS, poidi svoio pot. ni6csar
ii nismo dolzni.
$ kapitalisticno organizaciio
druzbe JIG spOjena brezposelnost
kakor SENECA 5 clovekom Vcdno
tudi kadar Sc industriii najbolie
godi, morajo Stcvilne roke po6iva-
II. kcr izkuSajo kapitalisti doseei
vecJc REGULATE o~streiSim pri.
ganJanjcm in intezivnejSim izko.
rIscanlcm. Ali to normalno zlo
prenaSa delavStvo re kakor raw
noduSen starcc svoio putiko. Kjer
Ie organlziranO, premaguje 4 moe.
10 SvoJc organlzacije prekOmemo
llkoriScanjc, Omejuje predolge
delavnikc in ~opravlja akOrdno de.
10, Tako pomaga odpirati vrata
tovarn onim. XII imajo Steer L. 81
roko ceSto. ma kateri i~zpraSujeio
zandarii kod in kamP
kadar pa Sc iaylja kriza in res
memo %obStancjo stroll, tedaj COR.
Je p~rolctarccm Sto i'm Sto tisoG in
ilSoc Jill oStauc pred tovarnami.
IN vSakO trkanic .ie zaman. Nib
&C. ne miSli ma 10. da so ii ljudje le-
Ia IN lcta zmaSali bogastva ma kun
kakor ccbclc med. ne Ease. tcmvee
"a drugc. Mice ne vpraSa. kai
bodO pOccli, 80 oStanejO cele tcdne
morda cclr mcScce brez della. Nj
komur ne prihaia ma misel. ia ina
drulba, ko Jim ie ~nalagala dolz-
noSti, tudi sauna dolZnosti do niih.
In vendar 81 naipriprostejsi ra-
lum lahko izraGuna. da ie brez-
poSclnoSt straSna Siba. XII tcpe do
krvi in tudi ubiia. Ubiia t~elesno
in duScvno. kajti &c ie kaksen vi
mar ~prchranjen, le V dobi, kadar
M /asiulka. oh n~aivecji v~arcnosti
kmalu zapravljen. &c .ie pri
branicvcu kaj kredita. ie kmalu
izcrpan. &c ic ka.j oprave " Hist.
.le kmalu zastavliena. In kai po-
TEN?
kaj potcm - to je ~vpraSanje.
ma katcro mai odgovaria proleta-
rec sam. Pomagai 81, &c 81 moreS.
kai nam ic mar, da 81 ne moreS,
Odgovarjati pa bi morala druz-
ba, organizirana Y driavah, deze-
lah in obcinah. Odgovariati bi mo-
rala. kcr ina moralne dolznosti
do dclavStva. in odgovarjati bi
morala zaradi Sebc. Kajti brez-
poselnOSt nj L. Siba "a prizadete
delavce. ampak "a vso druzbo.
Dokler more. 81 drA p%roletarec
mad vOdo. kadar pa nj mixer wee
mOgotc dobiti vinarja mu he da
nihte wee krompirja ma posodo.
nj nobena morala wee dovolj moe
ma. ola hi p%remagala opomine IL
porncga zclodca. Pogin je Dogin.
tudi &c GA odcva najlepSa ctika.
I'm clOvck ic bite z zivljenskim
nagonom ter brani svoj obstoj.
dokler ic Y MEM kakSna iskra.
Cc jc zaprta vSaka poStena pot.
tedaj DO morda odprta Sc kakSna
druga. NSec ii nj; pa Sc brani.
pa Sc upira.i. Sc SO moreS. Ali cc
So ne morcS wee? Tvoi ponos .ie
bill da oStancS poster do smrti. Ali
kai bodo imcli otroci cd tvoiega
poStcnla, rc pogineS %poStenjak in
pogineio oni "a teboj?
iiudo .ic. pa Sc ne ~najnujSe, CO
So rcvcz prcgrcSi prot zakonu. ker
nj bio drugace mogoce, pa ven
dar onrani SvOi pravi cut in mai,
de not nazaj. lIujSe .je, &c izgube
Indie SpoStovanje do sebc. pa
zdrkneio dol Y capinski proletari-
at. odkodcr skorai nikdar nj po-
vratka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20

pravo pot. V Colorado pa je IL
pala, ola doseze popolno image in
da pritisnc cnkrat "a vselej DELAY.
&C ma tia.
Pred dvanajstimi lett Sc je z ne
tuvenim terOrizmom uniGila or
~ganizacija rudarjev. Guverner
Peabody je izgnal unijo z oboro-
zeno milico il drzave. Tedaj so
zaGeli rudniski gospodarji speku-
lirati, da bi V bodoce prepreeili
vsako organizacijO. Uvazali so
delavce IL juznih evropskih de-
Eel, o katerih so mislili, da so mai
bolj nezavedni in najsposobnejsi
"a memo ~hlapGcvanje. Ali preva-
rili so Sc. Tako z~atiranjc kakrsno
Sc Jc vdOmacilo pc uniGenju orga-
nizacijc, nora pref ali Slcj porodi-
Ii odpor. Unija tudi nj gledala S
prekrizanima rOkama IL daljave.
in letos so rudarji naznanili druz-
BAN svOje zahtcve. Doslej so "a
sluzili pc 2 dolarja ma dan, torei
naravnOst beraSko place 4 ozirom
ma tezko dclO in ma draginjo. Zdaj
z~ahtevajo desct odstotkOv pobolj
ska in priznanje svoje unijc.
Ma tc zahtevc so druzbe odgo-
vorile : silO. in Oblasti podpirajo
njih diviaSki tcrorizem, kakor da
so Y Rockcfellerjevi druzbi. Tu-
iii Y kongrcsu je priSel colorad-
ski Strajk Y debate. Poslancc Ed
ward Heating je zahteval, maj
kongrcs uvedc preiskavo o stavki
IN o ralmcrah V prcmogovnikih V
Colorado. Svoj predlog ie uteme-
iii L beSedami
"NpraSanjc jc pred mani, ali
MAJ Sc izrabljajo jane V DRAW
Colorado Y javncm Interest," Ste
vilke 26 ma Broadwayu. Tam ie
uamrcd >cdcz imenovanc Stand
ard Oil. Coz Pc mojem mnenju je
grdo, ola trpi suvercna drzava in
dustrialno vojno. To nj lie boj "a
industrialno. ampak tudi "a poll
tiGno svobodo. V prcmogovniSkem
okraJu jc prava drzavlianska
voJna. kakrSna more med vsemi
civiliZiranimi narodi izbruhniti lie
Sc Y Ameriki. BOZ Sc vodi med
Ivezo %rudarjev in Standard Oil
Co, Xxi ina Colorado najvecI
jam. To jc boz med civilizirano
drzavo in med fcvdalnim gospo-
dom, trustom "a Ollie. StrajkarjiI
MISC izvrSili nit najmanjSega ma
silja, dOkicr Jill MISC provocirali
lastniki jam, Xxi so najeli do 1000
morilcev in Jill oborozili s strojni-
mi puSkami, montiranimi ma ok
lopne automobile. Vsi boji so Sc
vrSili pri taborih. kar dokazuje.
da so bill napadalci najeti moril-
eli"
Omenimo mai. da p~oslancc Kea-
ting nj socialist.
Toda "a danes ne mis,imo OPT
savati pOsameznosti tega srdite-
ga boja. Vredcn je paG natanenej-
Sega p%orocila, Xxi ga Sc dobite. Ali
"a sedaj smo am hotel sporoGiti
| sledece:
Dne q. sept. je priSel avstr.
konzul Schwegel V avtomobilu VI
taboriSce Valdez, last Colorado
Fuel and Iron Co. V okraju Las
Animas in jc priporocal avstr.-
ogr. drzavnim pripadnikom mai
Sc ne udeleze stavke, GeS da ina
organizacijo lie tritisoG dolarjev|
premozenja, druzba pa milijone.
Pri TEN jc zlorabil tudi cesarievo
ime. Dcjal je namrcc, misleG da
ina pred sabo najveGje neumneze.
da ina pismo, V katerem cesar u
kazuje. da njegovi podaniki ne
smcjo Strajkati ND
Lahko je razumeti, da JIG Ia ma
stop nepOpisno razburil avStrijske
drzavljane. Pc porocilu absolut-
no zanesljivega slovenskega or
ganizatorja je lie taktnemu nasto-
pu zaupnikov zahvaliti, da MISC
kOnZula ma mestu lincali.
Med stavkajocimi rudarji ie 4
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20

gorenjski kmetje. Tudi mi Sc stri-
njamo z mnenjem ameriskih So
drugov, da TAXA agitacija ne So
di V dolckrog avstrijskih konzu-
low. NaSi zastopniki v tujini so
p~laGani IA to, da scitijo nase dr.
zavljanc in njih koristi. Druzbe V
Colorado 50 daleG naokrog ma ia
ko slabem glasu, da to tudi gospo-
du konzulu Schweglu he more BIZ
ii neznano. &c ina meriSka druz-
ba milijone, TO Sc nj razlog, da bi
il mas konzul %priganjal suznje in
Jill odvracal cd solidarnosti S svo-
JIM tovarisi in cd della "a zbolj-
SAME svojega ~polozaja. Doslej Sc
nimamo nobenc postave, po ka-
teri bi Avstrija nastavljala "a de-
mar svojih davkoplaGevalcev V tn
JIM agentc "a stavkokaze.
P~oskrbelo sc bo, da DO vlada
informirana o tel zadevi, pa upa-
mo, da dobi javnost tudi potreb-
no pojasnilo ter z~agotovilo, da Sc
p~repreGijo TAXI nastopi enkrat "a
vsclej.
IL prcdlezcGcga jc razvidno, ola
sOcialiSticna Stranka tukaj in V
Starcm kraju ne Spi, ampak Ola je
vednO in povsod ma delu, kadar Sc
gre "a dclavSkc intercse. Precei
zaribanih glav j. pa Sc med naSi-
mi rojaki,ki tega ne vidijo, ali ne
tejo videti in mislijo, da jc sOcia-
listitno gibanjc samo nckak Sport,
ali da hi moral biti organizirani
socialist cello hvalczni posamez-
MIN privatnim Spekulantom. da so
ma zcmcljSki obi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20

Tako govori chikaski dopis.
Prilozene so mu tri pred javnim
notarjem oddane zaprisezene izja-
We, Xxi potrjujejo izvajanje dopi-
sa.
konzul Schwegel je, ma kar
moramo biti posebno ponosni, ia.
korekoG mas rojak. Njegov oce je
baron Schwegel. bivsi vodja
kranjskih Nemcev, cigar prade-
die pac MISC bill ne baroni ne
Nemci, ampak kot Zveglii trdni
Ashland tidings. [volume] (Ashland, Or.) 1876-1919, 1914-05-07
A SETTLEMENT AND A CON-
TRAST.

Twenty-three suits for damages for
deaths in the Triangle shirtwaist fire,
that crowning holocaust of New York
greed, have been settled by the
princely payment of SIS per death!
Undoubtedly 1t was a great bargain
day in Gotham's temple OF justice.
BY contrast, let's cheer ourselves up
a bit by thinking of the example OF
that factory owner in Binghamton in
whose plant fire caused such a dis
tressing sacrifice of life. He could
have escaped money liability by tax
ing advantage of legal technicalities.
But he didn't. He turned over to
the surviving dependents of the vic
Tins every dollar he possessed and
went on the road again to earn his
living as n salesman. IL would rath-
er sleep nights" he said, than have
all the money in the world" Here
was a man for you; a different type
of business man. Thank Heaven. this
type is getting more numerous every
day.
Ashland tidings. [volume] (Ashland, Or.) 1876-1919, 1914-05-07
But WE NEVER KNOW 1T.

Bulletins from the pure food prose
cution office of the Agricultural De-
partment are poor reading for a per
son with a delicate stomach Every
day there are announcements con-
tanning paragraphs like this; Lard
substitute, SO tubs, in whole or part
consisting of filthy substance. /"
Pork and beans, II cases, filthy,
putrid, decomposed vegetable sub
stance" Tomato sauce, 396 cases,
putrid vegetable substance" va
nilla flavor, imitation, containing
"Coumarin." Beer, 81 cases, labeled
as malt, but made of some cereal
product not malt" Pearl meal,
eight barrels, filthy, decomposed,
putrid, vegetable substance" But
ter, excessive amount of water"
Grape jelly. consists of an apple
product which injuriously affects the
quality of the goods"
Ashland tidings. [volume] (Ashland, Or.) 1876-1919, 1914-05-07
MILLER OUT FOR LABOR COM
MISSIONER.

NJ. E. Miller, newspaper man of
st. Helens, is out for state labor COM
missioner, subject to the will of the
republicans. The Tidings is "fer"
him, first because he is endorsed by
his home people and is being backed
for the reason that he is honest and
capable. We are FER" him in the
second place because he is a newspa-
per man, and all things being equal
we believe a conscientious man of his
ability will be greatly benefited by
reason of experience such as he has
gained during his long service in the
cause of the public good through his
newspaper work.
He comes to the voters with the
recommendation OF his home people
through the commercial bodies and
organizations and the state press gen
orally, and we believe he will deliver
the goods.