Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-29
NaSa StaTa d0movina.
BALKAN ~BALKANSKIM MA.
RODOM.

Oal
kanskI voJni MISC nikogar tako
%preScmctilc, kakor oficiclno Az
strijo. Ma Ballplatzu ma Dunaju
so popoInOma izgubili glavo, zakaj
Ia raZvoJ bojnih operacij jc brez-
obzlrno prckrizal vsc Nth raGu-
ne. Prcdvscm j. postalo jasno, da
j. geSlo status quo izgubilo vso
NelJavo, zakaj zmaguiotim bal
kanSklm drzavam SEEM moglo
mem me tebi mic ukazati, mai Sc
pc d%oblJcni vojni vrncjo "a svoje
stare mcJr in maj pustc vse kakor
j. bllo Ma Dunaju so vcdeli. da
: To lahIcvo tudi pri ostalih vclc.
Silah nc hi uic opravili. kajti fla
81 I~apadua Europa j. bila zado-
NolJna, da - vzhoduo vpraSanjc.
kI j. cello >tolctjc ~ugrozalo sve-
town mir. ma primcrcn naGm resi-.
Ntan voJul zakon pravi: Kar kdo
Z or"lJcm pridohi. jc ujcgovo.
Res ia jc 10 uacrlo barharicuo i'm
81 l' podcdovalo IL uajtcmucjSih
raNoF k%rvolocucga barharStva. \
u "cIvililirauc' drZavc ST same
So vydno raNuajo po tenn pravilu.
an iudI AvStrija j. aucktirala Bo-
>no m herzegovina. kcr jo ic hi
la pridobila L mcGcm.
T"Ia vrrijo u,prijakovauih
halkau>kih zmag So ma Dunaju
u'nadoma POSTAL moralui. povscm
n%aNprotju d v>cmi >voiimi ira
dlciJamL NamcNto ucvzdrzljivcga
gc>ia status quo" 50 zapiSali
rrcIcpo bcNcdo Balkan balkan
skim narodom" ma Svojo zastavo.
To j. bilo uavidrzno tiSto. "a kar
81 81 balkauSki narodi SAM boje-
vail.
Pa vcndar nj bilo tisto.
OiicicIna Aystrija jc potrebo-
vala gcSlo, Xxi Sc lepo glasi. da T.
nJlm Iahko maskira Svojc scbicne
IN reakciOnarnc mamenc. .Javno
j. %zaht"vala avtouomijo balkan
SIKH narodov, svojo politiko je
pa tako vodila, da hi Jill spravila
cimbolj Y odvisnost cd sebe.
Poznavalcu avstrijskih razmer
Sc je morale takoj zazdeti Gud
no. odkOd prihaja naenkrat av-
strlJSki vladi ljubezen do narod-
ne avtonomijc. &c hi bila imcla
kolickaj reSnc voljc. hi bila tax
%ekNpcrlment " davno lahko poiz.
k1Nila donna Sal lima sauna cello
Nr>to narodov. XII 81 vSi aclr av-
~tonomijo.
Soclalna dcmokracija jc nestle
t'krat izjavila. Ola Sc more Av.
>trija ohraniti L. kot drzava av.
tonomnih. "a skupnc imtercsc 30
>'obodni volji zcdinjcnih narodov.
Ma svoJcm skupncm Strankinem
zboru Y Brnu lcta 1899. IT, soci.
alma dcmOkracija izdclala in skle.
mia narodnoStcn program. Xxi sc
j. oSlanjal ma narodno avtonomi.
10. Y drzavnem zboru jc socialna
d"mokraciJa Sc Y caSu pete kuri.
j., ko Je imcla komaj peSGico DO.
slancev parlamentu. zahtevala
maj predlOzi vlada zakon o narod.
M avtonomiji. Poznejc je ponav.
IJala zahtcvo oh raznih prilikah.
no je leta 1907. pc sploSni vo.
Him pravici socialna demokracija
rr'Sla s 81 p~oslanci DRAWN zbor
j. storila razne kOrakc, da Sc liz
pr'meni avstrijska ustava ma pod
lagi narodne %avtonomije. Napo.
sled je p%redlagala, maj Sc ustano
" poseben narodnostni odsek. ds
zhcre e material, Xxi Sc nanaS,
ma narodnO vpraSanjc in da res
IA problem. Sodrug Perncrstorfe,
j. bil insCl.cn IA naccInika tcg;
odscka.
Socialist so tcOrcticno raZgla
bah IN pojasnjevali narodno vpra
>anJc od ,sch strani. Sodrugi DIR
R'rncr, DIR. Bauer. Etbin KristaI
50 napiSali knjigc o MEM. oni il
Sc drugi so objavili V rcvijah il
caSopisih ncStctc Glankc, Xxi Sc ii
Ccjo te zahtcvc.
Lc GVStriiSka Vlada So mi 2pcui