Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-20

Vse drzave k imalo svoje armade ma boji-
seth, so konstitucionalne; ustavnost pa Sc povsod
razume tako, da odlocuje narod sam svoji usodi.
Ce je to resnicno in ce ustavno vladani naro-
di MISC zelei vojne tedaj vendar ne bi moglo biti
vojne Pa je
tenn ra6tnu mora biti nekaj napacnega.
Ali kie ie hiba? ......
Da so bill narodi vneti "a vojno, ali pa da
jo cello zahtevali ne more nihce trditi Citali smo
Casopise vseh dezel, in onih, h izraza 10 misle-
ME narodov maj so re socialsticn ali mescanski,
nismo mixer opazili hrepenenja po hanju. Listi
vojnih hu iskdCev kakor H. pr. dunajska "Milit3-
rische Rundschau pa prihajajo postev, ker
civkajo vrabci ma strehah da piSejo tako, kakor
jim ukazuiejo vladajoce klike Pac pa smo citali
neStetlh CaSopisih pozive ma treznost in mir.
zasledovali sno razprave evropskih para.
mentov. Ne nj kakSen resen govornik "a
hteval vojne; cd ruske dune do francoske zbor
nice nj parliament skenil, mai Sc napove
voJna.
Ne! Narodi ie MISC hoteli To vero, ld smo
81 10 ohranili teh tezkih cash. nam potrujeio
dokazi Sc zadnjo uro preden je straSna nesreca
udarila Evropo, bill Avstriji najodlicnejs
socialiSticni sti zapleneni. ker so strastno napa
dali zavoievalno politiko Sc na predvecer kata-
strofe so bill po Nemcii velikanski shodi ma ka
terih ie ljudstvo pozivao vlado, maj ne vtika
prstov avstrijsko srbski spor in maj ne dale Du-
naju potuhe casu, ko lie avstrijsk parliament
Sc zbOroval in ie bila podobna napetost razmer-
Ju Srbilo kakor po sarajevSkem atentatu je
drzavni zbor ma predlog socialnih demokratov
sprejel resolucijo prot vojni
Me- narodi MISC hoteh vojne. Niti burzvazja
lie 20 vecini nj hotela odstevSi one kapitaliste XII
imajo cd klania, cd porabe oroza, cd unicevanja
direkten dobcek.
In drzave teh narodov so ustavne.
Resnicno. Parliament sklepajo zakone, po
katerih moraio drzave ravnat Davke in
jake dovoljujejo parliament. In Wade jim cd
govorne.
lie zunanji politiki nina 10 narodi odloceva-
Ii ne direktno potom referenda ne po svojih "a
stopnikih. razmerju do drugih drzay morajo
bit nemi. Pravi Avstrila je napovedala Sr-
bij vojno: Nemcija je napovedaa FranciJi vol
Ali kdo je Ia Avstrija? Kdo ia Nemcja?
zunania politika je prihranjena vladarjem
kot njih rezervatna pravca, narod pa nimajo
vmeSavati vanjo. Franc Jozef sklene zvezo 2
Viljemom in Q Vittoriiem Emanuclom, in nti
avstrijski parliament nti avstro ogrske delegacije
morejo izpremeniti tega. Franc Jozef napove
vojno Petru Karagj gjorgjevicu pa morajo marsha
ii Avstrijci in Srbi Kadar ne pojde vec bodo
sklepali mir, deli dezele, premetavali narode sem
in tia, ne da bi jih vpraSali da bi oZiraii
nanje MeSetarili bodo diplomatic IN podpisali
mir imenu Franco Jozefa Vilienla, enega M
klavza in drugega Miklavza, Petra Jurja, Poin-
Garcia In narod bodo podaniki tistih katere Jim
dolocijo pri zeleni mizi.
To ie ''ustavnost TAXA je 'demokracija"
sedanjih drzavah. Ia tako 'svobodo' nekdaj
delavci prelivali svojo kr ma barikadah!
Racun je zgreSen tam, kjer mislijo ljudje d.
je dala ustavnost narodom pravico, da odlocujejo
sami svoji usod Sedanja vojna svojmi nepo-
pisnimi grozotami mora najpocasnejsemu odpreti
oci in mu pOkazati, da nj govora demokracji
doker morejo narodi odlocevati najusodne
sem vprasaniu, ampak morajo kakor dob alb
solutizma povelje posameznika proti svojemu
in proti svojemu razumu ubijati, paliti, uni
cevati in sc dati moriti.
Absouizem Sc nj padel doEler so narodi
takih zivlienskih receh brez pravice in dokler uz
vajo vladari, mai Sc re imenujejo kraji, cesarj
ali pa PRECEDENT take nezasliSane priviegije, kjer
gre "a zivljenje in smrt mil jonov
Ako ie potrebno da odlocuje ljudstvo samo
v notranii potiki, nj mic mani potrebno da dobi
vse pravice tudi zunanji politik.
Ali nikdar sc ne bodo vladarii prostovolno
odrekli takih privilegij, ki utrjujeio niih absou
tisticno moe kiub vsem konstitucijam. Pravice
Sc ne prinaSajo ljudstvu ma mizo, ampak priboriti