Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-01-02
Metal XIII
POLITISKOS zINIOS,
MEXIKO.


cada su savo kareiviais, stovcju-
siais prie Ojinaga, persikele |
JungtiniQ Valstiju puse, bet pa
tvirtinimo tos zinios nera il tur-
but neteisinga, mes jeigu istikro
gencrolas Mercada butu per6jes
Jungtines Valstijas, apic tai u
Mas tur6tu visi Jungtincse Val
stiiose Ieidziami lailrasciai.
Gcncrolas Villa jan su savo ka-
riautoiais istrauke IS Chihuahua
siaurius, bet visgi ilgai negaIi
prisigriebti j Ojnaga, nesiskubi-
ma musin su Huertos generolu.
Jungtiniq Valstiju konsulius,
piidydams savo valdzios paLie'
pima, atsilanke pas generol2 Vii
la ir dare jam uzmetinejimus,
kad jis savo zodzio nelaiko' Jis
pazadejo nctrukdyti iskeliavimo
Is Chihuahua ispanams, o vienoN
sulaike moteris su vaikals.
Pereita savaite mazi musiai bu-
vo vel aplinkinese Tampico. Re
vo1iuciionieriai taipgi garsina,
buk ! il rankas vel pakliuyo mie-
stas Torreon, bet patvirtinlmo tos
zinios nera; tick zinia, kad Tor
reon aplinkinesc buvo musial.
Is abicju pusiq musesi 1900 wy
RI. Rcvoliucijonieriai garsina'
buk buvcs micste Hucrtos gar
nizonas pasidave, bet apie tai pa
tvirtinanciu is iStikimesniQ saltl-
niu ziniu nera. Miest2 Torreon
buvo paeme revoliucijonieriai'
bet i nuo jq paskui ateme Hn-
ertos kariumene.
Nl5ginta taikyti revoliucijonie-
RUS su Huerta, bet sutaikyti ne
pasiseke, mes jic rcikalauja jg pri-
pazinimo If prasisaIinimo IS
Mexiko Huertos. Jie nesutinka,
kad n2sitraukus Hucrtai, prezl-
dento vieta uzimtg koks nors 10
minister's. Tarp kitko, revoliuci-
ionieriai reikalauja, kad jicms BIT
tn isduoti Huertos salininkai If
kad pilnai butq pripazinta jq val
dzia. Toliau reikalauja, kad bu-
til sugrqzinta konstituclja, mes
mat il dabar panaikinta, krast9
kaipo diktatorius, be tautos atsto-
vi Waldo Huerta su savo valdi-
ninkais. Jie taipgi reikalauja pa
dalinimo tarp gyventojq dideliu
zemes plotp, kokiq daugumas pri-
gull svetimu krastq kompanDoms,
Visuotino balsavimo renkant
naujq prezidentq If kitus augstus
valdininkus.
Jeigu Huerta Sitokiq iSlygq ne
priims. penerolas Villa uztikrina,
jog revoliucijonieriai is visq kra-
Stu trauksiq j Mexiko miesta if
il paimsia.
Jungtiniu Valstijq konsulius
mieste Tampico persergejo tenai
gyvenancius amerikonus, kad jie
nesikiStq visai ! musius Huer-
tos kariumen6s su revoliucijonie-
riais, kad nesilaikytu nei vienos
puses, mes, besikisdami, uzsi-
trauktq piktuma If ker5ta vienu,
ar kitu.
Amerika, nenoredama, kad kas
nors kiStqsi j Mexiko revoliucijq,
spsiem6 ginti Mexike gyvenan-
cius kitty krastg piliecius. Bet
toki pazadjeimai pasirodo tusti
zodziai, mes kaipgi nuo skriaudq
galima ka nors apginti, neturint
ten kariumenes, kur skriauda KAN
daroma. Neistabu todel, jeigu
kiti krastai, juo toliau, juo di-
desni rodo nekantruma If reika-
lauja geresnio savo riliecig ap-
gynimo Mexike, kita;p pats tu-
res pasirupinti savo pi!jeciu ap-
gyuimu, siqsti Mexikan kariume-
ne, nors Amerikai gal tas nepa-
tiki Anglia jau Hondurasc,
prize pietiniu Mexiko rubcziu, ant
kranto issodiuo 600 savo karei-
VIII, ko taip nusigando tuli Jung
tiniu Valstijg politikieriai, kad
uzsieniu minister's Bryan tur5jo
teisinti, jog pasielgimas AngIi-
jos neuzgauna Monroe doctrines