davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10
mo stopnja je; kakor vsaka dru-

mo stopnja je; kakor vsaka dru-
ga, Sc DO morala tudi kapitalistic-
ma organizacija druzbe umakniti
novi. Odlotil pa DO njen neizogi-
bni poraz tisti boz, Xxi vihra, cd
kar je mogoee goyoriti o druzbi
sploh OdloGil DO razredmi boz, III
Sc nikdar nj bill tako .jasen, tako
nezakrinkan, kakor Y nash cash.
Interest d%elavstva, ki Sc bojuje
IA svojo osvoboditcy, 80 pravza-
pray Interest c%loveStva. Boj pro-
letarijata je zgodovinSka naloga
in njegov cilj ne more biti nobcna
utopia, nobena fantaziia, ampak
Re to, kar ilhaja nujno IL razvoja
samega. Pr%olctarijat je navSeza-
dnje lie orodje zgodovinskega ko-
ral;O pc potih nujnosti.
Socialism ne predpiSuje de
lavstvu ciljev, temveG mu Jill lie
razodeva. Socialism ne modruje.
kakSnl Smotrl bl Sc dali izumiti,
da hi bill elm lepii, tcmyec le o.
%znacuje pota, pc katcrih Sc najbo-
lje pride do ciljev. III so neizogi-
bni, ker Jill dolotaio ucilpremcm
lJiyi zakoni razvoja.
Sicialisticna mi>el .je stroga.
n%eizprosna, miScl, Iii Sc poraja il
trdih dejstey. cato ne more pogi-
niti. ne izgini.i. ampak Sc mora
nujnO krepGati, Gimboli ST. bistri-
10 razmere, cimbolj Sc .iati spoz.
nayanje dejStev in pravih naspro-
til Y druzbi. Nekdaj je bila to
miSel posameznikov. Iii so razu-
nell razvoj, njegove pogoje in
njegovo pot. Gin dale boil
poStaja to mi>cl vetine clo-
veStva, nekdaj tako slabe, da
je morala trpeti ysako suznjost.
danes re toliko okrcptane. da Sc
lahko bojuje. in v,ak dan prido-
bivajoce tol.ko moe. da mora pri-
ii dan ko zmaga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10
STAVKA v JUZNI AFRIKI.
London 13. j%anuarja.

London -. januarja.
Anglia ie osvojila nekdanji
bursl:i republil:i "a svoje kapita-
listc; in kapitaliSti ureiajo on.
dotno goSpodarsEo zivljenjc pc
enakih pravilih. kakor povsod.
kjcr imajo dovoli moci. 'da polka
zcjo pest. Ccmu pa Sc ie Anglia
) tako Silo boievala : trdovratni-
m! Burr, &c ne bo kapitaliS,itni
profit veGii kal;or drugod? Y
vSch talih kraiih vclja nacelo. da
.ic trcba nitro ohogatcti. Crab.
doElcr .ic prilika, Pozncjtc Sc bo-
do iilingi tee profitarali kakor
zdaj funti. Porah; teS, Gas !.
dcnar!'
Pozncic pride konkurenca. poz-
ncjc bodo dclavskc organizacijc
income. %po2ncje prideio dclavci do
polititnega vpliva. pa Sc ne bodo
mogli dclati zakoni brcz Nth.
/dai jc Sc doba vclikcga izkori-
(canja, in kdor ic ne INA pora-
biti. nj vrcden. ia ga .ic uSoda po-
sadila tako ugoduc prilikc. -
kapitaliSti ' iuzni Afriki Sc raw
najo pc tenn naGclu. Yeas; so
v%ci.iali amcriSki Millionaire IA mai
brczvestncjSc i2koriitcyalcc; Sc
dai .iih oni V .iuzni Afriki ncdvom-
no prckaSajO. Oni Y Amerik; SO
Jim morda Vzor: MISC pa zadovo-
lJni $ TEN, da posncmajo Svoic
zglede, ampal; prchitcti iih hoGc-
10 V vsakem oziru. Marsikdo ie
priscl pred kratkimi lett kot uboc
pu%stolovec V iuzno Afriko. NihGe
nj vedel. kakSna jc njcgova pre-.
tcklost. Morda ic bilo V Evropi
nicgovo krstno in rodbinsko ime
drugacno fakor sc .ic dial klicati
v "crni'' Afriki. I'm danes ina v
tenn ali oncm clegantncm dclu
bondOna svoio palace, V Trans.
vaalu sc pa muGijo IN pomnozitev
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10
SoCIALISTICNA MISEL.

Kadar nanese med Indifferent
mimi ljudmi beSeda ma socialism,
Sc navadno Cd tie ali one strani
pOjayi vpraSanje: kai pravza-
pray htGejo socialists In &c ma
lete TAXI ljudje ma pravega socia-
lista, zahteyajo cd NIGGA odgo-
vor, jason in toGen odgovor z yse-
mi poSameznostimi, o katerih Sc
lie more poroditi radovednost V
razgretih glavah.
Ali ypraSanje je z~greSeno, in
kdor pricakuje odgOvor mani, do
kazuje, da res nina pojma o So
cializmu. Zakaj v tistem pomenu.
V katerem Sc besede navadno ra-
bio Sc splOh ne more reel. da So
cializem nekaj hoGe. Socialism
nj t~erjatev, temvet raziskavanje
in nauk. Socialism ne zahteva.
da Sc imajo delovna sredStva IL
rociti GloveSki druibi V Skupno
last, temve6 uGi, da je drugaten
izhod Z pekla, ki ga ustvarja ka-
pitalizem, nemogoG in da Sc DO
kolektivna, skupua last delovnih
sredstev neizogibnO uresniGila. To
pa preustvari vso podlago povsa
drugace organizirati kakor do
slej. V glavnih potezah Sc tudi la
hko dozene, kaksna bo nova or
ganizacija: podrobnosti so pa
vpraSanje bodoGih Gasov.
Ljudem, Xxi poznajo danasnji
dan in katerih spomin sega lie V
kratko dobo njihove mladosti. Sc
zdi TAXA %preuredba gorostasna,
nemogoca, in cato menijo, da je
izmisljena, sk~onstruirana ma pa
pirju, zasanjana V lenih urah
brez della. &c bi bilo res tako,
tekaj bi bila politicna ideja mr.
tv%orojeno dete. Zakaj gospodar-
ske sile 81 ne dajo predpisovati
potov, ker so mocnejse cd pred
pisov; in najlepSe utopije so osta-
lie prakticno brez uspeha, ker nj
so bile zgrajene Ma trdnih itch
dejstev, ampak so izhajale il po-
boznih celia in vroce fantaziie. Y
nekaterimi so napravili praktic-
ne poizkuse; pOsamezniki so do
prlnaSali V ia namen velikanSke
zrtve. Nekaj casa so take falan-
stere, koloniie. komunisticne OBJ
cine, zi~votarile, pa so propadle.
kar nj sposobno "a zivljenje, ne
more ziveti.
Tudi TAXI poizkusi so socializ-
mu lie snow "a raziskavanje. "a
Studij. kakor sploh vsi druzabni
pojavi. MISC mu pa Gill in namen.
Socialism hoce predvsem We
deti, kaj je cloveSka druzba in
kaksna ie, kakSno .je razmerie
med MO in pOsamcznikom. pa
med nienimi deli. Nadalje hoGe
dognati, ma kakSen naGin je druz
ba TAXA postala, kakSna je. il ce.
sa Sc ie razvijati pako Sc ie raz-
villa. Tukaj je glavno vprasanje.
kateri cinitelji dolocajo druzabne
%razvoi. &c Sc znanstvenemu raj.
skovanju p~osreGi, da najde pravi
odgovor ma ia vpraSanja, tedaj jc
mogoce dognati, kan yodi ma
daljni razvoj. Proucevanie rezul-
.ata druzabnih in razvojnih cini.
teljev pa je g'avna naloga socia-
lima
CloveSka druzba je jake pisa.
ma, in pojavov njenega zivlienja
je tako ogromno Steviio. da Sc DO
samezniku lahko Zmede pogled,
ee hoce vjeti memo celotno sliko.
Kamor clovek pogleda, povsod je
boj: tn so boil narodov, plemen,
pasem, tam boji verskih druzb
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10
VERA IN SOCIALIZEM.

Zagoyorniki danaSnicga dru-
labnega rcda Sc Y Svojih napadih
ma Socializem posluzujcjo r~azlic-
min lazii in zavijanj. Emo najna-
vadncJSih tch zavijauj jc. da no.
tcjo socialist unititi ycro. PoSeb-
no rimsko-katoliSka duhoystina
Sc kaj priGno posluiujc tega srcd-
silva "a pobijanje socializma. Klc-
rlkalno caSopiSje ncprcstano piSe
o Socialist:tnih brezvcrcih in RAJ
priznice Sc vcdn0 razlaga verne
mu ljudstvu, MAJ Sc ogiblje socia-
IlStov, katerih namen je: iztrgati
mu were IL srca. PcSledica tega je.
da ic zlasti med priprostim liud-
Stvom %razSirjeno uapacno mnenjc.
da le brezverec in socialist emo in
iSto. Nekateri grcdo cello tako da-
lee, da proglasijo "a socialista VISA
kogar, kdCr ne hodi Y ccrkev in
ne INA dobro zabavljati Gez du-
novnike in cerkev.
Svobodomiselnost in socialism
nj emo in iSto. ReSnica ie, da y So
cialisticni stranki lie mnogo svObo-
domislecev. toda to jc raynO toll
ko dokaz, da je Ia stranka brez-
verSka, kakor je deistvo. da .je
med republikanci in demokrati
mnogo svobodomislecev dokaz,
da sta ii dive stranki brczvcrSki.
SvobOdomiSlcce ne dcbimo nam
rec Same med delavci. ampak tu-
di med liudmi. kateri spadajo Y
takCzvani srcdnji razrcd in 10 Sc
Y vecji meri kot med delavci. Cd
vetniki. uredniki. profeSorii in
drugi TAXI ljudjc Z viSjO izobrazbo
so Y veliki vccini Svobodom.Slcci
IN vendar so ravno ii Indie MAJ
gorcCnciSi zagovorniki danaSnic-
ga druzabncga reda. Ravno tako
dobimo mnogo SvobodomiSlcccv
med kapltalisti in nekateri ilmed
njih iavnO priroznavaio svojr mi
Slenle. CloNek ie lahko Svohodc-
mlSlec iii obenem naJhuiSi naSprot
mix socialIzma.
Kadar hoce kdo pristopiti y So
cialistiGno stranko. Sc GA No vpra-
Sa ali ie on katolican, protestant
ali mohamcdan. niti Sc ga ne ypra-
Sa. ako hodi Y ccrkev ali ne. pac
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10
MAST ZAPISKI''.

Rdor Sc hoce poduciti, kai ie so.
socializem in kai socialist hocejo.
ia mai sc naroci ma 'NaSe zapiske'
katera reviia Sc odlikuje pc svo.
iih originalnih in interesantnih
clankih.
"NaSi Zapiski" so edna sloven.
ska znanstveno socialisticna revi-
ia, ter iih ureduje sodrug DIR. H.
Tuna, odvetnik v Gorici.
'Nasi Zapiski" izhajajo mesec-
no v obliki l~eposlovnega lista Una
gazing ter stanejo "a cello leto "a
Ameriko S1.30, Naslov: Uprava
Nash Zapiskov'', ulica Treh
Kraliev, stew. 16, Gorica, Primer.
sko, Austria.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

izvaJalna in razdelilna sredstva,
katera sc kolektivno vpOrabljaio.
kolektivna last ljudStva. Toda,
ali zamore kdo trditi, da ljudstvo,
katcro kolektivno lastuje tovar-
ne, stroje, zeleznice, rudnike it'd,
he Sme imcti we're Y kako viSje,
nadnarayno bite? V sccialisticni
DRAW DO vSakdo dobival popolno
Socialno vrednost svojega produk-
la. Toda, ali hi ne bio ncspamet-
no trditi, ia delavec. katcri dobi-
Va pCpolnO Socialno vrednoSt svo-
Jcga prOdukta, ne SINE vcrovati V
ncumrjotnost cloveSke duSe?
Toda kaj ie Vendar vzrok. da
rimska hiearhiia obraca Use svo-
Je tczkc topovc ma socialistc? Kai
je Nzrok, da ie vSc, cd papeza.
pa do zadnicga ccrkoynika mas
protno socializmu?
Vera ina. Same enega naSprot-
mka in to je: vcda, znanost. Cd
kar St ic zaccla znanoSt. 5. ic "a
eel tudi boz med yero in znanost-
20. kjcr obStoja ena. ne mora oh
Stolati druga. We're y vSch dobah
~ dovinc SO bile Smrtue SovraI-
nice vsake znanoSti. Sokrat. Bru-
no, Calico. Fcrrcr. SO nam dokaz.
kai naredi cerkev Z onimi. kateri
naSprotuieio vcrSkim dogmam i'm
NupcrSllcllSkim zmotam iu 81 L.
paio iskati resnice. Znanost lie
ona S,la. katera podkupujc temc'j
ycrSklm dogmam i'm zato sovraZi
rimSki klerikalizem ysc. kar pow
SpeSuje znanoSt. In tukaj ic cd
govor ma y%praSanlc: zakai ir Ger
KEY naSprotna Socializmu. Socia-
liStitna stranka razSirja luc INA
noSti med delavSkim razrcdom.
med razredom. y katercm ina GER
KEY naIvc6 zaSiombc. Socialist ho-
telo, ia %pcStancjo tudi dclavci
dclczni one i~zobrazbr. katcra ic
danes namcnicna >amo "a mali del
ljudStva. Oni raziiriaio kuiigc. V
Fatorih Sc razmotr:va o vSrh vpra
>anjih modcrnc vedc. Iu dclaycc.
ka'eri 50 Srznari Z Darw.uom in
llaccklom. I Marxom i'm Engel-
som, polaga jake malo yaznosti
ma dCgmo o papoio,i uelmotliiyo-
sti.
Ccrkcy ne Soyrazi Social.Stc ko,
Ijudi. katcri Sc boriio ~ |yuitenic
kapitalizma. pas pa kot pow
SpcScN alec izobrazbc in modcrne
z"anoSti med dclav>tyom. Ccrkcy
Sc ne boil drzavc. V katcri bodo
VISA pro;zyalalna in razdclilna Src-
dStva. katcra SO kolcktivno vpo-
rahliajo. kolcktjyna last. paG pa
Sc boji drzave. Y kateri bo tudi
Sirokim dclavskim maSam odprta
pot do viSje izobrazbe in V katcri
DO znanoSt imela presto pot. brcz
zaprek. katcrc Sc ii naStavljaio
danes.
kakor sc umika noe v~Shaiajo-
ccmu s%olncu. tako Sc umikajo vra-
ze znanOsti. zmota resnici. In mi
hocemo rcSnicc!
NJ. PctrovciG. Cleveland. O.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

uSid'i I'd IVA. Ou casa 10 casa
pa ponavlja prometno vodstvo
poizkuse Z odpuSGanjem nastav-
lJencev in delavcev. kadar 50 mn
zazdi, da Je organizacija kai zas.
pala, pa Sc nenadoma skrci pro.
met i'll della zmanjka. Me he de
da so skladrStO polna blaga. XII
caka ma prevoz. Najprej ie treba
uStaviti par vlakov. da izgleda
kakor hi Sc bill res skrcil promet
hadar le par StO u~sluzbencev in
deiavcov pOmctanih ma cesto co
pa odpro skladiSca, promet 10 20.
pet normalen. oSkrbovati pa mo.
ra pa reducirano osobje.
To hudobno igro pozna zelezni-
carSka zveza predobro. cato 10 IN.
koj protcst:rala prot od~puSfani,
III ie Seycda zadelo zlasti yeliko
zaupnikov. Ker ie vodstyo vztra.
lalo n a odpustu, .ic bila stavka no.
izogibna.
Zdi so mn ia @, :;
tudi d,i,yci I,~' p.'',u%uJeJo
velike cete delavccv v zlatib in
NAH IN ma diamantnih poli;b
Tam gredo kapitalisti posebno 20
TEN. da hi st oimboli iznebili he
L.; - '",'O'neS'ln q
kakor ~ ,la.l ''.J "aslonJ
pobepib - VI [a"'eVa
Sevodo nisa I' Ns"No de!o
zodostro n,aIt' Nrr nlihaJo
iib - 'ehuar pa
mn ue'a ce.e tru-
g,niac; siln" ' ,n,'I III n!lh PR
mi ~ritisLaI; .",''Io' ia d, MI
ind; ,om ''.\'' Idho Je
moro I'M snow u"
notr,o '"r' 'i"I "e'a'e ne
:, 80 an ee 81 ON upro'
no ''d' Z" 'tuaj hlhce
N'i'N" Je uOIl'H.
~r''~"ir"'JcN Sc Je
l-,,,Ia NO So Je DO
,,r..u NoP'' II" S'Nteil' Je
E.. LII. '.N' ""' 3D. Janufa-
lad; '~.'"'"''i"' NJ nag pm
~o"'i o~"pu'cahJe
w." "o's' SpieJnle-
IL .1aL N"IraV'Io
,,'S"' vt" |c''|n->Nl MI
"epulacl-
,n.iI ~ H' P'"No'aSho
',' ~ SP''let Ect
In 50 r"'!I Je' GA
,,.i. III ia le
san" S~'.'''lueSet delaNceE
I.lo- ".p"."'.l pa mu
- va 80" ~ ~ "'i"" pet
-. Li;'l o'po''u. Ner pa VIA
Q ~ - S.o''."' Je
D. 1r, l' S''''d S'"NAa'
- 10 11.l.. " i'''" ''"ua SEQ
,iro p ,om 'e.' s'aNNo
,;oro ao,o N""J NS
,ruLv;Ia m",.I." VI" Ie 'T ~
.,Ii r]n;r;oa "'o"iil[!-
,ika 20 oLoro5ono s;Ia o 'o'la1
,onfIiL, M I'll; non "V'a'
.oIovoii 81 roI;.is,; haNol
,rrrr ,-5.l; 'O'"nn
blagaino. aretirali taini.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

BAoAAtd JubJt, nj "a HI
kdar he vidiJo.
Juzna Afrika je dezela zlata in
diamantov. To je blago. ob kate
rem Sc lahkO magic obogati. Gee
ina elOvek sreGo. Ia pa yGasi ne
prihaja sauna oG sebe; cato il no
ia okleten clOvek pomagati.
Prcd'Sem pa So mora iznebiti We
Sti, zakaj to je najsitncjSa zapre-
ka ma DOti do bogastva.
kdor je oh zlatu in diamantih
postal navadcn miljonar, hoGe
priti med vejkratne Millionaire.
In kadar ina wee miljonov. bi rad
postal milJader, To je mogoGe.
Ali tlovek sc mora y la namen e.
m%anc;pirati od yseh zastarclih ma
{. roy o clovckoliubnoSti. o poSte-
.nju, o uravicah drugin liudi. Ii
soc drugih mor delati cate. vsak
kakor konj, in vsak mora dobiti
"a svoJc garanie mani kakor
konj. pa gre. Tako Sc ie leta in
lcta dclalo V .iuZni Afriki in tako
so posame2niki y kratkcm casu
bogateli. da prebivajo zdaj Y po-
noSnih loudonSkih palacah ma
meSto Y kaliini jcci, IA katcro Jill
lStc kdoyc latcri >er:f 30 syetu.
Kamor pride kapitalizcm. tan
Sc pa tuJi prcjahSlci neizogibno
zdrami delavsha zavest. Ilitrcje
nego so izkoriScevai pricakovali.
jc naStala y iulni Afr;ki delavska
organizaciia. Strokovni boil nj
so danes ME novcga wee. V Ma
talu in Y kapSki koloniji. Trans
vaalu in Oranju prihaja pogo.to-
ma do manjsih Stavl.. pa tudi
vctji boz! so " zapisani Y zgodo-
VIM afriSkcga ~dclGysscga giba-
MIA. Nlroki MISC vedno cnaki.
Ampak >korai vcdno jc cuaka
mctoda boja roper stavko: &c ie
lie m @otc. Sc pobijc Straik ; silo.
Idi s.. la BIO ia najcnostavnciSi
nacin tudi y >cdanjcm gibanju u
pcrahlicn. VA to Eazc.io zo We
% Sabotaz. in o atctatih. Xxi pri-
"" IT, kapitalis,ijnih Vi
TIE vcs'i so %pojrcbnc. ia o.
prayitijo siio. komai SO pri,la pr
Va pCrotila O stayki. pa 50 Jim zc
pore; fla O mobilizaciji mi
lice in vojastya. Mice .takrat
Sc nj trdil. dl so storili delavci lc
najmaniic nasilje. Selc potem.
10 jc biIa oborozcna sila ma no.
yah. Sc ic yiada Spomnila. da je
trcba to nckako motiyirati In
80 bill ma v>eh progah
atcutati in vSal:ovrs,ni
akti SABOTAGE.
Laznivost ten vesti ie bila oGi-
Porocaii so nemogoJc reel.
ie ena brzojavna vest pri-
povcdovala. Ola so bombe razdcia-
lie to in t. progo. .ie druga porota-
la, da So 20 tel progi vozijo Vlaki.
Ncycrictnc pa so bile take vesti
tudi cato. ker lie znano. ia so de
organizacije najvecjem
obscgu poSkrhcle IA rel = hoju.
Toda ce ne bi bilo trditve o ma
ne hi bilo mCgOGc dclavskim
voditcliem ocitati nepostavnosti
in jim loviti kakor div.ie zivali in
zapirati. &c pa Sc hote zmagati,
zmagati, ie to p%Otrcbno. Vo-
IN zaupnikc Y zapor. prot
maSi puSke in kanone. tako Sc de-
see konec StaN Ike in kapitalistiGni
Interest so resent.
Natancnosti o vzrokih stavkr
Sc MISC lnanc. ToIiko .ic gotovo.
ola so ma drlavnih zelcznicah tru-
mona odpu>cali deia.cc in uslui-
hence. Nlada pravi. ia 50 bile
,dpovcdi ncizogibnc. ker imaio
drzavne zclelnicc deficit in ker
nj della. Tcmu ugovarja
zvcza zrlcznitarjev. Deficit je
vcrictcn. Ali tcga MISC zakrivili
IcicmiGdrii. Ia promctuo politi
ko Wade MISC oui o~dgovorni. Ze-
lclnicc Sluiijo y prvi vrSti kapi-
talisti@ncmu blagovncmu prone
tn. V primer TEN lie oscbni pro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

" - EOohtaa
saeita moski in zenski spoil V bo-
ju: driavna oblika je precinct
boia tukaj, okrcg kulturnih po-
sebnosti Sc su:eio boji tam. In
raznim uGen.:al;um je to zadosto-
valo, pa 50 .zrekii syOje nauke:
Hgodovina clove>iva je vecen boj
n|asprotnih "plemen''. Drugi pa
o uGili: ''Namen 6loveike drulbe
je ledinjenje cloveSke druzbe, je
zeumienje V eni cerkvi. In trctji
SO zatrdili: "Spolno vpraSanje je
vpraSanje %cloveStva.'
Ia vsako tako irditev Sc lahko
Made toliko primeroy, d.a je ma
posled videti, kakor da hi bila
dokazana. Pa vendar je tako OF
n~aceyanje Zgodovine proved po-
vrSno. V vseh teh teorijah nj
naiti sploSnega, "a vse sluGaje
veljavnega nacela. zee ie kje dvo-
je narodov Y b0ju. ina vcndar
vSak Ease V syojem okvirju no
tranje boje, in borbe poSameznih
delov prvega naroda Sc & biStvu
povSem enake borbam, XII Sc vrSe
v domatiji drugega. Neka mas
protja med gospodujotimi in po-
djarmljcnimi, med vladajoGimi in
%sluIcGimi, naSprotia med posame-
zmmi razredi cloveSke druzbc.
Hgodilo Sc jc v6aSi, da ie bill eel
narod podloien drugemu, XII ga je
zasuinjil; zlasti Y starih dobah.
ko SC bile selitve plcmen Sc nckaj
navadnega. Sc je vetkrat zgoiilo,
da je. zmagovit rod potiSnil pre-
maganega SuinoSt. Tedaj je
med obcma naStalo razredno RAJ
merle. in biStvcno ie bilo razred
no razmedje. in biStvcno ie bilo
%razredno. ne pa narodno naSpro-
tie. Iakaj zgodilo Sc je tudi, da
je zmagoyito pleme spreje,o ma
rodnoSt premagancga, ali prila-
stilo 81 je goNpodStvo mad poraze-
MIN, kateremu je postalo pc jezi-
XII brat.
Nazno pa ie vpraianje, kaj je
%odloceyalo y bojih, ki so Cd prvih
zatetkov tlovelke zgodoyine we'd
no ~razSajali ma zemlji, kjcrkoli so
prebivali ljudje. Tudi V TEN Sc je
vtaSi izkuSala tudna filozofija.
pripisujota zmagovitost zdaj vi
kulturi, zdaj prirojeni hrauro-
sti, zdaj zopet dragoccne.jSi veri.
resnica pa ie Ia, ia je
yedno zmagovala in Sc dandanes
zmaguje vista sila.
Ia je pac lahko raznovrstna. &c
Sc spopade dvoje golorokih ljudi,
odlotuje tista moe, XII 10 prinaSa
borilec sam $ seboj V svojih mist
cab, svojem tllniku. v svoji
spretnoSti in V svoji zyieajnosti.
Osebne prednosti pa Sc morajo
takoj vsaj deloma umakniti, elm
imata naSprotnika boina sredstva
v rokah. Mali David je premagal
velikana Goiijata, ker je bilo ME
govo orozje uspeSnejSe cd hrusto
We telesne moGi,
Ali boz nj samo pretep ma krva-
VEN pOlju. V vsakdanjem tako-
zvanem mirnem iivljenju je veil
ko wee bojev kakor ma vojnah, in
ravno orr naFidezno mirni boil
so neznansko bolt vplivali ma raz-
VOL GioveSke druzbe, kakor vse
kryave bitke.
Tudi v ten bojih je odloeevalo
boljse sredstvo. Re V najstarejsih
dobah SO bill Tia boliSem oni, Xxi
so znali kamen izpremeniti v o.
rode. S pomoGjo delovnega sred-
silva Sc je Clovestvo dvignilo mad
zivalstvo, mad SurOvo prirodno Ii
~vljenje.
In razvoj delavnih Sredstev o.
znacuje in ~spremlja razvoj Glove
Ske druzbe. Liudstvo. XII Sc je ma
ucilo uporabljati bron, je bilo ma
bolJsem kakor ono, Xxi Sc je poslu-
zevalO samo kamnitega orodja;
zelezo pa je pOvzpelo zi~vljenje, ko
Je upreglo par in pozneje elektri-
ko svojo sluzbo.
Popolnost delovnega sredstva
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

Ali 81 je Re vasa organizacija
narocila 100 iztisov Social.
sticne k~njiznice', katere bodete
razdelili med nezavedne tovarise
ma prihodnji veselici. - Ako teea
Sc niste s%torili, skrbite, da Sc to
xQodi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

ia 81 ud Hlu L|tltEI4Cdu lIu-
mona odpu>tali deia.cc in uslul-
hcncc. Nlada pravi. ia 50 bile
,dpovcdi ncilogibnc. kcr imajo
drzavne lclcznicc deficit in ker
bap nj della. Tcmu ugovarja
zvcza zrlcznitar.jcv. Deficit je
v|crjctcn. Ali tcga MISC zakrivili
lcicmitdrii. Ia promctuo politi-
ko Wade MISC oui odgovorni. Ze-
%lclnicc sluzijo y prvi vrSti kapi-
taliStidncmu hlagoyncmu promo
tn. V primeri ten ic oscbni pro-
met lc majhcn. KapilaliSti pa ho-
tciC imcti transport kolikor mo-
gotc poccni. Ma Iclcznicah VIA
da Sistcm varGcvania. katcrem
t:ti Ie zlotinStvo. PriGcnja Sc
takoi pri stavbi. Nckatcrc proge
81 tako z%granjcnc. da je potova-
ME pc Nth Spoicno Z veGno ne
varnOStjo "a livlicnic. To ugro-
IA Seveda najvcG zelcznicarjc. XII
so vedno ma poti. Enako blazno
varceyanje jc pri women materi-
alu. LokomOtiva Sc nabavi in
mora vOziti. doklcr ic Sc koliGkai
celia. Ma popravkc he misli nihcc.
Ako poci kotcl. DO ubilo stroie-
vodJo in kuriaGa, k~apitalista pa
ne. Razun novih lokomotiv so
vSc wee ali mani p~okvariene. "a
radi tcga ic bilo zc dosti konflik-
toy, ne zgodi Sc pa mic. da hi Sc
napravil red. Naposled So var.
cuje pri osobiu. &c ne hi bila I'VE
"a zelezni6ariev dosti mocha. da
le pribOrila nekatere reforme. hi
moral Sc danes vsak usluzbenec
Atlanta Georgian. [volume] (Atlanta, Ga.) 1912-1939, 1914-01-13
Jewels Are Saved, but Handsome
Country Place Is Only Pile
of Ruins.

pile of smoking ruins Monday
marked the site of the hand
some home of Thomas B. Fielder
Howell Mill and Collier roads. which
was destroyed by fire Sunday after
noon about o'clock. causing a loss
estimated at $4,000. The loss is
about half covered by insurance
Nothing was saved from the house
except a small quantity of jewelry
and silverware, which servants car
ried out.
The fire started mysteriously in the
upstairs and spread rapidly. Mr.. and
Mrs. Fielder were visiting friends in
Atlanta when the fire broke out.
The Fielder home was one of the
oldest In Atlanta. 1t was built in 1865
by Judge Clark Howell, and passed
into the hands OF Mr. Fielder about
ten years ago. Mr.. and Mrs. Fielder
are living temporarily at the home OF
Mrs. Felder's sister. Mrs. J. L. Riley
on Peachtree road.
Atlanta Georgian. [volume] (Atlanta, Ga.) 1912-1939, 1914-01-13

The tallest daily sheaf of letters
and kilograms yet received encour-
aged the Regional Bank Joint Com
mittee Monday, pouring in almost
without interruption on J. K. Orr,
chairman; W. G. Cooper, at the
Chamber of Commerce, and the va
rious bankers whose names have
been prominently associated with the
movement to bring to Atlanta one of
the great regional banks,
There was cheer and encourage
ment from every quarter of the State
and more cities Joined the ranks of
those supporting Atlanta's claims.
Perhaps the most significant mes
sage received Monday morning was
a letter from w. E. Dunwody, presi-
dent of the Macon Chamber OF Com
merce, in reply to one from Mr.. Coop
err thanking that body for its active
support of Atlanta in its present i'm
portant campaign.
The letter reads:
whenever Macon can be of service
to Atlanta or to the Atlanta Chamber
of Commerce It will be a pleasure.
Macon Regular Atlanta Booster
There has been some idea of envy
on the mart of Macon of Atlanta s
success. That idea, can assure you.
is without foundation. and we hone
to be able to convince you Of the fact
in future.
Macon wishes to cooperate II.
very way possible with Atlanta. We
believe Macon can be of some assist
ance to Atlanta, and we know Atlanta
can be of great assistance to Macon.
Henry w. Davis, cashier of the
Lowry National Bank, received Mon
day morning q letter from f. p. Da-
Wis, cashier of the First National Bank
of Dalton, inclosing a formal declara-
ton. signed by nil the Dalton banks
as follows:
THE banks signatory hereto. and
being all the banks located in this
city, unhesitatingly iudorse Atlanta
for appointment az the seat of one OF
the regional reserve banks. II is our
Judgment that the banks of the
Southeast will be better served by
this course than by the appointment
Atlanta Georgian. [volume] (Atlanta, Ga.) 1912-1939, 1914-01-13
Turner Demagogue,
Asserts HarWell in
Annual Gas Report

Chairman r. M. Harwell, of the
City Smoke and Gas Commission, in
making his annual report Monday
branded City Electrician r. c. Tur-
ner as a demagogue, and said that
Turner was Quitting in" on some
thing that was none of his business
by giving out an interview demanding
cheaper gas.
1t seems to me from reading &C
counts Of the recent Investigations
ne has gone through, he has enough
TO do to attend to the affairs of his
own department without interfering
with the work of the Smoke and Gas
commission, with which he has no
connection whatever" said Mr.. Har-
We'll. we want cheaper gas, but
Mr., Turner's leadership is not going
10 get it for u.s.