davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

trditi, Ola so to ~njegove iznajdbe.
Mice nj poznal Nemcev, Franco
GOV, Slovencev, ko so Jude zace-
Ii postavljati kolibe, zamenili les
$ kamenom, kamcn Z opeko. Kdor
hi hotel biti doslcdno matchmaker.
hi moral odklanjati vse, kar je tu-
je; koliko ljudi bi tedaj smelo
sesti ma ze~leznicO, welt knjigo V
roko, spati V postelji, oblaGiti
zimsko Suknjo, Gitati ma papirju z
linoiypom postavljene in ma ro-
tacijSkem stroju tiskane casopise ?
Resnitno zivljenje postaja cd
dine do dine boil internacionalno.
IN /, III - pa";n ;" morp pospo-
Scvati napredck. Nacionalna fra
IA DOM in bobni. ali stvarno ne
more prepreciti d~ejanskega med
narOdncga zblizevanja, XII izvira
IL razmer in potrcb. cato jc ia
fraza volta, i'll lie $ svojo sugesti-
10, kateri podlegajo kratkomisel-
hi. nesamostojni ljudjc, Skodujc.
Mcdtcm ko nam vsak dan kazc
to zblizevanjc in iz~enaccnje. tu
naraStajoGe Observation-Disclosures .
ki Sc opaza cello V jezikih, Sc pa
Siri in ~poglablja drug prepaid.
Razlike med %Slovenccm, Ncmccm.
Italijanom, Cchom. Danccm kop'
lie, razlikc i'll stvarna naspro in
med razredi sc pa mnozc in povc-
cavaJo. Mednarodni naprcdek jc
us;Naril k%apitalizem. V druzbi :
privatno lastnino bi bilo nemopo.
&c temeljito izrabljanje tehniGnih
pridobitev brcz velikanskc finan-
enc sile, Xxi Sc izraza v kapitali-
Emu. Ia pa nemore uspevati brez
lzkoriscanja, zakai izkorisGanie
1e nJegovo ~zivljensko sredstvo Y
izkoriseanjem Sc redi. 2 izkoris6a.
nJem pomnozuje svojo moe, pri.
doblva sposobnost "a novo izko.
rlscanJe, in postaja tako silneisi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

slabokrvni; Cehi in Psljaki Sc OBJ.
!ac;io kakor Svedi in Spanci; vsi
Sc vozijo pc zeleznicah, TELEGRAPH
rajo, telefonirajo; povsod Sc eni
zanimajo "a znanost, drugi "a tr-
govinO, tretji "a glasbo, cetrti "a
hrihe; pOvsod stanujejo pc hisah,
imajo trge, sole, kasarne, cerkve ;
zabave v Ljubljani so podobne
graskim, dunajskim, berlinskim
zabavam.
Kulturni narodi imajo presto.
no skupno zivljenje, Ola hi Sc mo.
gil mednje postaviti kitajski lido.
VI. Potreba JIG ustvarila promet
med tujimi, najoddaljenejsimi
plemeni, davno preden Sc je pisa.
la zgodOvina. ko sc JIG razvilo DIT.
vo primitivno kamnito orodie. so
"a jell V nekaterih krajih. kjer
je bilo V izobilju materijala. obrt-
no lzdelavati in so ga raznaSali
daleG daleG, ter zamenjavali "a
druge prOdukte, "a koze, rogove.
zivalske kite. Start, divji rodovi
niSo pc vsem svetu obencm priSli
ma misel, da bi krotili divje zivali
IN Jlh sprawl V svojo Sluzbo: IL
%NraSev. Y katerih Sc je pojavil tax
%napredek, Sc je siril dale in dale.
Iako Sc j. raZnaSalo Semcnic. O..
rozJc, poznejc tkanine, baker.
bron Z menjalno trgovino. I'm clo.
vek Sc je ucil cd Gloveka. Ic No
madl so poSnemali. kar so naSli
koriStncga pri drugih. Cimdaljc
pa j. napredovala c~ivilizacija,
tembolJ so prehajale lokalne
iznaJdbe in pridobitvc V sploSno
last.
kdo hi mogcl danes dognati.
kJc j. hilo izumljcnO prvo kolo.
kJe prva motika? Nobeden danaS.
NTH kulturnih narodov ne more
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
PoTA B%ODoCNosTI.

Lasebna lastnina proizvaialnib
sredstcv jc vir vscm socialnim
zion. Razrcdno nasprotjc jc nasta-
10 2 razdclitviio GlovcSkc druzbc y
poscduJocc in ncposcduiocc, V 90.
spoduJoce in razlaScene. SociaIn,
boz daktira cd dobe. ko je moo.
neJsi IN razviteisi upognil in ~.
suznJil sibkejsega ter mu zauN..
zal' da mora zanj delati in biti
menu podvrzen. u uveljavljen1em
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
~NACIONALIZEM IN DELAV
STVO.

Nacionalni Sovinizem gre zopet
V klasje, kakor re dolgo ne in
vzporcdno z nacionalisticnim jo-
kanjem in robantanjem gre gonja
roper socialno dcmokracijo. Libe-
ralci in klerikalci tekmujejo $
%kriGanjem in mahanjem, kdo da
BIO boil nacionalen in ker Sc paG
lahko pripleza ma vrh Triglava, ne
pa Sc nadenj, morajo nationalist,
XII so re davno dosegli vrhunec
sovinizma, postajati $ obsurd.
nejSi. V TEN demagoSkcm napen-
janju MANFRED ne gre "a to. da Sc
obvaruje kaksna pravica in utrdi
resnica, ampak lie "a to, da Sc ma
elm cenejSi nacin della reklama.
Metoda je povsem enaka kakor
pri dvojici kricavih trgovcev enc
stroke. cd katerih ne eden ne dru-
gi ne misli ma to, da hi resniGno
dobavljal boljse, ampak 81 oba
belita glave. kako bi drug druze.
ga prekricala in 81 odjedala ku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

in silnejsi, absohtnejsi in absolut.
nesji. Ugojen, okrepcan, poteptan
S tezko petO zdrobi Z zelezno pc.
stjo vse, kar mu je ma poti. Malo
rokOdelstvo izdhuje pod njegovo
hojo srednje obrate ~uniGuje;
manJsa kapitalisi6na podjetja ST.
In, ola sc stope V velikem kapitali-
Emu. Mala Obrt je re proletarizi.
rama. kjer Sc "a silo zivi, Sc mo.
ia prilagoditi nOim kapitalistiG.
MIN zakonom. Krojaski mojstri
stopajo v sluzbo k~onfekcije in Sc
lie Sc pc imenu loGijo cd drugih
~kroJaskih delavccv; cevljarji pro-
daJajo izdelkc tovarn in Sc siccr
omeJujejo lie ma %popravke. Klju.
c%avnicarji n~arodajo kljuGe IN
klJucavnice IL fabrik. o nesamo-
stalnosti uradnikov, ~uGiteljev.
profesorjev nj trba izgubljati be-
sed; tudi oni no hoceS noGeS stu
zabniki kapitalizma, XII je ~osvojil
drzavo, dovaja dezele in obGine.
izrablja militarizem "a svoje ma
meme in sill znanost V svojo sluz
bo.
Gospodarsko Sc lo6ita diva svc,
tova, Oba Observation-Disclosures DO
sill razmer. Mednsrodcn je kapi-
talizem in pod nobcnO krinko ne
more biti drugaGem Mednarodno
je izkoriSGanje. ,Iednaroden ie
nasprotnik delavstya, XII product.
ra. in delavskcga ljudstva, XII kon.
sumira.
Mednarodni so interest kapi,a-
LIMA, mcdnarodni so tudi intere.
81 proletariata. I'm kakor je ka-
pitalizcm mcdnarodno organizi.
RAJ in Sc venomer izpopoln.juje
SvoJo internacionalno organizaci-
jo, tako jc tudi IN proletariat
mcdnarodna o~rganizacija neizo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

SIT, nikakor pa j ne gre tista alb
solutna veljava, Xxi jo ~zahtevajo
Sovinisti.
Nacionalizem nj nikakrsen ele-
ment napredka, ampak je sam
pc sebi reakcionaren in sluzi Sc
"a krinko in zaScito vsakovrstne-
ga nazadnjastva. Seveda naciona-
listi sami ne Five pc svojih nau
kin; Oni deklamirajo tjavendan
fraze i'll fraze, pa nit ne pomi-
slijo ma NTH pomen in vsebino. &c
pa hi moral narodi res ziveti po
nacionalistiGnih tcorijah. hi sc
moral ~najvecji del GlovcStva VIZ
nIti Y barbarsrro.
P~rctirano nacionalno maliko-
valstvo j. smcSnO zc zategadelj.
kcr live ravno oni, XII najveG kri-
ce o narednosti, najbolj internaci-
Onalno. I'm drugaGe tudi mi mogo-
Gc. RcSniGnO nacionalni so pray
zaprav lie divjaki. ASanti imajo
svojc Sege. Xxi Sc fopolnoma raz-
likujejo ne lc od vsch evropskih,
ampak tudi cd %arabskih, berbcr-
| skin i'm od Seq drugih zamorc"v.
Pri HotentOtih teka glavar pie
mena nag pc svetu kakor vSak
njegov podloznik. Vsi Eskimi Sc
enako oblacijo, enako stanuJeJo,
cnako jedo in pijcjo, so enako ma
cionalno nesnazni in b%abjeverni.
Papuanca Glovek takoj razloci od
Japonca. cd Evropcjca, cd zamor'
ca. cd Indijanca; razloci Ga po
vscm, ker jc cd zunaj in cd zno-
traj yes Papuanec.
Kdo hi loGil dlane evropskih
naroGov. dokIcr sami ne povedo'
kaj da so? Med F'rancozi in ltali.
jani kakor med \cmci IN Slovahi
Sc najdejo okrogle in dodge glave'
raznobarvni lasje, raznobarvne o.
ii. visoke in mike postave, fleg-
matiki in kolcriki, polnokrvni IN
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

giben pogoj ~obstanka, napredka
in koncne resitve.
Vprico mogoGnega socialnega
vpraSanja, Xxi pretresa YES svet in
odlocuje vso bodocnost cloves
iva, je nacionalisticna fraza ma
lenkosten romanticizem. &c Sc pa
hoGe z MO ovirati mednarodna
zdruzitev d~elavstva, je to zloSin.
\acionaiizem. XII odvraGa delayce
cd internacionalne organizaciie.
opravlja vede ali nevede sluabo
kapitalizma.
&c hi to temeljito preudarili O..
nj, XII 81 prisvajajo vodstvo malih
narodov. III ST. morali ~ustraSiti
svojcga lastnega poGetja. Zakaj
&c jc resnica, da so mali narodi
%apitaliSticno slabi, jim preti cd
k~apitalizma pogin, in NTH resitev
al V nacionalizmu. temveG V soci.
aliZmu.
Mlslct dclavec, XII razume vse
premagujoGo silo stvarnih raz.
mer, bo naScl V scbi moGi "a cd.
por proti frazi, Xxi ga slabi Y bo.
jd in mu ne more DAFT niGesar. V
organizaciji pa Sc DO njegova moe
Sc poveCala. I'm lie Ge bo reSen kot
tlovck, Sc DO mogel reSiti tudi kot
clan svojcga naroda. f. X
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
povalce z bombasticnimi priporo-
eli in z zlaganimi priznanji.


eli in z ~zlaganimi priznanji.
Nacionalisti napadajo socialno
demokracijO javno, ker Sc ne po-
~sluzuje tudi Ona tega naGina. V
dust so pa popOlnOma zadovoljni,
ker ME ne hrepene pc now kon-
kurenci; zadovoljni so seveda lie
v omenjenem zmislu, zakaj social
no demokratiGna kritika jih prav
tako malo veseli kakor socialno
demokraticno delo. Danes oGitajo
socialni demokraciji pomanjka-
ME narodnega Guta; &c hi pa kak-
Sen hudOben duh zmedel social
stitne glave, da bi zaGele DO ma,
videzni zelji nacionalistov trobiti
V Sovinisticni rog, bi Sc nitro pre-
pri6ali, Ola tudi ma Ia naGin ne hi
naSli nObene milosti pred narod-
njakarijo.
Ocitanje breznarodnosti. : ka.
term love nationalist kaline. je
neumno. Socialni dcmokratje ne
taje narodnosti, tudi ne zataiuje-
jo svOje narodnosti, ne prezira.jo
narodnega vpraSanja, ne morejo
pa IL narodnosti napraviti tistega
malika kakor narodnjakarii in Sc
pred MIN v~aljati Y prahu in
blatu.
kdor hi slepo verjel Sovinistim,
hi moral misliti, da je narodnosr
Gloveku cd Boga vcepljcna svota
vseh dobrot. da j. narodnost vse,
drugo pa ME ali skoraj ME. To pa
enostavnO nj reSniGno. NarodnoSt
.je zelo majhna rec, i'm kdor nina
svojem idcjnem zakladu mic
druzega kakor MO, je pray usmi-
ljenja yreden rcvez. Narodnost nj
mic wee kakor cna izmcd razlicnih
postal med osobnostio in cloves
tvom. cato ina paG nckaj yredno-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
Kako Sc ravna z zeleznicarii..

PariSki list petit ParSien" je
dobil IL Bcjruta (Prcdnja All
Ja) Sledct brzojav: OdpoSlanci
%delavccv, po vcGini Kurdov. pri
gradbi Bagdadskc ~zeleznice so
hoteli predloziti svoje pritozbe
glavncmu inzenirju, XII Jill !je pa
Z bitcm pOgnal. Delavci so naro
zavzeli S%ovrazno staliScc. rcr SC
zaccli zbirati. Glavni inzenir pa
Je pustil voziti locomotive V pol
nj hltrosti prot dclavccm. zbra-
MIN ma zelezniSkcm nasipu. Stroj
Je zavozil med delavcc, pri ce-
mcr jc bilO 9 ma mcstu mrtvih i'm
AZ tczko ranjenih. Mnogo DELAY.
ccv j. Y zadnjem trenotku sko.
clio V rcko, da Sc resijo playa.
Joe. Nth vccina je utonila. Inze.
mir pa je zbczal V nemski konzu.
lat V Alepo. - Tako Sc siri kul.
turo ma daljnjem Vzhodu! DELAY.
CT spoznavajo k~apitalizem mai
pref : 5rutalnosti njegovih hlap.
cev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
v avstrijskih dezelah prihaia

dVstrlJsk1n oezelan prlhaJa
pc ljudskem Stetju 1910. ma 1000
moSkih Dol. Avstriji 1046
zensk, V Cor. Avstriji 1O77 zensk,
ma SolnograSkem 995 zensk. ma
StajcrSkem l006 zensk, ma Koro-
skem 99S zensk, ma Kranjskem
1899 zensk, V Trstu 1040 zensk,
ma GoriSkem 961 zensk, V Istri
912 zensk, ma Tirolskem 991
zensk, ma Predarelskem 1912
zensk, ma CeSkem 1O47 zensk, ma
Moravskcm 1865 zensk, V Sleziji
l046 lcnSk, V G%aliciii 1898 zcnsk,
\ S0NOriai 1924 zgnsl;. Dalna-
ciji 1000 zcnsk.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
X v BUTTE.
(Konec.)

~ a. YIN ANbNiJOAlas ltNpN-
Ii navajajo sledeGe vzroke: prviG,
da Meyer in eksekutivni odbor
predolgo drzi svoja odborniStva
drugi6, da so bill asesmenti pre-.
visoki; tretjic, da je bill graft v
odboru buttske unije in da je bila
"masina", XII je vladala pc svoie ;
GetrtiG, da ina Meyer, eksekutiv.
nj odborniki in krajevni odborni,
Xxi V Butte svoje farme in leto.
visGa V Montani, Colorado in V
California; it'd.
o graftu V krajevni uniji JAZZ
ne vem. Tisti, Xxi tozijo o graftu,
so sezgaii knjigc in listine ter zaz-
s%trelili b~lagajnico (%safe). Ako je
bio KAY krivega, tedaj izgleda, da
so krivci sezgali knjige. JAZZ mi
slim, da je krivda ma 1000 Glanih,
Xxi so pustili, da Sc je Sest odbor-
nikov 'igralo konja" z mimi.
Pravila, XII vladajo Western Fede-
ration of Miners, so ravnotako
demOkrati6na kakor pravila VISA
Ike druge unije, toda do danes Sc
nj bio pritozbe cd unije Stew. 1
V Butte ma glavni odbor V Den
veru glede grafta.
kar Sc tice velikih asesmentov.
hi bilo boljse, da molcijo. Tukaj
so stevilke glede asesmentov :
Tekom strajka v Michiganu, ko
je 10000 do 10000 MOI, zen in
otrok potrebovalo hrano in oble-
ko, placevali so rudarji pc 5000
mesecnO "a dobo deset mesecev.
Najvisji assessment razen tega,
odkar obstoji w. F. of NJ, je bill
$1.OO ma mesec OBJ casu strajka V
Black Hills "a dobo dvanajstih
mesecev; ia assessment je znasal
1913 centa dnevnO. Vsi asesmenti
zadnjih dvajsetih let znasajo
$74.50 - $3.-721% centa letno,
$39,9-10c mese6no, 7.1-6 tedensko
in $1.1-5 dnevno.
Premogarji so ~plaeevali 1919
svOje mezde OBJ casu Strajka ma
polju trdega premoga. PlaGali so
wee triodstotnih asesmentov. Te-
kom strajka V bakrenem okrozju
gornjega Michigana je wee kra-
jevnih uni V Hlinoisu in drugod
?rostovolino ~plscevalo assessment
kljub temu. da so istocasno pla.
cevali velike asesmente svoji
mednarodni uniji "a Strajkar.je v
West Virginiji, Colorado in '
Vancouveru, British Columbia ten
kljub temu, da mnogi MISC delal
wee kot diva dni V tednu. Vrhtega
pa p~lacujejo premogarji V iii.
noisu 1% svoje place V obrambn
sklad re wee let.
IzgOvor, da je Meyer in z osta
limi odborniki ~predolgo ma cell
unije, je piskav; pravila gledc
volitev so jasna in odloGilo j
Glanstvo. ker Jill je volilo. Pred
trent lett so delegate ma konven.
ciji ma p%riporocilo Moyera spre.
jeli referendum "a volitve odbor
nikov. Takoj prve vOlitve S splos
MIN glasovanjem so bile najbol.
tezavne, kar Jill je Sc kedaj bile
pri w. T.. of NJ. Neki Tom Camp
bell, kateri sc je SAN postavil "a
vodjo 2 namenom, da uniGi orga.
nizacijo, je bill kandidat "a pred
sednika proti Moyeru; vodil j
infamno kampanjo 2 obrekova
MEM in castikrajo. Prisel je n;
konvencijo v Victoru in delegatj
so mu dali diva dni casa, da do
kaze svoje trditve proti Moyeru
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

m~oenejsega mad drugim sibke;s;
mi je bio odpravljeno primitiyna
enakopravno razmerje Gloveitv,
Ma podlagi gospodarske in ~,
redne razdelitve Gloveske drum.
SO sc Osnovale socialne hierarbi;s
~druzabna nacela i'll razredni zako'
nj. Odtod VISA gospodarska, poll
ticna in mOralna Ella sedanje soci.
alne uredbe. Odtod tiso6letni boi
med razlascenim in zatiranim
lJudstvOm in gospodujoGimi mo.
nopolizatOrji bogastva, instruct
IN zakonov, tisoGletni BOZ, Hi Sc ie
re bill v s %obSirneisi in silneis;
obliki vdavnih dobah G~lovestya,
Napacno bi bilo misliti, da so
soclalni boji produkt kapitalistie.
ne dobe. Kapitalizem je lie podal
razrednemu boju smoter, obliko
III ellie, Xxi so bill zatiranim slo'
Jem srednjeveSkih in prejsniib
dob neznane. Posebni usodni M.
men sedanjih bOjev med kapitali.
stom in delavstvom obstoji v del.
stvu, da pr~estavlja kapitalizem
zadnjo obliko izkoriScanja in "a.
tlranJe ma podlagi razredne raz-
delitve in da je pc dovrsitvi ka.
pltalisticnega procesa neizogibna
zmaga razlaScenega prolctariata.
XII bode preuredil druzabni sistem
ma podlagi popolnc i'm SploSne 90
spodarskc in politicnc cnakoprav-
nosti vsch slojev.
Razrcdni boz nj lie produkt ka-
pl~tallSuGncga sistcma. VISA Glove
ska zgodovina nam pripoveduje o
vecncm nasprotju med druzabni-
mi sloji.
Cd casa kO so Sc med oriental
SKIM narodi osnovale prve 2
%nizacije in Sc bill prvi boji, pa do
puntov grSke-rimljanske dobe ter
do bojev heretikov in prvih svo-
bodnih m~eScanov "a autonomiio
obcin. sc Sc zc mnogokrat spun
tall narodi. XaStava rcvoltc jc "a
Nihrala zc mnogokrat mad nestle
vllnimi mnozicami rebelov; kri je
tckla, lctc so So napolnjcvalc, ma
grmadah in viSlicah Sc jc zrtvova-
10 p%untarje. Mnogo bojev .ie hi
10 brczuspcSnih, mnogo rcvolucii
premaganih. BOZ nj cato nehal.
Starr sistemi so Sc moral umak-
nit novim. Move ideje so zavze-
male mcsto starih nazorov. Spre-
minjalc so Sc dobe in razredi. ma
celia in zakoni. Dobi poganstva je
sledilo kr~scanstvo, XII je unicilo
grskorimijansko c~csarstva, dobf
srednjeveskega krScanstva ie s,s-
dilo, 80 vckovncm boju hcreti-
kov in rebelov, doba ~renesanse.
Feudalizcm ic nadomcstil patriar-
halizem: kruti dobi feudalizma lie
sledil pc zmagi francoske revolu
ciJe sedanji kapitalisticni sistem,
XII Sc tudi re %priblizuje dovrsitv:
svoJega razvoja. Vsaka doba eio-
vestva ma svoje razrede, svoje in
Stitucije in zakone in svoje revo-
lucije .kapitalisticni sistem je lie
produkt vedno Sc spreminjajocih
oblik druzabnega razmerja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
dokazal nj mic. Konvencija ga je
takrat izklju6ils IL organizacije


in cd tedaj je bill vodja |. w. w.
V Butte. Pri zadnjih volitvah je
iskal nominacijo "a predsedniske-
ga kandidata Bill O'Brien, west
bratec Campbella, toda dobil je
lie dive krajevni nominaciji V cell
ju%risdikciji; treba js pa bio pet
nominacij IA dosego kandidature.
Meyer je dobil vse estate nomina-
CHE vsled tega je O'Brien tudi
eden v~oditeljev "bumarije''. Ako
je Meyer slab 6lovek in nepri-
ljubjen pri ~clanstvu, zakaj pOtem
6lani glasujejo zanj S tako veliko
veGino9 In zakaj so mu ravno tile
rebeluhi tako %nasprotnif Ali
morda cato, ker je bill S silo IL.
gnan IL Black HillsaP Ali cato,
ker je bill napaden in skoraj umor-
jen V Cripple Creekuf Ali cato,
ker je bill toliko mesecev V zapo-
rih in pc nedolznem dive lett V
Idahu? Ali mogoGe cato, ker je
bill o~bstreljcn, pretepen skoraj do
Smrti in deportiran IL Michigana?
PoGetje njegovih protivnikov je
neopraviGeno, brutalnO, straho,
petno in zloGinSko!
Buttle je bill znan pc Sirokem
svetu kot Gibraltar unionizma".
Razdor med delavci V Butte DO
incl morda veGjc posledice "a
sploSno delavskO gibanje V Mon
TAM kakor pa mnogi mislijo. We.
10 DO veliko truda in della IA bona
fide unioniste preden izravnajo
stvar. Zmerni rudarji so Sc re pri.
jeli della, da rekonstruirajo stare
unijo in JAZZ trdno upam, da bodO
rudarji. XII so bivali in delali V
Butte, ugledali cello Stvar V pravi
luci ter pognali "direkt-akcioni.
ste IL Svoje Srede. 'Rump-unija'
ne more obStati. To trdi vsak, ka-
teri sod trezno. KOnGno bodo re-
bell zopet priSli Y pravi tir in
Butte bO Zopct mocha trdnjava
organiziranega delavstva. In ka-
dar sezidajo nov dclavski tempel,
hi JAZZ priporoGal, da pOStavijo Y
vzadju - stopnice. da DO bolj
varno "a vsak slutaj.
Meyer oStane V Helcni nekaj
casa. &c hi sci nazaj V Butte, bill
hi gotovo ~ustreljen ali lin6an.
Predsednik delavske zveze V Mon
TAM. Donaghue, DO sci tamkaj
elm sc duhovi pomirijo. Tudi on
je trn V petit |. w. Vision"
To je porocilo sodruga Jamesa
Lorda, predsednika rudniSkega
departmental V eksekutivi Ameri-
can Federation of Labor. Ma pod
lagi tega poro6ila, kdor ga pazno
Studira, 81 vsakdo lahko ustvari
priblizno pravo sodbo o rebeljo.
nu V Butte raZen tistih, seveda.
XII imajo trde predsodke in XII so
fanatiki. TEN pa ne pomaga no.
bena "zavba"- edino cas- Jill DO
spametoval. Zanikanje sodrugov
V Butte, da nova unija nina mic
opraviti z |. w. W., Sc slabo stri-
MIA z dejstvom, da je bill 4. julia
V Butte Arturo Giovanitti, ured--
mix glasila |. w. w. in eden IL
med glavnih voditeljev "velike
unije', kateri Sc nj obotavljal V
svojem govoru dati kredit svoji
organizaciji "a "slavno delo" V
Butte. Rekel je, da l.. w. w. mora
voditi revolucijo proti Western
Federation of Miners in da nova
unija V Butte DO kmalu del I. w.
w. Dale je povelical dinamitira-
ME unijske dvorane in zasmeh-
1.-Two omenil, da ma mestu, kjer so
razvaline dvOrane, morali hi po.
staviti nagrobni kamen z napi-
som; "Tukaj pociva mir in pro
speriteta 30 let.
Ali to ne dokazuje dovolj, da je
|. w. w. ma delu V Butte?
Brownsville herald. [volume] (Brownsville, Tex.) 1910-current, 1914-10-06
INCIDENTS OF
GREAT BATTLE
AT SEzANNE

>ezanne, France, Oct. G.-following are
the details of the great battle of Sezanne,
which decided the German retreat, never
before revealed by Berlin D: Paris owing
To III great losses on both sides during
tie three days of violent fighting.
- tie afternoon of September Il the
CInwn Prince Frederick Wilhelm's army,
coming from Longwy. arrived at Sezanne,
sixty miles east Of Paris, exactly in the
center "f the huge front of the battle OF
the Marine.
On the evening Of the same day the
crown prince himself, accompanied by his
general staff, established headquarters al
the Chateau de Mondement, five miles
north of Sezannc. On the 5th, after avoid
Ing Chalons. his army had joined that Of
the Duke Of Wurtemburg, operating arount
Rheims, which by a strange coincidence
had been occupied on the forty-fourth an
nivcrsary of the taking of the same towu
by the Germans in 1870.
Brownsville herald. [volume] (Brownsville, Tex.) 1910-current, 1914-10-06
SENSATIONAL PLAYS IN INFIELD
EXPECTED DURING THE SERIES
Thrilling Catches, Throws And Stops Follow Combinations
Like Evers, Collins, Meanwhile, McInnis,
Baker, And Others.

New York. Oct. 6.-In the coming series
for the worlds baseball championship the
infields of the Boston Nationals and the
Philadelphia Americans are expected Ia
contribute many sensational plays both of
fensively and deicnsively, during the
struggle for premier diamond honor>. In
fact IL would prove most extraordinary IT
the reverse should he the ease since com
binatioEs which include players Of the tyr
Of Johnny Ever>. Eddie Collins. Rabbit"
M~aranv;!ie. "Stuffy" Mclnni>. "iiome Run
Baker and lIeinie Schmidt execute thrill
ing catches. throws and stops in every
game Of the pennant schedule.
a comparison Of the two infields shows
that both the American and National
league championship clubs have quartets
of players stretched around the base lines
that are far above the ordinary run Of
those Of the big league clubs. Regardless
of whether the players are veterans or
phenomenal youngsters, with but n year or
- Of major league e~xpenence they are
either leaders or close 10 the top in their
particular position. just how these two
infieldS will play against each ether in the
series which begins this week l. hard To
forecast hut an individual comparison Of
the seasons work of each Of the eight
PLAYERS most likely Ia cover the positions
from first Ia third. shows that they are
quite evenly matched in general skill with
glove and bat.
Beginning with first base the Athletics
will be represented by McInnis and the
Braves by Schmidt. The National league
player l. older and bigger physically than
McInniS but the latter has the advantage
Of longer baseball experience and the 1914
season records prove him to he stronger
with the stick. Schmidt has a fielding
average of .992 for 100 games which puts
him third in the list Of National league
first basemen. IIis batting average for
1873 games J. .215. McInnis j. second
among the initial sacker~ of the Junior
league with 1874 for li7 games. At bat
he has a far better average than Schmidt
hi record being 81 for LAG games.
Evers and Collins will be- opposed at
second base and here are two names to he
coniured with. Both are famous and both
have had plenty of worlds series expert
ence. A. the pivotical poiAt in double
plays and inficld strategy there j. little
to choose between them. Both cover wide
areas around second base and throw IN