Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-13

razih nit najmanjsega sledu pre-
klinjanja ali skrunitve boga.
Portestira proti temu. da Sc Cd
JAYNE oblasti pesmici podtika Ia
ko grid, trivialen zmisel. Pesmi-
ca vsebuje vsoko filozofiGno ide-
Jo V eroticni in verski smeri. Pes
nikova intuicija ie instinktfvna
in najti mora druge ljudi. XII je-
dro cele poezije r~azluseijo. Co
louh nj clovek visje izobrazbe, nj
Sc ucil pesni kovati, on je samouk,
XII i1raza V pesmi svoje lastno
versko spoznanje. V vseh svO-
jih pesnih sc bori pesnik prot te-
mi, prot slabosti III odrekanju in
lsce svobodo, moe, z~ivljenje. Ia
zavedna instinktivna intuicija
pesnikova je i~stovetna Y Meats
chejevo filozofio, pc kateri je
kristusova vera odrekanja clo-
veka ponizila i'll ga zasuznjila. In
nJegova prostoyoljna smrt ma
krizu je simbol trplienja, SAMOA
t%ajevanja, odrekania. Tudi ka-
toliSka cerkev sauna .je uvidela
TO slabo stran kristusUyega nau-
ka. katoliSki filoZofi in verouci-
tclJi Sc branijO 4 vsemi Silami. da
biz katolicanstvo podleglo princi-
pu zanikanja zivlienia i'll SAMOA
taJevanla. Moderna veda ie ma
SprOtno tOcno loGila nauk krista
ma sebi in nauk krScanskih filozo-
tov in verouCiteljev. XII sc .je ma
podlagi AristOtelove logike in fl
lozofic razvil V srednjem veku.
Tudi vsi drugi najvecji duhovi
kakOr TolSt0j. lbsen tolmaGijo
krlStuSov nauk kOt princip odre-
kama. Razun Tolstoia pa so vsi
Il f~llozofi prot principu odreka-
MA. Enako idejo izraza peSnik V
>voji peSni. Ne ~obozavati smrt.
bozJc je edino z~ivljcnjc. Steer
le res, da so vsc GolouhOve pes
mice in tudi zaplcniena atcistic-
ne. tOda Ia ateiZcm mi poNrSen.
negativen. ne o%brekuie in ne pre-
kllnla boga. izvira IL duSc. IL ST.
ga, je vera kakOr ic vera krScan-
silva. Globok Attest je spoznal.
da lc krScanska vera boga OLSEN
ella ; poSvetnimi stvarmi tako
da j. postal nejasen. meglen in
ne zadOSca wee njegovi pc viSjem
Spoznanju hrepeneci dust. Attest
iScc novega boga. TO Stagnacijo
sedanlcga verStva priznava cello
mex dunovnik Y knjigi. V kateri
kritlzira \ietzschcjcvo filozofiio
IN Je mnenla. da nam j. Nietzs-
chclOva filoZofia bila potrebna.
da ii Smeri rcvidiramo in refor-
miramo naSo vero. Attest ne We.
ruIe odrekanje, njegova vera ie
vera V pogum. V zivlienie.
Cuvstvena stran poeziie .ie IRA
zena V ljubezni. Pesnik 81 nj
predstavljal NJ. NJ. kot preSestni.
60, marvec kot zenskO. Xxi lie bila
OciScena' cd KristusOve ljubezni
i'll kot simbol te ljubezni in V do
kaz meme h%valeznosti mai hi ga
bila poljubila. 5 TEN pesnik nj
mislil zgolj cutno liubezen, mar
wee l%lubezen. XII izvira IL subj
mirane spoRne ljubezni in kateri
najlepSi i'll %najviSi simbol ie po-
ljub. To n~ajcistejso ljubezen pa
priznava tudi katoliska cerkev.
Torei bi Sc V TEN simbolu he mo-
Clio naiti kai nizkotnega. kai pc.
nizevalnega IA krista.
Pc vsem TEN torei V lepi cisti
poeziii Golouhovi zdrav razum
ne more vidcti mic grdega. trivi.
jalnega. nobcncga zasmehovanja
Pesem je izraz viSiih misli in Gu.
stew clovcka. XII j. priSel do last
ne we're in lastncga SpOLnanja. LIE
kak polizobralenec. Xxi .je postal
prot vSem verskim vpraSanjem
re popolnoma indifercntcn, Xxi "a.
nicuie = okolo scbc . naidc Y
pesmi take umazamOsti. : TEN,
da hi z%aplembo potrdili. bostc go
spodjc sodniki lie podpirali demo
~Halizaciio. ilvedelo bo Sc itak q
konfiskaciii in vzlic potrditvi "a
nlemhc ~ hn d npSmi 81 nanrni