Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-08-21
Divdsis Karas.

Itu kruvon sutrauktQ kariumeniu
Idar nebuvo, buvo wen susiremi-
mai mazesniq priesingq pusiQ ka-
riumeniu dalig. Bet bent EtfFo-
pos vakaruose, kadangi cia TAU
tos greiciau gall kruvon sutrauk-
ii sayo kariSkas pajiegas ncgu ne
Irangi Russia, kruvon trauklmas
.kariumeniu beveik uzbaigtas,
ITodcl jau neuzilgo tures susircm-
ii miIionai karciviu--Vokietijos
ir Austrijos kariumenes su fran
cuzais. zinoma, vieno music ka-
no uzbaigimui nepakaks, nes If
pergaleta puse dar turi kur traull-
tis, bet ir is to vieno milziniSko
music bus matyt, kuri puse dru-
tcsne II kuri turf sumanesnius
karo vedejus, kurios ginklai ge-
rcsni.
Augstai kulturiSkai stovincio5
tautos ilgai karo If nepasisekimQ
islaikyti negali; maziau kulturin-
ga Rusija gall ilgiau il traukti,
ypaG kad karas trauksis Rusijos
uzkariautuosc ne tikrQ rusQ apgy-
vcntuosc kraStuose, taigi ne tik-
roj Rusijoj, o nelaimes tu kraS-
tu rusu valdzia mazai atjaucia.
Pric$intis todel, alsinti pergale-
tojus Russia gall ilgiau if tuom
gall priverst pergaletoius taily-
It's. Tqsyk bus laikas su tarpi-
ninkystc atsiliepti ir taikyto-
jams. Bet jeigu dabartinis ka-
ras nebus privestas Xxi gallo, Xxi
galutino iyeikimo vienos, ar ki-
tos puses, jis neiSris sloginanciq
civilizuot2 zmonijQ klausimu If
neisnaikis priezascig turincig
naujq kara sukelti. Tasyk, pra-
icjus kcliems metams, kills vel
karas, kuris gal palms dar dau-
giau auku, negu dabartinis, ne
kaIbant jau apie naujas karan be-
sirengimo iSlaidas, kurios bus
dar didcsn6s negu dabar. Jeigu
siadien daugumas civilizuotp
zmoniu vokieGiQ nekencia, tai
tam yra pamatas. VokieGiai 1871
m, pergaleje francuzus, kurie
pirma buvo svieto vadovais, i've
de gyveniman savo idealus: mill
tar;zma, naikinimq kitq tautq,
egoizma, isnaudojima silpnesniu.
Francuzu idealai buvo kur kas
augStesni.
Nors dabar nuo karo lauko Eu-
ropoj ateina wien prieStaraujan-
clos, kartais visai melagingos
zinios, bet If is jq matyt, kad
nors vokie6iai Francuzijon giliau
isiverzti negalejo, bet Belgijoj
jie palengva Wis zengia giliau,
nors, kaip rodosi, Liege tvirtoves
fortai dar vokiecig nepaimti. Vo-
kieciai atsirado jan Namur aplin-
kinese. Ga atejo belgams pagel-
bon If dalis francuzu kariumenes,
bet kick jQ atejo, nezinia; tas
negarsinama. Vokieciq Belgijon
iisiverzusiq skaitliq paduoda ant
100000, bet taipgi nezinia, ar is
tikro tick jq cia galejo ateiti
Vokieciai traukia prie Belgijos
sostincs; prie Liege if Namur
palieka tik savo kariumenes dalis.
Todel karaliaus sostas ir 10 Sci
Imyna is sostines Brusselio per-
sikele j Antwerpenq. Berlino
jzinjos yra Wis apie vokieGiq pa
sisekimus If vyjima francuzu,
Londono 81 If Paryziaus yra Wis
apie vokieciu nepasisekimus.
Apie tulus vokieGiu nepasiseki-
mus praneSa taipgi is Sveicarijos
If is Rymo, tie kraStai neturi
juk pamato vokiecius blogoj Svie-
sol perstatin6ti.
| Vokietiai garsino jau pirma,
lkad isiverze Alzatijon francuzai
tapo visi atgal isvyti, bet pasiro-
do, kad ju rankose yIa dar ne
vienas Alzatijos miestas If jie lai-
ko uzeme veik yisus perejimus
Vogezq kalnuose. Prize Muel-
hausen vel buvo smarkus muSis
nors vokie6iai garsino, kad
Vokietijoj nera nei vieno fran
cuzo, o Muelhausen yra. lye ty-