Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-05-15
pOLlTlSKOS zINIOS.
MEXIKO

prasidejo prie Tampico. Revoliu-
cijonicriai, nors ju uzpuolimus iki
Siol atmuse ginanti miesta kariu-
meme, bombarduoja miesta If su-
vial keliose vietose il uzdege.
Miestas dega, o gesinti ugni ne
ra kan, mes kareiviai turf gintl
il nuo besiverzianciu rcvoliucijo-
nieriu. Uzsidegc esancios miesto
aplinkinGse kerosino semyklos,
todel mu$iai If naktyj nesiliauja.
Gyvene mieste amerikonai pa
sislep6 ant stovinciq porte karis-
kQ laivu; bet kitq kraStq pilieciai
liko mieste, mes ant Amerlkos
laivq sutilpti negal
RevoliuGijonieriai turf 40 ka-
nuolip; ju vadovas yra generolas
Pablo Gonzales, jam pagelbon su
didclemis pajiegomis skubina SUI
maniausias revoliucijonieriu va
dovas generolas Villa. Miest9
gina generolas Ignacio Morales
Zaragoza.
Pietiniu revoliucijonieriu vado-
vas generolas Zapata su $4,000
kariautoju traukia Mexikos sos
tinen, kur yra tik 5000 Huertos
nei5tikimu kareiviq, todel Huer-
ia apginklavo gautais is Japoni-
JOS ginklais gyventojus. Zapata
su savo kariautojais yra jau vos
40 myliu nuo Mexikos sostines,
O priesakines 10 kariautoju dalis
atsirado visai prize miesto. IS
priemiestiq pabego Huertos ka-
riumene ] miesto vidufi. GWEN
tojus apeme baime, mes Jie zinc,
kad, uzemes miestq, Zapata pa
rengs jane skerdynes, o Huertos
salininko gyvo nei vieno nepa-
Iiks. Zapata uzeme jau sostines
aplinkinese miestelius: Fialpam,
San Antonio, Contreras, San An
gel ir Churubusco. Miesto MeXi-
kos gyventojai geistq, kad il pa
imtu amerikonai, mes jie bent
jane skerdyniq nerengtq, o Ia
patos kariautojai visose revoliuci-
jose spejo atsizymeti plesinais
ir bereikalingomis zmoniq SKIER
dynemis.
Huerta po miestu Mexiko pa
dejo minas, kad il galetq iSnai-
knit, isiverzus revoliucijonie-
riams. Jie nekarta i5sitare, jog
nuo prezidento vietos nepasi-
trauls, bet zus joje, o pergale-
tojams is miesto ticks wen pele-
mai If griuvesiai.
Mieste Mexikoj tapo suimti If
kalejiman pasodinti koresponden-
tai amerikoniSku laikraSciu: Har-
per's Weekly, Chicago Daily
News, New York Tribune il
Washington Post. Jiems Hnerta
uzmeta Snipinejima, bet jos su-
eme greiciau w aprasirtjima tik-
70 padejimo Mexi!los sostinej,
kq Huerta slepe. Bet pakelus di-
deli protesta If Pagrasinus amba-
sadoriams Anglijos, Ispanijos If
Brazilijos, suimtus paleido.
Siauriniai revoliucijonieriai ap-
guile miestus: San Luis Potosi ir
Saltillo, kur yra gana dideli HUI
ertos kariumenes garnizonai. Ap-
gules miesta San Luis revoliuci-
jonieriq vadovas turf 5000 ka-
riautoju ir 30 kanuoliu, affinity
pirmiaus nro Huertos kariume-
mes.
Hamburgo garlaivis "Kron-
princessin Cecilie" j Puerto
Mexiko atgabeno Huertai daug
amunicijos If ginklp, bet JUGS is
krauti neleido Amerilcs kariS-
kieji laval; todel laivas su gink-
lais iSplauke atgal Vokietijon.
Vokiskas pasiuntinys Mexikoj
atsiunte vokiskam ambasadoriui
Washingtone ziniq, jog esanti
sostinsj Huertos kariumene ne
istikima. Jeigu il laikosi dar
Huertos, tai wien todel. kad tin
kamo vadovo neturi. Kareiviai
nieko kito taip negeidzia, kaip
iSvertimo Huertos valdzios, nes,
iSvertus jo valdzia, atsirastu pro-
ga prisiplesti gerybiu, o jie tokios
-.-z.ez faLso,,z.o 4~11-S4