davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1914-10-31

will make up your mind TO make your
own cream, which sou can do In a few
moments as follows. you viii have a
remarkable wrinkle eradicator. one
that works quickly and surely. and it
will cost you far less than any pre-
pared cream YOU can buy. Further
more. you will get the result desired.
Dissolve two tablespoonfuls Of gIycer-
inc and two ounces Of eptol in half a
pint Of water. This cream used every
day will produce startling change in
short time making the face plump
and youthful 70 a marked degree.
+ 3
NEGLIGENT E-Tes, you can stop
falling Of hair very quickly. Here is
a formula which produces marked
changes i'm the hair roots and scalp
tissues The result is that dandruff
IS absolutely stopped. the hair roots
regain their youthful viEor. hair grows
quickly and luNuriantIy. often several
inches a month. and it takes on q very
silky and healthy gloss. There is moth
ing so satisfactory as this splendid
formula Mix one ounce OF beta-Quinol
I'm water and alcohol. half q pint each,
or use a fun pint OF bay rum instead
This makes very economical hair
treatment. IS mixed in a few moments,
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1914-10-31
ITALIAN ARMY
LACKS BIC GUNS
Threat of War Finds Artll-
lery Section Poorly
Prepared.

tcontInued from FaEs !. pc seetl0nl
El Paso herald. (El Paso, Tex.) 1901-1931, 1914-10-31

COMING.
Les Miserables" at the Alhambra
theater soon.-Advertisem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
Kongres ma pocitnicah.

Pc vsakovrstnem obotavlianiu
So j. sprawl Westinghouse kon.
gres Y soboto vcGcr vendar ma DO.
cltnlce. : tenn Sc je zakljuGilo ME
govo najdaljSe zasedanje, XII Sc
Jc pritelo :. aprila 1913. in je
torej trajalo SCI dni.
Gospodje zakonodajci hi bill re
pref odSli ma dopust; ali Y TEN so
jih ovirali poslanci in senatorji IL
juznih draw, XII so hoteli ma vsak
nacin %izsiliti mnogomiljonske pod
pore "a sadilce bombaza, katcrim
Je evropska vojna ustavila biznis.
NJlhove cete je vodil Y zbornici
poslancev %kongresman Henry IL
IeXasa, V senatu pa IIoke Smith.
\lkdar Sc hi nobcden Izmed 90.
spodov tako zavzcmal ia kakSno
delavsko vpraSanje. Ali |spoznali
so ,da hi sprawl $ svojo terori-
stIcno trmO vsako mono podporo
"a bombazevce ' ncvarnost pa SO
zadnjo uro odnehali.
Pred glasOvanjem so incl kon-
gresniki So nckoliko prepira; DO.
ten Je glaSoyalo 30 MOI "a odgo-
ditev, p pa proti. Ma TO je bila
resolucija ~odposlana senatu. Ia
bombazevce je bilo sklenjeno. da
Sc imenujc komisija, Xxi mai pre-.
iSce raznsere bombaznega trga in
poda 10. decembra svoje poro-
clio.
V senatu je Hoke Smith vlozil
nov predlog zaradi bombaza, XII
Je bil odkazan odseku. Nato jc
bila pretitana resolucija poslan-
Ske zbornice o odgoditvi in spre-
jeta.
Gospodje so 81 zeleli dobro "a
bavo in vcselo snidcnje, pa so ST.
razSli. Prvega jim na.jbrzc ne bo
manJkalo. kar Sc tite veselega
S%nldenJa, utegncjo volilci marsi-
komu pokvariti vesel.ic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Ola ne DO vedelo, kdaj jih placuje.
Sklenjeni davki so indirektni, in
te so znali kapitalisti Sc vedno ma
Ia ali ma oni nacin odvaliti cd Sc.
be, naprtiti ljudstvu. Edini davek,
s katerim ia manipulacija nj tako
lahko mogoGa, jc davek liza dohod-
Ike IN ma premozenje. To vedo tudi
kapitalisticni politiGarji, pa so "a
to dovolj previdni, da ne naDravi-
jo bOgatinom boleGin.
Ako hi V kongresu odlocevali
socialist, bi ~izgledala stvar pre-
eel drugaGe. kljub temu so Sc tru-
me volilcev, Xxi mislijo, ola je vse.
emo. kdo Ola gre V Washington
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
Sodrugi! Ma organizirane socia-
liste, ma Proletarceve narocnike
Sc zanasamo. Zbudite "a volitve
setiste, katerihn ne doseze mas glas

obnesli, zlasti takozvani gentski
sistem kaze dobre ucinke.
kaj pa so storili ma TEN polju
ameriSki p|oliticarji9
Volitve so pred durmi, demo
kratje, republikanci, p%rogresisti
zahtevajo delavske glasove. Vpra-
Sajte Jill. kaj mislijo o sedanji
brezposelnosti, kaj so storili proti
tcmu straSilu, kdaj so nastopili "a
zakoniti osemurni delovnik, kdaj
"a podrzavljenje industry, zelez-
mic i. t. d., koliko miljonov je do
volil kongres. koliko zakonodaje
"a zavarovanje prot brezposel-
nosti.
Ko VAN bodo moral priznati,
da so Sc "a vse to brigali, kOlikor
"a lanjski sneg, Jill boste Spoznali
in razumeli, da jc smrten greh, Ge
glasuje dclavec Sc "a te stranke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
AVSTRIJA IN RIM.

C'asopis Western Waterman"
Z dine "a. sept. izrcka upanje. da
TO 30 vojni zemljcvid Europe ia
ko izpremcnjen. da dobi tudi rim
ska cerkcv zopet svoio draavo in
Steer pod Franc Jozcfovim pro-
t%cktoratom. cato odpuSta rimska
d~uhovStina Avstriji ze sedaj vse
grehc IL j daj" odvczo IN voino.
kaj so 81 rimski popi misili 4.
oktobra, ko so farizeisko molili
IA mir? Takrat jc bila Avstrija
od sprcdai in zadcj tcrena, pa 2
Nsrm Svolim tercijalStvom ne hi
bila mogla ustanoviti papezevc
drzavc. kcr IA je Grnuhom oGitno
7anJo wee kakor "a mir, so monda
drzali figc V aepu, ko so molili.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Kakor 2x2=4, tako je razum-
1.-Two, da povzroGuje brezposelnost
enih preobilno delo drugih. Ako
delajo STRIFE delavci pc deset ur
la dan, hi Jill pet lahko imelo "a
sluzka, 6e hi delali pc osem ur
pri 1000 delavcih znasa difference
re 1000, pri stirih miljonih pa eel
million.
Popolnoma smotrcnO Sc more de
10 organizirati lie ma socialistitni
podlagi. Gotovo. Ali bolje kakor
sedaj bi Sc lahko organiziralo. &c
hi drzava prcvzela industriJe in
prometne uprave; $ centralizacijo
hi Jill lahko uredila, da bi Sc bolje
%prilegale dejanskim potrebam. pa
hi lahko dclo razdelila tako. Ola ne
bi ostajalc cele armada delavcev
ma cesti.
Organizacije, XII dajejo svOjim
tlanom podpore "a slutaj brezpo-
.sclnosti. so pokazale. da Sc Z Java
rovanjem roper brezposelnost lah-
ko d~osezejo uspehi, XII vsaj zmanj.
Sajo bedo. Ali to skrb hi morale
prcvzeti JAYNE inStitucije. drzava,
dezela in obGina. Razni poizkusi
v TEN oziru so Sc V Evropi dobro
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
BOG GLEDA MA PRoCENTE?

Dnc !. oktObra so bile ameriSkc
cerkvc prenapolnjenc. Use, kar je
Y tel dczeli hinavskega, muker-
skega, tercialskega. ie hitelo 20
WllSonovcm geSlu y ''svctiSGa"
molit "a mir Y Evropi. In V svo-
bodm Amcriki Sc ne manjka takih
nebeSkih %aspirantov; cato so bile
cerkvc III slnagogc vsc premajhne.
Ali Bog vendar nj postal miru.
Mlslili smo, da cato ne, ker ina
Svojo voljo in sam We. kaj della.
Pa smo Sc mOtili.
CcSki klerikalni list "Narod"
mas %poutuie:
Same 40 odstotkov odraslih A
mcrlcanOv j. molilo, 60 odstotkov
So lih pa Je rogalo.
To j. "a mas povsem novo YER
sko razodetje, Bog torej ne stori
tega. kar smatra IA pametno i'm
p~ravlcno: he ZanaSa Sc ma svoje
spoznanJe, ampak dajc svoje "a
deve takorekoc ma sploSno glaso-
vanJc. Nam sc zdi Ia teorija sicer
zelo cudna i'll nezdruzljiva S splos-
mimi pojmi o Bogu. Ali tako kris
canski list kakor "Narod" mora
re bolie vedeti.
NsekakOr pa je to tudi "a mas
socialiste zelo pouGno. Gledati
moramo torej, da dobimo veGi.
no, pa DO Bog z mani.
klcrikalci MAJ bodo prepriGani.
da Sc potrudimo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
STOMILJoNSKI "

Dine Il. oktobra zveGer .je scnat
Sprcjel 'glaSovito" predlogo, 5
katero Sc dovoljujc sto miljonov
novih davkov, Ola Sc pokrijc izgu-
ba ma colnini, Xxi jc nastala vsled
evropskc vojnc. Dne 22. pa 10 je
sprcjcla tudi zbornica poslanccv $
l26 glasovi proti %.
Prcdcn bo Ia list dotiskan. bo
prcdloga ncdvomno zc podpisana
cd predScdnika Wilsona i'm dobi :
tenn zakonito veljavo. Tedaj bo
trcba p%lacevati.
Lahkega srca so Sc gospodic
ljudski zaStopniki odloGili "a ia
Sklcp. Njihovi volilci Jill ne bodo
Ncliko vpraScvali 2aradi tega. kcr
Sc boil briga.jo "a igrc in otroGa.
rye kakor pa IA k~ongresovo dclo.
Ali cc hi Jill kdo vpraSal. hi 90.
tovo 4 vcliko zgoyornostjo razla-
gall. da j. bio to 5 staliSGa fcdc
ralnih financ ncizogibno, pa mai
brzc tudi ne hi pozabili dodati. da
now davki ne bodo obrcmcnicyali
delovncga ljudStva.
kdor pa ina kaj poima o 90
Spodarstvu kapitalistiGne druzbc.
We, ola to nj G VeCino teh davkov
DO p~laGevalo ravno dclaystvo To-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
NE Sc BAN.
KARJEV!

I~edinjcnc drzavc imajo PR raz-
Nth hankah IS miljonov dolarjev.
Classic teh zavodOv "Thc Ampri.
can Banker pojasnjuje sedai.
lakri jc Wilson rajSi razpisal 100
milj1nov movih davkov, kakor Ola
bI bill pOsegel po drzavnem de-
narJu. List pravi, da predsednik
M hotel povzrotiti bankam tczav
IN da hi bila izdaja bondov krivi-
ca napram dcnarnemu trgu.
' scdanjih razmcrah je "dcnar.
III trg' lie druga bescda "a kapi-
'aiiSte. kajpada pamctneie je ma.
lozitl bremena mast ljudstva ka-
kor miljonarjcm. Zakaj masa ic
potrpczljiva, millionaire Sc pa
znajo uprcti.
Mogoce, da jc med ncStetimi
bogovi starih in novih nebes. ka-
tern, Xxi We. kako dolgo bo masa
Sc potrpczljiva. Oslu. XII tudi veil
ko prenrsc. hi bilo re davno pre-
wee tovora.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
ZARADI PoPov v MEHIKo?

Zedinjene drzave so Sc komaj
resile nevarnosti, Ola hi Jill bill
Hearstovci pognali v vojno z Me-
hike. Pa Sc re oglaSajo drugi do
brotniki z enako pobozno zeljo, Sc
daj resniGno poDozno. APPEL priha-
ia namret cd miroljubnih in boga-
bojetih katoliskih popov.
V sredo je odbor American Fe-
deratlon of Catholic Societies vlo-
ri formalnO prosnjo V Washing
tonu, maj ameriska vlada in anne
riSko ljudstvo "zasciti" Nth brat
&c III cerkev V Mehiki. To ne DO
mem mic drugega, kakor Ola mai
amcriSko vojaStvo marsha V inte-
resu popov dezelo in jo oku-
pira.
Zakaj?
Revolutionary, XII bodo kmalu
lmeli oblast Y Mehiki, pravijo V
svojih proklamacijah, da Sc more.
10 uspeSne reformc izvesti lie te-
daJ, ce Sc premagajo trije razredi.
XII so doslej ovirali vse reforme.
namrec: l. Regularna armada; 9.
RmokatoliSka stranka; 3. Wee.
posestniki.
Idi St, da MISC ii rcvolucionarji
padll ma glavo, ampak vedo, V ka-
terem grmu je zajec. Da je med
Skodljivci ljudstva klerikalna
stranka, nj mic nenavadnega, ker
j. pc vseh dezelah tako. Ampak
ce So hotejo Mehikani reSiti crnih
plJavk kakor oStalih, nj treba stri.
Gu Samu, da hi Sc praskal. kjcr ga
ne Srbi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

b'ldtI, " una NOlJO "a utlO. hdJll
pravico do della deli kapitalist, XII
mu lahkO Zaprc vsaka tovarniSka
vrata pred nosom Delo V kapita
liStiGni druzbi nj zabavno; ali pro-
letarcc hi rad robotal Sest dni ma
teden pod zemljo. Toda kapita-
list je ~izratunal, da mu to sedaj
ne neSe, pa ukale. da Sc CARA L.
pc trikrat ma teden. In njegov
ukaz je abSoluten.
Pa pridejo casi, ko kriGi kapital
po prOfitu. Trg zahteva blaga in
daJc bogate procente. Zrela to-
warn morcjo komaj izbruhati to-
hko vrednoSti, kolikor ST. Jill lah-
ko izpreminja Y denar. Dclavci so
%lzmu6cni. Cdjc hrepene pc poGit-
ku. Ali kapitalist klice: Cez urol
NSaka miuuta nosi dividende d.
I'm svobodni dclavec mora skrciti
hrbet, zakaj ce je truden. nj "a
radio ne sedaj, ne prihodnjit. Kos
kruha pa je vaznejsi cd "svobo-
de-.
kJe maj vzame delavec svobodo.
ola izbere IA svOje otrokc tisti po-
klic, "a katerega so najbolj pri-
merne NTH lastnosti in kjer hi do
segli najveG zadovoljnosti? Knji-
&c so drage. Y rudniSki "kampi''
nj visOkih sol in v~seuGiliSG. We
hkem meStu je pa trcba ~plaGevati
stanovanje, hrano, obleko. VISA
kdo ina svobodo Studij ali "a re-
VEGA Je ia svoboda tolikO vrcdna.
kolikor "a macka orlove peroti.
V kapitalisticni druzbi je svobo-
da hcScda brez vsebine, dobra cdi-
no "a to, ola Sc z njenim lepim zvo-
kom opajajo kratkovidni ljudjc.
Podlaga svobode in suzcnstva
so m%atcrialne razmerc. Me pa ne
more biti bolj naivno. kakor Gc
kdo p~riGakujc, ola bo volk ovcc
hranil in Stuka krmila krapc. IA
kor volk in Scuka, tako tudi ka-
pitaliSt ne more ziveti prot Svoii
n%aravi. nokicr della zakonc. .jih
TO dclal Ease: doklcr vlada. bo
utrjeval Svoje gospodstvo. Della
wee pa bo incl veliavo 10 tcda.i.
kadar 81 .io pribori.
Nolitve so BOZ. Ma tenn bojiSGu
ima dclavstvo vclikansko moe. "a
kaJ tukaj odloGa njcgovo Stcvilo.
katcrega nc more ugonobiti ne
ruSka, ne sablja. NolilGcvc zaved-
nostl nj mogoCe izstradati: proti
nJegovi wolff nj priziva. Kadar DO
drlavStVo dclavSko volilo. bodo
Iakoni dclavski in VISA uprava mo-
IA postati dclavska. Zakaj MA ME
sovi strani ic veGina.
Y nobcnem boju nj zmaga IA
dclavcc tako lahka, kakor V volil.
mem. &c ne zmagaio. morale sami
scbi ocitati posledice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
SEDEMSTO TON GINA
" MORJE.

Ma londOnski kovinski borzi ie
naznanicno, da io vozil angleski
trgovski parnik Troilus, XII ca ie
potopila ncmSka krizarka Emdcn
tudi 700 ton Gina. Xxi bill namenien
"a London. Gin j. bill vrrdon pol
miljona dolarjcv; i'm 2daj lczi ma
anu morja. &c hi bill diamanti. ne
hi bila TAXA Skoda zanjc. To je
kultura vo.jne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
COLNOV JE E

Entuziazem prizadetih profitar-
Jcv IA veliko bojno mornarico Ze-
dlnjenih draw je cd dine do dine
vetJi. Ako hi ve6ina ameriSkega
ljudstva mislila dale cd nosu in
natantneje pogledala, kan pes ia
co moli, bi morala nitro spoznati.
da Je glavnim kriGaGem "obram-
ba domOvine' deveta briga, ampak
da jim gre reSniGno lie "a ogromne
profile, Xxi jih daje o~borozevalna
industrial.
Postavimo Sc "a enkrat ma sta
llScc, da Sc mora Amerika Y do.
glednem casu res bait vojnc in da
Sc mora prpravljati zanjo. Da Ia
hip take nevarnosti nj, bodo mo.
rail- paG tudi militaristiGni agent
priznati in cc hi bila, ne hi STAY
ba novih ladij mic pomagala, ker
bi priSli V tenn sluGaju 4 barkami
ma papirju prepozno.
Torej gre "a bodocnost. Ali V
Evropi Je pray sedaj velikanska
vojna, kateri sta angazirani
tudi ODE najmOgoGnejSi pomorski
draw Anglia in NemGija. kak-
Sno vlogo pa igra mornarica V tel
straSni borbiR &c ne hi printable
cd casa do casa vesti o navadnem
piratstvu, hi Glovek komai vedel.
da imajo Anglezi in Ncmci barke.
Tudi ma Jadranskem morju so
COIN. FrancOski in angleSki sire
ljajo pred kotorom ze tri mcsece
ma tarco in plastic vrabcc, avstrij-
SKI so Sc pa poskrili Y pulaski
luki kakor Y miSji luknji.
Pomorski velikani, p~lavajoGc
Sestdeset in Observation-Disclosures
trdnjave imajo smrten strah pred
ncznatno malenkostjo, pred pod
vodno mino, pred tenn zanikrnim
sovraznikom, IL katerega pa H.
bruhne V cnem trcnutku smrt i'm
pogin. Dreadnoughti Sc imenuje-
10 plavaioci Goliati, a kljub po-
nosnemu imenu jih jc sam strah
in trepet.
&c pa kdo kaj opravi V moder-
mem pomorskem boju, je to zopet
prltlikavec - podvodni coin.
Ccmu maj torej Amerika gradi
velike ladje? Da bi V slucaiu vol
ne delale napoto po lukah?
Clovek hi Sc Sc razumcl mari
nlstitne zaneSenjakc, de hi rekli {:
AdaJ Je vojna Ia DO ~pokazala, kaj
j. Z morilSkega staliSca koristno.
KAY pa ne. PoGakajmo, kakSnc
bodo izkuSnje. Zasledujmo. Studi-
raJmo. kadar bodo uspehi i'm ne
uspchi definitivno pokazali dobrc
in slabc s%trani, bono tudi mi
lahko %storili, cesar Sc bono ma.
ucili.
Dokler Sc pa lie venomer code
Barke! Barkci Barke, - mora
vSak pametcn clOvck razumeti.
ola nina to tudi V vojaSkem uni
>ii hobchcga pomona. III da mora
uamrn tiGati drugod.
lSkatl "a pa nj mixer drugod.
kakor V p~olreSnosti kapitalizma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
Delavceva svoboda.
Malo preudarka pred novembrskimi volitvami
"a ameriske delavce.

Treba bo voliti to je drzavlja-
nova ~pravica, ali tudi njegova
d%olznost. Steer hi V nobeni anne
risk postavi receno, da mora vO-
lilec voliti i'll nobena kazen nj
predpisana. cc ostane donna. Ali
kazen vendar ne izostane. Ako ne
glasujcjo zavedni volilci, store to
tisti, Xxi Sc dajo goniti ma volisGe
kakor creda ovac in odajajo svoje
glasove il strahu pred basom ali pa
"a par ko%arcev plva, Iako Sc Sc
staNiJaJo vecine neumnlh, lzvolJe-
nj st pa potem prebrisanl kandl-
date. XII znaJo tudl V parlamen-
tarhlh zastoplh poiskatl svoJ pro-
I'LL
Ogromno Stcvilo delavcev V A.
meriki Sc nikakor ne IL ceniti
volitev IN he pozna njihovega po-
mena. &c hi priznavali glasovnici
tisto vaznost. XII il gre, hi morale
biti V Zcdin ienih drzayah poysem
urugacne razmere; polozaJ DELAY
ceN ID moral bItl gosposkl, IN ia
IA mizerlJa' kaklsna Sc slrl V Sc
uahJl uopl brezposelnOstl, bl bIla
hehogoca. LaNaJ kongresu In V
Ehkohoualah ID tedaJ sedelI lJu-
uJe' Nj ol Nedeii' da so odgovorni
Za'eohim deiavctm, pa bl ma svo-
i'm hles'ih "claii prld delovnega
iJuos''a'
Nsak otrok We. da Sc mixer ma
svetu ne govori toliko o svobodi,
kolikor V Ameriki. &c hi bila lc
polovica tiste slave resniGna, hi
moral biti tukaj re majhen para
dlz. Ako pravimo, da je dezela "a
delavca velikO bolj podobna pek-
lu Sc ne boiimo, Ola bo veliko u
govora. izvzemSi kajpada kapita-
listc, XII imajo nebeSke case in Jim
nj trcba, da hi 81 zeleli izpremem-
oe'
SvobOda sc namret ne da i've
ljaviti z nobeno zastavo in ures-
mciti 2 nobeno himno. Tudi svo-
boda j. V prvi vrsti odvisna cd
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Veclna prebivalstva v zedinjenih drzavah lie
ueiaVska. o tenn nj najmansega dvoma. To DO.
tluJe statistike, to vidi clovek, &c Sc lie ozre no de
zeh' V tovarnah delavci; v plavzih delavci.
V udnikih delavci; ma zeleznicah de,avo;. :,
soNuoVln delavci, ma rekah in jezerih de.
i@'ci' Ma drugi strani je kapitalistov dobra pest
oe VladaJo kljub temu kapitalisti, je jasno. da
SO delavci sami kriyi tega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Kandidatje kapitalisticnih strank obljubuje.
70 sedaj delavcem zvezde z nebes. Kaj je storil
IGNORES, kai so sterile legislature, da hi Sc omejila
orezposelnost, XII peha miljone delavcev v bedo?
Pr vclitvah SO mescanske obljube pc ceni.
20 volitvoh so pozabljene kakor neprijetne SAME.
Demokratje, republikanci, progresisti hoceio
edai "ravno to kar socialist. - Cemu jih lie torei
treba?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
NASIM ~CITATELJEM!

Kratko pred zatliuGkom lista
smo dobili S priiaznim posredova.
n'em zelo zanimiv do~is ? Drnaia.
Rer smo moral odlo5i'i ze mnogo
drrgega pradiva. riemo seIai do.
hill prostora zani. Ohiavimo ora
ma v prihodnji Stevilki Probe.
tarca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
Sc BESEDICA o BREZPOSEL,
NOSTI.

> hdpltdllSllcnO UruZbO SO ne
katere socialne bolezni tako or
ganlcno z%druzene, da jih nj mogo
&c odpraviti "a nobeno drugo ce.
no kakor S porazom kapitalistiGne.
Ga sistema, Xxi Sc nora nadomestiti
$ sposobnejso druzabno uredbo
Pc vsem d~osedanjem znanju mo.
re biti TO lie socialistiGni sistem.
Med neizOgibnc poslcdice kapi-
talizma spadajo vojne. lastninski
zlotini, samomori. prostitucija,
zgodna umrljivost, zlasti umrlji.
vost otrok, gospodarske krize in
bankroti, draginja. lakota. brez-
pOselnost.
V Ameriki pu,toSi sedaj ravno
zadnji strah z brezprimerno silo
III poraja Sc tisoG drugih groz.
Velika brezposelnost nikdar ne
mine brez vsakovrstnih ncsrec.
brez katastrofalnega stradanja,
samomorov in zloGinov. Posledice
tie more so nude, &c so zaGasne 4;
veliko iih je pa tudi trajnih in
cato Sc boil nevarnih.
Dolga brezposelnost vrze Glove
ka najprej V bedo. To JIG zaGetek
vsega gorja. R~evsGina zatira in
naposled ubije vsako moralno
moe. Kruha ne morejo nadomesti.
II nobeni pobozni nauki, ne tolaz-
be z nebesi in groznje S peklom,
ne zakoni in kazni. Tisti, XII MISC
bill nikdar lacni. ne morejo vede-
ii. kaj je lakota, cato tudi nimajo
pravice, da bi moralizirali.
Moderna veda z vso odlocnostjo
potrjuje start latinski prcgovor
Mems ana in corpore sano -
zdrava dusa V zdravem telesu. O.
slabljen organizem mora izgubiti
dusevno silo; elm veGja .ie teles.
ma beda, tembolj Sc krti odporna
moe prot izkusnjavam. Kadar
preostala t%isoGerim, morda milo
nom ljudi lie alternative: ZloGin
ali pa pooin - JIG logi6na, neizo.
gibna posledica velikanska 20,
mnozitcv zlotinov.
Pcgostowa ra je 6lovck 70 $ Or
vim p~regreskom obsoien ma pro
pad. " kaznilnicc vodi pot lie ma
lokdaj postcno zivljenjc. Una
caJi. XII MISC ~ iekla, sc kaj lahko
nauce. da %prinasajo tatvine in ro-
pi wee Fakor posteno delo in da
tudi riziko nj mic vecji. Tako me.
DC brezposclnost cele trume sicer
dobrih. "a drugaGno zivljcnjc ma
m~enienih dclavcev V capinski pro.
letariat, odkOder "a vctino nj wee
resitve.
Koliko liudi So nalczc v bcdi
smrtnih kali. koliko pogine otrok
oh ne7adostni hrani in v mrazu -
to so p~oglavia, XII Jill osvetlujc
statistika z croZnimi stcvilkami
McS6anska druzha sauna ie ze
wee kakor enkrat obcutila strasne
u6inke brczposclnosti mas. Revol.
tie sestradancev napolnjujejo celc
strani zcodovine: crtudi ne mo.
reio prinesti obupanim trpinom
rcsitve. kcr svinGenkc ne nadomc.
sGaio kruha. vendar napraviic
lahko ogromno skodo. ker je Min
taktika vcdno slepa in besna.
Brezposelnost spremlia kapita-
listiGno gospodarstvo kakor senca
cloveka. Men problem Sc ne NOR,
resiti V scdanii druzbi. Ali to m
opravicha "a druzbo; kaiti &c Sc
v sedaniih razmrrah ne da odpra
viii, Sc vendar lahko omeii in ME
ne posledice Sc lahko omilijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Volilna pravica nj pravica H.
volJenccv, temvec pravica liud-
silva. Y Amcriki pa dcla.jo burzo-
Ami politiGarii tako, kakor ola ie
to nJlhova sveta pravica do kupGi-
Je. cato je postala VISA politika
kupciJa, in d~clavstvo PLAGUE ccno.
Logicno je, da more lie dclavstvo
n%apraviti konec TEN razmeram.
cc So postavi ma svoje nogc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
Politicna izobrazba

Pohticna izobrazba ic tcmcli i'm
PRIV pogoj vsakc zdravc poli,ikc.
' Zedinjcnih drzavah .ic socialist.
cna stranka edna, XII navajo de
lavstvo k politiGni izobrazbi i'm tr-
ga tisti p~ajcolan, s katcrim so ka.
pitaiistitni graftarji ovili politiko.
To kazc dclavccm, ola morcjo lc V
soclalisticni Stranki dOseGi eli.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Nasim otrokom zagotovi L. soci.
alien b%odocnost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27

Suzenj. XII 81 sam kuic verge,
Jill zasluzi.
The Seward gateway., 1914-11-23

that the soldiesrs are being lured from Lord Kitchener's chilly ideal by women camp followers. Not only young girls but the matured have been causing serious infractions of discipline at the camps, causing re- cruits to overstay leave and run the guard lines.
 Meantime, an effort is made to in- crease camp attractions, such as con certs, and to provide other means of diverting the men.
 The first police woman in London took her station the past week in the old Bailey. Her special duty is to look after the cases of women and children. She is one of a corps being tained by Nina Boyle of the Women's Freedom League. The League has of fered to provide female patrols for London's streets and parks in the in- terests of the proprieties, but it offers has not yet been accepted by the police department.
The Seward gateway., 1914-11-23
NPutH frunt All
 parta nf thR N Nnrthlanh A

The tame moose owned by Peter Bucholtz, of Fairbanks, which wander ed away into the woods last June and failed to come back has evidently de- cided that it would require too much effort to rustic for it's own food all winter, and put in an appearance shortly after the first frost. Even after it's long stay in the woods the animal is said to have shown signs of being glad to meet it's owner and caretaker How the animal escaped becoming a target for some hunter is a mystery.
The Seward gateway., 1914-11-23

Suit has been filed in the court in San Francisco against the Bristol Bay Packing Company by attorneys re- presenting the Chinese fishermen who were left on the shores of Bristol Bay because they refused to return south on the company's boat claiming she was overloaded and not seaworthy. The company attempted to hold out $89 of the $l6O due each of the men for transportation which was not used as the men paid their own passage south on another boat.
The Seward gateway., 1914-11-23

Ketchikan, for the first time in her career is now a town with three pa pers, The Minor, The Saturday Mail and The Progressive, the last mention ed under the editorship of J. F. Rivard having appeared on the scene Satur- day afternoon. The Progressive is a six column four page weekly paper endorsing the candidacy of Delegate Wickersham.