Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-11
Sasa Nadin:
o ZNANSTVENI PREOSNOVI
SOCIALNEGA REDU.
Nacela "a reSitev cloveStva pred
starimi verstvi, zlasti pred III
dovstvom in zidovskim krscan-
stvom, S prirodoznanskim naci-
nom zivljenja.

- H''ANJ NitGhp u
stvarja nov primeren druzabni
red; nc recon preveG, Ge trdim.
da so naGela zanj ze pri vseh ma.
rodih znanStveno ugotovljena.
Tudi SO sc lc poizkuSala uresni-
Giti, kar je glavno. kdor hoGe
nadomcStiti start druzabni red z
novim, mora poznati oba, lie po.
TEN more zamenjati drugcga z
drugim. S srcdstvi danaSnje Una.
nosti so, kakor reteno, naGela no.
vega druzabncga reda vsaj V 81
rokih pOtezah dana. Preteklosti
pa tudi naGcla stare druzbe. Pri
TEN prematranju preteklosti Sc
hoGemo Omejiti ma belokozce, pr
vic IL osebnega vzroka, ker pisa.
tell ne pozna druzabnega redu
drugih narodov, drugiG IL stvar-
nih vzrokov, ker je druzabni red
belle rase izpodrinil red barvane
rase, ali Y kolikor ga Sc nj, ga
izpodrinja dandanes V obliki ka.
pitalizma.
Ker pa je najvaznejSa smer
razvoja itak lie ona, XII kaze bo.
doCnoSt, ker so Sc vsi narodi zem.
lie. belle in crni, rujavi in rune
nj. Srecali ma tleh kavzalne We
de, in ker je Ia kavzalna veda
zlaSti razvita pri belopoltih marc.
din, j. omcjitev ma te narOde il
stvarnih vzrOkOv tudi upraviceua.
Treba je Sc omeniti V naprej. da
rabim tel razpravi ~izrazc, ka.
kor: druzahni, s%vetovni, sOcialni
red, socialno z~ivljenje, i. $. z o.
zirom na navadno rabo jezika,
katere ne mOrem %prezreti. Ge re
piSem Y enem zivih jezikov. Pod
drulbo razumem razliGne zveze
in odnoSaje skupin, tudi zivalstva
in raStlinstva z ozirom ma Glove.
ka $ skupine zacenSi z rodbino.
- obtino, %interesno skupino, raz-
red, cerkev, drzavo, - do sploSno
GloveSke druzbe. Ker Sc odigrava
tloveSko zivljenje ma povrSini
zemeljSkega planeta, Sc ozira vse
6~loveStvo skoraj izkljuGno lie ma
pojave ma tel povrSini. Ia povrSi.
ma je njihov svet. ker je pa doka.
zano, da veljajo vsi sploSni, po-
vsod veljavni zakoni. tudi "a ia
tako omejeni svet, lahko govori.
mo namesto o druzbi tudi o svetu.
V sveSti 81, da je druzba le del ne
izmerne prirode. Latinska beseda
socialcn Sc rabi V vseh indo-evrop.
skin in drugih jezikih, da izraza.
mo Z MO nckaj druzabncga in
skupnega.
Mctoda naSega prematrania je
encrgetiGna. NanaSam Sc zlasti ma
socialno-energetiCna raziskavanja
Slovenca |. Zmavca.
Predno Sc lotimo .jedra. mora.
mo ugotoviti nekaj narodopisnih
oznacb, Xxi so pri danaSnjem sta.
nju narodopisne in plemenske tie.
Orije zal deloma lie osebnc i'm IN.
Casne.
NeoporeGno je, da so nam Iidic
priobcili veljavni druzabni red.
katerega lahko zasledujemo do
starih sprednje-azijSkih in spred.
nje-afriSkih narodov, H.. pr. Babi.
l%oncev, Asircev, E~gipGanov it'd.
katere p%riStevamO mnogokrat -
morda bolt IL jezikovnih nego IL
narodopisnih vzrOkov - T. Zidi
vred k SemitOm OF Hamilton. Ii.
de imenujemo pristaSe mozaiGnega
vcrstva, zlasti pOtomcc plemrna
Juda. XII so Sc posebno liza casa
Ezdre in Mckenzie pc povratku
IL babilonskega pregnanstva 90.
kOli srede petega stOletja pred
Kristom) organizirali ma tcmclju
d~olocenega zivljenjskrga na6ela 2
bOgocastiem jeruzalemskem
templju Y trdno enoto, V "posve
ccni narod duhovnikov." Use dru
ge narode so nadkriljevali $ svo
jim znanjem, kako treba skupnC
ziveti in kolonizirati. Takemu ii
vljenju primerne zakone so dajal
tudi evropskim narodom. IL Ev
rope so Sc ii - "krSGanski" -
.aIrnni rnuSirili M nnlnn, rrnt,,