Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-04-14
Il polja moderne vede.

Sc ne more otresti tega, kar je po-
dedOval tekom stotisoclctij cd
svojih prcdnikov. XII so ziveli pro-
sto in brez dvoma nrupno sumsko
z%ivlienje.
Drugi podcdovan "greh', XII
prihaja cd praClovcka in ma ka-
terem trpe zlaSti o%trOci, je strah
pred temo. Xnano je, da Sc Otroci
bojc tcme; toda so tudi odras6eni
ljudje V priprosti mast, zlasti zen
Ske, XII Sc tudi bojc samote V tenn
nj noel Ne vcdo zakaj, a vSeenO
Sc boje. Ia strah pred tcmo in
pred noGjo je tudi ~prirojen ali po-
dedovan ,kako hipnotizem ziban-
ia ,hrupa it'd, kakor gOri omcnjc-
no. Praclovck Y Svojcm gozdnem
bivaliSGu Sc je bal temc. ker vi
tenn nj mogel videti svojega So
vraznika, bodisi EVER ali kar mu
je re streglo po %zivljenju. cato
Sc nj upal ponoGi nikamor, tenn
wee Gepel je V svoji primitivni
bajti ma drevesu ali kar je ze incl
"a prcnoGiSGe. Tema, torej noe jel
bila "a O~piGjega tlOveka veGna
nevarnost, kajti ' tenn ga je ma
padalo vse, kar ga je s~ovrazilo in
preganjalo. Ia nevarnost hi bila
mic manjSa tudi potem. ko je pc
dolgi, dolgi dobi primitivni Glo-
vek prviG iznaSel ogenj. Ravno
n%aSprotno n%evarnost je bila Sc
veGja, kajti zarek plamena je po-
noel privabil V blizino raznc zve-
ri in druge nepovabljenc gOste.
Tako je V zgodnjem 6loveku tenn
ma noe zasadila smrtni strah vi
meSo in kri in z ostalimi dedSGi-
Mani vred ina Glovek tn strah Sc
danes V svojih otroSkih letih. a
nekulturen in praznoveren clovek
pa cello zivljenje.
TOda praclovek Sc nj bal samo
prazne teme. Bal Sc je tudi prepa-
dov ali globokih odprtin V zem.
LII, o katerih je menda mislil, da
nimajo mixer dina. In Sc danes
Glovek obGuti nekak nemir, kadar
Sc pribliia ali pogleda V zijajoG
prepaid ali jamo. Najraje vsakdo
bezi vtran cd takih krajev. Pred
zvermi ina vsakdo strah, toda
pred nobenim zivalskim stvorom
nina priprosti clovek toliko bo-
jazni, kakor pred reptilijami. ka-
MOI spadajo kace. Pred kaGo Sc
vsakdo umakne, pa maj DO Sc ia
ko nedolzna ali brez vsakega
strupa. Pretirana bojazen in So
vraStvO do kace in ostalih plazai-
cev. Geprav je mnogo neSkoljivih
- kot ma pr. zeleni kuScar V start
domovini-je tudi podedOvan in
Stinkt cd gozdnega in jamskega
praGloveka. V tedanji dobi so
brez dvoma Sc zivele drugaGne
reptile, prave posasti in zmaji,
Xxi danes Five lie Sc V pravljicah
in d~anaSnji krokodil je lie nezna-
ten potomec 18TH. Ogromne Okla
meninc ten poSastnih rcptilij vi
dino danes V muzejih. Seveda jeI
teSko reel, kedaj so tie reptilije
izumrle, to je V kateri geologiski
dobi so izginile. vendar pa nj do
sti mani kot g%otovo, da je mnogo
teh prednikov danasnjega ku-
Scarja in krokodila, ter danaSnjih
kaG zatekcl primitivni clovek V o.
piGji fOrmi. In revni tedanji Glo-
vek je mnogo prestal pred to 60
laznijo. &c je Sc danes opraviGena
bojazen V "dzunglih" Afrike,
JUNE Azije in Amerike pred ka-
cami in krokodili poleg drugih
zveri, je bila bojazen tolikanj bolt
opraviGena V pracloveku. katere-
mu je bill takorekoc yes takratni
svet - kolikor ga ie poznal -
en- sam "dzungl'. Mnogim ziva-
lin je praclovck uSel ma drevo in
pozneje V skalnato lukniO, kjer ieI
bill varen pred mimi. Toda kaGe
in druge reptile so plezale tudi
pc drevju, cato jc bill njegov
strah toliko veGji. Vsak nenadni
sum V gosti travi ali V gostih We
jah mt je pretresel zivce, kaiti
nntnun 10 incl " mislih kaGn ali