Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

konvcncija vrsi.
Jasno je kot bell dan, da je clan
stvo vseh prizadetih organizacij
skoro cnih misli, kar potrjujejo
razni skupni shodi in razprave o
z%druzenju, katere obdrzujejo
skupno drustva, pripadajoGa k
razlicnim organizacijam. - Maj
poSljc tlanstvo zastopnikc liz svo-
je srcdc, kateri bodo ma konvcn-
eli sklcpali in razpravljali, ne OH
rajc Sc ma razne aeljc in udobnosti
nckatcrih posameznikov.
kot receno, je Glenstvo vseh pri-
zadctih organizacij po nasclbinah
V najlepSi slogi glcde zdruzcnja,
ter jc toraj toGka 4 predstojecc re-
soluciic S. ID. p. u. priporoGati,
kcr Sc tako omejijo stroSki. Ako
jc vcGina Glanstva cato, da p0Sljc
vsaka organizacija zastopnike pc
Svojih pravilih (kot Sc glasi rcso-
lucija :. S. p. H. maj hi Sc vrSilo
Y tenn smislu. Da hi bilo radi skup-
ne konvcncijc kaj wee stroskov, jc
Same iluzija. Rccimo, da Sc zdru-
zitcv gladko izvrSi ma podlagi re-
solucijc :. y. u. j. (kar pa Sc mi
vidi popolnoma ncvcrjctno) IL
vrSiti hi moral vsc p%rcmcmbc po-
tom glasovanja in dopisovan.ja,
prcdrugaciti hi Sc morale skoro
vsc listHc, nadaljc pravila, kar hi
stale prcccjSno vsoto dcnaria, a
cree nckaj mcscccv hi bila zopet
redna konvencija =. y. =. j., kjcr
hi maj bill zastopani zopct vsi cd
borniki prcjSnjih organizacij, kot
tudi vSi dclcgati glasom nrcjSuj.h
prdvil vSch pridrulcmih o"gmi2a-
eli torai Ia koh"cnciia bi hi!a "a
Stopana IL tolikih zastopnikov
(ako ne cello vcc), kot po prcdSto-
jcGi rcSoluciji predlagana skupna
zdruzitvena konvencija, zatoraj
tudi ravno toliko stroSkov, ako zc
ne wee. Nadaljc bi Sc zopet izvr-
Sllc vse premembe, kot je to ze V
navadi "a casa vSakc konvcncijc.
Il n bcsedo; stroSki hi bill diva
KRAFT, kcr kolikor hi Sc uravnalo in
prcdrugaGilo scdaj potion glaso-
vanja IN dopisovanja, hi bilo zopct
prcdrugaGcno ma k~onvcnciji, kar
stanc ponovnc vsotc dcnarja. Pc
moJcm mnenju je boljc imcti Same
cnkrat StroSkc, kot pa dvakrat, ali
cello VcGkrat. Da hi bila zdruzitcv
potion Sancga glaSovania mogoGa.
j. prvi vrsti potrcbno, ola so
vSaj glavni odbori cdini, kar pa
SEN Same do 2druzitvcnc konfc-
renee Y Chicago upal: "a od istcga
casa do danes pa sem Sc zalibog
moral vcdno boil prcpritati, Ola jc
med iStimi vcdno vcGia razlika.
Iatoraj sem mncnja, da Sc mai vrSi
skupna k~onvcnci.ia, ma katcri Sc
ne bodc vpoStcvalo ne JAZZ in ne
mi, pat pa Same zcljc Glanstva
vsch prizadctih organizacij.
V totki 10. Sc navajo, da mai hi
vsaka organizacija, katcra Sc
zdruzi prispcvala najman.i gotovo
vsoto V skupno blagajno zdruzenc
organizacijc. ker je mole mnenjc,
ola ina vecinOma vsaka organiza-
ella wee prcmozcnja, kot navcdcno
V tel tocki, mislim tudi, da ne bo-
de nihce ugovarjal uvcdbi istc, ali
slicne tocke. V sluGaju pa, ola bi
katcra izmcd o~rganizacij bila V Ia
ko slabcm financncm polozaju, Ola
hi niti sliGnc obvcznosti ne mogla
lZpolniti, Sc pa Zopct jake dobro
lZplaca clanom doticnc organiza-
cijc doplacata omcnjcni priman.j-
kljaj potion iZvanrednih naklad.
ker p%ostaneio tako dclczni vsch
zajamGcnih pravic in ugodnosti.j
katere bodc Zdruzcna organizacija
nudila svojim Glanom in clanicam.
Steer pa ne bodo take in jednakc
stvari dclaic niti najmanjcga "a
drzka, kcr Sc bodo lahko ma skup-
nj konvenciii reSilc V zadovol.istvo
vsch.
Nsckakor pa .ic vccje vaznosti
ustanevitcv pcnzijskega sklada,