Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-11

J'Ndicd poSreuoNalcd, naDlrateiJa
vseh vrcdnosti, "a kar nam 70 toll.
ko sto let sluzi zlato, bono tudi
spoznali razlog "a ono Gudovito
tajno silo zidovstva. = tenn spo.
znanjem bono Sele zarcs spoznali
tudi ~zidOvstvo. Ia njihov denar
Je oni veliki Garovnik, Iii nam lie
pritaral n socialne cudcze. Xxi lie
dial mali Spekulantni cliti neomc.
jcno moe mad tezkim dclom veGi-
ne. IL ravnoistega vZroka 81 tudi
razlagamo, da so Sc Zidjc kot
dcnarni kolonizatorji razprSili po
cclom svetu re pred zaGctkom ma
Sega Stetja. Semitski, ma oblasti
IN pokoriScini, moci in izkorisca-
nJu temeljeci svetovni red paG
pozna lie malo gospodarjey in mno-
go suznjcv. Morala gospodarja je
torej "a maloStevilne, IA zidovske
posestnike denarja in zivljenjske.
"a razuma, morala suznjcv pa .je
"a masO, "a rcvnc, neizObrazene.
denarja neznalc kristjanc. Toda
cetudi je to ~ velik Gudez. da
ina posamezni lastnik denarja Ia.
ko moe, da lahko skoro nevidno.
vedno pa brez nadzorstva razpo.
laga z zivljenjem tisoGev. TO ven.
dar Sc nj najvecji cudcz; ia pa
Je ono poGasno izsesavanjc celega
narodnega premOzenja $ pomocjo
obresti zahtevajocega kovanega
IN papirnega denarja. In cudno
te obresti ter obrestne obresti
vStVarJaJOcc GarovniSkc moGi. XII
Je bistvo veljavnega druzabnega
reda, naSi uGenjaki Sc do danes nj.
so razumeli ida ne gOvorimo o ma.
vadnem cloveku). KrSGanski ma.
rodi Sc do danes MISC ~spoznali, da
Je to tista moe, XII zasuznja vse
narode posojevalcu dcnarja in XII
vetino narodov pocaSi usmrca.
I'm vcndar pray lahko preraGuna-
vaJO matematiki naraSjanje izpo-
soJenega denarja Z obrestmi in
obrestnimi obrestmi. Ma Ia naGin
bi Sc bill Ell vinar. izposojcn V le-
tn k~ristOvega ~rojstva ma ~ OBJ,
restnih obreSti, pomnozil do leta
1898 ma 81, l29 .63S.4l46 Coz. 6S1..
695, 9s9.O05, l44.064 vinarjev, to-
rel ma wee nego 81 kvinkviljonov
vinarjev. IL Srebrne mase, odgo.
v~arjaJoGe tcmu Stevilu vinarjev
hi mogel Witt wee ko 200 srebrnih
krogelj, vecjih cd naSe zemlje.
Sedaj pa pomislimo, da so re start
Babilonci imeli razvit0 denarno
vrednotitno in kreditno gospodar
Stvo. da so Iidjc zc Stoletja pred
kriStom pc cclcm Svetu znani in
o%Sovrazcni, ker so posojali ma Vi
soke obresti i'll "a nesorazmeren
dobitek. Da pa Sc narodi MISC mo-
gil ogniti tcmu StarosemitSkemu
natinu k%rajevnega in Gasovnega
posredovanja med vrednotami. da
so torej tudi Zidje, NIGGA klasiGni
zastopniki, bill ncprcmagljivi, ker
nj bill nikomur znan bolji naein
izmene dObrin; Ia socialna najdba
je bila prihranjena naSemu 20.
~stoletju.
StaroscmitSka z~ivljcnjska ume-
telnost je ustvarila = tipa. Tam
tvorenJe sveta in svctOvnega nazi
RAMA ma podlagi denarncga, rent.
mega, kapitanega. mcstnega, kul
turnega osredOtoGcnja: vscdlina
StaroscmitSkc rcntne in izkoriSGc-
valnc kulturc. zidovstvO. Tu be
dina, suzenjSka, "a kmeta in SUI
MIA p%ripravljcna krSGanska vera.
Tam goSpodar, gospod in vojak.
hi glcda zmagoSlavno V bOdoG-
most. Tu Y rcsniGncm zivljcnju o.
ncmogli suzcnj, Xxi moli V prctc.
klOsti od Judov krizancga. Mar
sikedo bo zmajcval Z glavo, ko bo
spoznaval, da jc krScanska vera
pravZaprav goStobcScdno reklam.
no podictjc. katcro so ustanovili
zidovski bankirji in rabini, da 81
pridobe Z MO svet, da ga love ma
vado ter vabijo pokorne kupcc in
klicnte. Morda Sc nam Sc V pri-
hodnjcm posreci, podati bralcu
marsikai q ccmur BIO razmiSlia al