Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-08

katere je hotela izkorisGati in S ca
som podjarmiti.
PopolnOma Ocitno je to postalo
z aneksijsko krizo.
Da je bila Srbija razburjena. ko
je Avstrija anektirala Bosno in
Herzegovina, je tako razumljivo.
kakOr da zakrvavi roka, Ge 10 vre-
zes. In vsaka najmanSja demon
stracija V Belgradu ie daiala vol.
MIN hujskaGem ma Dunaiu povod,
da so 2 zlaganim patosom pozivali
AvStrijo, maj potegne NEE in kaz-
nuJe "predrzne balkanske pritli.
kavce." Znani "veleizdajniSki''
process V Zagrebu, Xxi je bill lie mai.
vecJi. ne pa edini tendenGni, Sic
parski politicni process zadnjih
let, je tudi incl provokatoriGen
namen in militaristicno ozadje.
Sledil mu je potem ma Dunaju
drugi, pod imenom Friedjungov
znani process, hi sc ie zakljuGil 2
grOzovitO blamazo oficielne Az
STRIFE in dOkazalo Sc ie avstrijski
diplomaciji, da je pOdlo falsificira-
la dokumente, Xxi so potem sluzili
IA podlagO obtozb. V tiStih cash
so ma vseh koncih in krajih Two
hawaii %"zarote." Trapasti i'm "a
pitt baron Rauch, tedan.ii hrvatski
ban je klobasal o pripravah "a ne.
kakSno zvezo jugoslovanskih re-
publik 5 kraljem Petrom ma celu
CD IN j. meni mic tebi mic trdil. da
so tudi Slovenci zaplctcni y to
rec.
Tako so Sc ncprenchoma pri-
pravljala tia, da hi mogla k|rvizcli.
IA klika loze poloziti svojc sa-
tanSko Seme vania.
Grof Aehrenthal, Xxi je bill V ca
su aneksije avstroogrski zunanji
minister, JIG bill obljubil Srbiji 60
spodarske pogodnosti, Ge prizna
aneksijo in Sc sprijazni Z dcjan-
skim p%olozajem. Srbija Sc .je spo-
koJila, Avstrija pa je tako drzala
svojo besedo, da .je ma ljubo svo-
jim OderuSkim veleagrarccm vsi-
lila Srbiji Sc slabSo trgovinsko
pogodbo, nego je bila prejSnja.
Treba je vedeti, da je bilo to ne
lie oskodovanje Srbije, temvec tu-
di peklensko hudodelstvo mad av-I
strijskimi narodi. Zivinoreja v Av-I
striJi je Sc vedno nezadostna. fla
sti ker p~rodajajo veleagrarci mai
boljSjo zivino V tujino. Meso jc VI
Avstriji tako drago, da 81 ga de-.
lavec, posebno ce ina kai druzine,
komaj o %praznikih lahko privoSGi.
SrbiJa pa mora prodajati z%ivino,
ce hote dobiti denarja "a druge
potrebScine, katerih nina V deze-
Ii. Ali ne lie da je Avstriia naloai-
la ma uvoz Irvine in mesa tako vi
soko carinO, da so Gene "a delav-I
skO ljudstvo skoraj n~edosezne, jeI
tudi omejila mnozino mesa in III
vine, XII Sc SINE vpeliavati IL bal
kanskih dezel ter je ma te naGinI
umetnO ustvarila pomanjkanjcI
mesa "domovini."
Bogatim zivinorejcem .je bilo to
Seveda pray. Oni so ma ia naGin
lahko podrazevali meso, kakor jih
je bila VOLTA. Tepeno pa je bilo
predvsem domaGc prebivalstvo. Ma
drugi strani pa je bila oSkodova-
ma Srbija, Xxi jc bila odvisna od
izvoza V Avstrijo, zakaj V Tur-
cijo nj mogla %proda.jati volov i'm
preSitev, drugam pa nj imela poti
Tepeno ie bio avstrijsko ljud-
stvo tudi zaradi tega, ker Srbija
brcz zadostnega zivinskega izvoza
nj imela denarja "a nakupovanje
industrijskih potrebSGin. Vsled
:cSa Misc imele ~avstrijske tovarnc
zadostnih narotil in avstrijski de
lavci MISC imeli dosti della. Indu.
strijske krize cutijo kapitalisti, ali
Sc veliko boil jih cutijo delavci. ,
Aneksija Bosne in Herzegovina
Je zadela Srbijo nacionalno. ali
zadelJa jo je tudi gospodarsko. Ia
petatila je memo ekonomiGno cd.
visnost cd Avstrije. Bila je samo.