Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-21
Outlaw, Sarajevo:
DELAVSKI PROBLEMI IN
ORGANIZACIJE.
(Nadaljevanje.)

NEUTRALITY-SUSPICIOUS. sanjarij,
no pride do pravega raGuna.
Imeti moramo vedno pred
OGmi, da Sc n%ahajamo V nckem
prehodnem Stadiju; ker ne more.
mo radi naSc danaSnje slaboSti ma
ia razvoj vplivati 5 tako mocjo.
kakor marSikedo SenGnatim Stra.
mem Svojega pokreta. Radi tega
moramO racunati Sc "a daljSo
dobo Z okolnoStjo, ola Sc bode tudi
V nash strokovnih organizacijah
m~arSlkatera pOteza, marSikateri
taktitni korak dotikal pray blizo
reakciJonarnega gibanja.
Seveda uoGemo tega, a Smo pri-
siljcni k temu. Rayno ker Sc ne
moreno ziveti ; svojim progra-
nom, ampak ker moramo Sc pre-
ko konflikta med delom in kapi-
talon do ~zivljenja naSega progra-
ma.
To omeujam IL gotovega vzro-
ka. NeStevilnokrat sem sliSal cd
naSih intelektuelnih priStaScv, da
jim je okvir soc. dcmokraciic
preozek, da Sc nikakor ne more
jo razumeti Z nekaterimi senGni-
mi, reakcijonarnimi stranmi in
potezami, XII vladajo posebno Y
goSpodarSkem boju naSih Stro-
kovnih orgauizacij. kakor st mi
Sumljiva Ia senCuata dcjStya. ia
kO mi je umljivo to nckako pra.
vino miSljenje intelektuelnih. XII
pa ne poznajo delavSkega boja,
kateri zahteva cd soc. demokraci-
je dostikrat korakov. katcre ne
bi Ia nikdar stOrila. ako hi bilo V
nJeni mOGi, doSeGi gotove zahteve
pc bolj idealnej in popolnoma ma
predneJ poti. In radi tega nora
mo stopati vsi $ stranko simpa-
tuJotl pot medsebojncga razume-
vanja. UpraviGenost lie kompro-
miSne poti morajo priznati inte-
lektualci in jo mOrajo priznati
strOgi strokovni organizatorii.
Prvi morajo malo pokukati V
prakticne delavske razmere, V ma
Sc delavnice, V %notranjost vsak-
danjih gospodarskih bOjev, drugi
morajo zopet' priznati veliko
vrednOst znanstvenega raziska-
Vanja vSeh tudi navidezno malen-
kostnih okoliSGin delavnega pro-
blema. lie pc tel poti je mogoG
napredek, lie pc ten nepriprav-
mem kolovozu. kateremu Sc pa ra-
di dejstva, da mora stranka V
svOiem taboru vse razrede 6lo-
vestva zjediniti, ne moreno ogni.
ii, bode mogOGe pripravam kapi-
taliStlcnega mOgotstva zabraniti
ncOmejeno razSirjenost.
Ako nOGemo, da Sc S teroriz-
nom kapitalisticnega podjedniS-
iva potion izstradanja izmuGi ma.
Sc %zivljenje, ako no6emO. da Sc 5
terorizmom rcakcijonarnih vlad,
Z z%apiranjem Y .jeGe zavira YES
mas pOkret, moramo primernim
potion uravnati naSc korake, mo-
ramo delo organIzlcij prilagodi-
Ii razvoju konflikta med dclom
IN kapitalom.
To sem moral omeniti, kor tn
U ono preje omcnicno dclo stro-
kovnih Organizacij precej omeju-
je osebnO prostost in svojcvoljno
pOstOpanje 2oedincga clana or
%ganizacijc. \ imamo Sc boriti
proti kapitalizmu, moramo pre-
mostiti pref omenjcni konflikt
med dclom in k%apitalom. da pri-
demo do prostosti oscbnosti. To
p%rchodno Stanjc me- znaGi toraj
reakcijonarnosti, ampak oznaGu-
je lie S silo nam doloGeno obram.
DO, katera je Glen naravnega 90
Spodarskega boja della prot ka-
pitalizmu.
Organizacije morajo toraj 4
vso cncrziio zaslcdovati pot znan-
stvcnega raziskavanja dclavncga
problcma, morajo Svojim clanom
5 silo vccpiti modcrno naziranjc
o dclu in njegovi efcktivni occ-
nitvi. V dosego tcga ella pa mo-