Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-27

pa della "a druge - in Ia Je nicla.
Ia ni6la je delavstvo, Xxi della
vedno "a druge in sc jo pridevlje
samo tie, kjer sc hoce stevilo po-
mnoziti. S to niGlo pomnozuje ka-
pitalizem svoje miljone, Zakaj ne
hi delavstvo enkrat zaobrnilo ra-
cum in Sc ne bi pustilo pripisevati
kapitalistiGnim Stevilkam. Zakaj
Sc ne hi delavstvo osvobodilo IL
gospodarske suznosti i'll postalo
sa%mostojnO! Zakaj ne hi tudi de-
lavstvo raGunalo 2 drugimi Stevil-
kami in ne samo z ni6lami?i Ia
kaj net Odgovor ma to je lahak.
Zato, ker Sc delavstvo Sc premalo
brjga "a svoje %interese, ker pre-
malo eta svoje-pravo delavsko
casopisje. Dokler BIO delavstvo
podpiralo MENU %sovrazne liste,
volilo ma volilni dan ljudi, XII ne
Spadajo V delavSki razred, dotlej
je zaman misliti, da DO racunalo
$ kako drugo stevilko, kakor z
ni6lo. Dokler DO ostal delavec
b~rezbrizen "a svoio gospodarsko
in politicno sedanjost in bodoc-
most, DO lahko raGunal lie s prete-
6enimi dnevi jada, pomanjkanja
in bede, kapitalisti pa z miljoni
in biljoni zlata in srebra.
Krivec torej nj izven nase meje.
Mice nam ne bo prinesel nash
zahtev ma krozniku; kdor tako
misli, je podlegel. V zivljenju We
soljstva je boz, najprvo "a obsta-
mex, potem pa "a sporazumljenje
interesov enega ali druzega raz-
reda. In ce ne znamo raGunati,
ce ne vemo, kje leze nasi interest,
potem nimamo pravice javkati, ce
Sc nam ne godi tako, kakor bi re
leli. PoZnam delavce, XII so volili
demokraticno in poznam Jill, Xxi
so volili republikansko; in danes
tozita oba, 4 onim vrcd, Xxi jc volil
socialisticno. In sedaj vpraSam
ali imata ona diva, Xxi sta VOLTA IA
kapitalisticni sistem. kaj moralne
pravice do tozbe. do kritike. 6e
jim zastopniki, "a katere so odda-
Ii svoje glasove. MISC izposlovali
tega ,kar zele? PRAY nobene ne!
IL Nth tozba Sc zrcali samo igno-
ranca, utopia, da so njih interest
tistih, "a katere so glasovali. z
drugimi besedami Sc to pravi, da
MISC raZredno Zavedni. da ne INA
jo lociti i%nteresov med posedujo-
Gimi in neposedujoGimi, med de-
lom in kapitalom. Chloroform. XII
so ga dobili V kapitalistiGnem ca
sopisju, katerega imitatorjev Sc
ne manjka niti med slovenskimi
Gasniki. Jill je omamil, zmedel, ia
ko da ne poznajo, kje je Nth po-
litika, Nth BOZ. Drugace je S So
cialistom. On sicer trpi isto mize-
RHO, kakor prva diva. toda .sokri-
wee ME nj volil je "a svojo stran-
kO-delavsko stranko. XII zeli vpe-
ljati zanj in "a njegovo druzino
bOljSe gospodarske razmere - in
njegov protest in kritika je ma
mestu. je opraviCena! Prvi je po-
liticni ignoramus morda cello
kapitalistiGni posnemalec - dru-
gi razredno zaveden originalec.
Prvi je hlapec, drugi bojevnik.
Ne morem 81 kaj, da hi koneGno
ne opozarjal naSe delavce, maj Sc
zanimajo "a drzavljanske pravi-
ce, kajti brez politicnih pravic,
Sc delavec-kai teSko bori "a Cos
podarske pravice. Delavski raz-
red vrjame V diva pritiska "a pre-
drueaGeGje sedenje drushe: cd
spOdaj gospodarskega, cd zgoraj
pa p~oliticnega. Ko Sc oba sreGata V
dOvOljni jakosti, DO zavladal drug
sistem, V katerem DO jednako-
p%ravnost, bratstvo in gospodarska
svoboda mogoca. Dokler sc to ne
izvrsi, je pa zaman pricakovati
boljsih casov "a delavca. Solidar-
most ma gospodarskem in polite
mem poliu - to je oni faktor, XII
DO preobrazil svet V sreGo in bla-
gostanje vsega 6lovestva.
Citajmo Proletarca in social