davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
BoletiÌn mercantil de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 18??-1918, 1914-04-18

! los maestros d. Puerto Rico. a la
pr,ssa a los ciudadanos amigos dc
Mag 'erio puertorriqueno.
lia rempo bullc cn mi cerrbro !;
idea 4 lcYaniar un ciiticio que venga
q ,.r uu aihcrgue SECURE dc mis- her
mana, ru professor qur. por vciez, (
dcsea>t, premature cn la dificil taref
dr la u>cuanza. no pucdan continual
,Irrrl,. io su mobile miniStcrio
~ inspire este idea yer morir en
c' Re- gio a. Ancianos Dcsamparados.
dr P4eria de TERRA. una diainguida
campal~ra de San Juan. ,Cuantos
wac,'r,, dc 'a lsla habriu mrcrto eli
e,fr ni>mo q samparo
llac" .inco amos que mo- practice mi
prof sion ga la, e>ruclqs pnblicas de
Puerto Rico. pcro c> tai mai amor i Ia
ensehanza 5 4 la cl"sc. que nunca he
iriado dc auarnc maestro nj de te-
ncr baJo mi protection algun escolar i
quiru fraamiiir los conocimienlo> mas
indlsp, n,a1le, para cmprcudcr con pro
habl.ldades de tNifo Ia dura lGcha por
la cNi>t"ncia h lo hc hccho con tanta
fortuna. que mis- di,cipuloS todoS d.
c>'a srgunda etapa dc mi profession.
se van abriendo paso .on marcada ia.
ciiidad "a Ia eXpresada lucha
i,ro csir r,iucrzo individual que 20
r,toy hacienda deniro dc mi carrers
nn aruriicia ga NADIA 4 mis- compane
ro-. sino quc solo sirKe de sal sfacci6I
3 un solo maestro. 4 mi. que go1o gran
drmen'c al yer asccnder rapidameute
ia e.tala social discipulos que ayel
eran solo una simple interrogation
Deseo eNicnder mi campo de acci6l
Aasia l.cgar 4 toda la clasc y para ellC
s0iicito la cooperation dc todos mi,
cOmpaucro> colocados. dc Jos mucha
clos 81. 20 prcnsa "a quirnc> consider,
scmieOmpaneros mics. del Departamen
20 H. Instruction P1blica de- Puerto
lar" de lodns las personas acomo
dadas que ,lmpaiiccn con nucStra no
1lc cia,c. keunid treinta q cuarenta
mh pe,os que neccsitamos para cons
irmr un sanatorio eu Aibonito sobrC
frrrenos que nos ha lcgado nuestro be
nelactor Lcdo. Degciau Gonzalez. q
r. H. d. 8 un ediiicio que se llamard
Mansion de Maestro, lnvalidos nc
pucde ser esfuerzo de un solo hombrc
ni dc una sola poblaci6n.
tompaneros, ha llegado el momentC
dc unirnos IA un solo bloque para ha-
ser algo practice p0r nuestra clase ve-
mld aqui con vuestra peseta mensual
que yo os aseguro que tenemos muchos
amigos en Ia lsla, aJenos a nuestra pro
fr,i6n. que contribuIran con tanto q
mas que nosotros i la hermosa obra de
nucsirl emancipation economical.
la IA maestro entusiasta, al ente-
rarse de que SO gestionaba el mOdo de
construir "a Aibonitb dos pabellones
modesios "a donde pudieran descansar
temporalmente los maesiros gu, Sc sin
tieran fatigados "a "a ejercicio de su
profession. nae ofrecio quinientos pesos
para la obra " aigunos amigos mios
me- han hecho iambien ofrecimientos
d. no pequena consideration.
n s. emeOniraran en Pue"to Rice
ounce personas mas que imiiaran ess
maestro ofreciendo igual suma, clare
est6 que 20 no necesitaria, compaiie
r0s. d. vuestra peseta mensual para Ia
construction Immediate de dichos dos
pabellones de Aibonito, cuyo presu-
puess0 sera DC OehO nueye mil pesos
BoletiÌn mercantil de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 18??-1918, 1914-04-18
A los maestrOs de la lsla

lPero per tenor de no encontrar Ell eS-
Itos tiempos que cOrremos esos ounce
Ialtruistas puertorriquenoS, acudo Vo-
Sotros. que pasais de dos mil, para que,
con vueStra suScripci0n de una peseta
primero. Solicitando despues un cen
lfavo d. cada unO de vueStroS alumnoS.
.amo subscription voluntaria, ell dla III
imo dc cada mes. podamoS reunlr to-
dos Ell I'm periodic de tempo mas o|
.mcnoS largo. un fondO que no solo noS|
cl Sanatorio de Aibonito "
la Mansion dc MaestroS lnyahdoS !
Sino que echcmoS con 81 las bases para
lcvar Ia practica con nuestro propio|
,sGucrzo el Bill de Pensiones que to
los an4clamoS Y cl cual duerme hoy ell
no dc los justos Ell nuestro ConSejo|
Eiecutivo
\o olvidtis. queridos companeros,
Ia union hace la fuerza Y 81 d la|
tou0s los maeStros de Puerto Rico
aStituimos en cada pueblo una Jun
lc Recaudaci6n de fondoS para reu-
~ nucStras peSetaS, los centayos de
uuestroS discipuloS y 10 que bucnamen-
.fc nos quieran dar los simpatizadores
le nueStra claSc llegaremoS a poseer en-
POGO tempo una respectable suma que
Somcione pronto el problema de nues-
ra pr"caria situaci6n
\aci optimiSta 10 SOY en- el momento
ll 5nal y me parece que segulrt sien-
'olo. Quiero i mi lado EN- csta magma
mpre'a maeStro> que tambien 10 sean
= que ejecuten rapidamente (me CON
lmo con uno Siquiera en- cada puc-
)lo para llegar pronto 4 Ia possession
le csc capital qun necesitamos para los
|pahelloUes de Aibonito, mansion de
macstrcS mvilidoS, bill de pensiones,
lancoS eScoarcS. etc. etc.
ENtol Segurisimo de que el Comisio-
lnado Gle Educaci6n y los Inspectores
odos nos acompanaran en este simpd-
ucO moVlmicntO, pues ellos tambien He
an en sus yenas sangre de maestros
h p0r clio tlenen que sentir con nues-
ia claSe; pero 81 por desgracia cl CO.
Imlsonado, o a4gIu!Q de los lnSpctcores.
! todOS a la veZ, no St sintieran macs
ros dc esta amada tierruca, entonces.
lcompaneros, unidos todos la vez, mar
lcharlalaOS contra elloS haSta doSalojar-
los dc Sus pOslclOnes para que estaS
sean ocupadaS por otrOs elementos ami
goS de nuestra clase: No podemos con
'entir en- nuestra familia quien no Sc
allegro de nuestro bienestar, quien no
sufra con nuestras desgracias.
SupIco 4 los Presidente Locales de
fla Association de MaestrOs de Puerto
Rico convoquen el 1timo sabado del
pre- Sente mes de Abril una asamblea
de tOdOs los maestrOs de su localdad,
st 6n . no asociados. para que en- di-
lth ANamDlea Sc el1Jal1 las JuntaS Gle
Recaudaci6n de cada pueblo. las cua-
les juntas puedan llevar un registro
de los profesores vecinos acomoda-
clos que yoluntarianente Qllieran dar-
NOS una peseta mensual Uniaas am
bas suscripciones al centavo que hemos
de solicitar de nuestros discipulos, elias
nos llevaran nuestra independence
lecon0mica como base de todo nuestro
Ibienestar future.
Companeros, no quiero terminar es-
tie llamamiento sin daros la agradabi-
|lisima noticia de que los maestros de
San Juan EN- n1mero de so hcmos in
gresad0 en- la Association de Maestros
de Puerto Rico, @ealizando con este
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

sc bolJ kakor ma osem ur. Narobe! Socialist hoGe-
10, ola Sc prepreci delo cez, ne pa izpOd osem ur.
Boz "a skrajsanje delovnika pripada v prvi
vrstl strOkovnim organizacijam. Gotovo! Ali kaj
more Skodovati strokovnemu gibanju, &c mu pride
zakon ma pOmoc in &c zakon vsaj zavaruje to. kar
so 81 delavci S strokovnim bojem pribOrili?
Socialisticna stranka je p%olagala vedno veil.
ko vaznost ma strokOvne organizacije; kjer ih mi
bllo pred MO, jh je sama ustanovila. n. pr. Y
NemGiji, V Avstriji, ma Hrvaskem, V Bosni. ma
Ogrskem, V Srbiji, V Rusiji, ma Bolgarskem i. t. d.
Ali socialistiGna stranka We. da ina tudi moe stro-
kovnih organizacij svoje meje pa je treba skrbcti,
Ola ne nastane delavstvu skoda zaradi tega. Ia
skrb pripada poiticnemu boju.
Gospod Gompers naavnost zali delavce, ako
pravi, ola bi zakonita dolocba osemurnega delov-
nika skodovala strokovne.nu gibaniu. To Sc ne
more razlagati drugace, kakor Ola Sc ne bi delavci
wee brigali "a strOkovni BOZ, &c bi zakoni doloGili
maksimalni delovni cas- in minimalno place.
Vsi, Xxi tako sodijo, imajo o pogojih delavske-
ga boJa popolnoma napacne pojme. In ravno v 4.
f.. of l.. je cudno, da morejo nastati take zmote.
Nj Sc ravno davIO, ko so hoteli voditelii imeti ne.
kaksno delavsko aristOkracijo V unijah. Treba re
lie pomisIiti ma izredno visoke pristopnine. XII so iih
zahtevale nekatere organizaciie.
To IzklIuceNanJe gmOtno slabSih delavcev nj
bilo prolctaricno pa tudi pametno nj bio. Ali
zrno Je bio v mem, Xxi ga je prav lahko razumcti.
Gle tisti deIavec Sc DO boieval "a boljse razmere,
Xxi je WI vsaJ "a malo poskuSnio kaj boljsega"-
to Je mIsel, v kateri tiGi veliko rcsnice. Povsod so
izjemc, ali vecinoma je tako. da ne bo mogo6s
pridobrt "a boz tistega delavca, XII ga lie beda ze
popolnoma potrla.
To razume tudi socialism, in cato hoSe. da Sc
d~elavstvu zagotovi neka stalna visina zivlienia "a
katero Sc ne BIO moral vedno iznova bor;t; Ako 90
doseze zakonita dolOcba osemurnega delovnika
nj S TEN socialism ma svoiem cilju; ali dcIavcu
sc nj ,reoa veoho IN vedno pehati "a osemurni
Se.avn'N, a%pak 'ahko obrne svojo pozornost ma
druge zahteve. wv" "a
kaj bi bile unije %izgubile, ako hi bila soo;.,is.;x
ma stranka v zakonodajnih zborih tako MONA a,
bi bila mogla izsiiti zakoniti osemnrn; dsJoun;h,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

Prostor nam ne dopusea, da bi Sc podrobno
bavili z vsemi dogodki ma konvenciji A. F.. of L.
Nekateri pripetljaji pa odlO6no zahtevajo, da Jim
posvetimo nekoliko pozornosti.
ZbOru je bila predlozena resolucija, XII zahte.
va zakonito uvedbo osemurnega delavnika. Reso-
lucijski odbor Sc je izrekel proti tel resoluciji in
Je pripOroGil drugo, Xxi pravi:
"A. F. of l.. izjavlja, da mai uredbo plaG in
delovnega casa izvaja strokovno gibanje, ne pa
zakonodaj stvo, izvzemSi &c gre "a zensko. otrosko
delo, "a zdravje ali morale. ali "a usluzbence ma
clonalnib drzavnih ali ObGinskih uprav."
Predsednik Gompers JIG mogoGno napadel
prvo resolucijo in zagovarjal drugo. Pri TEN Sc
Je' kar stori ia gospod zelO rad, zaganjaI posebno
v "rdeckarje' iii skusal osmesiti Min boj "a "a.
koniti osemurni delavnik, Ges da je ia boj skodliiv
delavskemu g%ibanju.
Da nina gOspOd Gompers nobenega poima o
soclalizmu, Je re davno znano. Tudi O resni6nem
razmerJu med delom in kapitalom ina zelo megle-
ne ldeJe, dasi je pOtOval pc Evropi in dobil cd
ondotnih strokovnih organizacij precej pouka.
Zdi sc, da sc re tezko uGi. ali pa Sc ne mara u6iti.
Ma vsak nacin Je sodrug Hillquith v debati 2 MIN
pred nacionalno komisijo dokazal, da so pospodu
Gompersu temeljna delavska vprasanja in pogoii
deiavskih uspehov ~sedemkrat zapeGatene knjige
BIO Di toreJ zelo preyidno, Ge hi gospod Com
pers oh taklh prllikah malo mani prevzetno 60
Voril o skodljivosti socialisticnih bojev, ker BIO
moral siccr neizogibno dozlvcti Sc nekoliko hudih
blamaz.
All nam ne gre IA osebo gospoda Gompersa,
tcmvec "a osemurni dclovnik.
Zahteva, mai sc zakonito doloGi osem ur dnev-
mega della kot maksimum, stoji re davno v socia-
Esticnem programu in socialist so prav dobo We
deli, kaj so storili, ko so jo s%prejeli.
Danes zivimO v kapitalistiGni druzbi, Xxi JIG
drzavno organizirana. Cetudi je cilj socializma,
da odpravi kapitalisticni sistem skrbi vendar tudi
V scdanji drufbi "a elm izdatnejse zboljsanje de-
'~"'skega p~olozaja, cato da postanejo delavci spo-
sohmi "a s,rj hoi:i
Med tie izboljsave spada' v prvi vrsti skraj
SAME deiOvnega Casa, in mixer nj reeeno ne v
socialistitnem programu. ne " kaksnih socialistic-
nih resolucijah, da BE ne SINE delovni Gas skrajsati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
H..
Ill.
Clovek je socialno bite.


Ziveti more samo v druzbi. To JIG n%eizpremen-
1.-Two dejstvo. lie s TEN, da ina organizer sesav-
ca, je to dognano. A tudi med sesayci ne stoji, kar
sc ti6e neodvisnosti cd zivljenja,1 tikakor V prvi
vrsti. Cloveski otrok je vcliko die navezan ma
oskrbo starsev ali pa sploh odraslih ljudi, kakor
zrebe, tele i. t. d. Dodge mcsece JIG treba, prcden
shodi. A S TEN Sc nikakor ne pridohi samostal-
nosti.
&c hi mogel 6lovek ziveti popolnoma prirodno,
to sc pravi brez vsake kulture, edino cd tega, kar
bi naSel neposredno v naradi, hi bill V najugodnei-
Sem ~slu6aju odvisen cd druzbe do tistega casa,
ko bi telesno in dusevno toliko dozorel, da hi znal
in mogel sam skrbeti IA zados6anje svoJi pOtreb.
Potem bi eventualno lahko zivel ~zivljenje -
puscavnika.
Ali sedanji Glovek je ze kulturno bite. ViSina
kulture je sicer zelo ~razliGna, toda nti ona Pile
mena, XII Jill imenujejo civilizirani narodi divjake,
ne live in ne morejo ziveti popolnoma brez kul-
ture; tudi ona so socialna.
Eskimoti, XII prebivajo pc najsevernejSih
dezelah, 1--WE Sc dandanes V kamniti dobi; to Sc
pravi: Posluzujejo Sc kamnitnega orodja in
orozja. Izvzemsi nekatera njihova plemena.
Xxi ~prihajajo V dOtikO S civiliziranimi ma
rodi, jim je zelezo prav tako neznano kakor onim
kanibalskim ljudem katerih kosti i'll lobanje je
nasel z~agrebSki professor Kramberger Gorjanovic
blizu Krapine in XII so tam ziveli pred nemara
100000 lett.
Ia naSe pojme je kultura ten ljudi neskon6no
nizka. Ali vendar je kultura in zahteva druzabno
z~ivljenje. Zamorci oh ekvatorju lahko live nagi;
zanie hi bila obleka cello muka. Eskimoti V krajih
severnega ledu potrebujejo prav topic obleko ma
prOstem; in v svojih "hisah" ne hi mogli biti
nagi, kakor je njih navada, Ge 81 ne bi znali V onih
polpodzemeljskih jamah napraviti umetne visoke
temperature, HI je seveda spOjena S tako atmo-
sfero, da je Evropejec ne more dihati.
Eskimoti potrebujejo tudi hrane. In priroda
je ma severn zelo skopa. Vegetarijanci ne bi mogli
tam mic opraviti S svojo propaganda, kajti rast-
linstvo ne daje tam skorai nobene hrane.
PonajveG 81 jo morajo iskati V morju. cato
potrebuiejo 6olnov. MOrje je RADIO viharno. Colni
morajo biti taxi. da 80 ribiGi V Nth kolikor mogo-
ee varni. cato ie trcba veliko iznajdljivosti in
spretnosti. TAX "~kajak" je prevleGen s tulnjevo
kozo. Xxi jo potegne ribic preko scbe tako Ola je
yes coin podoben velikemu Gevlju. V katerega Sc
zarije Eskimo do prs.
Ia low ma morske zivali in severne jelene 20.
~trebujejo orodja in orozja. Pc lett. ko moraio no.
madizirati kakor zahtevajo lovske prilike. Jim ne
koristi podzemeljska koGa, pa Sc posluzuieio Soto
row il koze.
Divjaki!
Ali vendar zahteva tudi to "divjasko" zivlje-
ME della in delitve della in vzajemnosti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
Pred p lett.

Socialno zivljenje. Zelo primitivno, pc nash
nazorih bedno ~zivljenje, umazano polno prazno
verja, ali socialno %zivljenje. &c ne hi pomagal
drug drugemu, ne hi mogli ziveti.
Mi nismo wee divjaki. In gotovo 81 ne zeli
nihcc wee nazaj V ono ~zivljenje, ne Y to, XII ga live
Eskimoti V severnem ledu, ne V ono, XII ga imajo
Patagonci V najjuzncjsi Ameriki. ne V tisto kate
rega Sc vcscle prebivalci pOlineskih otokov V Ii
hem occanu.
Mi smo otroci sedanje kulture. kolikor koli
kdo izmed mas kritizira to kulturo. vendar ne bi
nihte hotel. da-bi p%ropadla ali pa da hi sc zmanj-
Sala. Ne nazaj, temveG naprcj Sc upirajo naSi po-
gledi.
A sedanja kultura je plod soicalnega della,
Yes napredek je bill cd prvih casov GloveStva pa
do danes Spojen s stalno mnozitvilo i'll komplika-
clio della, in vsled tega nujno tudi 4 vedno veGjo
dclitviio della.
Kultura pomeni pomnozevanje Gloveskih po-
treb in njih zadovoljevanje. Divjak pozna lc one
potrebe, ki mu Jill neposredno diktirajo pogoji
existence. JeSti in pitt moraS, Ge hoGeS liveti -
to j. najizogibnei Se. Prva diviakOva misel je po-
svctena zadoScenju te potrebe.
Ali treba ST je tudi braniti sovrainikov. VISA
priroda Jill je polna. VSaka zivsl Jill ina, Glovek
Sc wee kakor mnoge druge.
Ever katero teiko premaga posameznik. lah-
ko podleze ma skupnem lovu. Solidarnost opravi
veGkratno delo: Odstrani Sovraznika, pribavi
hrdne. kOZ0 ,rCSONe, kOStl - NSe pOraDne snow.
S pomnozitvijo Judi, z naseljevanjem V stall
nth krajih sc priGne poljedelstvo. izprva primitiv-
no. ali 6imdalje bolj napredno, komplicirano. To
lahteva Sc wee delitve della.
Mnoze Sc Gesetletja. mnoze Sc ~stoletja. Kul-
tura Sc razvija, sledeGa ve6nemu zakOnu. Kar je
Glovek pridobil korstnega, 81 ho6e ohraniti, cd
dobrega pa stremi k ~boljSemu. Pomnoaene kultur-
ne potrebe pa pOveGavajo tudi odviSnost Gloveka
cd Gloveka.
plodove della cd veGjega Stevila ljudi. Mesar. Ii
dar. krojac in tevljar ne morejo zadostiti potre-
BAN kulturnega cloyeka. kakOr raste kultura.
tako specializira delo. .Ako ST mi vname oko,
pojdem rajSi k okuliStu, Xxi Sc venomcr bavi 5 TEN
aparatom vida. kakor k zdravniku. XII mora danes
zdravltl tubcrkulozo, jutri operirati trcbuSni -tu-
NOR, pojutrSnjem leGiti vnetje ohiSti. IRE ne BON
kupoval pri kliutavnicarju; a ker je pri MEM ne
dobrm. So II ne bonn odpovcdal ,temveG pojdem
K urarJu: cato Sc pa ne BON pri MEM u6il aStro-
nomlle, PR astronOmu pa ne >trojne tehnike.
&c mizarJi ue b0do delali miz. ne bodo imeli
skode lie oni ampak tudi JAZZ, ker ne BON dobil
mize, Xxi 10 potrebujem.
Clovek je socialno bite. Sedanji Glovek je kul-
turno bite. kulturno socialno bite. Druzba mu
Jc potrebna. Torei j. odvisen cd druzbe.
Absolutni individualizem je nemogoc.
Absolutne svobode nj V prirodi, absolutne
Svobode nj V druzbi. V obeh so zakoni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
UTRINKI.

socialism ne uci razrednega sovrastva. Pra-
vi socialist We. da so razredi v cloveski druzbi ma
stan vsied dolgega razvoja, XII je sledil n~eizpremen-
ljivim zakonom.
Ce hocemo doseci konec razrednega gospod-
s'Va' moramo poznati zakone razvoja, in nacin
haseea boJa mora biti znanstven.
f1]ana strast mott trezno misljenje; ona kali
olstr1 vld, XII je potreben "a opazovanie, in ostro
sodbo, XII je neizogibna "a pravilno sklepanie.
SoVrastvo je strast, XII skoduje socializmu sa.
menu; zato ga socializem ne zahteva, ne pridiga
ne uGi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

Use tiste stavke, Xxi so Sc vodile "a osem, V mnogih
krajih cello "a devet, "a deset ur della, bi bile po-
stale nepotrebne, unijc hi 81 bile prihranile ne
kohko %miljonov dolarjev, pa bi bile tako income,
da hi lahko vodilc boz "a move zahteve.
Dclavci SAM imajo prav dober cut "a korist
takih zakonov. 10 Je avstrijski parliament V dobi
%velikega severoceSkega rudarskcga strajka pod
prltiskom socialistiGnih poslancev sklenil devet-
urni dclovnik V rudnistvu. nj priSlo nObcnemu
delavcu ma misel, da bi bill professional. Rudarska
strokovna organizacija nj zaradi tega ni6esar IL
gubila, ampak sc je lie ~krepkeje razvila.
GoSpod Gompcrs in njegovi resolucionisti ma.
Sprotuiejo Sami sebi. &c pridejo zenske ali otroci
ali federalni ali DRAWN usluzbenci V poStev, ali pa
zdravje ali "morala," blagovoli tudi gospod
Gompers dovoliti, da sc sklcne 2akon o maksimaI-
mem dclovnem casu.
KakSna doslcdnost je to-
&c priznavam zakonodaji pravice. ola Sc bavi
S takimi vpraSanji. tcdaj il jo moran priznati
sploh ker nj pray nobenega razloga, da hi Sc de.
Tale izJcmc. ZakaJ "a zenske da, IA moSke pa me-
In pa - &c prihaja v takih zadevah zdravie
V postev? kdoj je predolgo delo k%oristno zdraviu9
Nikdar ne! &c je torej zaradi zdravia dovol ieno
zakonito dolOcati delovni cas-. tedaj ic to shiloh
upraviGeno.
visa Ia PROVISIONAL so nam pa vendar uni iiva
ker poznamo cincanje gospoda Gompersa. niegoyo
nazadnJastvo IN nJegovo politicno zaostolost
Razm socialisticne stranke nj nobene v Amer;L;
ola bi sc resno oprijela delavskih zahtev "a svo
nh mestanskih p~oliticnih prijatcljev ne moro ,,,
cakovati. da bodo sklenili tax zakon proti kan,,o-
llstom, ce ne bodo stall nod pritiskom nr;morrou.
stevila socialistiGnih poslancev
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

Razredno sovraStvo goje tisti, k najglasneje
krice zaradi MEGA.
hadar organizirajo kapitalisti skebstvo proti
delavcem, XII Sc b~ojujejo "a boljse ziylienske no.
goJe' ravnaio IL razrednega sovrastva; to lie DO.
gostoma v njihovih srcih mocnejse kakor prevdar-
ma misel v njihovih glavah.
&c hi trezno sodili, bi dostikrat lahko spo-
znail' da je izpolnitev delavskih zahtev se "a nil.
move 1ntere"e vec vredna kakor besno pobiianis
deiavcev. Ali preveliko s~ovrastvo lin brani pra-
vino misliti in Jill navajo, da skodujeio nevedo.
ma sam sebi, lie da morejo vedoma skodovati de-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

Resolucija "a zakoniti osemurni delovnik bi
blia priporoeilo "a volitev sociallstiGnih kandi-
datov.
Tega note mister Gompers, in cato je nasprot-
mix osemurnega zakona.
Ali delavstvo DO re tudi to igro &c spoznaloi
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1914-05-28
PRESIDENT HANNAFORD
PREDICTS GOOD YEAR

Grand Forks, N. D., May 28.-J.
M. Hannaford, president of the North
ern Pacific Railroad Co., and Thos.
Cooper, land commissioner for the
same company, arrived in Grand Forks
yesterday from Winnipeg, where they
attended to business matters. They
made the trip in President Hanna
ford's special car, attached to passen-
ger train No. IA.
Mr.. Hannaford, Mr.. Cooper and
Thomas Lowry, division superintend-
ent for the Northern Pacific, and L. J.
Bricker, general immigration agent
for the company, were guests of
honor at the commercial club banquet
for the Mississippi Valley Historical
association delegates.
President Hannaford believes that
the northwest will feel a big business
boom this year.
Things are "a little quiet just now"
he said this afternoon, due, no doubt,
to the quiet winter we. had. The win
ter was unusually quiet, owing to the
reflex from New York and Washing
ton. But the same conditions prevail
ed throughout the country. During the
past few weeks, things have opened
up remarkably well, and l look for a
big increase in business"
Mr.. Hannaford would make no COM
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1914-05-28

ing good health now and owe 1t all to
your remedies. ] take pleasure in tell
ing, my friends and neighbors about
them. Mrs. MATTE HALEY, 5O1 Col
quhone Street, 'Danville, Va.
No woman suffering from any form
of female troubles should lose hope un-
til she has given Lydia 2. Pinkham's
Vegetable Compound a fair trial.
This famous remedy, the medicinal
Ingredients of which are derived
from native roots and herbs, has for
forty years proved to be a most valua-
BILE tonic and invigorator Of the fe-
male organism. Women everywhere
bear willing testimony to the wonderful
virtue Of Lydia E. Pinkham's Vegeta-
BILE Compound.
Tic YOU have the slightest doubt
that Lydia L. Pinkham's Vegeta-
bleGompOundw viii help you, write
to Lydia E. Pinkham MI edicineC Go.
confidential Lynn, Mass, for adj
| vice. Your letter Will be opened,
read and answered by a woman.
and held i'm strict confidence.
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1914-05-28
OF THE.
SUPREME COURT

C. L. Kaye, plaintiff and appellant,
VS.. J.. B.. Taylor, defendant and re-
spondent.
l.. The neglect of a litigant to pro-
duce competent evidence which is in
his possession does not justify a court
in permitting the Introduction Of that
which is secondary and incompetent.
and if such court has inadvertently
admitted the same under objection he
can later correct the error by eXclud-
ing the same from the consideration
of the jury.
2. The granting of an adjournment
to allow a litigant time in which to
obtain evidence is discretionary with
the trial court and will only be inter
fered with where such discretion has
been clearly abused. There is no such
abuse of discretion where q plalntiff
who sues upon a book account has
failed to bring with him his books OF
account so that they may be 1ntreduc-
ed during the process of the trial and
asks for an adjournment in order that
| he may obtain the same.
8. An application for an adjourn
ment for the purpose of obtaining evil
dence must disclose the nature and
materially of that evidence, Where
peuIBlqo co o. lqsnos >souspEAe eQ7
The Fargo forum and daily republican. [volume] (Fargo, N.D.) 1894-1957, 1914-05-28
GRADUATE FROM
FORESTRY SCHOOL

Bottineau, N. D., May 28.-Com-
mencement exercises Of the North Da-
kota School of Forestry will be COM
menced Sunday, and will be concluded
Thursday, June 4. with the graduation
exercises proper.
Rev. w. J.. Walker of Botitneau de-
livers the baccalaureate sermon Sun
day. Monday will be given over to a
class picnic at Lake Metigoehe: Tues
day will be featured with the reception
to the graduates; Wednesday the class
play will be presented, and Thursday
the commencement exercises occur.
with Pres. A. G. Crane of the Minot
normal making the address, S. H.
Wheelon of the board of directors.
comforting the degrees.
The graduates follow: Elementary
department. Clara Erickson and Kath-
crime Rae; advanced course, VIM.
Stewart Boyer, Helen Rae, Carrie Sew
ertson, Clark Stewart, Simon D. Trent,
Oscar Vinje, Clara L. Woodward; col
legiate course, Charles Meighen, An
drew McDougall and Hugh Mclean.