davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

morda to kak dokaz. da so jugo.
slovanski narodi zreli IA kakSno
skupno akcijo V svrho svoje poll.
ticne svobode? Ne! Jugoslovani
hoGejo Sc vedno biti hlapci in do.
kler hotejo biti hlapci - take
dolgo nobena bomba mic ne 20.
maya! kadar pa bodo jugoslovan.
ski narOdi izobrazeni in zavedni
svojih koristi. tedaj pa bodo
bombe in revOlverji - nepotreb
nj, ker rekli bodo Habsburzanom
ma Dunaju Z lepo besedo: "Pojdi-
tel vi ste doigrali in zdai vas ne
potrebujemo wee. Pojditc 20 svetu
in utite Sc ziveti Z delom svojih
rok in svoiega una. Nj Sc bono
odslej vladali brez vas,' Pravza.
pray bodo moral tako reel vsi
avstrijski narOdi.
To je naSe mnenje gledc atenta-
ia Y Sarajevu in obenem odgovor
ma klevete lopovov, Xxi hi mas rad
obdolziii sokrivde.
Mi smo prot bombam. XII uni
jujcjo z%ivljenja! Pac pa smo "a
to, da cksplodirajo bonnie - IL.
obrazbc. novih idcj in Samostoj
mega miSljcnja y glavah uczavcd.
Nth in neukih Judi, prcdvscm
takih Judi, hi ST dajo prcmotiti
"a blazna dcjanja a|tcntatov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
gastva zamore strmoglaviti Waldo
in uniciti c%iyilizaciiO.'

To so podatki "a razmislJeva.
ME, kdor hoGe misliti.
To so Stevilke, Xxi Jasno pritaJo
o dveh razredih. u tiranskem go.
spodStvu kapitalizma in o dolzno'
sti in izkoriStanju delavskih mas
To je slika - le pOvrSna kapi.
talistiGnega sistema, katerega "a.
govarjajo podkupljene, trne duse
XII blatijo vse, kar stremi pc cd.
pravi tega sistema.
Edna sila. Xxi zamOre odpraviti
vneboupijoGe krivice kapitalizma
.jc socialism.
Edinole odprava zasebne last.
nine mad proizvajalnimi sredstv.
- odprava zasebnega profita -
zamore odpraviti lie krivice. Ed
no lie kolektivna %(Skupna) dru
zabna last industrij in vseh viroV
zivljenskih potrebScin zamor re.
Siti delavce IL spon mezdne sumo.
sill in jim zagotoviti popOlno bla.
g~ostanjc.
In to je socijalizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Amer. Slovenca in ''DrobtinGar-
ja". koliko dobrega sta storila z
Amerikanskim Slovcncem, cd kar
ga imata V reziji, IA slovenskega
delavca V Ameriki. koliko pod
pore sta izbrala in izkazala "a
StrajkujoGe, koliko znanstvenih in
poduGnih 6lankOv sta spisala in
priobGila Amerikanskem Slo-
vencu it'd. it'd.
katoliski slovenski delavci, XII
plaGujejo in ~vzdrzujejo "A. s."
so opraviGeni do teh i%nformacij.
''Drobtincar'' in urednik sta
dolzna podati vsem clanom X. S.
X. J. toGne racune. Ako Jill n e
bosta, sta navadna humbugarja in
clanstvo ju ina pravico prijeti "a
uSesa ter ~postaviti ma ceSto. Mi
smatramo, da Glani h. s. X. j.
MISC vsi back, kakor to mislita
"DrobtinGar'' in urednik Ameri-
kanskega Slovenca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
SUZNOST V


kin je vpoSlcnih cez poldrugi mi
lion glav nedoraslc mladine. Otro-
ci delajo Y pravih suzenskih raz-
merah.
Pet milionov zensk je vposlenin
Y raznih ameriSkih industrijah.
Ogromna veGina zcnSk zaSluzi -
to Sc pravi dobi - komaj "a COLO
existence.
Z~edinjcnih drzavah jc 100000
prOstitutk XII so izkoriStane IA
profit. Scnatni document No. 100
IL 81. kongrcsa pravi gledc pro-
stitucije "Dobidek Y prostituciji
Sc avn Pc istih pravilih kakor Y
vsakem drugcm buSinesSu."
Izmcd 6,36l.5O2 farm ali kme-
iii j. lie 3.94S. 722. katcre obdclu-
.jejo lastniki 18TH ;ostalih 2.354.-
676 farm o~bdelujcio najemniki.
Stcvilo zadolzenih farm jc Y zad-
MEM d~esetletju t1900-191O) po-
sko5ilo "a 17.7cc. Stcvilo farmer
skin najemnikov je pa naraSlo Y
istem casu "a 1880.
Posojila ma zemliiS6a (mortga-
&c loans) Y Zedinjenih drzavah
maSajo skupaj $52S7,651.127
(pet miliard, 297 milionov, 651
tisoc i'm 1877 dolarjev).
Zadolzenih farm je 1,327.439.
"Lastniki" teh farm so lastniki
lie tako dolgo dokler p~laGujejo
obresti.
V Zedinjenih drzavah je pet
najst milionov delavcev, XII delajo
ga" druge. To pomeni, da Mi
hOva eksistenca zavisi cd deloda,
jalcev, katerim morajo dajati wee
j del svojega produkta.
POvpreSno je zmiraj diva milo,
ma delavcev brez della, XII so zdra.
vi, sposobni in d~elazeljni. Kapita,
lizem Jill drzi cd della. Predsednik
Wilson pravi, da to so lie "psiho-
logicne razmere"!
Bodoci zasluzek ameriSkih de.
lavcev je re v%racunan V delezih in
obveznicah, XII so re izdane
Moody, kateri je eden prvakov ma
Wall Streetu New York; pra.
vi: "Skupna kapitalizacija V oh.
Tiki delezev (akciD in obvezniC
(bondov) je narasia dvajsetih
lctih IL mani kot dvesto milionov
ma dvajset miliard dolarjev."
Obvezni dolgovi republike,
draw, coutijev, NEST in trustoy
znaSajo skupno oscmnajst in POI
miliarde dOlarjev. (Miliarda j.
tisoc milionov.) Vsak delavec j,
obvezan plaGevati obresti cd tega
zneska, dasiravno nina nobent
besede V izdajanju obvcznic. Oh
resti placujemo potion prOfita
renta in potion ~kupovanja vsake
ga potrebnega predmeta.
Henry II. Klein, newyorski cas-
nikar, piSe: "John ID. RockefelleI
ina cd Standard Oil 40 miliono,
dolarjev letnih dohodkov. Njego,
delez dividend V gotOvini znas;
do danes dvesto milionov dollar
jew. Ma temelju sedanje trzn,
vrednote so vredni njegovi dele
IL tristo milionov dolarlejv. Tod;
brez delezev pri Standard Oil j,
Rockefeller scene najbogatejs
clovek ma svetu, kajti on poseduj,
zelezniskih obveznic first mort
gage) V vrednosti, XII prckaSa DO
gastvo vsakega posameznika n;
svetu. Skupno bogastvo Rookie
fellerja in njegovih druznikoy
prekasa bogastvO Rotschildov, ;
pridobljeno je V eni sami genera
CHI. Moo Rockefellerjevega DO
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
KOLIKO 81 PRIDOBILO CLAN
STVO NAPREDNIH JEDNOT
IN ZVEZ, CE Sc ZDRUZI
v EMO JEDNOTO?

Scdaj. ko j" postalo zduizcnjc
uaprcduih podpornih jcduot i'm
zvcz uaibolj pcrc5a tocka y ma
prrdni SlovcuSki javuoSti y Amc-
riki. jc ma mcStu, ia poglcdamo
malo glohljc Y pridoibtvc. Ri hi
jih bilo dcleino tlanStvo prizadc-
tih jcdnot in zvcz. ko 81 zduilijo.
Ia sploSno podlago tcga pre-
gleda maj nam sluzijo razui oh
iavljcni racmi, Hi Jill o~bjavljajo
vczc in jcdnotc od casa do casa
in pa i~zkuSujc. Iii Jill imamo Z
administrativnimi deli te vrStr
orgauizacij zadnjih Sest let.
Ia primir maj nam sluzi 5. ID.
p. T.. i'm naravno Gas in dcnar. Xxi
"a porabi Ia podporna %organiza-
eliza "a Svojc vzdrzcVanjc.
:. ID. p. L. ina danes II aktiv-
nth druStcv. Ako izraGunamo cas-,
Hi ga porabijo tlaui te zveze "a
obdrzavanjc svojih sci - ratuna-
mo "a vsak mcScc 20 emo scjo -
in "a vSako Scjo pc tri ure casa.
dobimo. ako pomnozimo IMP
sci, 924 sci ma lcto: 924 sci pc
m~nozenih 5 tremi urami "a obdr,
zavanje 18TH, dobimo da je vseh
Il druStcv porabilo "a to 2772 ur,
ali ll5 in pol dni. Ako priStejemo
K tcmu Sc cas-. Xxi ga zgube razni
odbori "a izvedbo sejnih zakljuc,
kov - kar lahko racunamo ma
daljnih 20 dni Y letu - dobimo.
da potroSijo Glani te "a
vzdrzevanje 40 in pol dni letu.
To jc raGunano zelo nizko; lahko
hi Sc reklo brcz pretiravanja. da
ST izgubi pol leta. To je glede
casa. XII so ga morali clani inve-
strait administrative strani S.
ID. p. u.
Sedaj pa poglejmo financijelno
Stran. RaGunaimo place 81. urad.
nikov (ratunajmo zopct minimal.
no. in zdravnika $2,200.00; gla.
silo 100000: tiskOVine V 81. uradu
in tiskovine druStev $4,000; pla,
ce lokalnih uradnikov. stanarina
81. urada i'm "a obdrzevanjc Sc.
lokalnih druStev in bondi $3.50
pOStnina i'm drugc pOtrebScin,
$4,000: izdatki "a obdrlavanj,
konvencije Ct. j. pol, ker je pc
navadi konvencija vsake dive lett
100000. Skupaj torej $5,050.0t
ma leto.
Ako vzamcmo. da imajo S. S
p. u. in zdruzena druStva sv
Barbara istotoliko Glanov, cd
nosno druStev " resnici Jill ina
jo vec) vidimo. da potroSijo VS.,
tri podpornc organizacije ma cast
in dcnarju trikrat toliko vsakC
leto. to je 346 in pol dneva il
SIS, $4,000 V %gotovini. V petih le
tin ~potroSijo torej vse tri skora.
cello letO ma casu in $75 10000
gotovini.
Ali nj to ogromen cas- in ogro
men denarP - Vsekakor!
Veto s prakticnega staliSGa. 5,
je toliko pravzaprav ma obojen
re z%apravilO, toda ker vria
! memo razvoj, Xxi temelji n;
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
X v BUTTE.

Ialo>tua drama y Butte. Mont,
nam jc Sc vcdno problem. zagonet-
no vpraSaujc, katcro ST me- da re-
Siti Y par tcdnih. Ncndar pa, &c
razmotirauo cello afcro IL kolikor
mogoje ncpristranskcga StaliSja,
pridcmo ma jisto Y toliko:
V krajevui buttski mdarski
organizaciji jc naStal prcpir radi
raznih ucjcdno>ti, Iii 50 Jill zakri-
viii krajcvni odboruiki. Zadnjim
Sc otita graft IN goljufija pri yo-
litvah Y until. Nalagali SO rlanom
vchkc a>cSmcutc. a o dcuarju nj
uobcnih raGUmov. Pri volltyah so
mali slcpariti u glaSovuicami in :
tenn ohdriali o~dborniSka mcSra
brcz ozira &C. so bill izvoljcni ali
ne. To 80 bajc dclali kakih pet let.
Doticni odborniki so nazadnjaki
prvc vrste - po narodnoSti vcji-
mona lrci - in tckom let uStvari-
Ii so 81 kliko zvcStih priStaScv. XII
so jim Sli ma rokc pri graitu. So
cialistiGni rudarji, katerih je Y
Butte lcpo %Stevilo, MISC imeli no.
bene beSede Y vodstvu unije.
To jc dalo povod rcbelionu. Sc
vcda IL navedcnih razlogov jc
odpor tlanstva op%raviten. Noble
ma organizacija ne SINE trpcti
grafta Y svoji Srcdi. Organizacija,
katcra hi trpela graft in drugc
%Slcparijc. hi vredna. da cksiStira.
Toda Ge je nekaj odbornikov Sic
parjev. zaradi tega Sc nj celia orga-
nizacija Sleparska. &c j. bio Y
Butte nekaj graftcrjev Y odbOru,
zaradi tega Sc nj celia Western Fc-
dcration of Miners : 10000 clam
grafterska. Mi vemo. da je YES
ameriSki kapitalizem ena sama ko-
rupcija. en- sam kOlOsalni graft -
poslovanje velikih financ, zako-
n~Odajstvo, veliki business in sploh
vse javnopoliticnO delovanj starlh
kapitalisticnih strank ie krupira-
no in gnjilo cd vrha do tai - tOda
radi tega Sc ne moreno reel. da
so vsi A%merikanci grafterji. Pac
pa, ker smO re pri splosni korup-
ciji k%apitalizma, ne smemo Sc prav
ME cuditi. ako dObimo sleparjc
tudi V delavskih organizacijah
Nzgojil Jill kapitalizem in ker vsi
mimajo prilihc. ga hi kradli di-
rektno IL kapitalisticnih taborov,
vriva Jill kapitalizem med delav-
&c, kjer nadaljujejo svojo slepar-
sko obrt ma Skodo delavskemu 81
banju.
"endar pa delavske organizaci-
Je ne smejo ravnati Z graftarji
tako kakor delajo kapitalisti, Xxi
Jill ~prikrivajo dOklcr morejo. Pri-
bito je, da grafterji morajo ven
IL delavskih organizacij Eden IA
drugim mOrajo ven in Gimprcj
temboljSe jc "a organizacijo. vi
vemo, da imajo vse napredne in
dustrijelne organizacije in med
temi tudi Western Federation OF
Miners dobra pravila, XII dajcjo
clanstvu vso moe. Clanstvo je
Organizacija ne pa ostali odborni-
XII. Clani imajo V rokah odpoklic
s katerim lahko brcnejo vsakcga
Odbornika ali pa vse, &c ne dclajO
pc pravilih. Naravnost neGuvcnc
Sc slisi, da so rudarji v Butte vej
let trpcli navedene krivice - axe
so znali "a ME - ne da bi Sc pc.
sluzili svojih pravil prot odboru
Mogoce, da hi bill to storili -
sigurno bi bill pometati grafterje
IL unije dostojnim potion, da Sc
nj med TEN pojavil V Butte drug
element, kateri je dial cell afcr3
! uprav barbarski karakter. In ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
OSTUDNA LAZ!
In to je socijalizem.

avstrijskcga Observation-Disclosures
ubil srbSki - socialist: drugi ka
pitalistom ptodani listi pa lazc.jo
da jc at|cntatoria pripeljalo do
tcga dejanja SocialiSticmo ctivo.
Lopovi - gcntlcman>kc besedc
"a NTH nil Iii tako piSejo. vedo
uobro. da lazcjo. ampak oni vSc
emo lazc.jo L namcnom. da oGrmijo
i'm diskrcditiraio Socialistitno vi.
baujc med tiStimi nezavednimi
dclavci. XII ne pozuajo naGcl. eli.
licv in taktike SocialiSticue stran.
Ike.
PovNod j. r. znano, kdo so
k%ronprncevi atcntatorJi. Znano
J", eta j. Prlncip, katerl Jc UStrc-
III franca tcrdmanda. nerazSo-
den SovlnlSticm tanatlk IN vSi
hrHaNki Ii>ti. ii ohSoJaJo atentat.
trdlJo S%oglaSno. ia j. bll lzvrScn
pollticni umor; drugl llStl pa. kl
gredo dalJe IN HI NimpatIziraJo :
9'"' u" ; Propa!al"o NcllNe 'ugo-
Sl"N,J,' PrIplJago, Id j., d'ei''n'
p, iJShe haS pun
"n ooS'' II, "'rvrSo''' III III
""'J' "J"Jo' ia naS''J" aNS'fIJ
IN. ,'""' mora II
"NJe oooiS' Sp'oS'll r'NoluclJ' an
""'" Pcs".''N"'N p'o'' P'S"'''A''
MN >NJ'' =" u" Eo'o'" "''H'
""J
'" "i'''i manu- ""J'""'J' N''~'
''"' "''''"'o""'
MI 81 prldruIuJemo lZNaJahJu
|auiJlh III ull'rlraillo IL ' lollko.
ia atehta j. produkt razooJnlSke
avstrlJSke pohtlke med JugoSlo'
Nahi' HI Je haSla odineN V narod
hJasNeIl lalallZmu. la Iahatlzeil
Je pod|gai heZrele mo%gahe' III
misliJo' da hodo reslll domovmo
ce umorl)o poSamcznega vladarJa
all clana dmastlJe.
Socialist naravno nimamO no
benin simpatij $ cesarji, kralji
it'd. Najmanj simpatij pa imamo 2
habsburSko rOdOvino. katera je
ena naJbolj gnjilih gruc pijancev.
nemoralnezey in propalic, kar Jill
Jc najti ma vladarskih dvorih Z
izjemo ruskega carja. Mi Sc ne
bono jokali de- enega ali drugega
habsburgovca smrt pobere ra.
zen V kolikOr nam narekuje Glo-
veSki cut, da n zclimo take naSil-
ne smrti nobenemu cloveku in
tudi Iakcmu stvon nt kdkor j.
bill nadvojvOda Franc Ferdinand
Toda $ TEN, da ne simpatiziramo
Z vladarSkimi troti, nj Sc rcccnO.
da odohravamo atentate ma nJlh
osene' Socialls''cno ctlvo ne more
hohchega cIoveka prlpraNltl do
'aklh plaZhlh clnov' ker socialist
sPioh hasProtuJerno $ pereSom III
4 peSedo protl VsaKelhu taKemu
aten'atu. MI dooro vemo' Ga tax
ciil me ne pomagaJo pae pa veil
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Sodrga y Jolietu Sc jc zopct ma
dcbclo izrigala mad socialist. Med
ten pa tlani katoliSke jcdnote ma
povcdujejo obracun "A. S" ma
bodoti ~konvcuciji. PiSc.jo scvcda
y drugih llStih, ker vcdo - in to
>ami trdijo - da hi popovski
general Y .Jolictu vrgcl njihovc
dOpise V kos.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
BELEZKE.

Sodrga y Jolietu Sc .ic zopct ma
dcbclo izrigala mad socialist. Med
ten pa clani katoliSkc .jcdnotc ma
povcdujejo obracun Z "A. S" ma
bodoti %konvcmciji. PiScjo scvcda
y drugih ll>tih. ker vcdo - i'm to
>ami trdijo - da hi popovski
general Y .Jolictu vrgel njihovc
dopise Y kos.
Jolict>ka popovska sodrga Sc
vSckakor Simo boii "a svoje Clio
bokc zcpc. kcr drugatc hi ne jodla-
la o "Silnih dohodkih' socialistic-
min voditcljcv'', KatoliSki della
wee, ki So jczii mad crnimi odcru-
hi, zdrami Sc, .Icza ii ne pomaga
ME, Obrni sodrgi hrbct in naroci
81 "Prolctarca". To DO cdini pri-
meren odgovor, katcri jim gre ma
vSe njihOvc klevete.
Dclavcc nj Svoboden tako dolgo
dokler je odviscn od delodajalca
glcde della.
Amerikanski prolctarci so po-
nosni ma OGete naSc rcpublike. ker
80 bill rcvolucionarji. Zakaj Jill
pa ne posncmajo?
I.iudie MISC rojcni cnaki niti
uikdar ne bodo. Toda rodijo Sc pa
I cnakimi pravicami do zivlicnja
in srcGe. Noben kralj So ne rodi s
krone ma CLAW. nobcn kapitaliSt
Z zaklicm cekinov in nobcn della
wee : krampom Y roki. Ljudje hi
morali imeti cnake ~priloanosti do
~blagostanja in to je, kar social
zcm zahteva.
kapitalizem jc najvecji zloclnec
ma Svctu. toda podpira ga drzava
in ccrkev.
BivSi predscdnik Taft pravi, da
socialism ne no incl vspeha do
klcr ne bodo ljudje perfektna
bitja. Mott Sc Taft. Socialism DO
incl vcliki vspeh elm bodo ia
tovom odzvete industrije.
Profit .jc tisti instrument. s po-
motjo katerega 1--WE k~apitalisti
udobno zivljenjc brez della. De
lavci pa. Xxi daiejo profit. delajo
trdo brez pravega z~ivljenja.
Ropar imcnuje prisvojeno bla-
go plen. kapitalist pa imenu.ic
iSto Stvar dividcnda. Razlika je lie
fOrmalna.
Brezverski kapitalist Gary je
dial $4,000 katoliSki cerkvi. &c
pride jutri k MENU izdajatelj
lista Menace, kateri srdito ma
pada rimsko ccrkev, bo ravnotako
dobil $4,000. kapitalisti MANFRED
radi vidijo, dase delavci pisano
gledajo in tepejo radi we're. Kaiti
doklcr bodo dclavci vcrsko raz-
deljeni, bodo kapitalisti brez vsc
brige odirali vse skupaj.
Very Rev(Gek) Skazimir V New
Yorku, je podelil preteGeni teden
"Drobtincam" svoj apostolski
blagoslov. OBJ enem je tidal de-
kret, da Sc prekrstijo 'Drobtince
V biserje bedarije. Velepristojno
Pc razmerah kakrsne so. smo
opraviceni sugestirati naSim kato.
liskim delavcem, Glanom X. s. X.
j. sledec: Uprasajte ma prihodnii
/ k%onvenciji X. S. X. ]. urednika
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14
Skebski urednik

"Glasniku"- katcri j., uai>labSe
irrelevant slovcnski list v Amcri-
Xxi - svojih "lskricah' huGc 20
Svojcm rcSiti mii>ko gibauio i'm
.dclavskc ncmirc y Butte. Mont.
PolitiGni in litcrarui otroci okoli
.Glasnika hotojo rcScvati vpraSa-
MIA, katcrih ab>olutuo uc razumc-
.jo. Ur"dnik pri >kchSkcm li>tiJu
mai Sc ra.ic bavi I vp~raSauicm. ko-
like odstotkov ina St%anijotov
Shops. Po f%iIozofiii vcduo piia-
mega MukSa So socialist kradli
dcnar pri Nv. +. of NJ Ako ic
IS rcsnici kaj pokradcucga, potcm
MISC kradli socialist, ampak mad
Use hinavSko pobozni Irci. kateri
so prlblizno tcga prcpricauja. ka-
kor jc MukS. klopGiG it'd.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Pc razmerah kakrsne so, smo
opraviceni sugestirati naSim kato.
liskim delavcem, 6lanom X. S. X.
j. sledec: Uprasajte ma prihodnji
%konvenciji X. S. X. ]. urednika
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Navada je re. da kadar kakSen
vecJi Strajk traja daljc casa, da
delavci zahtevajo k~ongresno pre-.
iskavo. kongresna preiskava hi
blla "a delavcc O. X. ako hi V
kongrcsu Sedcli ne samo ma lei.
ku. ampak tudi V srcu - dclavski
priJatelji. Y danaSnjem ameri-
skem kongrcsu in senatu sede 20
vecini intimni prijatelji velekapi.
tala. kakSna preiskava hi bila
toraj Y danaSnjih razmerah mai.
bolJsa. Nj p%riporoiamo, da mai 81
tisti delavci, kateri misljijo oh
casu strajka skebati; pred pricet.
kom stavke - dajo preiskati svo-
je glave.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Hvala bogu ma visavah in mir
ljudem ma zemlji, katcri so dobre
wolfe. Mi moramo vsekakor biti
dobre wolfe, ker vedno delamo "a
truste! Scdaj delamo "a bogate
pirate, kateri kontrolirajo trust
"a led, kadar pa prencha vrocina
in nastopijo hladnejSi dnovi, ia.
KRAFT pa bOdemo delali "a trust
premOga. Zares, kraSno ic ziveti.
ma svetu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Kapitalizem je najveGji zloclnec
ma Svctu, toda podpira ga drzava
i'm ccrkev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Delavcc nj >vobodcn tako dolg,
dokler je odviscn od delodajalc,
glcde della.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Very Rev(6ek) Skazimir V New
Yorku, je podelil preteGeni teden
"Drobtincam" svoj apostolski
blagoslov. oh enem je tidal de-
kret, da Sc prekrstijo 'Drobtince
V biserje bedarije. Velepristojno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Butte, Mont. so kapitalisti in
delavci smatrali "a "Gibraltar
unionizma' Danes je pa vsled
razkola delavStva in mahinacij
kapitalizma postal: moderna
Troja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Amerikanski ~prolctarci so po-
nosni ma O5ete naSc rcpublike, ker
so bill rcvolucionarji. Zakaj Jill
pa ne pOsncmajO!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Prava, ljudska demokraciia nj
tista. katcra vlada Y okvirju in
ma povelje financnih car.jev. To
je tiranija in Sc slabSa viada ka.
kor V imperalistiGni Evropi. Pra.
va demokracija je tam, k.jer ljud
stvo vlada. Mar ljudstvo vlada
pri mas?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

BivSi predscdnik Taft pravi, da
socialism ne no incl vspeha do
klcr ne bodo ljudje perfektna
Mott Sc Taft. Socialism be
incl vcliki vspeh elm bodo ia
tovom odzvete industrije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Ropar imcnujc prisvojeno bla-
go plen. K~apitalist pa imenujc
isto stvar dividcnda. Razlika je lie
formalna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Ia mas jc zalostno dovol.j, da
smo induStriclni sunni kapitala.
Sc hOlj zaloStnO pa je, ker je
vetina d~clavcev preletih IL suzcnj
kim duhom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Profit jc tisti Instrument. s po-
motjo katerega Give kapitalisti
udobno zivljenjc brez della. De
lavci pa, XII daiejo profit. delajo
trdo brcz pravega z~ivljenja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

Dosti je d~elavcev, katcri hi ma
zemlji radi poSteno in dobro Ii.
veil. kadar pa pridejo volitve. pa
mnogo ten delavcev glasuie. da
netejo poStcno in dobro ziveti.
Zakajo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-14

III delavec imaS tvoj glas in
pravico voliti, I'll delavcc pa nj.
mas glaSu in ne pravico voliti V
kongrcsu in senatu. kicr So dclajo
postavc. Zakaj ne?
Jamestown weekly alert. [volume] (Jamestown, Stutsman County, D.T. [N.D.]) 1882-1925, 1914-06-11
LARGE SECTION or
t..|NNES0TA IS DRY
Effect Of Decision Of Federal
Supreme Court.

st. Paul, June 10.-One-third of
Northern aud Central Minnesota is,
in effect, declared dry" territory by
q decision of the supreme court of
the United States.
The effect of the decision may
cause at least two-thirds Of the state,
including the cities of Minneapolis
and Duluth, to be included in pro-
hibition territory. st. Paul will not
be affected.
The supreme court held valid the
Indian treaty of 1855, which provided
that a. tract of $4,000 miles square,
ceded by the Indians, should be in
prohibition territory. The decision
reversed the United States district
court, which had granted an injunc-
ton restraining the government from
enforcing the provisions of the old
treaty.
The order directly affects the north
eastern part of the state, but it is
claimed the decision equally affects
two previous pacts covering a great
er part of Southern and Western Min
nesota.
Liquor interests are expected to
take immediate action to stay the en-
forcement of the decision before the
mandate arrives from the supreme
court.
Jamestown weekly alert. [volume] (Jamestown, Stutsman County, D.T. [N.D.]) 1882-1925, 1914-06-11
CONvICTS MAKE GETAWAY.
One Escapes, the Other Has Broken
Leg.

Bismarck, June 9.-Frank Yaeger
and John Tivonen, convicts at the
state penitentiary serving as night
6remen, overpowered the night
watchman, tied him with rope,
threw another rope over the wall
and attempted to escape. Yaeger,
In descending the wall, was thrown
heavily to the ground by the break
ing of the rope and in the fall his
leg was broken. Tivonen, in going
over the wall, jumped on his injured
fellow prisoner and beat him up so
that he could not "peach" to the
warden. Tivonen made good his es-
cape. They expected to catch No. 1,
a. It went west at 11:13 pm. Yae-
ger was from Barnes county and had
Ave years to- serve for forgery. IT,
women was from Cavalier county,
sentenced for grand larceny and in a
abort time would have been released.
Jamestown weekly alert. [volume] (Jamestown, Stutsman County, D.T. [N.D.]) 1882-1925, 1914-06-11
DEATH TOLL OF MINES
SHOWS BIG INCREASE
About Three Hundred and Fifty
Men Killed in April.

Washington, June 9.-Men killed in
and about coal mines in the United
States during April numbered 346, as
compared with 2S5 in April, 1913, &C.
cording to bureau Of mine statistics.
The large increase this April was
due to an explosion at Eccles, w. Va,
which resulted in the death Of 180
men.
For the four months ending with
April this years total was 917 men
killed, compared with 91S men killed
last year during the first four months.
The principal increases were: Ex-
plosions Of gas and coal dust, 81; fall.
ing down shafts or slopes, IL. The
principal decreases were: Falls OF
roof and coal, 70; mine cars and 10
comotives, ~.