Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-09-25
uetai XXIlI

karen lSlKIS Gar uduSIdu tduIG'
su laiku gall but itraukta dar
ir likusios neutraliskos tautos,
nors tokiu jau ncdaug liko. Ga
lima sakyti, jog tikrai neutraliS-
kos Metaphysics Europoj yra
vien: S<andinavijos tautos, Eiol-
landija If Syeicarija; Xxi SioI
neutrali5ka yra If Bulgaria., bet
il gall l,ul ir be moro karen
jtraukta. Oar musiuose nedaly-
vauja Portugalija If IspaniJa, bet
pirmutine turf sutarimq su Ang-
lila, kuriai turf pad6ti, antroji
su Francuzija, ir kilus karci Eu-
ropoj, turf ginti Siaurines Afri-
kos irancuzq kolionijas: Morok-
ko, Algiera If Tunisa. Xxi Siol
dar neva neutraliskos yra Itali-
ia ir Turkija, bet ir Washing
tone mano, kad neilgai jos gales
neutraliSkuma palaikyti, ir Soks
pirmutinG prizes Austria if Vo-
kietijq, antroji uzpuls Rusi-
ia, O gal If Persia. IsikiSus ka-
rem Turkijai, nepasiliks neutralis-
ka If Rumanya; toliau karen ga
Ii but itrauktos If Skandinavijos
tautos, ypat Svedija, jeigu Ru-
sijai kare nesisektq, jeigu il nuo
pirmutiniq smugiq atsigriebti ne
galatu; jeigu Rusija butu iveikta,
gall Finliandija atgauti.
Italia Vokictijos ciesorius pa
gazdino net savo kerStu, kad
il neina Vokictijai pagelbon, nors
smyg padaryto sutarimo, il nepri-
valo Vokietijai padcti, kol ant
JOS kit neuzpuola. Dabar 81 ant
Vokietijos kitos tautos neuzpuo-
le, bet il patti Rusijai ir Francu-
zijai kare apSauke; Anglia 81
karen isikiso gindami Belgijq,
kurios neutraliSkumq Vokietija
sulauz6. Ne kitos tautos todel
uzpuole Vokietija, bet il kitas ;
o tokiame atsitikime Italia ne
privalo ia gelbeti
Pagazdinimas Vokietijos cie-
soriaus ne tik kad neiSgqzdino
italy, bet prieSingai, karS-
tq italq krauja dar labjau uzdege
ir gal paskubys Italijos isikiSima.
Karalius If ministerial nenori
Vokietijai kenkti, gal noretg jai
padeti, jeigu nebutq tas suriSta
su dideliu pavojumi Bijodamas
isikiSimo pasekmiQ, karalius su
ministeriais noretu neutraliSkuma
palaikyti, bet gyventojai vokieGig
nekencia if bio jq dar didesnio
= susidrutinimo. Todel veik vi
suosc Italijos didesniuose mics
tuose gyventojai kelia neprie-
lankias Austrijai If Vokietijai
demonstracijas ir reikalauja ka-
res, mes kitaip, keiciant po karei
Europos zemlapi, Italia gall su
tuSciomis rankomis iSeiti, nuo
Austrijos, jeigu il bus sumuSta,
ko nors galima tik6tis, yra kas
pelnyti, mes jai, nors il senai nu-
zude svarbesnes italiSkas provin-
cijas Venecija If Lombardijq, dar
Wis priguli keli italy apgyventi
apskriciai, kaip tai Tridento,
Trieste ir iSdalies Dalmatija, ku-
rioj dauguma gyventojq yra tia
lai. Tuos kraStus If nori Italia
atgauti nuo Austrijos.
Italia skubiai mobilizuoja savo
kariumene. Amerikoj esanti tia
lijos konsuliai gavo prisakyma
paSaukti kariumenen Amerikoj
gyvenancius italus. Valdzia tai
daro iSvengimui zmoniq sukiIimo
pacioj Italijoj. il noretu sumo
bilizuota kariumene siqsti vokie-
CLANS pagelbon, bet bijosi savo
zmonip, kurie galetq tqsyk prizes
valdzia sukilti, mes gyventojai
pritaria francuzams, kadangi is
tikro Italia tokia, kokia dabar
yra, yra francuzu sutvcrta, taip-
jau kip Amerika tapo ga1inga ii
laisva taipgi pasidekavojant fran
cuzams.
kad Italia nestos Austriios If
Nokietijos pusen, galima manyti
is to, kad il puse miliono karei-
wiz pastate ne prize Francuziios.