Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

NZemlmo primer. hrasu Je gr-
do - uGi etika. Ali koliko zaleze
Ia nauk V zivljenjuR no so sred'
njeveski roparski vitezi varno &C.
peli pc svojih utrjenih gradovih
in imeli oborozene oprode, mad Sc
boz pa nikogar ne, Xxi bi bill moe.
nejSi cd Nth, so prezah ma trgov'
ce. XII sop o cestah izpod njihovih
griGev prevazali blago, in prav le-
pc Sc jim je zdelo, 6e so premlatili
ali pobili kramarje, pa jim well
kar so vozili ma trg. Tako ravna-
ME so razglasili "a vitesko, pa je
bill vse etike konec.
PlemenitaSko ropanje Sc nj pre-
nehalo ma tax naGin, da je modra
in poStena beseda prepriGala vi
teSke tolovaje, da je njih rokOv-
njaStvo pregreSno. Sc lie ko sc je
uredila drlava in poStala tako
mocha, da je lahko ugnala goSpo-
de viteze Y kozji rog. Sc je usta-
vilo to rokomavharsko poGctje.
kraSti je p|rotietiGno. Ali &c wa
me kapitalist delavcu vSe, kar j.
izdelal. pa mu vrne komaj drobti-
no kot place, Sc mu zdi to po.
pomona Y redu, in nihce ne pre-.
prcGi tega natina tatvine, dokler
ne bOdo razmerc take. ia postane
nemogota, TO Sc pravi, dokler ne
DO delavStvo dovolj mojno, ola Sc
DO lahko uprlo ropu.
PRAY tako je tudi Z vojno. Z e.
titnega StaliSGa je kaj lahko do
kazati, da je vojna barbarska,
protikulturna, neGloveSka. Ali =
tenn Sc pray mic ne opravi, &c Sc
ljudem dopoveduje. da je klanjc
pregreSno. Tisti, Xxi 81 koljejo. i.
tax MISC zelcli in zahtcvali vojne
Tudi rcSnituo navduScni gotovo
MISC zanjo, kadar izbruhnc. najsi
tudi Y ~pijanoSti prepcvajo pa.
triotitne" in bojevitc pesni. Clio
veku je prirojen nagon do ziylje-
MIA, in mihtc "a rad ne vrac ma
gnoiSte. doklcr j. zdrav in nor.
malen.
Toda prijatelji miru ustvaraja.jo
"garancije" "a mir" V Hagu jc
razsodiStc. Ma predlog Zcdinjcnih
drzav je celia vista vlad podpiSala
pogodbo. da ne priGno nobene
voinc. doklrr ne izrcGe haSko raz,
SodiStc svoje sodbc o njihovih
Sporih.
kako to. da jc mogla Y Eyropi
vendar nastati vojna? Spor ie bill
med AvStrijo in Srbijo. Zakaj nj
sta stopili ODE DRAW pred med
narodno razSodiSGe, tako kakor
ere dvoje privatnih oScb k sodni.
ku, &c sta 81 navSkriz? Sal jc Sr
bija cello prcdlagala, maj Sc izroci
vSa zadcva raZSodiSGu.
PRAY tako hi lahko vpraSali. "a
kaj ne prcdlagajo kapitalisti svo.
Jlh Sporov L dclavci ncpristran
skim in pravicnim razsodiScem
ampak Jill rajSi COMIC Y strajkc
Avstrija nj mogla upati, da il
ola razsodiSce prav. ker Sc je "a
vedala, da so bile njenc zahteve
nesramne. Dunajska vlada sploh
nj poslala svoje note V Belgrad
cato, da dObi zadoScenje "a Fran.
ca Ferdinanda. ampak cato, ker
Je hotela prOvocirati vojno. Av.
strija je velika. Srbija je majhna.
pa je tista podla svojat, XII nosi
zvonec V Avstriji, upala, da pc.
tepta Srbijo in jo pobaSe Y nena.
sitnO habsburSko malho, cesar nj
mogla pricakovati cd haSkega
raZsodiSGa.
Socialist so Macedonia nasprot.
Mkt vOjne, toda utopisti MISC. Ma
svet ne marajo gledati skozi pc.
barvane naoGnike, ampak S pros
timi ocmi. In ker zele. da hi slI
vojna ~odpravila il zivljenja clio.
yestva, delajo z vsemi mOcmi, da
ustvarijo take razmerc, katerih
DO morala vojna sama umreti.
Kdor je resnicen nasprotnik
voJne, Sc ne more zadovOljiti 81
pridigami prot vojni, 2 medna,
rodnim razsodiScem in z medina.