Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
ODLOMKI OCENE IL NASH
ZAPISKOV" o ABDITOVI
KNJIGI "SOCIALNI
PROBLEMI."
(konec.)

- kultura in socializem - govo-
ri o kulturnem boju. Zdi Sc mi
pa, da tn razmotrivanja sodijO zc
V drugi del.
Ia mas slovcnskc socialiSte .jc
bill pravzaprav ze cd zaGetka so
cialiStitncga pokreta ma Slovcn-
skem problem pray poSebnc vrStc,
kako maj 81 tolmaGimo bcscdo pro-
grama soc dem. strankc, GeS, We
ra jc privatna stvar, Ia problem
p%ravzaprav pri mas nj nikoli mi
roval. Steer pa tudi drugod nj hi
10 drugaGe: spomnimo Sc ma veil
ko delo X. Kautskega i'll debate,
Xxi Sc jc vnela o MEM
Lotiti je bilo strOgo trcba poi
me - cerkev, vera, verstvo. Ker
pa ccrkev in njcni o%ficiclni repre-
zentanti, duhovniki, najrajc vse
skupa.i p~omeSajo in %istovetijo je
Gisto naravno, da Sc je tudi ma ma
sprotni strani Y boju metalo vSc
troje V isti kos. Kdor je odkla-
njal emo, jc mislil, da mora tudi
drugo pObijati. TIE potrcbe pa nj
bilO in je nj. In je DO Gimdaljc
mani, ker je vedno mani tistih
sodrugov, XII so postal socialist
zgOlj cato, ker so vidcli Y soc.
dem. stranki najboljSo nasprotni-
co klerikalizma. Takih nezado-
voljnezev S krotkim in hinavskim
protiklerikalizmom liberalizma nj
smo bill nikoli veseli V stranki +;
~povzrocali so lie ~nejasnost poll
ticnem in kulturnem njenem xiv
ljenju in vsled tega zgago.
Zadnja podobna zmeSnjava ST.
je poiavila zarad nastopa t. ~.
svobodne misli ma SlovcnSkcm.
NaravnOst potrebno je bilO, da je
Abditus pojme V naSi javnosti ne
koliko razbistril. Odlocno Sc ie
postavil proti onim, Xxi zahtevajo
"a programme stavek vera je pri-
vatna stvar" razlago V smislu {:
soc. demokrat mora biti proti veri
in verstvu liz principa.
Samoobsebi je umevno, da,
kdor Sc zapise s~ocialni demokraci-
il, je navadno V tistem razdoblju
kaj malo veren, da je hud sovraz-
mix cerkve in duhovstva. U6il Sc
Je re liza mladih let - boil po-
BONE vzgoje nj mixer kot ma Slo-
venskem kakO torej, da nimamo
Sc nobenega oficielnega svetnika ?
- da je vse, kar je ma svetu, de
10 bozje previdnosti. Beda in ST.
romastvO sta mu pa omajala to
vero, osobito, ko je spoznal, da .ie
pravzaprav lie siromak delavec
obsojen V to, da jc suzenj vse svo-
Je z~ivljenje, in da drugi, XII Sc
ne trudijo in ne delajo, vzivajo
najlepsi sad krvavih njegovih zu-
ljev. Zdvojil je pod tezo zatirania
mad bozjo pravicnostjo in pola-
stila Sc ga je celia, da 81 ustvari
ma TEN svetu, V TEN zivljenju raj
in nebesa. Zdruzil Sc je z enako
misletimi. To je storil tenn lazjc.
ker je videl, da je bila oficielna
cerkev vednO lie ma tsrani tistih.
Xxi SO incl V rokah Waldo i'm moe.
ter da je imela "a siromaka lc to-
lazilne bescde, da dobi placilo "a
svoje trpljenje ma drugem svctu.
In Sc TO placlio mu je biio oDlJu-
bljeno lie kondicionalno.
Ucili so ga, da je cerkcv isto
kot vera, duhovnik isto kot GER
kew, in vse to isto kot verstvo.
SpOznal jc pa, da jc emo izmcd tc-
ga trojega pray pogosto malo vrc-
dino, da mu je naravnOst nasprot-
no, - pa je zavrgcl vse skupai.
Nj ga torej socialna dcmOkraciia
pripravila OBJ vero i'll poboznost.
ampak ubil mu jo je obstojeGi
druzabni red, Xxi ga je izsesaval ::
in Sc lie potem Sc je zatekel V soci-
alno demokracijO, kjer .je upal, da
Made pomoc. Pribiti je treba, da
torej nj v bistvu socialne demo-
kracije, da svojim pristasem vero
izpodkopuje. S tenn gotovo ne bi
p~ospesavala i~nteresOv razreda, XII
ga zastopa pac pa bi to bila voda
No Min npih Li on Ioelo; - liz