Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-13
KRIZA IN
BREZPOSELNOST.
Porocilc sodruga drja. Bauerja
ma nemskem stranikem zboru.

mi Je prlpONeuO'di " hSNi
tovarni "a stroie ma Ceskem. V
tel tovarni ie bio %zaposlenih pred
enim letbm 20O0 delavcev; to
stevilo je padlo sedaj ma enaJst
sto, in ten enajst sto delavcev ne
della wee 20 "a ur ma teden kakor
pred enim Teton. temvec lie po
stiri dni ma teden in tudl OBJ ten
dneh ne toliko III kakor pref. In
mezde delavcev, XII so Sc ostali,
XII Sc Sc MISC izselili. so tako pa
die, da zasluzi strugar. XII .je pred
enim letom zasluzil tam 60 X ma
teden. sedaj 20 20 h ma teden. Ia
primer je tipicen. kaze, kako
izgleda danes V Avstriji. V ca
su, ko postaylj j vlada M veh-
kanske zahteve, o katerih le go
voril Leuthner. so tovarnlske
dvorane prazne, stroJi poclvaJo,
ma desettisoc delavcev brez posla.
stotiso6em sc prikraiSujcjo mezde
S prazniGimi Sihtami, cele arma-
de proletarcev gnane X izselJe-
vanju. Statistika delovnega sta
tisticnega unada nam pove, da Je
izgled. potion .iavnih posredOval-
mic "a delO dobiti delO. skoraj V
vseh obrtih "a polovicO manJsi
kakor pred enim Teton, III kadar
bono dobili stbtiSticne podatke
"a zadnie leto. bono videli, da
.ie naraslo Stevilo otrok, Xxi so
umrli, da ie naraSlo Stevilo tat
vim. goliufij. Samom01Ov in ban
krotov. Brezdvomno le, da l.
mamo danes Y AvStriji tezlO go
spOdarSko krizo kakor so bile vse
zadnjih desetletii. Xxi ie tako hu-
da kakor nj bilG' Sc nobena cd in
dustrijske depreSije let Sedem-
desetih. Xxi ie sledila velikemu
polomu liza 1873. kako je mo-
gose. da gleda YES meScanski
Svet $ tako ravnoduSnostjo ma
r~aScanie bede mas! Vceraj ali
pedvcena.jSinjim je izSla Y du-
najskcm casOpisiu okroznica,
podpisana od na.iimenitnejSe GO
Spode. okroznica. XII pripOveduje,
Ola je danes ma Dunaju.
$4,000 otrok. XII nimajo toplega
kosila
IN prosijo mile darove "a tt otrO-
Ike. Ali Zdi sc mi. da' so ii mill
darovi vendar preubOrno sred-
stvo, da hi potolazili vest vladajo-
9Th raZredov.
Seveda. mescanski svet ina IL
govor Ia svoje nezanimanie.: Ali
so gospodarske krize kaj novega?
Ali Jill ne dozivimo vsakih deset
let enkrat? Zalostno ie to, adj
kaj hocemo." To res velja "a
mes6anski svet. Res je, da je
bill cd leta 1925. dale. ko je vpr-
vic prihaumela cez Europe mo-
dema industrijska kriza, vsakih
deset let najmanj enkrat pognan
YES indutrijsEi svet IL teGajev.
Vsaki TAXI krizi sledi wee let ira
.ja1Oca ~depresija. POtem Okreva
imdustrija pocasi, prosperiteta
narasca IN Sc dvignc do visoke
konjunkture, Xxi priganja delav-
stvo k n%ajvecjem" naporu in
koncno - sal poznate slavni o.
pis Englesov - zopct konca V
iarku poloma. Resnicno ie tOrej
Me wee 81 lie cudimO kriZam III
ME wee Sc ne raZbur.l amo zaradi
njih ali kriza, XII .io imamo sedaj,
je pc vzrokih. poteku in sill ven
Jar yse drugacpa kakor n XII
smo Jill re prestali.
lmeli smO Visoko kOnjukturo V
letih 1905 do 1907. Potem .ie
priSla mednarOdna kriza. iZha-
.iajoca IL Ametike. XII .ie napravila
visoki konjunkturi ncmden ko-
nee. Naslednia leta smo imeli
re brezposelnost in leta 1909 je
narasla moGno gospodarska kriza
vsled posledic bosanske krize.
Industrial 81 .ic opomogla lie po-
cast. Med TEN ie imela naSa in
dustriia V letih 1910 in 1911 lie
zmerno posla. je re udrla doba