Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-05-29
pOLITISKOS zINIOS,
MEXIKO.


damos mieste Niagara Falls, eina
uzganedinanciai, bet istikro ta-
rybos netoli nuzenge; Xxi $iol dar
ir susitaikymo pamatg nesuras-
ia. Sunkina taryba= # tas, kad
SuvienytQ ValstijQ delcgatai nei
iokio igaliojimo neturi, todcl jie
81 kickvieuu mazmoziu turl
kreiptis Washingtonan If is ten
1aukti atsakymo.
Ar tarybos greitai pasibaigs ir
ar JOS prives prize susitaikymo,
sunku pasakyti, bet ir be tary-
bu Huertos pad6jimas negeriau-
siai persistato. Nors Suvienytos
Valstijos ir ncreikalautq 10 pa
sitraukimo, tai 10 valdymas Wis
gi ilgai trauktis negali, mes tam
valdymui gala padarys revoliuci-
jonieriai, jeigu pasaliniai jiems
netrukdys, O kad kas trukdytq,
bent tuom tarpu to nematyt.
Suvienytos Valstijos remia re-
voliucijonierius, o Huerta atviru
parem6ju neturi, If jau dabar jam
nesiseka. Nesiseka jam ne tik
muSiuose, bet truksta ir pinigq
karo vedimui, o jg niekas pasko-
Init nenori. Truksta pinigq If
kareiviq aigoms, todel pats ka-
revival gall sukilti, arba pereiti /
revoliucijonierig puse.
SuvienytQ Valstijg prezidentas
uztikrina, jog jis nemano savin-
tis Mcxikos zemes, bet trokSta
Wien padeti kaimynui susitvarky-
ii ir nusiraminti. Bet kad Mexi-
koj uzstotg ramumas, reikia Ii
mott kokios priezastis neramuma
gimdo. Reikia tas priezastis pra~
Salinti, mes kol JOS nebus praSa-
lintos, nuraminus vienq revoliu-
CHA, kills naujos. Svarbiausia ne
ramumo priezastis Mexikoj .yra
nenormaliSkas zemes padalini-
mas. Mexikoj dideli zemes plo-
tai priguli mazam skaitliui ispa-
niskos kilmes mexikonq, arba
svetimoms kompanijoms. Di-
dziausius gamtos turtus turf sa-
vo rankose svetimi; o vietos gy-
ventojai, indijonai If mesticai,
kurig, ant IS milionq Mexikos
gyventoju 10 milionq yra tikri
vcrgai svetimtauciq If mazo bal
tuju mexikonu skaitliaus. Kol
zemes valdymas nebus prideran-
ciai sutvarkytas, Wis bus pamatas
naujai rcvoliucijai kilt. Nors
Huerta ir pasitrauktg, o valdziQ
paimtq Carranza ir Villa, bet jei-
gu JIG nepasirupis sutvarkyti ge-
rian zemes ir kitty gamtos turtQ
valdymq, kills ir prizes juos revo-
liucijos taipjau, kaip ir prizes HUI
ertQ, Nors Suvienytg Valstiju
prcMdentas siulo Mexikai savo
prielankumQ, bet Mexikoj ameri-
konai yra labjausiai nekenciami,
mes jiems ten priguli didziausi
zem6s plotai, jiems priguli dide-
les pliantac.jos If kasyklos ir jie
iSnaudoja meXikonus labjau, ne
gu tai galetq daryti paciose ST.
vienytosc Valstijose; isnaudoto-
ju gi vargSai ncmyli niekur, o
Mexikoj, iSemus mazq pasiturin-
civ skaitliQ, veik visi gyvento-
jai yra vargsai. ISnaudoja yisus
if patti valdzia, vistiek, kas ia
savo rankose turetq. Pats revo-
liucijq vedejai ne is doriausiu rem
kasi, todel If jie vargsus isnau-
doja, If jic tik tol yra gyventojg
godojami, kol vaIdzios ncturi.
Prezidentas Wilson mano, kad
If isvertus Huertos valdzia, ne
galima vienam Carranzai ar Vii
lai ia atiduoti; jis noretq, kad
yaldzia butq rankose atstovu visu
mexikonq partly. | Niagara
Falls todel atkako jau atstovai
Felixo Diazo. Ar jie dalyvaus
besitaikymo tarybose, nezinia, bet
ai$ku, kad revoliucijos nuramini-
raui sutaikymo Suvienytu Valsti-
Ju su Huerta ucpakaks, ues da-
bartines revoliucgos ne prizes ST.
Vienytas Valstijas yra keliamos =;
mexikonams visai nerupi uzga-