Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-30
K~APITAILZEM " NEMcIJI

VOL Na0c'i " moral kOt VaJenec.
lzuciti Sc Je moral, pridobiti 81 10
moral vaje kot pomo6nik. ozreti
Sc je moral pc svetu. &c nj dobro
poznal svOjega rokodelstva, nj nia
opravil; kajti V konkurenci ie cd.
lotevalo boljse delo. Tudi Ge ie
povecal svoje podjetje in naiel
pomocnike, so bill to res njegoyi
pomoGniki. Pomagali so mu della.
ii, ker je tudi SAN delal in vodil
delo.
Tehnieni razvoj je povzrocjl
velikansko prekucijo. Podjetia $
stroJnim obratom so lie mogoGa
&c soprimcrno velika. Gin ve6ia.
tenn bOlje. Pomen ina V Nth de.
10 mnozlce. Posameznik ne steje
veliko. &c bi V manufakturni to.
varni podjetnik krojil rokave. bi
bill ucinek naravnost smeSen. On
Sc bavi lie Sc z vrhovnim vod.
stvom. kolikor boil Sc p%oveGaya
obrat, TEN boil ga podpirajo in
nadomestajo drugi, tehniki, ura-
dniki, mojstri tudi V TEN. &c u
mrje, nj treba da hi Sc podjetje
zaradi tega ustavilo lie en- dan.
Njegov naslednik prevzame Cos.
podstvo kakor po kraljevi smrti
p%restOlni prime Waldo. Osebno raz,
merle med MIN in p~Odjetjem je
lie Sc lastninsko.
Tudi to Sc hi zadnja etapa V
kapitalistiGnem raZvoju.
Tvrdka Artur Krupp ina Y
Berndorfu ma Nizjem Avstrij-
skem veliko tovarno "a kovinsko
blago, Grillenbergu pa premo-
govnik. Tovarna je bila ustanov-
LENA leta lS43. Hermann krupp
in njegov brat Alfred, tedanji SET
znanega velikanskega podjetja V
ESSenu, sta bila uStanovitelja. Ia
tetkoma je tovarna delala S pet
desetemi delavci. ker nj bilo V IT,
stih cash mnogo drobiza, je vpe-
ljala tvrdka "a izplaGevanje NEED
"a svoje delavce posebne plaGilne
znamkc, najprcj IL zapirja, po-
zneje IL brOna, potem IL zmesi nj
kla i'll bakra. IL tega ST je razvi-
la fabrikacija drobiza sploh, in
tovarna ga je izdelovala ma lie "a
evropske, ampak tudi "a razne
prekomorske dezele. No je bila i.
zumljena galvaniGna posrebritev
in pozlatitev, Sc je zaGela tovarna
baviti $ TEN. Leta 1879. je umrl
Hermann krupp i'll nasledil ga je
sin Artur. Podjctjc Sc je trajno
poveGavalo; |. 1883. je zgradilo V
Traisenu novo vcliko tovarno.
Poglavitno Sc bavi $ vsakovrstni-
mi niklastimi izdelki. Sedaj Sc
rabi V Berndorfu "a $500 konj. sill
mehanicne moci, XII jO prenasa
760 elektromotorjcv. Podjetje l.
ma svoj premogovnik, svojo PHI
narno, svojo ZGnO zcleZnico, pri.
vaza premog brez roGne pomo6i
naraVnost tOvarnO. Delavcev Je
scdaj Y Bcrndrfu Gez 5000, urad-
nikov Gez 200. Prodajalne ina pc
Avstriji. Ncmtiji, Rusiji. Franciii,
lLolandiji, Angliji, Svici, Italiji,
ma Svedskem it'd.
Zdaj Sc je to podjetje izpreme-
milo V akcijsko druzbo. To opera
CLIO je prevzel Kreditni zavod. IL
dajo Sc delnice "a 80 miljonov, in
STEER "a Is miljonov vrcdnostnih
delnic, katerim Sc garantira ma 5
odstotkov dividendc, in "a Is mi
ljonov osnovnih delnic. Prve pre-
vzame Kreditni zavod. druge pa
krupp in njegova zlahta.
Ia nekaj casa seveda ne no o.
patti, da hi Sc bio kaj izpremeni-
10. Dosiej je bill krupp lastnik,
posle.j DO p~redscdnik upravnega
sveta; gospodoval DO V Berndor-
fu lc z drugim naslovom. Ali dol
90 ne DO trajalo. da ST. to izpre-
mcni in da postane IL osebnega o.
brata neoseben. Njegovi delezi
pridcjo - pc dcdScinah it'd. v
druge rokc. XII nimajo zberndorf-