Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-13
VCERAJ. N IN JUTRI.

stu, kler danes stoji svetovno me-
sto Chicago, mocvirie in gozd. Ma
, meStu. kjer so danes heboticne pa.
lace, bila so |. 1914 indijanska So
toriSca. kaj ne, kako v~elikanska
sprememba Y sto letih In kai ie
sto let? V zivljenju posameznika
je doSti. Y zivljeniu cloveStva to-
hko kOt en- dan, a Y zivl.ieniu vsc.
mlrJa pa Sc mani kot cna sekunda.
- Recimo, da bi bill pred sto lett
priSel kak "SanjaC' - ma primer
TAX kakor so danes socialist! 49,.
y lndiJansko SotoriSce. stopil pred
nalISpanega %glayaria. kateri ie
Sedel ma pOSekancm debiu in kadil
II mlc IN mu rekel: ''Cuj Ii gla-
var indiianSki, Danes sto let! Lee
la 1914 bo tukai velikansko me-
StO. cetrtO meSto ma Svetu, = o.
gromnimi Ielcznimi in kamnitimi
palatami. 30 nadstropii visokimi.
q tvoiih SOtorih i'm Indijancih ne
bo takrat wee duha ne sluha. Ali
IN glavar ne bill pogledal = namrd-
njenim nasmehom in dcial: I'll
81 oSel'' In tega hi ne odgovoril
lc lndilancc. temveG tudi vSak be
lokoicc, rc hi hill S~lu6aino zabra-
del Y i%ndiianSko naselbino pred
Sto lett.
Malo vct kot pred Sto lett jc
zlvcl "SanjaG' Robert Fulton.
Sanlal le o parobrodu in l.judie
50 Se mu Smciali. Rekel jc. da DO
Z njcgovo barko ma paro mogocc
priti IL Amerike Europe V encm
mcSecu. V cmcm mcSecul Kaj Gc
hi bill rekei, da Y petih. Sestih
dneh. kar 81 danes godio TOda
vccina ga je imela IA norca. Prise
gali so Fultonu. da ladje bodo ma
NSc vecne ease zivcle lc cd milosti
vctra in iader.
Nekai let pozneje p%ojavil Sc .jc
drugi "sanjac' 2 imenom George
Stephenson. Sanial .ic, da ce pa
ia lahko vlece barke ma morju.
lakai ne hi tudi vOzove ma Suhcm.
In naredil je locomotive. Zopet
50 Sc krOhotali modri l.judje. Ste
phenson .ic dejal, da BIO njegov
voz ma paro tekel deset mill ma
uro. Deset mill. kaj ce bi bill on
videl sto let naprei? Modri ljudje
so pa ~odgovariali: "Ti 81 bedak I,
&c bi o tekel deset mill ma uro.
hi moral vsak clovek ma vozu IL
mreti vsled - silnega pisa Da-
mes drviio vlaki $ ~hitrostio 60
60 mill ma uro, toda nihce Sc nj
umrl vsled pisa. Nekaj liudi .jc
pa lie bilo, Xxi so zaupali "sanja
tu' Stephenson in ii so mn po-
magali. da ie vresni6il svo.ic san
jc'. Danes mu jc hvalcien cell
Svet.
in drugl sanjacI? Brez Stcvlla
.iih ic. Vceraj so bill 'sanjaGi' in
norci'' danes Jim zidajo Spo-
mcnikc kot slavnim mozem.
Ko ie bill iznajden telefon, de
.jal ie start Jay Gould IL znanc
m~ilionarSkc rodbine Y New Yor-
ku. da telefon bo dober IA otroc-
10 igraco, toda IA prakticno vpo-
radio - nikdar I'm Gould ie velial
med sodobniki "a zeIo modrcga in
izkuSenega cloyeka. Ali .ie bill res?
Leta 1914 nj Sc nihce sanjal o
letalnem Stroju. &c hi bill kdo ia
KRAFT rckcl. da Sc bodo ljudje $
pomocjo gOtovih priprav dvigali
Y zrak goric mu! Obsodili hi
ga. da ie obScden cd hudiGa in
sezgali hi ga ma grmadi. Sc pred
% lett nj smel tega nihce ONE
niti cello pred % lett ne. Pa kan
gremO! Ali nj predlanskim izjavil
neki katoliSki duhoven V Buffa-
In. da ce hi bog namcnil liudem
letanje po zraku. da hi Jim bill
ustvaril peruti? Danes ie aeroplan
gotova stvar, XII ina velikansko
hodocnost. Leta 2014 - in Sc pref
- bo promct. osebni in %tovorni.
V zraku in zracne ladi.ie bodo le-