Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-27
Kultura in socializem.

temeljih kapitallZlna, je ponosna, da je dosegla
najvisjo kulturo vseh casov. Tudi boju prot
cializmu sc posuzujejo njeni reprezentant tega
argumenta in trdijo vecjim ali manjsm prepri-
canjem, da branijo kulturo, ce branijo kapitali-
sticni druzabni sistem.
Kultura je brezdvomno dragocena rec. Ako
bi bilo resnicno, da je sedanji druzbi dosegla
vrhunec in da je kapitalizem edna zanesjiva pod
laga njen obstanek in razvoj, tedaj bi bill socia
hzem neodpusten greh in VISA bremena neenakosti,
vse tezave prisilnega della bi morale prenasati
zaradi vecje vrednosti, h je obsezena kulturi.
Ako bi imeli zagovornki kapitalizma prav
svojo trdtvijo tedaj b morali smarati socialist
cne armade "a horde novodobnih Hunov "a mo-
derne tolpe Dzingis kanove, "a trume poSasti
cloveskih podobah Tedaj bi bill bo proti social.
zmu in njegovi stranki opravicen tudi najostrej-
81 obliki. In tax boj tudi b bill teak, kajti v
TAKEN slucaiu bi socializem sploh naSel prista-
sew med kulturnimi ljudmi, njegove cete, sestav-
ljene IL samega capinskega proetariata, bi ostale
brez vodteljev, njih boj bi bill brez duha in b
raj poginlti sam cd sebi.
Toda kratko trditvijo, da je socializem pro
tkulturen, Sc ne eSujejo TAXA vprasanja, tudi
ce prihaja ponosna beseda il ust vseuciiskega pro
fesorja. resnici je socijalizem najkulturnejSe
gbanje nasega casa in to dejstvo ga ajbolj opra-
vicuie.
Ce merimo zgodovinskim merilom in prispo.
dabljamo sedanjost preteklostjo, tedaj lahko
prlznamo da je sedanja kultura visoka Da je bilo
mogoce seStet ublte sovraznike 81 je dal egiptov-
ski Ramses III prinesti njih odsekane roke po
sto in sto v kosarah Teglatpal Asar je dal ma kali
dejskih planjavah pod zgocim socem victim
vraznikom odirat kozo zivega telesa; Asurba-
nipal asirsk je uzival, ko Babiloncem pulili
jezike IL ust; veliki Caesar je ukazal da victim
truman Germanov odsekali pesti; Nero je zaradi
"esteticnega uzitka' zazgal Rim stirih stra-
neh in potem obdolzil kristjane kot pozigalce, da
je incl drugo zabavo ko jih je gledal, smolo
namaZane in zazgane kot 1--WE baklje. Nekoliko
stoletij pozneje Sc e spansld Flip IL svojim
dvorom naslajal, gledajoc "krivoverce" ma gr-
madah, zapaljenih imenu Jezusovem.
Davno pref so bill vsi ljudje, komaj "a spo-
Znanje povzdignjeni liz surovega zivalstva, kani-
bali Samo cd sebi je bilo razumljivo da je
clovek IL tujega plemena ubil in snedel; po vseh
krajih, kjer je prebival clovek prvih, davnih dob
Sc nahajajo sledovi ljudozerstva. Stoletja pozne-
je pa je Sc sveta inkvizicija sezigala tsoce lu
di zarad verslih nasprotij.
srednjem veku e bila crvilizirana Ev-
ropa domovina najtemnejsega praznoverja. Ma
visavah tedanjega clovestva zivece glave so bile
trdno prepricane eksistenci carodejk in njih
skrivnostih, strasnih moceh Yes svet je verjel da
posega satan direktno clovesko zivljenje in hodi
vsakovrstnih podobah po zemlji.
CloveSko znanje, pridrzano lie najskromnejse-
stevilu izvoljencev, je bilo Sc tn neznansko o.
mejeno Priroda je bila ljudem skrivnost kakor
sajska sliSa, in kar je imenovalo znanost, je
bilo pomeSano najsmesnejsim babjeverstvom.
''Ucenjaki" so iskal kamen modrijanov, alhim-
sti trudil da bi predelavai svinec zlato
astronomi verjeE, da so kometi sibe bozje in
oznanjevalci njegovega gneva.
Strasna je bila justica pretekih casov. Maj
blaznejse bozje sodbe odocale, ali je bill clovek
kriv ali nedolzen; ce je vtaknil roko vrelo vodo
pa nj opekel, je bill nedolzen; ce so zvezano
obdolzenko virgil vodo pa Sc je potopila, je bila
kriva Tudi dvoboj je bill bozja sodba; nevidni bog
Sc je boril vidno roko obtozencevo.
mucilnicah, polnih najrafiniranejsih gro
zot, so iskali ''resnico." Iznajdljiv coveski raz
je izmisljal najpodejse torture, da je mucil
zivega okrivlienca, dokler nj, dusevno in telesno
do smrti oslabljen, primal vsega, kar so zahtevai
cd mega.
Kazni so bile barbaricne Ia tatvino je bila
smrt, krivo grmada. Obrekovalcu ali pa
zalilcu izpulili jerk. Odsekane roke, pohable-
ne noge so bile vsakdanje reci Pred cerkvijo sv.
Marka v Zagrebu je Sc vkopana podlaga ka-
teri ie stal zelezni tron XII so ga razbelili, ko
mani posad "kmeckega kralja," vodjo pun
tarskh slovenskih in hrvaSkih kmetov Matiio
Gubca; ma glavo so mu poveznili razbeljeno ze-
lezno krono in roko stisnili razbeljeno
zezlo. Sava lie ba krvava in tri dni so plavala