Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1914-05-27


p0dD6t syOIAna k0nfcrence do
Niagara Falls, Ont, a plnomoc.
nici Spojenych Statn n vlady
Huert0yy konaIi svoji pryni
schiIzi, na ktert ysak yyneneny
byly ponhG formality. Brasilsky
vclcyyslanec DeGama, jenz bude
ffdit jednani v konferencich,
prosIoyil rec, yyjAdfiy peynou
nadeji We zdar jednAni a soudcc
Lamar odpoytdel jmtncm Spoje-
nych SthtG a plnomocnfk Rabasa
jmenem Iluertoyy ylady. Tehoz
dne dosla do Niagara Falls de-
pese 2 Mesta Mexika, v ktere
dikthtor Huerta popfeI jako by
byl splDomocnil svt zAstupce k
podaDi jeho resignace.
Cely minuly tyden strAven byl
yetsinou pfedporadami, ktere tfi
skupiny delegatn konaly bud
jednotliye neb spolecne rokoyali
o otazkdch, jez mely by sc staff
pfedm6tem jednani.
Kdyz vzata ma pfetfes poem
koyh otazka mexicka, zdalo Sc, ze
bude kamenem 1razu, aysak po
uGin6ni 1stupkh &c strany mexi-
ckych ! americkych zAstupcn ma
sla So stfedni cesta pro dalsl jed
mani. Mexicti delegati tvrdili, ze
"a stavajfcich pom6ri v Mexiku
bylo by TO pouze mafenim Gasu
mluviti o dGIenf veIikych statkn
We prosptch nev6dome a zahaIci-
We tfidy postradajicf energie i
priCinliyosti setrnosti, ably mo-
hla miti trvaleho dobra 2 takove-
no lidu milneho planu. Konec-
ne zaujali TO stanovisko, ze celia
Ia pozemkovd otlzka nespada v
rance vyjedndvdnf pfinalezi k
RESENT jedin6 legislativnfmu tele.
su Mexiku. Dclcgati zastupu-
jfci Spojent Stdty usilovali ze
tento problem must byti rozlu
/" n, mali byti ucin6n konec ne
nstalym revolucim V Mexiku.
Nyni, po vzajcmnych dstup.
cich, lze bezpeGne pfedpoved6ti,
ze celia Ia zAlezitost bude urov-
mana. MexiGtf delegati chystaji
obSfrne prohlaseni, v nemN Wy.
sv6tli sve n6hledy pozemkovt
otazce nepochybn6 vydaji je H.
ira.
Villovy dalii vit6xne boje.
Gen. Francisco Villa porazil
federalni hotovost 5000 muzn v
Paredonu, die zprdvy, jez byla
zaslana minul6 Itery pozdG vecer
do III Paso, Tex, lsadorcm Pa
balou, dfadujicim ministrem IA,
hranicnich zhlezitosti Y Carranzo-
v6 kabinet6. Fcderalove utrp6li
pry yelikou ztratu ma zabitych
rantnych a diva federalni gene.
ralov6 hyli mezi zabitymi. Dale
sd6lovala depese, H. Villa zajal
800 muzh nepfatelskeho vojska,
ukofistil n6kolik strojovych del,
100000 patron velk6 mnozstvi
yojenskych zasoh. Take v San
l.uis Potosi konstitucionalist6 po.
razili pfedvoj federalni zmoc.
nil Sc dnlezite posiee,
We stfcdu dosla do luarczu
spraya. ze po hitv6 u paredonu
poprayill konstilucionuliste ge,
ncrala O1orna. jineho gencrala,
lehol jmeno nehylo 1jiatano a
dyaalfieet elenn stahu dalaiho
generala, spolu : nakolika civil
mimi nfadniky, Toto jest nej
lepdi dnkas, iakon krutou hrso
hlednosli ma chou stranAeh ~ ho.
jnic.
tNvderalni posAdka Saltlllu,
vieone marnoal o,lporu. yyklldila
quo meslo a nehSlIla ~ do San
l.uia l'o.oai. asaak jest poehyhao,
~ tam sc IVA ,llouho nslrAi Y hlla
koali taholo mssla i.au povsla
leali avnerAlevs Torres a uu'
ilsrvs ~ snaenou halovaali
Qnsselara hlavnl mss.a s,Am
lahai insna, hu,ls nepeehyhne
,lallalam pfli,i velIka hi.vy, kIeFa
roaholne eAnd llner,Nv = ieAo
slAdy Quervtaro leit litns al
san l.ai. lN.asl lesl klISem ,lo
Mtala MeAika ~ severn, kaalali,
luel0nallale tsFAl. D. nstlI Villa
.ta.tnN. Ia 4 nk.lnlnf.mtt mAnto ~