Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-12-18
Metal XIII

;ese, kur buk rusai nuzude I5o,-
900 kareiviu, bet sulyg Petrogra-
do ziniu, musis prize Lodz dar ne
oasibaige, galutinai nei viena pu-
sc kitos neiveike. IStikro muSi
ia puse laimes, kuri greiciau gaus
pastiprinima; vokieciai, turedaml
daugiau gelezinkeliu, tikisi grei-
ciau pastiprinima gauti If rusus
jveikti. Bet karesc daznai If ge-I
riausiq karvedzi Wits
nei$sipildo. Ia pamate If rusai,
kurie tikejosi Lenkijoj vokiecius
iveikti ir juos is Lenkijos iSvyti
bet vyriausiojo rusu kariumenes
vadovo plianus supainiojo garsus
generolas, vokietis Rennenkampf,
kuris ant muSio lauko atkako
dvi dieni veliau, negu ateiti tu-
rejo. Turbut il sulaik6 netike
Rusijos keliai, o gal 10 vokiSka
Kline; gal jis ncnorGjo, kad joI
vientaucius rusai iveiktq. Uz tai
Rennenkampf tapo nuo vietos
prasalintas, bet tas dalykq nepa-
taise. vokieciams teko Lodz.
Vokiecip kariumene, traukianti
nuo SiauriQ, buvo uzemusi Gle
chanovq ir Przasnysz, prize Var
$avos prisiartino vos IS myliu,
bet tapo rusq sulaikyta, nors is
Rusijos kares ministerijos pTanc-
Simo galima buvo manyti, kad
rusal nesitikejo lengvai vokiecius
ivei%ti, norejo net VarSava ap-l
leisti, teisino tai, buk VarSava
neturi dideles svarbos. Bet Var
sava yra didziausia Lenkijos tvir-
tove, o tokiu niekas be music
rriesui neatiduoda, atiduoda vien
tqsyk; kada ju apginti nesitiki.
Prize VarSavos trauke iris vo-
kieGiu armijos, taigi daug dides-
mes pajiegos negu Varsavos tvir-
toves garnizonas. Armija vokis-
ko gcnerolo Francois, kuri, uz-
emusi Przasnysz ir Ciechanov,
buvo arciausiai Varsavos, likosi
sumusta ir turejo atgal trauktis
Tas pats atsitiko su armija ge-
nerolo Hindenburgo, kuris trau-
ke rric VarSavos nuo Lodz ir
Lowicz ir pro Sochaczewa tike-
JOSH prisiartinti prize Lenkijos sos
tines. Hindenburgo armija tapoi
sumusta ir priversta atgal trauk-
It's. MuSiuose vokieciai nuzudt
.abai daug kareiviu.
Ir pietinej Lenkijoj vokiecius
,usai stumia Gailcijon. Bet su-
lyg austrq if vokieciq kares mi!
nisteriju praneSimu, vakarinGj
'Galicijoj rusai tapo sumuSti If,
nuo Wieliczkos tapo atgal nu-
stumti, tai jie turf ir nuo Kro-
lavo pasitraukti, mes ten stovinti
lariumene butq nuo kitty kariu-
menes daily atskirta.
Sulyg austru kariumenes Stabo
ziniu, rusai tapo iSvyti is visu
perejimu Karpatq kalnuose, bet
apie isvijima ju is Vengrijos Sta
bo ziniose nepamineta, todel, tur-
but, iie ten dar laikosi.
VokieSius pasieke nepasiseki-
mas ir prie Mlavos; todel rusai
turi dabar liuosq kelia j Mozuru
ezeru apskriti, krr yra seniau
isiverzusi rust kariumene.
Ir apiclinkesc Lowicz gruodzio
9 ir 10 d. vokieciai naktyj uz-
puole rusu stovyklas. MuSis
traukesi dvi dieni be perstojimo,
bet visus septynis vokieciu w
Iuolimus rusai atmuSe, pagulde
daug ju kareiviu.
Krokayo garnizonas megino
uzpulti apgulusius miesta rusus.
$4,000 austrq iS6jo is tvirtoves
ir uzpuol6 rusus; nors ju dikciai
lagulde, bet austru zuvo dar
oaugiau: is $1,000 iS6jusiq karei-
viz, atgal sugrizo tik 1000.
Austrai, rods, paeme 1000 ru-
su, bet pats nuzude 1900 savo
kareiviu.
Sulyg vokisko stabo ziniu, Xxi
siol rusai nuzud5 100000 karei-
viq, o tame puse miliono uzmus-
tq. Rusai nuzude labai daug
aficieru, todel paSauktiems tar