Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-03-31

stojno in pc svoji wolff in cloveku,
XII lie povrsno Opaque, sc zdl, da
je vse tlovesko gospodarstvo raz-
bito i'm razdrobljeno ma nestevilne
atone. neodvisne druge cd dru-
9Th. Medsebojna zvezanost in cd
v%iSnost Sc pokaze stoprav pri IL
menjavanju blaga ljude stOpajo
V stike i'm V TEN hipu Sc razodene,
da so vsi Golni enc %celote, udje re-
likega gospodarskega Organlzma.
In zakon. XII opredeljuje medse-
bojno izmenjavanr ofaga, je
vrcdnostni zakon. Ampak blago
Sc ne izmenjava samo, izmenjava-
jo ga ljudje, Xxi so njcgovi lastni-
XII in XII ga po svoji Volt kupujejo
in prodajajo. &c sta kup ali pro-
daja, XII ju clovek Sklene pc svoI
wolff, opredeljena hkrati pc vred-
nostui zakon nad GloveSko voljo
in 81 jo u%pok1rava. PrOsta VOLTA
ne odloGuje, pc kakSni ceni clovek
prodaja: vrcdnOst je druzabno
dolocena rec, nczapiSana postava
i'm vrcdnostni zakon je "viSja
sila". Xxi obraGa tlovcka in vodi
njcgovo usodo. Dclavec, XII je pri-
Siljen prodajati SvOjo d%elovno moe
kakor stradeznik ma cesti, podjet-
mix. Xxi Sc more svojega blaga zne
biti je z izgubO, obcutita vso tezo
tega zakona. Kogar pa zadene mi
loStni zarek Hevidnega d%ruzabne-
"a zakona, ga povzdigne do obla-
sti.
V svoji anarhiStitni svobodi je
Robinzon svoje dcio iahko memo
tcno prilagajal laStnim potrebam
in zeljam kjerkoli pa Give in de
lajo ljudjc Y vclikih Skupinah, so
drug cd drugcga odviSni in je
njih svoboda Omcnjena Oblike te
odviSnoSti Sc mcnjajo 5 proizvajal-
MIN naGinom. V fevdalncm Sred-
njcm vcku jc bill vSakdo odvisen
trdni oSebni odnoSaii, avtoriteta
in vera. zveStoba in obramba so z
v%zajcmuimi dolznoStmi Spajali tia
cana in v%iteza. kncza in vazala.
grajStaka i'm kmcta. duhovnika i'm
po>vetniaka. NaSprotno pa ic Y
mcSGauSki druzbi. oh hlagovni
produkciji, vSakdo prost i'm Samo-
stolen: fcvdalua organizacija jc
razbita. GlovcSka druiba kakor ma
atone razdrohljcna, hrcz vczi i'm
brcz vidnih obrotcv. Ne vcle Jill
tlovrSka poStava, ampak nadGlo-
ve>ki. goSpodarSki zakon. Iii de
lujc kakor prirodua sila. Ravno
zavno cato jc bio Y meSGanski
druzhi trcba odpraviti vsc vczi in
vitipredpiSc, ia gospodarski "a
kon sam in nemotcno ureja vSc
odnoSajc. V ten jc jcdro mcSGan-
skc Syobodc: nobcna vnanja Sila
me- braui ljudcm. da Sc Y svoiem
d~cjanju in ehanju ~pokoravajo
zgolj ukazu vrcdnoStncga zakona.
goSpodarski nujnosti.
Socijalizcm ne ~napravljd gospo-
darSkih cnot kot delov celote cd
viSne drugo od drugc, zakaj cd
viSne so r. stdaj. Ampak mcdsc-
bojno odviSnost hoGe prcuStrojiti
IL nezavednr V Zavedno. namesto
Slcpega goSpodarskcga zakona, XII
SO u~veljavlja kot skrivnoStna vista
Sila. hote postaviti umno in Smo-
trno rcgulacijo druzabnc produk-
cijc. Liberalne svobodc. neOmeje-
jene oblasti slcpcga gospodarske-
ga zakona. BIO konec tisti hip. ko
proletarska ljudska masa, Xxi ic
zanjo liberelna svoboda neomeje-
ma svoboda stradanja, spozna IA
zakop, koohgrne skrivnOstni ME
GOV znataj in porusi njegovo uni
tujoto Oblast Z org%anizacijo de
lavSkega ~Glovestva.
IL strahu pred polomom posega
posiarna meSGanska druzba po
20 sredjeveskih oblikah in oko-
viii, ne da hi zavarovala delavstvo
pred 2ogibeljo modernega zivlie-
MA yedno b);j scotresa liberaliz-
ma. Ia upokori uporne mnozice.
Brchuspesno rehanje! Njenim de-