Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-16
ODLoMK OCENE II NASH
ZAPISKOV" o ABDITOV
KNJIGI "SOCIALNI
PROBLEMI."
(Dalje.)

HI VIII JC phip VIZ IN WV 'ho NJ
ba v njenih temeljih prevstroji in
nadomesti z novo, ne bodo ures-
niGili prcko noel. Ideji je bilo ire
ba dati nositelja - to je bill pro-
letarski razred. Bill JIG pa docela
nepripravljen. lie instinkt ga je
vodil, sila in potreba sta ga orga-
n~izirali v bojne Getc proti kapita-
listiGnemu druzabnemu redu.
Najbolj Sc .je podGrtavala negaci-
ia vsega veljavnega i'll obstojcGe-
ga. Kos fatalizma je bio v teda-
Mi dusevni dispoziciji delavskega
razreda; porusiti okove, Xxi mu dr.
70 roke vklenjene; proste roke 81
Re vstvarijo nov svet, - kako, o
tenn MISC dosti razmiSjali; 6e pa
30 razmiSljali, so 81 slikali $ v
~najlepSih barvah.
Ia fatalizem Jill je pravzaprav
r~azoGaral. SAM sebe so slepili,
ker 81 MISC hotcli potegniti mrene
L oGi. Lahko bi bill izpregledali
pravoGasno, izpo6etka,-in ne BIZ
Ii bi sc udajali sladkim sanjam.
Pa tudi svojega polozaja ne hi ma
paGno ~prcsojali. In vzrokov svoje
bede ne hi pripisovali Giniteljem,
XII zanjo MISC bill, MISC mogli biti
edgovorni.
Ma vnanjosti SO bill obtiGali ia
Jill je premotila. Najbolje vidimo
resnico tcga ma dejstvu, da SO de-
lavske revolucije - ne tiste Off
cielnc politiGne revoluciie, Xxi Jill
ie prireiala burzoaziia in pri ka-
terih je zlorabljala delavski raz-
red! - vstale proti domnevanim
skodljivcem proletariata, ne proti
resniGnim. Delavci takrat MISC ~
belirali proti kapitalistu izkoris-
.tevalcu, proti nenasitnemu podje-
tniku, ampak prot - strojem.
Podjetnik je izkusal, da svoj pro-
fit pomnozi. Sredstev pri TEN nj
ixbiral; podaliseval je delovni
Gas, zmanjseval ic mezdc, odstav-
Gal jc moskc dclavce in Jill nado-
mesGal s cenejsimi zenskimi, upe-
laval je strojno delo in 2 MIN u
bijal mosko in zensko delavstvo ;
kajti pri strojih so sc dali uporab-
Gati cello otroci. Ma zunaj, ia prvi
pogled sc je res zdelo, da SC stroll
povzrocili Sc veGjo mizerijo delav-
skega razreda - in delavstvo 81
je ma primitiven, MAVEN naGin no.
telo pomagati; pa je slo razbijat
stroje. Zadeli so sredstvo. - kapi-
talista sc MISC dotaknili in seveda
De mani kapitalizma samega. Nj
30 premislili, da je stroj v moder-
nj produkciji potreben in neizogi-
ben v ekonomskem razvoju; MISC
premislili, da sc ia %razvoj in pro-
dukcija dasta regulirati - in da,
De jih kapitalisticna druzba ne bo
mogla urediti, sc DO pokopala sa-
mo sebe pod razvalinami lastne
svoje socialnc in ekonomske stav-
be.
TAX je bill polozaj svetovnega
proletariata V prvi polovici prete-
klega stoletja, MANFRED angleskega
IN francoskega proletariata. TAX
je bill polozaj ~nemSkega in a%vstrij-
skega proletariata v letih 1860
1870 in xe kasneje.Ce je pa v Lju-
bljani sele pred desetimi lett pri-
ao do takega izbruha proti stro-
jem, je to lie dokaz, kako pozno in
malenkostno so sc socialne in eko-
nomske raZmere ma Slovenskem
razvile in ma kako nizki stopinii
izobrazbe so nasi narodni vodite-
LII pustili delavsko maso, kako so
10 zanemarili v vseh ozirih in ka-
ko sta mas in nase razmere cas- in
syet prehitela!
Tia epizoda, ia manjhna revolu-
CHA v Ljubljani tobaGni tovarni
je dala povod, da je Abditus ma
pisal nekaksen pregled posamez-
Nth tezenj in misli, posameznih "a
htev, Xxi Jill hoce socialism ures-
niciti. OBJ tel priliki je Abditus
podal v kratkih potczah praktieni
program socializma in socialne de-
~mokracije. Nacrtal je postopek,
kako sc je socialisticna misel z
IL. -I ~