davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
PLEADS FOR "LIvABLE'
JAIL IN HIS TOWN

James b. Haskins. Editor of the
Howard City Record is boosting in
no uncertain way for comfortable
Jail. He asks for "habitable Jail
instead Of pig-pen." This GER
tainly means looking out for the
future. last appeal for sympathy.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
TELEPHONE as4 CHARLES S. FOSTER BuDnc MICH
Christian Science.

Christian Science Society loo South
Pleasant street. Sunday services at
1O:45 a. m. Subject: Doctrine of At
tenement. Testimonial meeting every
Wednesday evening at 1870.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
Church of Christ.

Morning services at 1890 Sunday
school at 1900 Christian Endeavor
at 500; Evening services at 700
Prayer Meeting Thursday 1880. Chas.
Nj. Pease, Pastor.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
Baptist


Divine worship 1890 a. m. Sunday
school at noon. Young peoples meet
ing at 600. Evening service at 700.
Prayer and praise meeting Thursday
evening at 1880.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
Supper at Church OF Christ

Ladies of Church of Christ will
serve supper Saturday April IS. Warm
biscuit and syrup and other good
things. All welcome.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
CONGREGATIONAL

Morning service at 1920. Sunday
School, 11:45. Evening service 700.
Prayer meeting, Thursday night.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
Farm For Sale

My 25h acre farm, ~ miles from
Bedding. u mile from good store. so
rods from school. Good level land,
good room house with hall. best of
well water and cistern, fair barn,
poultry house, tool house, corn crib,
nice lot of young trees just coming in
bearing. fruit-cherries, plums, peach
es, pears, apples, and other small
fruit. Just the place for chickens and
fruit. Would take suitable residence
property in Bedding in exchange or
will sell on easy terms. III. A. Wal
dron, r. T. ID. II. Belding. Mich.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

FOR SALE-Pure bred Barred Rock
eggs. Thompson Ringlet strain.
> for 75c, $500 for 100. Belding.
Mich, Smyrna Phone 9-2r. r.. r. II.
10-44-4.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

FOR SALE-Motorcycle. two cylin-
der, two cycle Indian, first-class
condition, cheap If taken at once.
Leo Benson, Bedding. 11-44-tf.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15
Want Column
One centa word.
Nothing inserted for less than l5c

FOR SALE-A few settings Of first
class s. G. Brown Leghorn eggs. III.
G.. Evans, Bedding 74-41-tf.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

FOR SALE-Orleans NJ. T.. Parson-
age; good house and barn. Acre
of land VIII be sold at bargain
price for quick sale. Fred Currie,
Orleans, Mich. 6-43-4.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

FOR SALE-Rose comb Brown Leg
horn Eggs 70 cents per / 5. Combs
that don't freeze and hens that 'ay.
Arba Face, 231 Handbook. $3.50 f
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

NOW is the time to set shade trees.
Phone w. b. Travis, 1876 Pr S7-43-tf.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

FOR SALE have for sale the l.. C.
Willard home on W. Liberty street.
The Willard Hoyt block on south
Bridge street, also farm of los
acres. first class land For price
see me at store. W. +. Bricker.
7S-41-tf.
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15

WOULD like to trade my house and
lot for "A good work team. j. j..
Buckley, SAP Ionia Street, Bedding.
Mich. 95-43-4
Belding banner. (Belding, Mich.) 1889-1918, 1914-04-15


wmemm ahnm m ~ @ broadly a hon d h mymwmmd
GU s%sSam
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
SKEBSKA ZASCITA.

So Ii Zedinjene drzave nepri.
stranske V boju med delom in ka.
pitalom9
Nekateri mislijo, da so.
Nekateri mislijo, da branijo
SlabcjSega.
Nj mislimo. da SGitijo intcresc
kapitalistov.
Idi Sc nam, da dokazuiejo do
godki pravilnost naSega mnenja
IN Cc bi delavci zaslcdovali do
godke, vsai ~tiste. XII Sc ncpoSred-
no ticejo njihove kozc, bi najbrze
tudi prisli do naSega mncnja, pa
hi Sc vprasali. kaksne posledicc ic
treba izvajati IL tega.
V Arkansasu je rudarska stav-
ka. V Arkansas so poslali zvezno
vojaStvo. Dcjali so: Ia varnost
Jasmine in delavcev.
Nj Sc nam zdelo verjetno. da bi
Strapacirali EN- ~vojaStvO "a
take namene. Pc dosedanjih izkuS-
HJah so nam prihajale drugaGne
misli V glavo.
Idaj poroGajo il Fort Smith V
ArkanSasu:
"Neunijski rudarji IL tabora V
GAINESVILLE in Jimtowna so Sc
ndpeljali dine Is. t. IN. navsezgo.
faJ Prairie Creek. da hi V ondot-
min jamah, kjer maj ma ukaz zvez.
ncGa sodiSca takoj zacno z delom
nastopili ma mesto unijskih delav-
"cv. Ii stavkokazi so Sc ustavili v
Mlddlandu. priblizno tri mile cd
GarrisOna, kjer je u~taborjcno
voJastvo Zedinjenih drzav. To
nh najbrze odvede k jamam. Ego
dilo Sc je re dostikrat. da .je bilo
2veznO vojastvo "a zasGito stavko-
kazov. Danes je bio naznanjcno
v tenn distriktu, da vloze unijski
rudarji s posredovanjem Edwar-
da Cuminghama protest in svoje
oritOzbe predsedniku Wilsonu,
voinemu tainiku Garrisonu in
tainiku della Wilson,"
Po to mnovem dokazu bi po-
novili svoje mnenje, da nj vlada
Zedinjenih draw nepristranska V
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

kapital mora dclati profit. No
ra Mora,
Ali ste re kdaj videli POLKA dir
jati ali raka letati po zraku? Ali
ste re nasli ovco, XII hi sc gostila
z volcjo pe6enko ? Ali sc VAN je
primerilo, da je liz makovega zr-
ma zrastla hruska ali pa da Sc je
IL ratjega jajca izlegel krokodil 2
kapital mora delati profit, pa
ga della. kakor more in Una. Te-
mu Sc mOrajO ukloniti vsi drugi
interest.
CloveGnOSt prinasa lie malokdaj
dobicek; ako sc napravi IL ME
posebna industrial, gre tudi to.
Treba pa je pOsebnega talenta "a
to. v tovarni Sc clovecnost ne IL
plaza. cato sc kapitalizem ne ba.
vi 2 MO.
Glavni tovarniski nadzornik v
Illinois Oskar +. Nelson je obja-
vii syOje zadnje porocilo in zahte-
va, mai Sc cimprej sklenejo zako.
niti ukrepi "a varstvo delavskega
zdravja Y industriji, predvsem V
tistih podjetjih, V katerih sc rabi.
10 snovi, Xxi so skodljive cloves
kemu zdravju. Dosedanji drEavni
zakom pravl so popolnoma
nezadostni, in Sc ma tie, kar jih je,
Sc lastniki tovarn vecinoma he o.
zirajo.
Nadzornik Nelson pravi to, kar
venomer trdijo socialist. Tudi
COsameznosti navajo.
Pri iz%delovanju limastega bla-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

boju med delom in kapitalom, ola
tudi ne varuje slabejsega, ampak
da Stiti interese kapitalistov.
Ali To je popolnoma logiGno.
Zakaj vlada Ze~dinjenih draw jc
kapitalisticna in OBJ strani il stol.
kapitalisticno zakOnodajStvo. Ia
to ST imajo delavci zahvaliti -
dclavcem. Kajti delavci volijo
take prcdsednike in popredSedni
Ike, take k~ongrcSnikc in senatorje
ker ne premislijo, kaj je polite
ma moe.
kdor ina zvczno ~vojaStvo g,
rOkah, oncmu sluzi. &c hi V Wa
sh%ingtonu, ID. c., odlocevali so.
cialisti, ne bi mogIi rjavohlaGniki
podplrati skcbOv proti unijskim
delavccm.
Delavci imajo Svojo usodo Y
svojih rokah. &c je ne primejo,
ampak dovoljujejo svoJim ma
sprotnikom, da io ravnajo, So
mora obratati proti MIN.
Delavci morejo svoje gospodar-
ske pridobitvc zavarovati le s po-
litiGno mOcjo. Pri volitvah imajo
kljuG do ME Y syojih rokah. &c
"a izrotajo drugim, morajo trpe-
Ii pOsledice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
KAPITALISTICNA PSENICA.

Jc Ii vojna res nesreGas Je Ii opravicena kle.
tev, ki jo spremlja iii sofia. XII jo oplakujef
Ma miljone Judi stiska pesti V obnemoglem
Gnevu, ker ne morejo ustaviti s~traSnega klanja,
hujSega kakor divjanje gozdnih zverin. Ali ne
koliko lJudi blagoslavja grozno igro ognja in
zcleza in Nth srca %hrcpene, da hi trajala dolgo,
dolgo, kajti krvava zetev jim prinaSa zlate sadove.
Ma NemSkem ina tvrdka Krupp svoje kra.
l~jestvo V Essenu. MnOgo je potentatov V NemGiji,
XII nosiJo krone. pa sc ne morejo "primcrjati gospo-
du kruppu, Oscbnemu prijatelju cesarja Tiliemu.
&c So gleda ma zemljevid so kralji in veliki VOL
vode veGji g%ospodje. Ali &c sc stejejO denarci, Sc
morajo skriti.
Essensko p~odjetjc, V katerem izdelujc zdaj
10000 Judi noe III dan prelepo morilno erode,
je pc imenu dclniSka druzba; V resnici je last
familije kruppove. Pouccni ljudje trdijo, da ina
tudi Kaiser Wilhelm v MEM nalozen denar.
Bodisi kakorkoli; gotovo je, Ola imajo last
Mkt tega podietja scdaj zlate case. PRAY pred
kratkim je sklenila akcijska druzba zviSati svoj
obratni kapital cd 20 ma $50 miljonov mark. Tako
so predlagali ravnatelji, in ob6ni zbor je dnc ~.
novcmbra odobril prcdlog. Diyidende pa so dolo-
eli dvanajst odstotkOv.
kdOr koliGkaj pozna kapitaliStiGne manipura-
cJc. razumc takoj, ola nj to ZviSanjc promctnega
kapitala mic druzega kakor kapitaliziranjc do
biGka. kajti tako vclik patriot tudi Krupp nj da
hi IL same ljubezni do domovine polagal miljonc
ma oltar kanonske industrije. Sal ga nj njepov
patriotizem nikdar oviral V izdelavanju topov "a
nenemSkc drzavc.
Cd. 10 nacnkrat ma $50 miljonov! To jc lep
skok. Wee kakor ~trikratna pomnozitcv. To osyct-
ljujc dobiGke tega lepcga poklica.
In Gc gleda clovek te Stevilke. tedaj razumc
tistc intrigc. Xxi Jill JIG poslanec sodrug DIR. Licb.
knecht raZkril v nemskem drzavnem zboru. kicr
je dokazal. da je firma Krupp zahrbtno spravIia-
la V francoske ~tasopise 6lanke. XII so Sc potem nn
Nemskem i%zrabljali IA pomnozevano oborozevanie.
Mohamedanski allah ina zdaj veliko opravka.
Vsakemu Turku. XII pade ma boiisGu, jc v raJu
obliubljen eel harem lepih hurisk. I'm zdaj iih 10
treba naeloma poskrbeti. Kaiti ~preisnja zaloga je
bila porabljena " balkanskih vojnah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

koliko boil demokrati6no, so IL
dajali socialist proklamacIJc IN
iZjavc, V katerih so strogo varo
vail svoje naGelno, Gisto SOCIALISM
emo stallSce. V vseh takih izjavah
V francoSki, V angleSkl, Sc Jc IRA
zalo pravo internacionalno missile
ME, daSi so tudi francOSki in an.
gltSki socialist vstali V obrambo
prJti sovraznemu napadu.
Iztiave srbskih i'll ruskih soci
alistov V njihovih parlamcntih so
bile document internaciOnalizma.
Potcm so Sc V Evropi in V Anne.
riki socialist nevtralnih drzav
trudili da bi omogoGili kongres.
Amerika je bila pripravljena ma
vclike zrtve, Ge hi sc kongres ski
cal V Washington. Socialist V
E"ropi menijo, da je bolje, ako Sc
skli6e blize bOjisc. Temu mnenju
je tezko oporekati, zlasti Ge Sc
vpoSteva njih leila, da Sc ne "a
vleGe sklicanje kongresa III ce st
vzame V poStev, da je potovanje
pc morju V sedanjem GaSu zelo ne.
Lanesljivo in hi Sc cello lahko Ego
dilo. Ola ST. ne hi mugel y Ameriko
;klicani kongrcs oh napovcdanem
;asu otvoriti. ker nemara - ne
hi bilo delegatov IL Europe.
Sklican je torej kongres V ko-
DAM ma Danskem.
Udelezbo so obljubile socialist.
jne stranke IL SvedSke, Danske,
Holandije. l%talije, Portugalske.
Svice. Norveske in IL Z~edinjenih
drzav. - lnternacionala Sc giblje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

ga Je ma Sto delavcev redno enaist
zastrupljenih $ svincem. Podobno
je vtovarnah, k.icr Sc izdcluielo
Svinteni pecati ali plombe (seals)
"a tovornc zclczniSkc vozoyc.
V %tovarnah, XII f~abricirajo pra-
SEX prot g%olazni, ie izmcd 100
delavcev vedno Scst bolnih. Kjer
sc rabijo IA slikanjc porcelanaste-
"a blaga Strupeni praSki, so raz-
mere So slabSe.
V pleskarSki obrti JIG ' tukaj-
Snp DRAW 10000 oseb zaposlenih,
pa nimajo nobcne zaSGitc. Zastrup-
Ijenje s svincem je med mimi ze-
10 razSirjeno in v mnogih sluGa-
rh povzroca smrt.
Raba alkohola IL lesa hi Sc mo-
rala popolnoma prepovedati.
Nelson apelira ma delavske or
gani2aciie. maj z vso moGjo ma
stopijO "a to, da Sc sprejmejo "a
koni IA zascito delavskega zdray.
IA ter jim obljubuje svojo pomoG,
Ola Sc bodo sprejeti zakoni izvr-
Sevali.
NajenostavnejSa pot. da hi Sc
dolotili taxi zakoni in da bi Sc
sploh sprejemali zakoni, XII kori.
stijo delavstvu, bi bila paG ia, da
bi delavci volili socialistiGne po-
stance.
Mogoce. da 81 to sedaj marsh
kdo misli. &c ne bi delavci toliko
pozabili do volitevl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
Sc a

VOjna, zlasti TAXA voina. kakrS-
IA jc scdania V Evropi, Az il in
Afriki ter ia vsch NORTH, vO.na
;oparskih mOgotcev, jc %gcncralcn
.locin. XII obscga cello vrSto Speci-
llnih zloGinov cd umora do ropa.
Povscm naravnO in logiGnO je,
la ga sprcmljaio zloGini oh VISA
KEN koraku. IL zlocina Sc ne mo-
re roditi mic druZcga kakor zlo-
Elm. Mic nj boil razumliivo, ka-
kor da cvctc V dobi voine odcruS-
two. p%oveGauo izkoriSGanic. vsako-
vrstna tatvina, slcparije najrazl.G-
nejSih zlocinov it'd.
Med najstrasncisa rokodelstva
te sorte spada tisto, XII ga izvrsu-
jejo takozvane "hijenc boise,
roparii, Xxi so Sc javljali v vsaki
vojni.
Ranjcn vojak, Xxi lei V neki pa
risk bolnici, pripoveduic tole 4:
"Nekega dine nam jc poroGnik pri
rapOrtu n%aznanil, da so Sc ma bo-
iiSGu naSla trupla. XII so bila oGivi-
dino oropana. mnogim mrtvim to-
variSrm So bill odrczani prsti q.
Gnjev in Srd Sc mas j. polotil.
P"rocnik nam j. naznanil, Ola
pojdcmo ponoGi ma low ma hije-
ne. NaSa kompaniia So ic razdc-
lila zvcccr ma ma.jhnc oddclke. XII
so proti dcscti odSli IL taborisca.
Noe j. bila hladna in jasna. Me
see nam je svetil in preveval mas
je cuden obcutck groze. ko smo
stopali po neskouGni p~lanjavi.
Nsak hip smo zadeli ma mrtvecc
posastne pojave. Nladala .ie grob-
ma tisina.
I'd daleG smo zapazili, kako Sc
giblje druga teta po polju. Dospc-
Ii smo X njcj ter opazovali trenu-
tex MEN ialostni posel: nasi pioni-
ri so zbirali in identificirali tru-
pla padlih junakov. NpraSali smo.
ali So vidcii kaj sumljivcga. Odgo-
vorill So nam. da ne. ter mas opo-
zOrili ma nizko. zaraSccno bregnv-
j., ki j. bilo 81 prcccj odalieno.
Ioprt smo hodili dale. wee ka.
kOr ne uro. Na"nkrat nam mas
korporal zamahnc 4 roko ter mas
opozorl ma kup mrliccv. XII leze ne-
dalcc od mas. Glcdamo in yidimo,
la Sc med mrlici nekaj gibljc. Moi
tovariS Scpeta To jc r~anienec, XII
)" "a pozabili i'm XII lcii scdaj med
lrupli mrtvih. prcslab, da hi 81
sam pomagal. Morda Sc ic rayno
Drcbudil IL ncZavrSti. Tudi drugi
mo bill trga mncnja. PribliLali
smo So mrliGrm i'm iSkali ranjcuca.
Toda 2aStoni. Ze smo hoteli oditi.
tn pravi mas korporal "Poslu-
ialtc, fantjc, morda j. med tcmi
mrliti vcndarlc xiv Glovek. Xxi pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24

Sc della mrtvcga. Ola hi Sc nam
skrll. SliSal sem. ola dclajo hiie-
ne bojiSta tako, ako jim prcti ne
varuOSt.'
Tie boscde so ucinkovalc. Xaceli
smo Sc cnkrat preglcdovati tru-
pla. Tezck in zalosten .ic bil Ia
posel. Obrnili in prctipali smu VISA
kega mrlica e. he smo mislili. da
ne najdcmO niGcsar. kar zakrici
tovariS: "Tukaj ic xiv Gloyckl"
Tckli smo k MENU. Res. Tova-
ris ie izpod trupel izvlckcl Glo-
vcka, XII .jc bill odct V voiaSki
phase, pa ocividno civilist. paGi So
Sc vcdno. kakor ola ic mrtcv. Su-
vamo ga $ kopiti naSih puSk i'm
kontno ST dvignc. lzglcda cigan-
sko, oci Sc mu svctiio V smrtnem
strahu. ma CLAW ina ukradcno vo.
laSko cepico, Oblcccn jc V vujaski
phase, XII mu je znatnu prcvclik.
nogc So bose, hlaGc raZcapanc. no
maj Sc dvigne, 70 nam poSkusi II.
tcGi. Nrzcmo Sc mani. Grizc. bile
Z nogami, kriGi. Toda mic mu ne
pOmaga. Nrzcmo ga ma tia i'm 20
vczemo. Prcglcdamo mu zcpc: cd
rczani prsti \ prstani. urc. veri5i-
cc, d"narnicc - to jc MCCOY
plcn. - NpraSujcmo ga, ali ina
Sc kaj tovarisev. Tail, pravi. ia jc
sam. Toda, mi smo kakor divii:
bii"mo ga tolikO casa, doklcr nam
ne pokaIe truplo, Xxi lei ncdalcG
cd mas Y kupu mrliccv. To jc dru-
q ropar. Primcmo ka. toda on
Skoti pokonci in 2 bodalom V roki
~ Zazcnc ma "A Ncsrcca hncc.
ola me zadcnc. Globoko V ramo So
I'M zadrc njcgoyo bodalo. Trcno-
TEX nato Smo "a pobili ma tia. 20
v"Zali kollkor trdo smo mogli. Cd
p"llali sino zloCinca V taboriSGc i'm
zgodilo Sc jima jc. kakor Sc godi
dlvlim zvcrinam. Jaz pa sen mo-
raj 5 svolo rano V bolniSnico."
Got"vo, grozna slika. Ali vir
yseh tch zloGinov .ic vojna. vedno
vojna. Me ne pomaga zgrazanir
mad takimi hudodclstvi. &c ne hi
bilo voine, hi bila take strahotc
nemOgoce.
''Zgodilo Sc ic zIocincema. ka-
kor Sc godi diviim zverinam." To
razumcmo. Ali vcndar - kdo mo.
re- vedcti, de- nj vo.ina pahnila obch
V tako bedo, da sta izgubila clo-
vcSke cute in GloveSko misljcnje
ter postala kakor divjc zverinc?
kdo We. de- jima nj vojna scagala
baito in kar sta imcla? Cc in mi
vojna dircktno pahnila ma pot Ia
kcga straSncga zloGina?
Kriva ic voina ma vsak naGin.
Ilocini ne morcjo izginiti. doklcr
je odprt vir Zlocinov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
INTERNACIONALA Sc
GIBLE.

V kodanju ma Danskem Sc sni
de 6. deembra mednaroden soci
alistiGen kongres.
V sedanjih Cash je to tako va.
zen dogodek. da zahteva najyeGjo
pozornost ne lie zavednega prole.
tariata, ampak sploh vseh misle.
Gih liudi.
10 je izbruhnila vojna, so SO.
vrazniki organiziranega DELAY
silva skodozeljno vriskali: Inter.
macdonald je bankrotirala. Mnogo
dobrih sodrugov je potozilo: In
ternacionala je p~orazena.
Bila bi laz, &c hi rekli, ola mas
nj mic zaskrbelo. ko so prihajala
IL raznih dezel porocila O mobi.
lizaciji. o napovedi vojne, o pr
viii %operacijah in o taktiki So
cialistov. Da je dobila Internaci-
nala udarec. je bio jasno.
Ali tistim pesimistom. XII so kro.
kali o njeni smrti, sc nismo mo.
gil pridruziti. zivljenje Interna,
cionale ina prevec razlogov in pc.
gojev, da hi mogli miniti zaradi
hlaznosti, XII ie izbruhnila izven
ME. lnternacionala je Sc lie ma
pragu svoje bodocnosti; mlada lie
Sc, in vse, kar je mlado. ina so.
vraznike. V vseh doIgih tisocIet,
jih eloveske zgodovine sc nj mo.
glo uveljaviti mic novega brez
krutih boiev s starim. Yes napre-
dek nj mic druzega kakor neskon.
ena veriga bojev.
lnternacionala je z~aprisezena
sovraznica vojne. Kajti med ODE.
ma je najpopolnejse nasprotje.
Vojna apelira ma sovrastvo naro-
dow. lnternacionala ie sloga naro-
dow. Vojna je izbruhnila. Torei
jc intcrnaciona!a razrusenas
&c bi bila Internacionala Re do
segla svoj zadnji cilj, da hi bila
delansko uresnicena, da bi zdru.
Ella vse narode. cele, v svetovno
enoto, pa hi bila zdaj prisla vol.
ma. tedai hi ne lahko govorilo o
polomu lnternacionale. A Sc te.
daj Sc ne hi moglo reel, da je mr.
iva "a vse case.
Doslei pa je Internacionala lc
Viva ideia. Realizirana je lie v 80.
cialisticnih strankah. he to je We.
hko. Zakai delavstvo je jedro
vsakega naroda, in &c Sc je mo-
gla IL niegovih n~ajboljsih, naina.
prednejsih elementoy ustanoyiti
organizacija, Xxi obsega YES mas
svet, je to velikanski uspeh ideie
same in jamstvo, ola pojde dale
do svoje image.
Ali - pesimisti pravijo, da ie
tudi ideja Internacionale poraze.
ma; ola jc tudi socialistiGna Inter.
Macdonald razde lana.
Toda glej! Ia porazena. raz.
deJana InternacionaIa dale Una
menie najcilcisega zivlienja. Sire
Oh krvave vojne, sredi besnep,
klanja. sredi razpalienega sovras
iva, sredi blame pijanosti sklicu.
JIG svoj kongres.
Ne. lnternacionala nj bila no
ben trenotek mrtva.
Takoi ko JIG i%zbruhnila nesreen,
voina. kcr so vladaioei mopotc;
pac &c mocneisi cd zavedncea pro
letariata. sc ie po vseh nevtrsInit
dezclah nojavilo eibanje prot te
~" strasnemu zlo6inu. V dezeIah
so bile 'avle6ene v vojno je bi,
piAs s%ocial'zma zadusen. Sila f.
bila prevelika "a uspesen odpor
lie tam. kjer je vse drzavno xiv.
oen]e nekoliko svobodnejse, ne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
1900 DOLARJEV.

11VO oSAftINc
V New Iorku j. mestni odde.
lex. cigar naloga je doloGanjC
plaG IA obtinske usluzbence, sko.
raj leto dni vodil preiskavo o xiv.
l.ienskih razmerah V omenjenem
miljonskem mestu.
Idaj ie ma podlagi rczultatoy
SvOje preiSkave izdelal porotilo
"a mestne svetovalce. ter pravi
da je 1900 dolarjcv primerna pod
laga "a dolocanje plaG IA nizje in
viSje stopnijc della. To Sc pravi
Letnih 300 dolarjcv je treba. da
Sc more V New Yorku po nazorih
oddelka cloveSko aiveti. Nober
mestni uradnik maj ne zasluzi IL
pod 1900 dolarjev.
kljub temu. da bodo nekateri
ljudjc nemara zmajevali T. glavo
popolnoma pritrjujcmo newyor-
Skcmu meStncmu oddclku. V Sc
danjih razmcrah je sto dOlarjcv
ma mcscc gotovo cksiStcnGni mi.
nimum "a kulturno zivljcnje.
Sal j. Amcrika pac k|ulturna
dezela? &c to nj fraza. hi morale
memo prebivalstvo kulturno live.
ii. To pa sc ne pravi lie JEST, pitt
stanOvati pod streho in oblaciti
Sc. Ia eulturnega cloveka nj vse.
emo, kako stanujc. Treba je, do
je stanovanjc dovol.i vcliko. da SO
spalni proStori loceni cd delovnih
od kuhinje i. t. d. Treba je zraka,
%svetlobc, toplote. Treba je higie.
nicnih naprav, kopelji i. t. d. Ire
ba je primerne udobnosti, pa tn.
di kaj lepega "a oci.
kulturnemu cloveku je treba
knjig - ne lie brOSuric po 5 in IC
ccntov. ampak knjig, il katerit
sc lahko temeljito pouci o raznih
vaznih vpraSanjih. Trcba mu je
'ekoliko umetniSkega uzitka; ne
five cent show. kjer Sc vecinoma
lie kvari okus, ampak malo gleda-
llSca, kakSen dobcr koncert i. [. d
Tudi nekoliko dopusta tekom
leta je treba kulturnemu Glove
ku, da more osveziti svoje mo6i
ki iih drobi vecni boz "a obstanek
&c pa je to resnicno vprasamo
koliko je delavccv, XII zasluzijc
sto dolarjev ma mesec in morejc
ziveti vsaj skromno kulturno xiv
lJenje? Wee kakor million so iii
nasteli v Ameriki, Ola zasluzijc
Eomaj do $40 d~olarjev. Vecina
iih dosezc 500 do 600 dolar1ev
Vprito tcga izginejo tisti. XII "a.
sluzijo pc 5 dolarjev ma dan.
kako mai torcj ameriSko DELAY
stvo kulturno zivi? In &c ogrom
IA vetina prebivalstva nina kul
turnega zivljenja - kako Sc mo
70 tedaj reel. da so Zedinjcne dr.
zave kulturna dezela?
kadar Sc delavci. XII zasluziiC
komai polovico v New Yorku do
manega eksistenGnega minima n
I pa Sc mani. organizirajo in "a
Htevajo boljso place, so "puntar
u. nevarni clement, zgagarii;'
milica poaarna bramba. zveznc
volastvo sc posilja prot MIN. Pc
'icija in sodis6a iih ovirajo v DO
u. Popi jim p~ridigajo poniznos,
N vdanost.
|, IN vendar lie vsak boi "a boljs:
<oscek kruha boi IA kulturo, boi
"a splosen napredek. Drzava, ki
Noee b'ti k%ulturna. hi morala DO
! zdravljati in podpirati TAX boj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-24
now ToPoVI.

Mornarica Zedinjenih drzav
dobi move topove. Dogotovlicni
so re. Preizkusajo Jill. Pravijo. da
nosijo ma Is mill daljave in da
prekaSajo cello ogromne kajzer-
je IL Kruppove tovarne.
koliko veljajof
Ielo veliko.
Kdo jih DO plaGalf
Ljudstvo. Najvec delavstvo,
ker ga je najvec.
Ali so kaj vprasali delavce -
Sol Ali delavci so bill gluhi.
Delavci so dovolili move kano-
ne, move ladje. move davke.
Nj mogoce! Kdaif Tovarisa Jo-
ieta nihce vprasal tovarisa Jane
2 tudi ne, tovarisa Franceta tudi
le. NihGe Jim nj pravil o kanonih,
ladjah in !avkih.
Pat, paG. lie poslusati MISC
hoteli.
kaj MISC bile volitvei MISC Ii
delavci glasovali in volili kongres-
nike, senatorie i. t. d.
Volili so kapitalistiene kongres-
nike, kapitalisticne senatorje, in
$ tenn so odobrili njihovo politiko.
Zdai plaGujejo, kar so 81 nalozili
sami.
Socialist so Jill upozarjali.