Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-26
Stew. (NO.) $50.
HUERTA PRED PADCEM.
Carranza Sc vdelezi mirovne kon
ference, med tenn pa rebel
marsirajo mad glavno
mesto. Odlocilna bitka.

la konStitucionaliSti poSljeJo Svo-
le zastopnike ma miroVno kOnte-
renco Niagara Falls, 81 je Car
rouza odzval %. l. III. in Sporocil
Svojemu repreIentautu Jose Vas
conceloSu New Iorku. Luis Ca
hrcri. katcri Sc j. pOvrnil i'll
F"aucije in lgleSia CalderOnu. ka-
teri je bill pred kratkim osvObo-
Gru po Amerikaucih IL trdnjava
SAT Juan de Ulloa Y Vera Cruzu.
la maj takoj odidcjo Niagara
Falls Pogoji. pod katerimi Sc no.
tcjo REBEL pridruliti konferenci,
81 Sc tajnosa. vendar 81 pa dom
ncra. da bo Carrauza uajprcj "a
hteval pripoznanje SVoje Wade po
Zedinjcuih drlavah in potem Sele
ho vpoSteval naGrte i'm SugeStije
WilSoua ter poSredoValcev IL jul
uc Amcrikc. Ia to Svojo zahte-
vo ina Carrauza opravjtcu vzrok.
llcr je brcz malega go>podar ze
cello Meksike.
Niagara Falls. Ont - Mirovna
kOnferenca Sc vrSi Ze cn teden. a
Storjenega nj pravzaprav St mic.
Seje so tajne, kolikor je znane-
"a. nina poSebue vaznosti. Ame-
rlSki delegate po naroGilu WilSo-
ma ZavlatuJeJo Stvar - tako sal
izgleda - najbra namenom. da
ST konferenca zavlece dokler ne
pade MekSiko City ma kar zadobi
meksikanska notranja politika
drugo lice JuznoameriSki pOsre-
dOvalci imajO naGrt, po katerem
hi sc sestavila V Meksiki zacasna
Vlada IL vSeh strank. tOda ma Gelu
te Wade hi ne smel biti Huerta,
Carranza ne Zapata PredSednika
hi ne bilo. temvcG L. nekak cd
bor wee moz. XII maj hi vodil Via
dine pOSle pod nadzorstvom Zedi-
njenih draw dokler 81 ne uredi
red in dokler ne bo iZvoljcu stall
nj predsednik. Huertovi delegat-
je izjavljajo, da Ge da hi bill Car
rama ali kateri drugi vodja re-
belev predsednik. konstituciona-
listiGni delegate bodo pa brez
dvoma zahtevali, da vlada Ne.
kSiki pripada edinole konstitucio.
naliStom kot zmagalcem in osvo-
bodltelJem peonov in da Carranza
mora biti bOdoci predSednik. Kak-
SnO staliSCe bo zavZel Wilson. nj
Se trdnO znano; tOliko je pa goto-
Vo. da Wilson - kolikor ie do
zdaj pokazal - Sc ne bo dosti
protlvil kOnstitucionalistom. On
We. da vzrOk vsem revoltam V Me-
ksiki j. zemljiSko vpraSanje, few
dalizcm. in cato bo pomagal tisti
Stranki. ki hoGe ugodno reSiti to
vpraSanJr. konstitucionallstl ina
Jo pa resno voljo "a reSitev tega
tpraSanja korist ljudstva, OH
roma so "a ~ delno reSili kra-
Jih, kl so jih osvojili. Wilson je
odlocno "a to. da Sc tudi mirovna
konfcrenca zavzame "a zemljiSko
vpraSanje in njegov namen je,
drzati Vera Cruz tako dolgo do.
kler ne bo Meksiki trdna vlada,
Xxi bo ustanovila red in zagotovila
ugodno reSltev tega vprasanja.
Vera Cruz. Mehiko. - Rebel
Sc pomitejo od vseh strani proti
glavnemu mcStu. V soboto so "a
sedli predmestje Cuarnevaca Sest
mill blizine. Villa je svOjo gla-
vno armada med Zacatecasom in
San Luis POtOsi. V obeh teh me-
stih j. Sc nekaj federalcev in ko
te pocistijo. udaril bo Villa vso
sllo ma prestolnico nckdanjega
MakSimiljana. IstoGasno bo uda-
ri Iapata Od JUNE strani 49,
0OO mozmi Huertinc Gete so Sc
vSe ze zgrnile Y blizino Meksiko
City. kjer DO Huerta narcdil zad-
Mi odpor. ako Sc njegove cete
PREF ne pobunijo. Pravijo. da ina
dlktator okrog $4,000 moz "a zad.
MO obrambo tOda TO SteviIo je
pa le ma papirju Kar ina zaneslji
viii vsepovsod Y orozjem in mu-
mcijo j. slabo preskrblien. Po-