Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-01

N'NN NNa
hltreJe raste njegovo vpraSanje
pedeca zadeva socialne politike.
homur je ljudsko zdravje pri ST.
Gu, bl moral delati "a dobra, ce-
ma IN zdrava stanovanja. Kaj je
vzrok temu ogromnemu preselje-
vanJu Z dezele V mesta? Ustroj
harodnega gospOdarstva Sc ,ie sill
no Sprcmenil poljedejstvo zasta-
ia, Stevilo onih naraSca, XII 81 slu-
nJo kruh V industriji in trgovini
IN XII Sc kopicijo V mcstih in in
duStrijskh okrajih. To dokazuje
naSlednje Stcvilke:
Cd vsakih 100 prebivalccv sc
jih je prezivljalo leta 1882, 5 kme-
tijstvom 1881, z industrijo, ru-
darStvom i'll $ stabinstvom 1851,
5 trgovlmo in promotion 1902, IL
radnikov in V Svobodnih poklicih
le bio 4,92, samostojnih brez po-
klica 4,97, Z domacimi opravih SO
Je prezivljalo, ne da hi stanovali
pri delodajalcu 2,07; leta 1895. 5
km~etijStvom 1914, z industrijo,
rudarStvom in $ Stavbinstvom
j 9,l2, 5 trgovino in promotion
Tsp, uradnikov in svobodnih
poklicih je bilo 5,4S, samostojnih
brez poklica6,43 z domaGimi o.
pravili Sc je prczivljalo, ne da hi
stanovali pri dclodajajcu Ill;
lcta 1907. $ kmetijstvom 1858, z
mdustrijo, rudarstvom in s stav.
binstvom 1915, 5 trgovimo in pro
mctom 1881, uradnikov in " svo-
bodnih poklicih je bilo 5,5s, sa-
moStojnih brez poklica S,3S, z 10.
matimi opravili Sc je prczivlialo.
ne da hi stanovali pri dclodajalcu
lbs.
Leta 1907. je bilo ma NemSkem
81 ~miljOnov Judi, cd ten .je bio
zaposlenih wee kakor polovica V
trgovini i'll ~industriji. Razvoj in
lJudski napredck nj torej odvi-
sen kmetijStvo, XII obsega lie ne
KAY nd emo tetrtino prebivalstya.
tcmvet cd onih, XII so V drugih
poklicih in XII O~bsegajo skoraj Fri
cetrtlne prebivalStva. Agrarno-ka-
pitaliStiGna politika 5 Svojimi mo-.
nOpoli, 5 Svojimi velikanskimi pro
fiji, Xxi jih ~spravlja Y Yep pri a
grarnih carinah in pri prepovedi
uvoza Irvine. ne DO prinesla re-
Sitve ljudstvu, tcmvcc krepkejc Sc
mora razviti industrijska poll
tika, XII zabranjuje, da hi Sc zrt-
vovali interest mnozice nekaterim
privilegirancem.
Dejstvo, ia sta industrial in tr-
govina postal glavni vir ljudske.
ga z~ivljenja, je .rodilo Sc nekaj
drugih, pray znatilnih sprememb.
Stevilo onih, XII so ziveli od "a.
sluzka druzinskega poglavarja, Sc
je znizalo Stevilo pridobovajoGih
pa Sc je Dyisalo.
Cd 100 p~rebivalcev Jill je bilo
leta 1882. pridobivajoGih 1899,
druzinskih clanov 55,S, poslov
2,93, samostojnih brez poklica 3;
leta 1895. pridobivajocih 4O,12,
druzinskih Glanov 53,15, poslov
2,59, samostojnih brez poklica
Ala, leta 1907. pridobivajoeih
43,46, druzinskih CLANCY 1897, po-
SLOW 2,05, samostojnih brez pokli
ca $50.
Silno nitro je naraScalo prido.
bivanje zensk. Leta 1882. je INA
salo stevilo pridobivajoGih zensk
4,3 leta 1895. So, leta 1907. pa
SO miljonov. N~ajvaznejsa posledi.
ca industrijskega raDvoja Sc kaze
V TEN, da kapitalisticno gospo-
darstvo u~nicuje SANDSTONE exists
tence, mnoze Sc nastavljenci in
delavci. V industriji pojema Ste.
vilO samostojnih najmoGneje. Cd
100 oseb z%aposlenih V industriji
je bilo leta 1895. samostojnih 24,9
nastavljencev 80, dclavcev 71,9,
leta 1907. samostoinih 17,6, ma
stavljencev 6,1, delavcev 1913.
Wee kakor Stiri petine vseh, Xxi
dejalo V industriji, .je " odvisnem