davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

nemsko ~socialno demokraciio :.
he bi bilo centruma, XII tako usn..
sno poneumnjuje ljudstvoY
NadskofOve simpatije "a Az.
strijo so nam razumljive. To ie
v resnici najbolj klerikalna dr5a.
va v Evropi. Use avstrijsko zako.
nodaJstvo sc vdinja klerikalizmu
BoJevita cerkev - ecclesia mill.
tans pOlaga vse svojc made
Avstrijo. Dunajski krScanski 50.
cialci III slovenski klerikalci so
hoteli re nekolikrat pognati Av.
StriJo V krvav boz 2 ltalijo, da bi
vzela Italiji Rim in ga dala ma.
pezu.
Toda katoliska cerkev trdi. ia
Je vesoljna. Use narode bi morala
enako ljubiti. In pred vsem hi
morala varovati reSniGna in te.
melJna krscanska naGcla. Ona h;
morala utiti 5 Judi:
Ne ubijajtel Ne dvigaite orozia
roper svoje brate!
katOliska ccrkcv je rabila pro-
kletstvO prot posameznikom .
proti kraljem in cesarjem. prot;
mestom in dezelam, pogostoma "a.
radi kakSne malcnkosti, zaradi
kakSne papezeve ali ~skofovske-
muhe. Zakaj ga ne rabi sedajo
Proklctstvo mad omega. Hi 90.
M narode Y klavnicol Proklet.
Stvo mad omega, Xxi jennie svetu
mir. Proklestvo mad omega. XII
povzroda yojnc.
To hi morale biti gcslo katoli.
Ske cerkve, &c hi bila res krSGan-
ska. NameSto tega pa pravi: Bla.
goSlovljeno bodi orozjc omega XII
mn Je pc wolff, Simpatizirajte Z IL.
bIJalci. ce so lie meni simpatiGnil
To je bankrot krScanstva in
najotitnejSi dokaz, da je katoli-
ska cerkev lie Sc vclik trcovski
zavod, Xxi Sc p~osluzuje pray takih
SredStev kakor posvetni mogotci.
Pravo k%rStanstvo je mrtvo in
mice ne odvali wee skale 2 ME.
govega groba. Popi in papczi 50
10 Sami zavalili mani.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

Glovestvo organizirano kot cello
ia z enakimi interest, DO vojne ko.
nee brez pridig in goljufivih po-
godb. Takrat DO ~ljudstvo, XII ina
cd vojne lie skodo, pa nobenega
dobicka, dOvolj mocno, da zatre
vsako vojnO pozelenje. In to DO
najzanesljivejSa garancija "a mir.
Kokur je e ma TEN lezeGe, da
izgine vojna IL sveta, mora biti
socialist.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15
VOJNA IN SOCIALIZEM.

Med meSGanskimj "prijatelji
miru' i'll med socialist je velika
razlika, katere navadni filantropi
mkakor ne razumejo. Ia razlika
izvira IL povsem ~razlicnega po.jmo.
vanja zgodOvine in razvoja.
Med mestanstvom je nedvomno
veliko "dobrih src." Grozote. XII
Jih povzrOca vojna, jih bole, in
odkritosrcnO bi jih radi prepreci
Ii. Seveda je med pacifisti mnogo
Sarlatanov, Xxi hi 81 radi napravili
slavno ime, reklamo in dobrc kup.
tiJe. Il mimi ne racunamo. Baviti
Sc hocemo lie Z Onimi, Hi resniGno
zele Svetovni mir.
Zadnjih dvajset let .je bio po-
sebno veliko poizkuSov, ; kateri.
mi hi bill blagi ljudje "a vecne
east radi prepreGili vsako voino.
o koraku okrvavljenrga ruskega
carIa. Xxi je ; SlOvesnim razglasom
pozlval drzave ma razoroZenje. nj
II ne gOvorimo. kOmaj Sc ie bio
crnllo ma onem papirju pray 20.
susllo, pa j. ze gonil svoje poke
V vzhodnO Azijo ma vojno z ia
ponsko. kako maj hi clovek verjel
mlrolJubnost kronanemu tiranu.
Xxi trpi, da Sc donna poobeSa ma
leto toliko ljudi, kolikor Xxi Jill
popadalo, te hi bila vojna?
Cd mOnarhOv more sploh lie mai
ven tlovek pricakovati resniGno
miroljubnosti. Z monarhizmom lie
kakor $ kapitalizmom. Moe ie Via
darJu ~najvecji ideal; kdor stremi
pc moci, pa mora biti vedno pri.
pravlJen ma boz. Tudi Franc Jo.
zef Je daJal V svojih prestolnih
govorih vedno miru lepe besede in
meScanska Europa ga je splosno
lmenovala starega ~cesarja miru.
In vendar je bill on zdaj tisti, XII
Je prvi porusil evropski mir.
Ali druge blage duse so posteno
mislile ma odstranitev vojne. Sno.
vala so sc drustva "a mir DO DO
sameznih dezelah. Organizirala Sc
Je mednarodna mirovna liga. L.
stanovilO Sc je internacionalno
razsodisce V Hagu. Shajali so Sc
splosni mirovni kongresi, medpar.
lamenrarni 1bori, medvlaGne kon
ference. Pisale so Sc knjige, ida.
jail posebni casopisi.
Romeo vseh prizadevanj je ia.
da diva pc Evropi ma vzhodu in
zapadu. ma sever in jugu strasna
voJna, kakrSne Sc nj videl svet.
Mirovno gibanje V Evropi nj bilo
majhno. Pacifisticna druStva so i.
mela veliko stevilo clanov, in med
mimi so bill zelo ugledni ljudje.
politiki, ucenjaki, pisatelji, umet.
mki. Ia mirovne namene Sc je ma
bralo veliko denarja. In kliub te.
mu Je vse ostalo brez uspeha.
&c ne bi bila vojna tako grozna
in meme posledice tako zalostne.
bi bill socialist zdaj lahko zado.
voljni, da so imeli prav, ko so tr.
dill, da Sc s takimi sredstvi ne cd.
pravi vojna. Dokaz da so uGili res.
nico, je zdaj podan, ali strahovit
je.
Mes6anski prijatelji miru so hi.
Ii v usodni zmoti, ker so mislili.
da Sc della zgodovina 2 etiko. Ma.
sprotno stole socialist ma staliseu
da ~izvirajo vse zgodbe il razmer.
Pc tenn nazoru BIO vojne takrat
konec, kadar jo odpravijo razme.
re.
Etika je gOtOvo lepa rec. Toda
vpliv same etike ma z~ivljenje clio.
vestva je zelo majhen, dokler je
lie %teoreticen, 10 Sc pravi, dokler
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15
SODRUG DIR SOUKUP PRED
AVSTRIJSKIM VOJNIM
SODISCEM.

II "Prava Lidu'' z dine IL. ser.
tembra posnemamo. Ola je priSel
ceSki sodrUg DIR. Soukup. Hi ie
znan tudi Y Ameriki. kicr jc incl
pred trent lett prcdavanje. Y
pest avstrijski vojaSki "pravici".
Pravo Lidu, XII mora scvcda Y
SedanDh cash prcvidno piSati,
porota o tenn slcdcGc:
"Ntcraj dopoldne jc bill poslan
k vojaSkemu sodiSGu ma Hradca.
NH Sodr. DIR. Soukup. obdolzcn
zlocma motenja javnega miru in
reda ter zalitve Glana vladajoGe
hiSc, Hi "a jc baje zagreSil V kon-
fisciranih Glankih "Sbormika mia
dezc Socialn6 dcmokratickG". ka-
tercga izdatclj in odgovorni urcd.
mix jc bill doslej.
kaker jc znano, so bile V zadnii
Stevilki "Sbornika mladczc" kon.
fisciranc tri reel: Izvlecek il spi.
SOY Anatola Franca, citat il Be.
blove "Zene' in en- clanek IL ne,
kega plzenjskcga dopisa.
Zaradi vsch tch konfisciranih
odstavkov jc zdaj uvcden subick.
tivni progon."
Pri tel priliki pripominja Pra.
vo Lidu, da j. bila vsled ccsarske
naredbe Z dine 90. julia razvcljav-
lena kompetenca porotnih sodiSi
"a cello vrSto kaznivih dejanj. in
da Sc drzavno pravdniStvo sedaj
' sioN iinih SIUtajih ne TIC zadava
l%Jevalo 5 konfiskacijo lista, am
pax DO predlagalo tudi kazcnsko
preiSkavo prot odgovornemu IL.
redniku, glavno zaradi tega, ker
ne bo sodila o takih rcGch porota.
ampak vojaSko sodiSCc. s TEN Sc
Je seveda Odgovornost odgovornih
urednikov, Xxi zastopajo list ma
zunaJ in napram oblastnijam, zelo
pomnozila.
Pravo Lidu ne SINE reel mic wee.
ker -poSlejo STEER tudi njegovcca
odgovornega urednika takoj pred
voino sodiSce. Mi pa lahko pove-
mo, da je TO, kar poGenjajo av-
striJska drzavna pravdniStva. in.
famma lopovScina. Anatol France
Je ~naJvetji ziveGi pisatelj, kar jih
ina Francija; njegove knjige so
biseri s literature. Beblova
"Zena" je V sto in sto tisoSih IL
vodih V pribliznO so jezikih raz-
slrJena pc svetu. Kaksni tcpci mo.
raJo biti DRAWN pravdniki. Ge
konfiscirajo ponatiske IL takih re-
81? PRAY tako bi lahko konfiscirali
sveto pismo; sal je tam tudi recc-
no N. pr. ola bo od meGa umrl. kdor
DO rabbi nee.
In pOtcm - kakSna logika je V
tenn sodnijskem prcganjanjuP I'll.
stih stavkov. XII so %konfiscirani.
ne eta xiv krst razun drzavnega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

boJe tuJega napada?
kapitalistiGni klic po veliki
armadi pac razumemo. Mogo6na
stalna vojska bi potrebovala pusk.
baJonetov, sabelj, smodnika. pa.
iron, topov, posebno topov! In
S takimi retmi st delajo ogromni
profit. kruppovo podjetje V
NemciJi Je prita. Take dobicke bi
tudi ameriski kapitalisti radi spe.
jail V svoje zepe.
Toda kdor prOdaja kanone, SO
ne zadovolji z cnkratnim prof
tom. ProdaJati je treba morilne
igrace neprenehoma, da ne usahne
blagoSlov IL teh barbarskih virov
' Evropi IN videli, kako Sc TO
della. kaze Sc ma soseda, Stcjcio Sc
nJegovc barke in njegovi kanoni.
pa Sc krici: Prehitel mas je. Tudi
mi Jih potrebujemo wee.
Potcm Sc mora ccz par let no.
k%azati, da stare puSkc MISC wee
dobre; drzava st moralno prisili,
da naroci owe "zaradi varnosti
domOVine'. Mcdtcm zastarc topo-
Vi. pa Jc tudi trcba novih. Razvna.
me Sc prepir, ce jc boljSe jcklo
all bron, pa So napcljc tako. da
Jc vcdno tisto boljSe, kar jc trcba
So lc naroCiti.
kadar " nj wee mogocc ma ia
natm i%zSiliti kuptije, jc pa trcba
odloGmejSih Srcdstev. In Y Evropi
Nldlmo Zdai tiSto. kar ic "a mo.
nlno indusrijo najyct vrcdno.
IdaJ Sc obrabljajo puSkc in ka-
nom, porablja strclivo, Ionic ba.
Joncti, in kadar no vojna konGa-
ma in bodo Use drugc induStriic
iarnalc, So DO orozarnam dobro
godilo.
kanon>ki haroni razumcio ,voi.
poScl, in kadar gre "a profile. so
tudl ameriSki millionaire modri.
NcmSkcmu Kruppu Sc je dokaza.
10. ia jc znal Spravljati Y caSopisc
ma zvlJaccn nacin tlankc. XII so
~povctavali vojno ncvarmo>t med
\cmrijo in %francijo: kruppovo
podJctjc paG nj moglo Same ma
praviti >cdanjc vojue, ali nobcnc-
"a dvoma nj. ia ina tudi ono svoj
dclcz.
Militarilem pomcni pov>od
vojno u|cvaruoSt. Amcrika Sc "a
jc doslcj s. kolikor toliko libra
Mia, in xiv krSt ne more trditi.
da hi hila zaradi tcga kai trpcla
njcna varnost ali pa njen ugled
&c hi nckatcri kapiralisti tako
radi postal vojaki. jim pa tcga
nihGe ne braui. Rckrutuih postal
le dovolj, pa maj Sc kar oglasi.io.
'e so res TAXI f%antjc, Jill bodo zc
sprcjcli.
Toda kapitali>titna ljubczcn do
%mllitarizma ina Sc drugo ozadjc.
l~zkorlScanjc Sc r~azvija i'm gospo
darski boji Sc poostrujejo. Pola-
gonna prihaja dclavStvo do spec,
mania Svojih pravic in svojc
moti. Organizacijc Sc mnoze in
prihajajo Y pravi tir. KapitalistiG-
nj humbug med d~clavStvom 30.
jena.
Use to pomeni, da morajo kapi-
talisti boljimbolj raGunati z de-
lavsko motjo in da prihaja Nth
izkoriStevalni profit poGasi V ne
varnost. kako lcpo hi bilo. Ge hi
Sc moglo ne vsako dclavsko "a
htevo Odgovoriti 5 puSkami, Ia.
kemu namenu hi mOgoGen militia
rzem, zdruzen S politicno korup.
CLIO, imenitno sluzil. In kdor to
ircydari. DO ton lozc razumcl
odkod prihaja vojaSko navduSc.
ME.
Cello V Gasu revolucijskc vojnc
M kongres dOvolil, da hi stalna
vojna ~prekoracila doloceno Ste
vllo MOI, ola ne postanc armada
svobodi nevarna. In detudi da-
nasnje Zedinjene drzave ne pred
stavlJajo tistega ideala svobode.
o katerem POLO patriotic, hi bill
vendar vsak napad ma tisti kos
svobode, Xxi "a ljudstvo Sc ina
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

Ali ste zapazili, da Yam lie, ali
da Yam DO v kratkem potekla "a,
rocnina?
"a vsak slucai poravnajte ia.
koJ. da sc Yam ne vstavi lista.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

KDoR Sc nj PoRAvNAL ZAosrI
LIE NAROcNINE, MAI TO STORI TIA.
KOJ, KER Sc MU SICER v KRAFT
KEN USTAVI LIST. cakan homo
samo tiste, ki Sc javijo, mai So Jim Iists
ne vstavti Poor ma Il
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15
VEG MILITARIZMA v AME.
RIKI.

- - Naot ~
10 zanimivo. q listih raznih stare
krajskih p%atriotov ne govorimo
njih ostudni SOVinizem ina tukaj
malo pomona, ker ne more 5 svo
jim kriGanjem doseci mic druze-
ga, kakor da Sc "rodoljubni" ci-
tatelji Sc nekolikO bolt upinja-
njajo. Tako II. pr. ne vidi mem
Sko nacionalisticnO ~GaSopiSje ma
Svetu mic druZega kakor nemSkc
image in perverznega hohcnzol.
~lernSkcga Niljcma Slavi Y vseh
melodijah kot n~ajveGjega moza
vSeh GaSov. Ma drugi strani ina.
mo SlOvamSke narodnjakarje. XII
so Slepo zatelebani Rustic i'm so
tez noe izgubili YES spomin ma be.
stialnoSti okrvavljenega Miklav-
IA in njegove Wade.
Opazovati pa Sc izplaGa anne.
l.iSko b%urayasno Gasopisie. Vsak
dan najdcte Y tenn ali oncm liStu
satiritno sliko, kazoGo, kako pla.
vajo evropSko krone po valovih
krvi in st pogrezajo; ali pa ale
gorije proti vojni ali pa Glanke,
Iii poveliGujejo mir in hi bill lah-
ko oblJavljeni Y vSakem social.
Stitnem listu.
Toda poglcitc lie GasopiSe neko.
like bolje, pa opazite, da je Use
to lie zarad: biznisa, medtcm ko Y
resnici pes vse kan drugam Ia.
co moli.
McSGanSki li>ti Y Ameriki Sc
%ogrevajo "a m|ilitarizcm i'm skuSa
10 tudi objin>tvo uavduSiti zanj
kakor da mi>lijo njih izdajatclji
noe in dan lie ma blagor domovine
IN mic ma svoj Yep. >likaio hudiGa
ma Steno in hocejo ljudstvo napol-
niti ; strahom.
"Amcrika ina prcmalo yojaS-
Ia klic Sc ncprenehoma po-
naVlja. odkar j. y Evropi izbruh
Mia vojna. kaj bo l. Amcriko. -
kdo napovt vojno? Taxa veil
ka dezela, pa tako malo vojakoy,
Tie dni jc ncki list natiskal par
ameriSkih yojakov. na>proti pa
cello krdelo Ncmccv. GILLETTE, -
pravi ma cnega amcriSkega mi.
scdemdesct ncmSkih voja
kov.' II tega slcdi, da hi morala
Amcrika sedemdesctkrat pomuo-
zltl Svojo vojsko, ia hi bila enaka
ncmSki.
Iako alarmiranje Sc Made vsak
dan V kakSnem listu. In ker je Y
Amcriki veliko naivnih ljudi. XII
ne znajo misliti $ svojo glavo. je
n%evarnost velika, da zapelje to
Scuvanje mnogo nerazsodnih.
Toda vpraSajmo lie, odkod hi
mogla Ameriki sploh zugati ne.
varnost. Zedinjene drzave so ma
tel strani oceana nedvomno tako.
mocan faktor, da ne pride ne "
srednJi ne V juzni Ameriki niko.
muir ma miscl, da zaGne voino $
stricom Samom, he glede ma 10.
ola hi bila vsaka TAXA vojna 5e
blazna. ker bi ne imela prav
nobenega pomona.
Da hi pa vendar uplaSili liud.
Stvo, pripovedujejo kapitalisticni
llsti vsakovrstne bake "a otrokc
Neki tasopis razSirja z vso ma.
vldezno r~esnostjo pravljico. XII
prihaja baje IL Londona. da hoGe
berlinski Viljem, ce zmaga V Evro
pr, nastopiti prot takozvani
M~onroejevi doktrini, katere icden
Je stavek "Amerika America.
nom"
kdor verjame. da hi NemGija
res hotela ~izzivati Amcriko, mora
blti re popolnoma zrel "a blazni-
co. Preko atlantskega oceana Sc
ne vodi vojna meni mic tebi mic.
IN ce hi bio res mogoce, da hi
VllJem tako kompletno znorel,
bl S TEN lie zapecatil svoio
usodo, Sc preden bi vojna resniG.
no i~zbruhnila.
40 so leta 1776 ameriske koloni.
Je razglasile svojo neodvisnost. so
obsegale komaj ozek pas OBJ
atlantskem Neia Pr
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15
VOJNA IN KATOLISKI MAD.
SKOF.

ZakaJ naZorl, Xxi Jih Ia list zasto-
pa, so naravnost predpotopni in
sc p%rilegajo novemu svetu kakor
svinji sedlo.
Nadskofov organ je izpregovo-
ril tudi o evropski vojni. Clanek je
zanimiv in zasluzi, ola Sc z Min
seznanijo tudi tisti. XII ne trobijo
V rOgove katoliskih Skofov. Ma
vsak naGin je dobro vedeti, kak-
sne misli Sc o vojnem casu pora.
jajO V glavah cerkvenih nadpasti-
REV.
Omenjeno glasilo piSe:
"Aadnji poziv ruskega carja do
slavanskih sovercev ina zloko.
ben pomen. Njegovi %sovernici so
clani ruske pravoslavne cerkve.
katoliSka cerkev V carjevi drza.
VI j. izrocena neprestanim napa.
dom. katoliSki duhovniki so prav
tako preganjani kakor ncsreGni
zldJe. Nobcdcn ne SINE stopiti ma
ruska tia. Nlada moSkovitov ma
Balkanu hi pomenila "a katoliGa-
ne ten ncSretnih dezel Sc hujSi II.
darec. Ccrkcv ne more niGcsar pri.
takovati cd image Rusov.
Francija j. Y zadnjih letih ma.
pela vse moci, da hi ~napravila
konec katoIiSki vcri. Vsak elan
Sedanjc francoSkc Wade jc zapri.
seen Sovraznik cerkve. &c hi pri
dobila F'rancija novih tai. hi to
princSlo katolijanom novo pre-
g~anjanje.
AvStrija edna izmcd vsch cv-
ropskih drzav nj nikdar priznala
zaSedenja Rima. TO je najobvez-
ncjSi protest proti tcmu. da je
Italia zavzela Rim. Zmaga av-
Strijskega ~ccsarja hi najbrlc po-
menila reSitcv rimSkcga vpraSa-
MIA "a Use case.
odkar Jc Nlljem II. odpustil
BlSmarka, 81 j. ma NcmSkcm spo-
ravnalo : ccrkvijo. V nobc.
nj drugi dezcli nj napravila Ger.
kew tako vclikcga %naprcdka. V.
centrum (tako Sc imcnujc kato-
liSka klcrikalna Stranka ma Mem
>kem) Je dala dczcli dcmokratiGen
element, Xxi omcjuje mil~itaristicno
birokracijo. &c hi Sc podrla ponos.
ma zgradba katoliSkc cerkve ma
\cmSkem, hi to pomenilo ncsrcco
katcrc nj mogocc nit izreGi 4 be
Scdami.
katoliGani morajo imcti ia del
silva Y Spominu. kadar imajo cd.
lotati, komu maj dajo svo.ie sim.
49,.
Trcba Sc ie Sc cnkrat spomniti.
ia piSe TO katoliSki list. glasilo
katoliSkcga nadSkofa. Zakaj kato.
IiSka cerkev je pc bcScdah vendar
hi ce mas nj zapustil
YES Spomin, je tcmcljno krS6an-
Sko naGelo ljubezen do b~lizn.jega.
Bozje postavc so Steer zidovske.
ga VIA, toda krStanstvo jih jc
>prcjelo "a svoje, in cna teh po-
STAY prayi: Ne ubijaj,
kaj nj naloga katoliSkega mad.
da uGi krScanstvo in da ne
popuSGa niti IA dlako cd krscan.
skin naGel?
Ako hi bill west svoji veri in
nJcnim naukom. hi moral GikaSkiI
nadSkof L vscmi popi vstati in visa
popovska ceta hi mo-.
zagrmcti, da hi Sc MEN glasI
razlegal ccz vso zemljo:
Ne ubi.jajte.
' cianku nadSkofijskega listaI
pa zaman isGemo besedo prot
proti p%relivanju krvi, prot
r%cSolinemu klanju -.
'Simpatizirajte Z Avstrijo in ii
\emGijo!" pravi nadSkofski list.
To Sc pravi: Zelite nemSko in av-
StrijSko zmagol
NelekatoliSko glasilo ne pravi:
Molitc "a mir! Ampak njegove
besede pomcnijo: Molite, da ira.
ia vojna dale, dokler ne zmapata
\emtija i'll Avstrija, oziroma Vii
jcm i'll Franc Jozef.
Zakaj?
The Cape weekly tribune. (Cape Girardeau, Mo.) 1914-1914, 1914-08-14
FRISCO EMPLOYEES PLAY BALL

The Frisco machinists and boiler
makers of this city we're relieved from
their duties Saturday afternoon Civ
ing the boys an opportunity to settle
the question of the superiority of
their respective ball teams.
At the noon hour arrangements
were made TO play the deciding game.
At about one o'clock in the afternoon
the two teams met on the diamond
at the Fair Grounds prepared to
maintain the honor of the crafts
to which they belonged The ma
chinists' lineup was as follows,
Behymer catch; Rick, pitch, Kaempher
first-base; Fulbright, short; Franck
second base; Lynch, third-base; John
Kraft, right field; Clyde Mcdonald,
center field, Craig, left field.
The boiler makers lineup was as
follows: Meyer, catch, Alexander,
pitch, Willer, first base; Margraves,
short, Grimes, second base; Rub,
third base, Stone, center; Hale,
left field; Hannah, right field.
The game was an exciting one
and resulted in the defeat of the boil
ermakers by q score of to 8.
Rieck, for the machinists, struck
out 10 men, and Alexander for
the boiler makers, famed 10.
Franck distinguished himself, being
the only man to make a three-base
hit during the game.
The Cape weekly tribune. (Cape Girardeau, Mo.) 1914-1914, 1914-08-14
AID SWAMPS HIS STORE
New York Company Finds The Tri-
bune Gets the Business.

An advertisement in The Tribune
Saturday morning more than doubled
the sales of the New York Clothing
Store, which is located at 1877 Main
street. The business of that store
Saturday was the biggest since the
store opened.
Il Just made an investigation
to see where all of the people came
FROM" said Louis Hub, the manager
last night. How did you know |
had these bargains to Offer" was the
question asked every visitor by Mr..
Hub.
Il was astounded to know that
one ad in The Tribune could bring
such results" said Mr.. Hubb. The
returns from your paper were the
greatest | ever saw, and | have been
in the clothing business a long time.
Il don't believe The Tribune has
an enemy among the class of people
who patronize the stores of Cape
Girardeau. Each visitor to the store
not only stated that he read the ad
in The Tribune, but he took occasion
to say that it was the best paper
the city ever had.
"My sales today convinced me
that | will have to keep an ad in
your paper. Because The Tribune
certainly does deliver the goods.
The Cape weekly tribune. (Cape Girardeau, Mo.) 1914-1914, 1914-08-14
APOPLEXY KILLS P. II. HOOK.
Arises from Bed and Dies Tying
His Shoe.

p. II. Hook died at his home at
1913 Themis street yesterday morning
at about nine o'clock. His death
was sudden and was the result Of a
stroke OF apoplexy with which he
was seized at FIVE o'clock in the morn
ing.
He had just arisen from his bed
and was partially dressed when the
attack came Mrs. Hook and Mrs.
Couey. daughter, were still in bed
when they were attracted by the un-
usual sounds in his room. They hur-
ricd to his assistance and when they
reached him, he was in an uncon-
scous condition but .still maintain
ing the stopped position that he had
assumed while tying his shoe.
He was assisted to his bed and
medical aid was summoned. He sank
rapidly and in few hours death
came.
Mr.. Hook lived in this city in form
er years. and after leaving here he
engaged in business in Maiden and
other towns in the lower section
of the state. About two years ago
he returned to the Cape, and when
he died was proprietor of the Pres
colt saloon,
He was born in New Albany, Ind. b,
on March L., 1860 When he was l9
,,o.r- oil l., loft bis noti,-n st,ta and
The Cape weekly tribune. (Cape Girardeau, Mo.) 1914-1914, 1914-08-14
Velvet Never More Fashionable.

Nine-tenths of the new fall hats
are covered with velvet which prom
Uses to be enormously fashionable as
millinery fabric-a covering fabric,
| at least--for many hats covered with
velvet are flower-trimmed or have
smart bows or peated ribbon. The
feather-trimmed hats are almost in
variably of velvet. For every early
fall wear-during the long stretch Of
warm weather which always comes
during the Indian SUMMERTIME taft
feta hat is commended, and some Of
the new models are very alluring,
and appear more to the average wo-
man than the heavier velvet hat,
though the latter is being worn even
now-at midsummer-by those who
love to be in the very van Of the mode
Smart velvet hats in new fall shapes
have already made their appearance
at Newport and Bar Harbor, where
they are wore with summer dresses
Of sheer material matched by white
buttoned boots and parasols.
A charming taffeta hat from Car
oline Reboux is Of marine blue taffeta
with a trimming bow Of marine blue
MORE ribbon. The hat is scarcely
more than a skull cap, with an inch
high brim standing up around the
edge. 1t is perched on one side,
while the left the waves Of the hair
are fully revealed. On this tiny taf-
feta ha is balanced the enormous
ribbon bow, which is softly arranged
almost to covetr the crown, the wired
loops and ends standing out at the
sides. The bow measures 25 inches
from tip to tip and is Of MORE ribbon
8 inches wide.
The Cape weekly tribune. (Cape Girardeau, Mo.) 1914-1914, 1914-08-14

Miss Eleanor Bogy left Wednesday
Afternoon for st. Louis, after spending
the past month with her sister, Mrs.
DR.. j. B. Roberts of South Spanish
Street.