Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-04-24
Metal XXIII
POLITISKOS zINIOS.
MEXIKO.

NlenylQ SlIJQ IC4Ndld mig ="
sveikinti Americas vcliav2 81 ka-
nuoliu suviu, nors tas reikalavi-
mas buvo pastatytas kaipo ulti-
matum, kurio ispildymui buvo
palikta trumpas laikas. Laikas
praejo, ir Huerta reikalavimo ne
iSpilde, nors Amerika j MeXiko
vandenis pasiunte visus velk sa-
vo kari5kus laivus lygiai mazus,
kaip ir milzini5kuosius, taipgi 8
orlaivius prizes porq kanuolinig
laiveliq, kokius Mexiko turi,
Huerta sutiko Suviais pasveikin-
ii Amcrikos veliava wien tasyk,
jeigu Amerika taipgi pasveikins
Mexiko veliava. Taip padaryti
Amerika atsisake, mes tasyk ne
butu Mexiko persiprasymas, bet
vien pasveikinimas veliavg able
jq kra5tq; todel posskinti prizes
Amerikos veliavq atsisake If Hu-
erta.
Prezidentas Wilson suSauke
tautos atstovQ If senate susirin-
kima pasitarti, ka reikia toliau
daryti. Tuom tarpu manoma su
kariskais laivais blokuoti Tampi-
co If Vera Cruz portus, kad i
JUGS negaletu ateiti laivai su pre-
kemis If tuose miestuose uzimtl
muitines ir tokiu budu atimtl
Huertai svarbiausia pinigq Salti-
nj. Washingtone atsibuvo taipgi
ministeriq tarybos ir karyedziq
susirinkimas apkalbejimui karo
plano.
Prezidentas isleido atsisaukima
] Amerikos tautos atstovus, ku-
riame paaiskino dalykq stow If
tarp kit-ko sake jei reiks griob-
It's ginklu, tai juos reikia kreipti
vien prizes Huertq If il remian-
cius, bet ne prizes Mexiko tautq.
Americas tikslas turf but-Mexi-
ko tautai padeti ivesti jq kra5te
teisingus santikius, bet ne kon-
troliuoti kaimyna ir laisve siau-
rinti. Prezideutas savo atsisau-
kimu kaipi teisin& Huerta, mes
sake, jog ant kranto mieste Tam
pico neturejo tiesos iSlipti Ame-
rikos jureiviai, nes ten buvo pa
garsintas karo stovis, kuomet
svetimu krastu kariSliq laivu ju-
revival netrri tiesos lipti ant
kranto. Kaltina vien MeXiko
valdziq, kad miesto Tampico ko-
mendantas apie tai nepranest
Amcrikos laivyno vadovui ir kad
kariSko Iaivo kasieriu il jurei-
vius arestavo, vietoj juos atgal
grqzinti.
Prezidentas Wilson sako, jog
netiki, kad kiltu karas su Mexi-
ka, bet jeigu karas kiltq, tai bus
vedamas wien su Huerta, kurio
pasitraukimo Amerika nuo senai
reikalauja, mes jis Mexike igavo
valdziq neteisotu budu if jis val
do tik dali Mexiko, bet ne visa
republikq. Prezidcntas Wilson
pazada Mexikai Suvienytu Val
stiju prielankumq If leidzia jai
savo naminius reikalus taip tvar-
kyti, kaip gyventojams patiks.
Kongresas ir senatas igaliojo
prezidenta taip SunaudOt1 Suv1e-
nytu Nalstijp kariskas pajiegas,
kaip panaudoti pasirodys reika-
linga. Jeigu ras, kad karas rel
kalingas, gall ir kara pradeti.
Prezidento Wilsono atsiSaukime
vicnok yra daug neaiskump. Jis
sake, jog jeigu kills karas, tai il
Amerika privalo vesti vien su
Iuerta Mexiko tautai sirdinga
prielankuma rodyti, jai padeti ir
ja gelb6ti. Bet Huerta Suvieny-
tq Valstijg uepripazintas, tai jis
yra visai privatiskas zmogus ir
prezidentas svetimam kraste su
privatisku zmogum nori kovoti
IT ten naikinti turtus ir gyvasti
tukstanciq zmoniQ, kuriems no
rima padeti If Sirdingq prielan-
kuma parodyti.
Biokavimas portq, net multi
niq ul5mimas, tai dar ne karas.
kaip tai parode nekartq Europos
tautos Azijoj, net If Amerikoi.