Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-08-07
Metal XXIII

kara Austrijos su Serbia, dabar
hicks nesirupina, nors If tas bus
vis-gi didesnis negu Amerikoj We
dami teatriniai karai; dabar kilo
lad didelis karas If tai taip dide-
lis. kokio ant zemes dar nebuyo.
lame dalyvaus apie 10 mliiong
kareiviu. Karan bus ltrauktos
nc tik visos dideses Europos tau
tos, bet nuo 10 nei5sisuks nei ma
zosios
Kara Rusijai Vokietija apsau-
ke, SIT Francuzija 81 jis prasidejo
be formalisko apsaukimo. Italia
Xxi siol karc nedalyvauja, zada
il su visais draugiSkus rysius If
lake karo palaikyti, bet If il, ma
tyt, netiki, kad galetq pazadeji-
ma ispildyti, mes If j mobilizuo-
ia savo kariumene.
" karo pradejimq prizes 10 aP-
sau<imq sd Francuzija, sioji kalti-
ma Vokictijq, toji 81 apkaltinimq
grazm.. Francuzijai. Sulyg vokie-
tiq, prizes karo apsaukima fran
cuziSki orlaivininkai perleke ru-
beziu If Vokietijoj met6 bombas,
kas santaikos lake neiSteisina-
ma; vokieciai sako, jog mazos
francuzv dalis prizes karo apsau-
kima peraenge Vokietijos rube-
ziu, bet toki patroliu perzengi-
mai if santaikos lake pasitaiko
pasito2<o kartais If jg susimusi-
mas, o karu negimdo. Ir vo-
kieciu patrolems nekartq pasitai-
Ike paklysti If uzsukti Francuzi-
jon; nekarta ten paklydo ir yo-
ki$ki kariski orlaiviai.
Francuzai 81 ka1tina W karo
prad6jimq voliecius, mes jie pir-
miausia isiverze per rubeziq, bet
francuzq tapo atgal isvyti. Vo-
kietJos kariSkoji valdzia uztikri-
ma, jog francuzu apkaltinimai yra
neteisingi, mes Xxi pertraukimo
diplomat. rySiu nei vienas vo-
kiSkas kareivis neperzenge Fran
cuzijos rubeziu. Turbut vokie-
6iai tikejo, kad jiems pasiseks
Francuzijq sulaikyti nuo besisku-
binimo pagelbon Rusijai, kuriai
pirma kara apSauke. Geriau
grumtis su vienu priesu negu is
syk su keliais. Vokietija gerai
zinc, kad, kara vedant jai vien
su Russia, Anglia nesikiStu, Ru-
sijai pagelbon nesiskubintQ; jei-
gu gi il karan isiki$, tai vien to-
del, kad ia su Francuzija risa
ankStesni rySiai negu su Rusija /;
il nenori leisti, kad Francuzija
butu visai apsilpninta, mes tqsyk
jai vienai prisieitu grumtis su
perdaug isivyravusia Vokietija.
Jau po atsilankymo Vokietijoj
francuziSkq orlaivininkq If pa
klydusiq francuziSku patrolip,
Vokietijos ambasadorius lankesi
pas Francuzijos uzsieniu minis
teri If prase, prikalbinejo, kad
Francuzija Rusijai nepadetq, bet
Wis gavo atsakymq su visokiomis
pasargomis, kas rode, kad il ne
nori Vokietijos prasyma ispildyti.
Jeigu Vokietijos ambasadorius
taresi su Francuzijos uzsieniu
ministeriu, tai aisku, jog jis at
siradimo francuziSkq orlaiviu, nei
jq patroliu nepalaike uz karo pra-
dejima.
Negaledamas gauti nuo Fran
cuzijos uzsieniq ministerio gel
dziamo pztikrinimo, ambasado-
rius vardu savo valdzios pasta
te Francuzijai, taip kaip pirma
Rusijai, ultimatum ir po "a va
landu pats pas ministeri atejo
atsiimti atsakymQ. Atsakymas
vienok buvo neuzganedinantis.
Todel jis, pakeles protesta del ru-
beziaus pefzengimo If sudauzy-
mo Paryziuj vokie6io jubiliario
pardavines ir sumuSimo kelly vo-
kiecip, rugpjucio 3 d. is Parry
ziaus iSvaziavo.
NeutraliSkumq vienok Vokieti-
ia pirma sulauze, mes pasiunte
100000 kareiviq / nepriglrlminga
IuxemburoO kunioaikS+ve+