Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-06-05
POLITISKOS zINIOS.
MEXIKO.

apdirbo sutaikymo pamatus, bet
ar iicms pasiseks nuraminti kras-
ia, reikia abejoti. Taikytojai ru-
pinasi wen, kad galetq uzgane-
dinti Suvienytas Valstijas, bet
nesirupina apie uzganadinim2
MexiEos revoliucijonieriq, kurie
lux ne bereikalo krauia lieja, bet
kovodami nori kq nors atsiellti,
O ju noru taikytojai Wsai nekIau-
sia. Carranzos atstovas reVoliu-
ciion;eriq vadovo vardu pakeIe
protestq pric 10 isskyrim9. Rods
taikytojai il prieme, bet, matyt
susitaikyti negalejo, nes jis su
taikytojais labai trump9 laik2
kalbeio, o tolesnese tarybose Vi
sal ncdalyvavo. Taikytojai rupi-
nasi vien apie Huertos prasalini-
ma, bet jis ir dabar vos laikosl;
i revoliucijonieriai pats istengtg
prasalinti. Taikytojai pataria,
kad Huerta prasi$alintQ, o 10 vie
toi uzmano isrinkti tuomtarpine
valdziq is penkiq vyrQ, i5rinktq
is visu Mcxikos partijq. Tuom-
tarpine valdzia sutvarIytq matt
ius rinkimus. Bet kas iseis, jei-
gu revoliucijonieriai tos tuomtar-
pines valdzios nepripazis ir to-
liau kovos uz atsiekima savo
tikslo? Kq taikytojai darys, jei-
gu per rinkimus vel Huerta butq
isrinktas?
Taikytojai reikalauja sutvar-
kymo zemes valdymo, bet kaip
ia reikia sutvarkyti, jie pats ne
zinc. zem6s valdymo klausimas
negeriausiai sutvarkytas nei Su-
vienytose Valstijose, o dar bio
giau jis sutvarkytas paciq tai
kytojq kraStuose.
Neistabu todeI, jeigu prizes tai
kymo plianq protestuoja revo-
liucijos vedejai, ypaG Carranza ir
Villa. Jie visai teisingai sake,
kad lygiai taikytojai, kaiP ir SIT
vienytu Valstijq valdzia visai
nepazista saIygq Mexikoj, o grie-
biasi tvarkymo to, ko nezino.
Todel revoliucijos vadovai sako,
Jog n6ra visai reikalo nei t6myti
taikymo plano, nes ant tokiq pa
matu sutaikyti negalima. Taiky-
tojai, taipgi Washingtono val
dzia, rodosi, visai nezino, kad
revoliucijonieriai yra pergaleto-
jais, 0 pergal6tojai neisslzada to,
w ka kovoja, kad kittens itik-
ii, neissizada jau iSkovotq tikslg,
neleidzia niekam mazinti iSkovo-
tos naudos. zemes gi valdymo
klausimas yra tai vidujinis Mexi-
kos reikalas, o ! tokius reikalus
paSaliniai kistis negali, ypac jei-
gu jie nezino, ka ir kaip reikia
tvarkyti. Naminius reikalus kick
viena neprigulminga tauta patti
per savo atstovus taip sutvarko,
kaip jai rodosi reikalinga. Ne
visiems ir ne visur tas pats pa
sirodo naudingu ir reikalingu, ne
visur tos pacios reformos tinka.
Taikytojai kaltina If Suvien.
Valstijas, buk jos tycia vilkina
tarybas ir nori, kad JOS i5irtq,
mes nori geriau karan prisireng-
ii, kad jis daugiau naudos atnes-
tu. Jeigu kaltinimai teisingi, tai,
zinoma, is tarybu niekas neiS-
els.
Hucrtos karo minister's Blan.
Quet pagarsino, buk amerikonai
megino nuo karisko laivo al
Oany' iSsodinti jureivius mieste
Puerta Arcsta, provincijoj Oaxa-
ca. Besikeliant jureiviams, val
tis vetra apvcrte, If kcliolika iu-
rciviq prigere; kitus is vandens
iSgricbe MeXikos valtis ir sugrq-
zinc atgal laivui Albany" Pa
tvirtinimo tos zinios vienok ncra.
Bet jeigu tai teisybe, tai tas ro-
dytq, jog amerikonisko laivo va
doyas mGgino sulauzyti karo SUI
laikymo sutarimq.
Rcvoliucijonieriu garlaivis
"Hercglcs' prize Mazatlan max
tyj paeme gabenanGius kariume-
nei maista laivus, o paskul ISL
verze uostan ir iSsivilko LAVA