Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-22

III NVhhPon'ho NSNiiia ga Poiiiiu-
je ali pa sc mu roga, ker nj ma sve-
tn prostora "a utopije. " sploSni
kapitalistiGni poplavi sta tudi We
"a in narOdnost predmeta kupee.
vanja. In cato je narodnjakom
vSec, Ola Sc z geslom narodnosti
zaslepljavajo delavci in sveta ma.
rodnost degradira "a k~apitalisti-
emo priganjalko.
Mednarodnost nj "a delavstvo
kakSna trina in muhavost, ampak
neizgobna, aiva potreba. Brez
mednarodnosti je boz ~delavskega
razreda nemogoc. cato, ne pa IL
skrbi "a narodnost, odvraGajo ma.
sprotniki delavce cd mednarod-
nosti. Kajti narodnost Sc nina od
mednarodnosti nicesar bait. Med.
narodnost ne zanikuje narodnosti,
temvee je ma njej zgrajena. Cd
nacionalizma pa Sc bistveno raz.
likuje V TEN, da Sc ozira ma vsc
narode enako; internaciOnalizem
je mOgoc lie ma podlagi enako.
pravnosti vseh narodov. XII je po-
goj mirnemu skupnemu zivljenju
Mednarodnost je skupnost, soil
darnost narodov, i%zklju6uje torej
%hegemonijo, Sovinizem in privile-
giie posameznih narodov. &c hi
nerodnjaStvo resniGno hrepenelo
pc enakopravnosti, hi naSlo V
mednarodnosti svoj ideal. Kajti V
vzaJemnOsti vseh narodov so mai.
bolj dOvrSeno izpolnjene vse o.
pravitene zahteve vsakega posa.
meznega uaroda. OGi:ek, Ia de
lavstvo izdaja narodne interese.
Ge Sc mednarodno organizira, je
torej neumeteljen in hudoben.
Ia ocitek je pa tudi hinavski
zakaj to, kar prepovedujejo de,
lavcem, izvrSujejo kapitalisticni
narOdnjaki Sami. Tudi oni so med.
narodni i'll ne morcjo biti dru.
gacni. Clovek nj vsegamogoGen
bog, da hi 81 mogel preustvariti
svet pc svojl wolff. Dokler jc svet
kapitalistiGen. jc treba ziveti pc
kapitalistiGnih zakonih. tudi ce So
tloveku zoprni in Gee Sc Jim upi.
"a. Brez prodajanja in kupovanja
Je la svet nemogoG; in Gc nina
uboga para kaj druzega odnesti
ma trg, mora kupcevati $ svojo
delovno mOcjo. Trgovina je pa
mednarodna. Industrial mora ma.
bavlJati surovine tam. kjer Jill je
dobiti, ne tam, kjer hi il veleva.
10 nacionalno src Prodajati mo.
ra svoJe izdelke, kjer Jill kupuje-
10, ne glede ma jerk, XII ga govo.
re kupovalci. Enako St posredo.
valna trgovina ne more nacional.
no vezati; vpraSala bo paG. kiC
Je wee profita. ne pa kjc je vii
boil narodcn.
kaj We moderni clovek. kakSnC
suknjo in kakSno srajco ina ma
sebi. krojac, hi mU j. napraviI
Obleko, je nemara Slovenec, tudi
prodajalna, katcri je bilo blagc
kupljeno, ic lahko slovenska. To.
da, kdo We Y kompliciranem me.
hanizmu kapitalistiGne produkci.
je, kje so bill prvi zacctki Sukna
Xxi zdaj odeva njegovo telo in sko.
ri kakSne roke jc Slo, predcn st
je izpremenilo V hlace in frak?
Mehanizem moderne produkci.
je je mednaroden in ne more bit.
drugaccn. Lahko ii narodcn y
dino duSe, pa 81 vcndar mednarod.
no Oblecen, stanujcS mcdnarod.
nj, IL nenarodnega materijala ,
m%ednarodnim delom zgrajcni hi.
81, jcS mednarodno. od vSeh We.
troy zneSeno hrano. Sc yoziS Pc
mcdnarodnih Zcleznicah in Zivi5
materielno vseskOzi mednaf0dno
zivljenje.
Mednarodnosti Sc nj mogoGe IL.
ogmiti; in to cuti najbolj DELAY.
stvo, Xxi je odvisno cd mednarod-
mega kapitalizma. TO je Sila, Xxi
drzi YES modcrni Svet V svojih
krempljih. In nihGe Sc j ne more
oteti. Delavci pa maj hi Sc raz.
d%ruzevaIi, mcdtcm ko So n.jih So