Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
EHIkA

mamo pOnavadi Ameriko V ozjem
smislu pred oGmi, namreG Zdruze-
ne drzave. Da je Amerika eden
izmed petih ~najvecjih svetovnih
delov sveta in da je poleg Zdru-
ienih SeveroameriSkih draw Sc
celia vista drugih veGjih ali mani.
sih samostojnih republik ma to
ponavadi malokdo misli. Ena IL
med takih samostojnih republik
je tudi Mehika. o Mehiki Sc tu-
di pri mas V zadnjem Gasu zelo
mnogo govori in piSe. Ne DO torej
Skodovalo &c povemo tudi naSim
Gitateljem o ii dezcli kaj natanG-
nejSega. posebno Sc, ker je Mehi-
ka zc Skozi Stiri leta toriSGe hui
din notranjih bojev in revolucij
XII jih namcnOma nete kapitaliSti
SevcroameriSkih zdrulenih dr.
iav. XII hi Sc radi polastili boga.
tin tamoSnjih naravnih zakladov
tako. kakor 80 Sc svojedobno an
gleSki k%apitalisti polastili bogatih
burskih republik Afriki in "a
katcrc je ma videz rabeljsko delo
izyrSila anglcSka drzava.
Roparski pohod kapitalizma
ScvcroameriSkih zdruzcnih draw
v Mchiko. da hi 81 osvojil tamoS-
ME prcbogate naravne zaklade, je
vzhudil tudi Y Evropi SploSno po-
zornost. Tudi javno>t Y Evropi Sc
.je "a to tudno dezelo zajela "a
nimati. In ker imamO sedaj opra-
viii z vojsko, Xxi seveda nina dru-
zega namena kakor ugladit pot
imperijalisticnemu izkorisGanju
Mehike. nam kratka preiskava
pokaze. kak bogat plen severoa-
meriSki kapitalizem Y Mehiki ca
ka. Seveda. treba 10 Sc nekoliko
poGakati. ker nj izkljuceno, da
postane severoameriskim kapita-
liStitnim roparjem grozdje V Me,
hiki nekoliko prekislo. Ze so Sc
MANFRED pojavili mraGni obrazi ma
J%aponskem in tudi V Evropi, kjer
Sc opraviceno boje. da hi znala A
merika (zdruzene drzave) pc mo-
rebitni osvojitvi Mehike zapreti
potem vsemu ostalemu svetu yes
Observation-Disclosures trg.
kakor vse ostale drzave V Anne
riki je tudi Mehika republika.
Njena velikost meri 1,9S7,201
kvadratnih kilometrov in je torej
priblizno stirikrat tako velika
kakor celia Avstro-ogrska drza-
va. Temu nasproti pa je p%rebival-
stvo Mehike pc zadnjem ljud-
skem stetju leta 1910. Stelo lie 49,
063, 207 duS, torej komaj n ire
tjino prebivalstva avstr. drzave.
Razen nekaj indijanskih rodov
govOre vsi Mehikanci Spanish
jerk, kar je tembolj razumljivo,
ako upOstevamo, da je VISA Mehi-
ka skozi 800 let kot kolonija bila
posest evropske Spanije. Pc rodu
je lie zelo mali del prebivalstva
spanskega pokolenja. Pc uradni
sodbi je 10 odstotkov Mehikan-
q belokozcev, 43 odstotkov Me
sticev (mesanci belokozcev in In
dijancev) in 3S odstotkov polnO-
krvnih Indijancev. Nemski zem-
ljeslovec DIR. f. Bose. XII Sc naha.
ia re nekaj let SEN V sluzbi me-
hikanske Wade pa V nasprotju Z
uradnimi podatki pravi, da je pc
temeljitem preiskovanju dognal,
da j. belOkolcev lie 10 Odstotkov.
Poznavanje sestave mehikanske-
ga prebivalstva je vazno, ker V
znatni meri olajsuje razumevanje
tamosnjih druzabnih in gospodar-
skin raZmer.
liza casa spanskega gospodstva
Sc nahajajo V Mehiki, pc dezell
velikanske latifundije (velepose-
stva), XII Jill vseskozi posedujejO
potomci nekdanjih spanskih kolo-
nistov (naseljencev). V mestih in
pc dezeli tvorijo Spansko-indijan-
ski mesanci najrevnejSi in maj
bolj izkorisGani proletariiat. Sem
in tie Sc nekaj male obrti in ma
lie trgovine sicer tudi nahaja V
rokah teh Mehikancev. toda VISA