Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-21

l%NaJaIcl V kapltaliStiCnem 20
SpodarStvu, Hi Sc MISC socializira
M. Toda 5 tenn Sc nj rcceno. da
ne bodo. Poljedclstvo Sc ravnc
tako razviJa naprej V Stadii DO.
druzablJenja in cas- prihaja. kc
bodo tudi ma farmach posedu.
Joci k|apitalisti in mezdni kmetie
kakor V i|ndustrijah.
DelaVske unijc - kakor reGe.
no SO naJpOpolnejSi izraz raz.
redncga boja od strani dclayske.
ga raZrcda. ~SvojeGasno so So de.
Iavci organizirali - in ponckod
ST danes V obrtnc unijc craft
unlons) Z namenom, k~ontroliraii
svoJ lzuceni poklic. Toda stroi
pocaSl ubija izucenc poklicc in 5
tenn ublJa obrtnc i'm strokoyue II.
hlJe. lzuGeni delavci ST. radi t.oa
prlSllJenl organizirati Sc V indu-
%s,riJalne ali razrednc unijc : nc.
Izucemm ali navadnimi dclavci
vred' katerc so poprcj prczirali.
ihdustrlJalna organizacija delay.
cev Scle odgovarja - ako gre
~Nporcdno ; po%liticno akcijo "a.
htevam Socializirancga della in
TAXA organilacija jc cmbriio ali
plod stavbe "a movo cloveSko
druzbo y lupini stare k~apitalisti-
en-" druzbc. lnduStrijalna orga.
hi|acIJa pa nj popolna nit ne cd
govarJa razrcdncmu boju. ako So
ne poSluzujc p%olitiGne akcijc Z
namenom dobiti kontrolo mad po-
lclJo. milico, armada, zakonodai-
skim in Sodiicnim aparatom. XII
danes Sluzijo kapitalistom kot
m"cno orozjc IA razdevanje de.
IavSkih organizacij in uzugava-
ME dclavcev Samih.
Razrcdni boz jc najvazncja toe
ka, najvalncjSc dcjstvo Y eko-
nomSkcm razredu. katcrcga hi
morail vsi dclavci zapopasti in ii.
vazcvati. kapitalisticni razred Sc
trudi L vscmi svojimi pripomoc-
HI - podlozno tasopis.jc. prostu-
tulranl zagovorniki in pridigarii.
prikrojcna Solska izobrazba it'd.
it'd, da prcprcci s%poznanje te-
"a vazncga dcjstva med DELAY
stvom.
IgodovinSki bog med DELAY
skim razredom in njegovimi H.
koriStcvalci "a poSest proizvoda
So n%eprcstano oblikuje in zadobi-
va d%oloccno obliko popolnosti
kakor So razvivajo sile ekonom.
Skr produkcijc in zadobivajo po-
polneJSo formo druzabnega della
: pomOGjo Strojcv. Silc strojne
produkcijc so tako organiziralc
dclavski razrcd, da zdaj zavzema
zgodovnsko mcsto kot razrcd.
HI zamOre : Svojimi rcvOlucionar-
mimi sllami strmoglaviti vse 81
St"me izkoriScanja. podreti raz-
redna naSprotsva in pOStati tam
svoJ gospodar 5 podjarmljcnjem
StroJa. Danes, Y dobi mezdne SUI
noSti so dclavci SUNNI stroja: Y
bodoGi dob ekonomske svobodc
bodo pa stroll sunni delavca o.
ziroma GlovcSkc druzbe. PRAY i
ma Marks, ko pravi; "Kapitali-
Stitni SiStcm jc naSel svojega gro
bokopa Y modcrnih strojih."
Delavski razred je obGutil bru-
talnO silo kapitalistov, ko so Sc
u J%alovila VISA druga Sredstva IA
uzuganjc. kapitalisti5na sila pa
mora trtiti oh Silo naobrazcncga.
mteligcntncga dclavStva. Xxi Sc
2raza Y induStrijalni in politiGni
organizaciji.
Vii vidimo naSc dclovnc silc or
ganiziranr y produktivnih indu
>triJah ME wee nismo mdividu
AIM, SAM svoji. ncodvisni ali ma
vczani ma mcjc cncga naroda a
II enc drzave, Socializirano stroll
no delo jc miGilo vSako delavGc-
vo indiyidualnost in neodvisnost
IN kodcr Sc nj uniGcna, zapadc
vsak cas- tel usodi. Soc~ializirano
Strojno dclo mas je zdruzilo sku
paJ brcz ozira ma drzavne. narod-