Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-07-31
Didelis Karas Prasidejo.
Russia gelbes Serbia.
Pulkai renkasi Lietuvoi.


mes Serbia nedave atsakymo, kad
ispildys visus Austrljos reikala-
vimus. Austria rcikalavo MI
baudimo If gaudymO Pasislepn-
siu Serbijoj sukalbininkq ir uz-
draudimo serbiskos agitacijos ir
nupcikimo vicsai serbQ besisten-
gimo ,ujungti visus serbus vie
non yiespatyst6n. Serbia sutiko
ispildyti dali reikalavimu, bet
Austrija tuom ncpasi8anedino,
mes mano, kad il nori vilkinti at
sakymq .gavimui laiko geresniam
karan prisirengimui if susitari-
mui su draugais, kuriu pagelbos
iicsko. kad ir tic draugai karan
geriau galetu prisircnsti.
Atstoyauti Serbia Austrijoj,
isvaziavus ambasadoriui, tuom
tarpu apsieme Rusijos ambasado-
RUS pastoviai atstovauti jis ne
cali apsiinti, kadangi karan If
Russia lengvai gall but itraukta,
todtl If ia lures kas kitas atsto-
vault ieigu visoj Europoj kills di-
delis karas, Europos tautoms rel
k6s atstovu jieSkoti kituose kras-
tuose, kurie, neturedami Europoj
svarbiq reikalu, karan nesikis.
Kadangi tarp Europos tautg
yra daugyb6 neuzbaigtu reikaIq
ir be karo daugelio uzbaigti ne
galima, tai ten didelis karas nuo
senai laudamas. Laukimas If
lin besircngimas sueda milziniS-
l<us tautu pinigus todel ne viena
tarta noretq, kad jis jau syki
prasidetQ, bet visi bio il pradeti,
ncs niekas negali zinoti, kas is 10
gall pergalctoju iseiti. Karo BIZ
10 net tie, kurie tikisi pergaleti,
res karas If nuo pergaletojq mil
ziniSku auku reikalauja. Karan
cali kurstyti vien tie. kurie ne
turi ka zudyti, kuriems karas gall
net pelnq atgabenti. Kurgi yra
baime, ten didinama pavojus, ten
platinasi visokios aliarmuojancios
zinios. Besiplatinimui tokiu IL
niu padeda valdzios tu lraStu,
nuo kuriq priguli karq pradeji-
mas, mes JOS stabdo net teisin-
gas aini;s, jeigu JOS netinka, jei-
gu gall erzinti gyventojus, arba
svetimiems gall suteikti slepia-
mas zinias.
kur tarp tautq nuO senai augi-
namas nesikentimas ir neuzsiti-
kcjimas, ten maza priezastis SUI
erzina zmones, ten geriausia pro-
ga platinti visokias aliarmuojan-
cias zinias, kurios visokios veis-
les spekuliantams ir naudq atga-
bena. Tas buvo ir dabar, kada
tapo pertaukti dipliomatiSki ry-
$iai Austrijos su Serbia. Bepla-
tinimq aliarmuojanciq ziniq lerg-
vina itikejimas If persitikrinimas,
kad visos Europos tautos pasi-
dalinusios j du prieSingu viens
kitam skyriu; todel tarp dvieju
pradeto karo nebus galima vien
tarp ju aprubeziuoti o karan ISL
kiSus dar treciam, jan jis visa
Europa apimti turetu.
Todel tai, iSirus diplomats
kiems rySiams tarp Austrijos If
Serbijos, laikrasciai, neturedami
teisingp ziniu, o jp gauti negali,
nes nei viena tauta karan besi-
rengimo ir savo pajiegu negarsi-
ma. Kadangi paprastai po per-
traukimo dipliomatisIu rysiu Sc
ka karas, tai issyk laikrasciai If
pradejo 'leisti paskalas apie karo
prasidejmq. Buvo jau garsinta,
buk Austrijos kariumene persi-
kel6 per Dunajq If apvalde Ser
bios sostine Belgrade, bet istik-
70, kaip dabar pasirodo, nieko pa
naSaus leatsitiko; tick tame laik-
raStiq paleistame paskale yra tel
sybes, kad Serbijos archyvas ir
lido If bankQ pinigai tapo per-
gabenti i Serbijos viduri, mes
Belgradas yra prize rubeziaus, i
nuo Vengrijos atskiria vien upe
Dunojus. ISviso, kas panasaus
] kara atsitiko, tai vien kad prize