Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-03
VOJNA Y IMENU KULTURE IN "a KULTURO.
Nv
NAJVECJE BARBARSTVO.


Clovek je bite, cigar zivljenje ina najvisje
ellie. Ako zivi kakor slepo orodje slucaja, brez
misli ma bodocnost, brez brige "a jutrsnji dan,
brez skrbi "a poznejse generacije, izgub tisto,
kar ga povzdiguie mad zval; degradira ma stop
MO vola, XII Sc napase, kadar ga pozeno ma paso
in skonca brez sledu, kadar ga pobijejo,
Stotisocletna kultura je trudila, da bi
dv1gnila cloveka In napravila IL mega dusevno
bite. Zverinam so Sc razvijali organi "a rop in "a
boljse zazivanje plena. Cloveku so Sc razvijali
mozgani in zivcevje; roke so mu postajale vse
gibcnejse, prsti finejsi Yes njegov organlzem Sc
je boil inbolj prilagodil potrebam razumnega della
Clovek Je kultiviral sebe in svoj svet. v tenn
ie spoznal svojo nalogo ma zemlji. Kulturno delo
ie dalo njegovemu zvljenju ceno. solidarnem
stremljenju clovestva je tudi posameznikom eksi-
stenca dobila naivecjo vrednost
Ce raznese veter puscavi kup peska, pa ma
suje ma drugem kraju gomilo, je to igra prirode
Mic vec ne bi pomenla smrt cloveka, ce bi zivel
lie "a to, da dina, ie in Pile, da izpreminja orga-
nicne in neorganicne snow sestavine svojega
telesa in jih daje zopet cd sebe.
Kadar je clovek postal kulturen delavec O.
znacuje njegovo delo vrednost njegovega ziv-
ljenia. Deiavec ie stvarnik Dolgo zivljenje ONO
COCA veliko stvaranja, rise goboke sledove bo-
docnost, povecava bogastvo vsega cloveStva
Gin vec zivljenja, tenn vec della; cim vec de-
la, TEN vec kulture.
Naenkrat zadoni trobenta. Boben zapoje ia
barbaricni instrument, XII dale vedno lie en- glas
cd sebe in della e hrup, da zaglusuje suh, ubija
n,isel in drazi zvce.
Tisti trenotek izgubi stvarjanje vso vrednost
unicevanje 10 zamenja.
Predvsem unicevanje cloveskega zivljenja in
zdravja. Razlika je tenn le ma lima. Lahke rane,
XII daj 10 nitro ozdraviti ma zadovoljujejo 'boga
vojskinih trum.' Tako je treba zadeti sovraznika,
da Sc ne more vrniti bojisce Ideal" bi bill, ce
bi prvi bitld unicila VISA sovraznikova ar
mada
Tezko ranjeni pohabljeni ljudje so "a delo
stvarjanje prav tako izgublie ieni kakor ubiti
Vojna ina TAX namen. To je edini njen zmisel
Svoj cilj doseze ubijanjem dslavcev, IL izpremi-
njanjem ljudi v mrlice in invalide.
Krogla umori cloveka S TEN mu vzame vse
Mega pa vzame clovestvu, delu, bodocnosti, kul-
turi, Tisoc in tisoc jih pokonca vojna. Tisoc in
tisoc glav in rok e izgublenih stvarjanje. Cilj
ki so re kazal obzorju, so odmaknjeni
dogledno daljavo. Pota do Min so neskoncno po-
dalsana. Clovestvo ma svojem zmagovi-
tenn pohodu ustaviti, ker Sc e vojno oropalo svo-
jih sill Izkrvavelo je; namesto da bi nadal jevalo
svoje slavno delo, mora celiti svoje straSne
In tezkim trudom zbirati move moci.
Ia desetletja ustavi mala vojna kuturni ma
predek; stoletja ga zadrzi tako kanje, kakors-
no divja sedaj po Evropi.
Kulturi ne more sluziti, kar ovira kulturo Ia
vsako delo so potrebna sredstva. Vojna unicuje
najdragocenejse sredstvo kulture: Cloveka Uni
cuje ga trumoma
Kultura nj in more biti namen vojne.
Razun zivega cloveka unicuje vojna brezob-
zirno sadove njegovega della, vidna znamenja in
POMONA sredstva njegove kulture, zeleznice, mo
stove domove, umetnine manstvene zaklade.
Uspehe della, sredstva della in ljudi unicuje
voina.
vojna ie protikulturna! vojna je barbaricna!
Vojna je divjastvo!