Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-04-21

ga najvplivnejsih socialistov v a.
meriskem socialistiGnem gibanju,
XII Je bill tudi pri rojstvu social
sticne stranke in je avtor wee So
cialisticnih knjig in broSur. So
drug Simons pise:
"Ameriska socialistiGna stran.
ka je edna stranka ma svetu. XII
sc JIG odrekla lastnini tiska IN pu-
Sea privatnim podjetnikom, da
delaJo z MIN dobiGek kakor Sc
jim zljubi. Socialisticni Gasopisi
so zadnjih Is let naredili milione
dolarjev, n ker smo doloGili mai
DO ohranitev socialisticnega case
pisja ma podlagi kapitalistiGne
konkurence, so Sc najdrzneiSi
vzdrzali in danes ne moreno raz.
pravljati, kakSen bo konGen lid.
SocialistiGna stranka V Ameri.
XII je danes najmanj dcmokratiG-
ma, ker nina ma razpolago svoje-
ga casopisja, kjer hi Sc moglo vo.
dit diskuzijo in vsled tega veGi-
ma wolf kar tako, brez kakSne
stvarnc debate in tako prepusGa
zmago vedno lc sluGajnosti. pred
Sodkom, Ignorance in domago.
Stvu.
Resno frakcije ameriSkega So
cialisticnega gibanja v Ameriki
tvorijo edino neanglesko govore.
ce organizacije, k MISC nikoar
izgubile kontrole mad svojim ca
sopisjem, tiskom sploh. Same tie
vodijo vspesno, izdatno in posne-
mamie vredno delo izobrazbe, agi-
tactic In organizacije.
RavnO to upraSanje ie pray Sc.
daj najbolj percGe. Tolerance IA
Socializem cd strani listov, XII is
teJo IL gibanja profit, izginja. En-
KRAFT Je pomenilo zapuStitev socia-
liStlcnc strankc gmOtnO Skodo. a.
II od kar so naStala takozvana re-
formjsticna in antiklerikalna OIL
banja, so obrnili ii ljudje svojo
pozornost tjekaj, ker Sc Jim zde
oni boji bolj dobitkanosni kot pa
socialiticen. Ravno o TEN vpra-
SanJu Ic pa Y Stranki kaj tesko
razpravljati, ker morajo biti do
ticniki, XII Sc drznejo o tenn raz-
pravlJati p~ripravljeni ma masGe-
vanJe profitalaGnih zasebnih cas-
nikarjev. Ia nczdrav upliv "a
sebnih GaSnikarjev V socialistic-
mem gibanju cuti brezdvomno
vsak organiziran socialist. To ca
sopisje in njegovi privatni agen-
tJe skuSajo ma vse naGine ovirati
delo in aktivnost SocialistiGne or
ganizaciJc in meme discipline; "a
seJati hotejo nezaupanje do raz-
nih strankinih nastavljencev in
zele videti strankO slabotno, da
Jim 10 je pri vsaki priliki mo-
goce vpogniti V svojc privatne
namene.
Osrednji odbor socialisticne
stranke mora ma prihodnji sell
najti pot, potion katere maj Sc So
cialisticno gibanje osvobodi VISA
Ike kontrole ali vpliva privatnih
casnikarjev.
lznajti mora vspesno sredstvo
"a n~otranjo vez strankinih cla-
nov, ma podlagi, katere mai zgra-
di clanstvo dobro disciplinirano
in izvezbano organizacijo, XII mai
vstavi nasilnost privatnih casni-
karjev ma socialisticna sredstva.
ustanovi maj resniGno socialisti6-
no taSopisje. Xxi maj V vsakem OH
RI tekmuje fakirskim in slepar-
skim nacinom "a pridobvanje ma
rocnikov in tako postavi social
stlcno stranko Amerikc med
stranko ostalih narodnosti.
lzdelati je treba naGrt, potion
katerega zamore biti socialisticno
casopisje ko%ntrolirano glede ma
eel in taktike pc svoji organiza-
clJi. XII maj sama nosi odgovor-
most. ne ma da hi sc j bilo cato tire
ba bait "a izgubo politicne moci
V tel smeri maj stranka uravna
vse detajle podjetja in preprica
svoje tlane, da je lie pozrtvoval-
most i'll solidarnost praya podlapa