Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-06-26
POLITISKOS zINIOS.
MEXIKO.

Tau manyta, kad vedamos Mia
CARA False taikymo tarybos tu-
res iSirti, mes revoliucijonieriq at
stovq taikytojai nenorejo / tary-
bas prileisti, kol Carranza If Villa
lake tarybu karo nesulaikys, o
Carranza atsiuntc savo atstoyus {;
bet $iuom tarpu pasiseke tarybas
nuo isirimo sulaikyti, nes taiky-
toiai sutiko be pasargq Carran-
zos atstovams leisti dalyvauti ia
rybose. Karas vienok netapo sa-
laikytas, prie5ingai, Villa skl;bi-
ia i5versti Huertos valdziq il uz-
init kra5to sostine pirma, negu
vedamos Niagara False tarybos
pasibaigs.
Gcnerolas Villa rengia savo
pajiegas prize verzimo miesto Ia
catecas; prize 10 sutrauke dides-
mes revoliucijonieriq pajiegas,
negu mieste yra kareiviQ, todcl
tikisi greitai miestq paimti. .Jei
tas jam pasiseks, jis lures atvirq
kelia kraSto sostine ir tikisi
greitai miestq Mexiko pairlti
drauge ST. Huerta, jeigu tas pif-
ria is sostines nepabegs.
Skubina su karo uzbaigimu ir
kiti revoliucUonieriu vadovai.
Vcrziantis miestq Mazatlan sc
nerolas Obregon pranese, jog jo
kariautojai kontroliuoja visa ia
lis'o valstija If / trumpq laika
iSvys Huertos kariumene is pro-
vincijos Guadalajara. Miesta
Mazatlan ir Guadalajara dar ne
paimti, bet generolas Obregon IL
kisi greitai JUGS paimti Miesta
Mazatlan jis megina verzti nuo
senai bet nors musiuose daug
kariautoju nuzude, miesto nepa-
eme, nors kaip jis uztikrina, gi-
nanti il kareiviai kenCia jau bada
ir pasibaisetinai, kaip visuomet
karo lake buva apgultuose mics
tuose, jane siaucia epidemijos,
buk veik puse kareivq serga. Ma
tyt, vienok, kad ir tie serganti
If isbadeje kareiviai gerai musa-
81, jeigu jq generolas Obregon su
didesnemis pajiegomis Xxi Siol
iveikti neistenge.
Tarybos, kuriose dalyvaus If
Carranzos atstovai, vel trauksis
Niagara Falls; Suvienytu Vasti-
jq uzsieniq minister's Bryan tiki
81, kad pasiseks sutaikyti nesu-
tinkancias puses, arba, geriau sa-
kant, priversti Huertos Salinin-
kams pasiduoti SuvienytQ Valsti-
ju ir Carranzos reikalavimams,
taigi iSsizadeti valdzios, mes HIT
erta ir taip jos palaikyti negales.
Tokiu budu apie sutaikyma cia
negali but kalbos, mes nuo vienos
puses rejkalaujama iSsizadeti Wis
ko, o kitam viskq atiduoti. Bet
nors Huerta ir iSpildytq viskq,
ko nuo 10 reikalauja Suvienytos
Nalstijos, tas nereiSkia, kad pas
kui Mexikoj vieSpatautq ramu-
mas ir tvarka. Klausimas, kas
bus, iSvijus Huertq, 0 10 sail
ninkus nuo valdzios praSalinus
ir ia Carranzai atidavus?
Nors Carranza ir Villa If jq
agentai uzgina, jog tarp tu svar-
biausiu revoliucijonieriu vadovu
kilo nesutikimai, mes zinia apie
vaidus tarp ju padrqsintu Huertq
ir jis nepanoretu pasitraukti, bet
visas reikalu begis rodo, kad val
dai ne tik buvo, bet ir dar yra
ir jie gal yisai neisnykti, kol vie
mas, ar kitas pasiliks Mexikoj.
Nors Carranza suorganizavo
revoliucija, bet musiuose jis ME
kur neatsizymejo, o karuose wien
pergalinti muSiuose garbe If tick
me igauna. Villa 81 musiuose at
sizymejo, tai jis, turedamas tarp
kariautojq itekme, nenori butt
antroj vietoj, bet stengiasi prie-
sakin prizes Carranza nuzengti, o
ta Salin nustumti. Del tos pir-
menybes ir kilo vaidai tarp
Villos ir Carranzos. Visisko tarp
iii rvSitt Mort a,,tx;,,o, :S... -