Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-26
SOCIALNI ZMISEL MARIO.
VEGA NAUKA.
(Konec.)
(Prevel MIR
Da pa moreno razumeti vsc

socialno ZnanstVcncga miSlJenJa,
XII sredi stoletja prirodnih "ed
je potrcbno oceniti S. drug mo-
ment njegovega zgodOvimskega
della. u novim naGelom socialnc-
ga aivljenja kot podru2abljenjem
indiNidualncga bivanja 81 druli
ST druga miSel. Iii jc Svoj prvi, We
liGastni izraz dobila y ~tilozofiji
Hegla, ideja razvoja. : to idcjo
stopa prviG Y srediSte Socialno
znanstvenega razmotrivanja, kar
Sc je dotlej umikalo zuanstvcue-
mu pojmovanju: zgodovina. IL
znanilke pretekloSti, k veGjemu IL
moralnega, politicnega ali modro-
%slovnega naziranja ST. izprcminja
V raZiskovanje vzroGnoSti Y soci-
alnem dogajanju.
Seveda je to pojmovanje pri
Hcglu Sc V znaui mctafiziCni me
gil. Ali uavzlic tcmu kair n.jego-
vo zgodOvimSko n|aziranjc u vSe
prvinc. elemente Gisto zuanstve-
mega obdelavanja zgodovine. TIA
vclja "a zakOnito zavisnoSt, XII je
brez vrzeli i'm Xxi Sc ne o~brazujejo
in ne premikajo potion Sile, Xxi hi
dclovale zunaj ME ali mad MO,
ampak lastne Sile. TIE Sile so pri
Heglu Sile abSolutnega duha in
delujejo V posebui zakoniti obliki,
XII 10 imenuje dialektiko in XII OBJ
Stojl Y TEN. da So gihlic duh Z
razvojem in ; premagOvaujem
lastnih protiSlovil. Zgodoviua nj
torej miSljena le kavzalna VEGA.
ampak obenem Y tel vzroGnoSti
VZrOJena SmotrcnOSt, kOt teleOlo-
gija; zmisel zgodovine mi ME Il
nanlega, danega il morda pc boz
il wolff in previdnosti, ampak jc
kavzalni prOdukt pametnih y Ego
DOWN. r~azvijajoGih 81 duhovnih
sill. Tako je zgodovina Ileglu pro
ces. cigar %poznanje ne ustreza Sa-
mo potrebam radovednosti ali an
tikyariGnih interesov ali pragma-
ticnega staliSca, marvel teoretic-
no Odkriva naGin GloveSkega Diva
MIA. In Sele ko je to zgodvinSko
naziranje bilo prekOvanO IL Spe-
kulativne Heglove forme Y ciSto
ZnanstvcnO obliko pr Marxu. je
postalO jasno. da nj zgodovina V
tel nOvi, s%poznanju zakouitosti
socialnega nehanja namenjeni o.
bliki nicesar drugcga kot priro-
dna veda o socialnem bivaniu in
dogajanju. Glavno sredstvo k te-
mu je bio ono stvarjajoGe deja-
ME Karla Marxa, V katerem Sc je
now pojem druzbe spoil : poi
nom ~raZvOja. Xxi Sc nanaSa ma ME
realne pogOje, V osnovni nauk
Marxovega sistema, V materiali-
sticnO zgodovinsko naziranje.
Ia jaka %teorija, XII .je Sc vedno
bolj izpostavljena nerazumevanju
nego pobijanju, je preustrojilo So
cialno znanstveno misljenje in ga
prekovala V revolucionarno oroz-
je, ker je socializem njena nujna
pOsledica Memo naGelo zahteva,
da Sc je Cd neredne mnogoliGnosti
zgodOvinSkih silk ozreti merom
ma ~iemeijnt -ospo1arshr raznere.
V katerih 80 ljudje one goodwin
ske dobe ziveli. da ie mogoGc ~
slediti vzrokr. ki so bill merodaj-
nj "a nastanek in "a smer zpodo.
vinskih ,Il. kar liudi vsch dob
veze in loti po idejah. kar Jim We
liza "a naloge druzabnega neha-
MIA, skratka. kar tvori Nth soci.
aino zavest IN ME mani tudi ono,
kar Je So zakritega. vse TO IT, MOI
no pOimovati lie IL reSniGnih xiv
lJenSkih razmeT. IL dolocnega ma
Gina, kako 80 bill tcdaj podruaab-
ijeni, torei IL gospodarskega naGi-
ma njih socialnega bivan.ja. To jc
zmisel velike Marxove yodiIne
misli. da ie Zavest Judd pojmo-
vati IL njih bivanja in ne narobe.
&c pa Sc poglobiS V to s~ocialno
bivanje. potcm So ii razkriie "a
kOnitost V igri s~ocIaInih sill. Xxi po.
jasnjujejo gibanje GlovcSke druz-