Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-10-13
PETDESETLETNICA INTERNATIONAL
l..

Cstanovitcv ntcrnacionalne delavskc asocia-
cjc in njena prva izjava hi zacctkoma n~apravila
uOheucga posrbncga ytiska. kolkor So j. case
piSJe Y Evropi Sploh zmenilo IA Ia dUgodck. Sc mu
j. posm"hovalo. GovOrilo jc takO. kakOr da Sc j.
y Londonu scSlo nckoliko ljudi, Iii so bill " pref
ncnormalri, ko So priSli skupai, Sc Jim jc pa pOpol-
moma zmcSalo. Program, Xxi jim jc bill m~crazumliiv,
ker MISC poznali znamstvcnih tcmclicv Socializma,
81 listi 0ZnaCcvali ia iZraZ komfuamoSti.
Toda med olganiZranim dclavstvom st j.
knaIu opazil vpliv intcrnacionalc Ma AnglcSkcm
m Franciscan 50 Sc j takoj pridruIilc organiza-
cijr. HI so bile zaStopanc ma zboru Y Martins Hall.
ma NemSkcm SO j pristopili Marxovi pristaSi, y
kratkem jc dobila clanc tudi Y Svici. y .Avstriji III
pO drugih drzclah.
Trdaj Sc j. piSavq mcSGanskcga GaSoplSia hi
poma izpremcmila. NaraSGaujc internacionalc ga
Jc %vzncmirilo, in IL hagateliziranja j. pablo y
naproStno skrajnoSt. PriGclO Sc j. mrzliGno hui
Skanje prot intcrnacionali, pokazal ST jc blazcu
,trah. razSirjalc so 81 nczmiselne pravljicc, in
trcpetajoca burivazija j. zahtcvala hitre III oh
Sirne %priprav" ter najoStrejSih srcdStev roper ne
varnost, Xxi grozi vScj organizirani druzbi V T.
vropi.
kar jc bila vGcraj peStica fantastov, XII hi L
rcsolucijami radi uredili svct pc svojih ~razgretih
glavah in Z zlico izpraznili morjc, So j. ncnadOma
izprcmenilo V vclikansko tajno zarotO, Xxi ST. ra-
pidno ~razSirja pc vSch dcaclah in pripravlju
%SploSno c~vropsko rcvolucijo. Ako prelistava to-
vck velike kapitali>tGnc tasopiSc omega casa, Sc
mu zdi, kakor da eta prvo izdajo onih grotcskno
ncSlanih bajk q framaSonih, - huditu Bitru in
ujcgovi starr matcri, o ~rojStvu antckrista. Xxi Jill
j, odobravala katoliSka ccrkcv : papczrm ma de-
Ia, doklcr nj njih zatctnik sam iavuu povcdal, ka-
ko jc vlaGil vSo svcto druzho L uicnim nc.uo;lii-
vim glavarjcm "a nos.
International 50 pripiSavali ne IT, >ilnu raj
StrJeno OrganizaciJo, tcmvcc tudi vSakoVrSinr
iaine moGi in n%ciztrpuc wire dohodkov. Pravza-
pray je MISC Smatrali IA delav>ko organization.
tcmvcG "a druibo neznanih. IA mugocmih oscb. Iii
hOGcjo : pomoGjo dclavStva izvrSiti sploSno pre-
kucjo. Pc vSeh onih balkan hi hl moral clovck
eoditi, da ic stella miniStrc, generate, ucmara cello
kakSnO krOnamo glavo med Svojc Clanc.
Intcrnacionalo so imcnoyali. kadarkoli -. IT,
lgodilo kaj polltitno ali >ocialno vaincga. In Ia.
kin dogodkOv j. hilo y onih taSih doyoli. Ahsolu-
item, ki jc bill liza poncSrctcnc rcvolucijc lcgcl
kakor mora ma narode, je povsod izzival odpor:
' Nemtiji in y ltaliii so patriot hrcpcncli pc ma
'odnem zedlnJcnJu; Y Avstriji so 81 n~aprcdni clc-
mcnti bojeval "a uStavo; Poljaki so 81 pripravlja-
Ii ma nov boz "a osvoboditev: razvijajoGi Sc kapi
talizem je izzival vcluo vct dclavskih hojcv. Y
vSakem doeodku. ki j. bill Y zvczi : tenn >truja
mi, so pa poititno zrcci vidcli roko
uternacionalc.
Razume Sc. da so bile vsc t. kombinacije ncz-
""' A''' INV ma i'ilaid " NISild SNblt t'lh pbIbOI-
"oma JavnO IN III bila Y reSnici ME druzega, kakor
to, kar je hotela biti pc svOji prvi izjayi. Sa j.
"a TEN, da zbliza dclavske organizacije Y posa-
meznih dezelah i'll Y Evropi sploh. v TEN oziru
Je lmela dosti uspeha. ce Sc meri z meriiom teda-
Nth razmer. Da j. imela tudi nekaj vpliva ma
evropsko poltiko. Sc ne more tajiti, ali to je bila
mioralna posledica njcnega obstanka in naraSGa-
Jocih delavskih organizacij, nikakor pa je plod
kaksnega zarotniStva, katcrcga nj hilo nikdar v
uicnih vrstah.
q njeni matcrialni sill nj mogotc ME natanG-
vega p%ovedati. Znano je paG, da so j pripadala
druStva ma AngleSkem, Francoskem. v NenGiii,
Avstriji, Belgiji, Holandiji, Italiji, Spaniji, Svici.
ma DanSkem, POrtugalskcm in P~oljskcm, pozneje
tudi V Iedinjenih drzavah in V Australia. Koliko
jIh je bilo in koliko tlanov so Stella, pa nj mogoGc
dognati. Seveda so obstojala tudi dclavska dru-
silva. XII MISC pripadala International
Najvazncjsc dclo So opravliali MEM kongrc-
81. Teh je bilo Y Evropi Sest, in sicer:
Lcta 1866. V Zemcvi V Svici od 81. augusta do
9. septcmbra;
!. 1867. V Lausanne V Svici cd >. do 9. sep
tcmbra
!. 1868. V Bruslju V Bclgiji od 6. do IL. sep
tcmbra;