Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-11-03
VOJNA IN KULTURA.

NaJvecJl lZbruh dlvJaStva: VoJna v Evropl
- ina veliko vzrokov in veiko ciljev. Kakor Sc
onm. XII previdno skrivajo svoj pravi obraz, bolje
zdi, tako jih pa razlagajo Ce 81 je clovek tista
borna cutila ki jih ima ohranil zdrava, mora pa
vsekakor najbolj obstrmeti ako slisi, da Sc vodi
ia voina zaradi - kulture.
Nepricakovana klofuta Gez YES obraz ne bi
mogla ucinkovati boil osupljvo kakor ia beseda
v TAXI zvezi Kajti nasprotje pomih je tako
kricece, kakor ce bi kdo trdil, da je vrh Mont
Blanca najpripravnejse prezimovalisce
Razicne definicje so bile re podane "a kul-
turo. CloveSki jerk je tako nepopolno sredstvo,
da Sc MIN nikakor ne more izreci vse, kar je;
niti vseh svojih misl In cuvstev, XII so ze sama
nepopolna, ne moreno tako izrazti z MIN, da
bi jih besede izcrpale do dna Tocne definicije
navadno tezke.
Ali ker cd besede ne moreno zahtevati vec ne
go more beseda dati, lahko imenu jemo kulturo
svoto sadov, XII jih lie dalo delo - materiano in
dusevno delo; ma dusevno delo Sc polaga najvecja
vaznost, kadar Sc govor kultur.
Nekateri razlagalci gredo dale in pravijo.
ola Je kultura lie to, kar Sc je ustvarilo duSev-
mem polju, pa obsegajo tenn imenom umetnost
leposlovno literature, abstraktno filozofijo Ma
terialne pridobitve napredka pa imenujeio civil
lizacijo.
Ia delitev je sama OBJ sebi tezavna, ker Sc
dusevno in materialno delo da tako strogo To-
6iti, kakor bi hoteli schematiki kadar tacijo vse
zivljenje pravilne rubrike in doocajo vsak
njegov poJav poseben predaE Zato priha ajo tudi
pogostoma v stiske in sami seboi nasprotje
Ze mejo med rokodelstvom in umetnostjo je
cesto tezko dolociti sal Sc je umetnost po vecini
razvila IL rokodelstva. In tudi dandanasnji bo
marskateri rokodelski izdelek boil zasluzil umet
nisko oznacbo kakor mnoge sare, XII jih smatrajo
njih stvarniki in nesposobni kritki "a umetniske
proizvode.
Kutura je naucila ceniti zivljenje. Div
jak pripisuje zivljenju veiko vrednosti. Me
gov um je premalo razvit da bi Sc mogel ukvar
jati vsakovrstnimi vpraSanji in pojavi zivlje
MIA. Ciljev pozna. Namenov nina Sedanjost
mu lie vse. Problem, kaksen zmisel ina zivljenje
sc Sc nj dotaknil njegove notranjosti Nagon OBJ
stanka mu je instinktiven Sebe ina rad ali po-
sebno visoke Gene 81 ne pripisuje. Polzavedno Sc
cuti v svoii nesamostalnosti predmet slucaja
usode, kaksne neraZumljive skrivnosti.
Ubiti medveda mu nj mic; ubiti cloveka ne
mnogo vec Sele ma neld visji stopnji spoznava
svojem 'bliznjem'' XII pa mu je sovra5nk elm
ne pripada njegovemu plemenu, razlicne lastno
sti, in kadar ga je ubil ga zavzije lie zato a
utiSa lakoto, ampak tudi cato, da sprejme niego
We lastnosti Hrabrost, zvijacnost, dober suh it'd
Kultura povecava cloveku pomen zivljenja
Gin obseznejse so njegove pridobitve in cim vec
so vredne TEN mani zivi tjavendan Njegovo xiv
ljenje dobiva ellie, namene tenn pa tudi vecji po
men. Sedanjost Sc boljinbolj umika prihodnost
kater posvecuie svoje delo in stremlj jenje. Vred
most lastnega zivljenja ga uci tudi zivjenje dru-
9Th lludi wise ceniti
Prvotni surovi egoizem Sc umika altruizmu
Cut solidarnosti utrjuje. Tudi tam, kjer je mai
vec sebicnosti, je najti njegove sledove. Maj je
clovek brezsrcen, vendar razume, da so mu po-
trebni drugi ljudje. In ce bi bilo nekoiko tisoc
absolutnih egoistov, XII Jim nj "a zivljenje Milo
nov cloveskih bitii vec kakor zivljenie muhe
Sc je vendar cenitev zivljenja med miljoni
skoncno povzdignila