Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-19
TAKTIKA RIMA.

sloJem V rimSki DRAW nekai OLAF
Save; ker je bila rimska drulba
visoko izobrazena, jc bila vzaiem-
ma pomOc ma dclu, kcr so Sc omi-
kanci zavzcmali "a rcvczc. - Ali
poznejc nj moglo krSGanstvo vile
vscgamogocnosti katoliSkc cerkvc
%zabraniti najnizjega ponizavanja
tloveStva Y srednjem veku. Gu
hovniki so bill %grOzoviti zastop-
nicki neGlOveGnosti. Selc pred mo-
derno kulturO Sc je morala skriti
inkvizicija $ svojimi strahovi pro-
ii wolff papeStva. in moderna drza-
va Jc prisiljena pripoznati svobo-
do vesti in miSljenja vile prote-
stu duhovniStva. Ne krscanstvo,
ampak obcna cloveSka kultura, Xxi
Sc je razvila prot wolff katoliSkc-
ga duhOvniStva, je prinesla marc
dom dobrotc izobrazbe in tako
boljSc zivlicnjc. KrSGanstvo je
vile Svojemu nauku o cnakoSti
pomagalo tlaGiti kmetc V koriSt
plemstva in cerkvenih knezov. lie
Y .. stOljctju so imcli Samostani
vclikc dclavnicc $ sunni, tako Tc
gnalo 80 eden ma druzega navcza-
nih Suznjev mlin Y SamoStanu Y
Corveyu.) OSvoboditev tlaGanov
je bila zgolj dolo in zasluga Can't
kristov'', Xxi so 81 : TEN naprtili
smrtno sovraStvo cerkva."
kardinali i'm prclatjc dobro We
do. da .je Scdaj vsakemu duhov.
niStvu mogo5e zivcti cd oltarja,
lie ako varuje la oltar posvema
oblast; ia pa Stori TO lie tedaj. ako
roka rokO umiva. Duhovnik pray
dobro We. da Sc more katerikoli
duhOvni sistem vzdrzati lie. ako .ie
y skladu Z razvojem goSpodarStva
in duScvnega naprcdka. Cd ne
kdaj sill IL raznih ClovcSkih druzb
izGrpana masa k Svctlobi. IL teme
ma dan in obrczujc veGje vred-
nosti izkoriSGevalnih druzb: in
vednO bodO siti ljudjc ovirali to
stremljenje IL ozira ma varStvo
Svojih koriSti. In kcr izgubl.jajo
season tudi bozje beSede Svojo
moe. je trcba gmotnc silc, da osta-
ncio vcljavi bcSedc in Min va
ruhi duhovniki. KriStuSovi nauki
so ze dolgo mani Rimljani, Grki
so Jill poznali. Tudi azijSki omika-
ncjSi rodovi so - davno izvrSe-
vail cnakc naukc: ali pomen YER
skin naukov zatcmnjuje, il teda.i
Jill je treba 81 holj varovati z
driavnimi Silami. kicr Sc ne vie
majo wee Z livljcnjcm. Z goSpo-
darStvom. l. duScvnjm n~aziranjem
ljudi, Xxi tvorijo maSo. Xxi hodijo
navzgor. Ne v~praSujc Sc. &c vcru-
jejo vladajoci posvctnjaki in du.
hovniki & v>c: oni smeio biti
brczvcrci, ampak - denar ne
Smrdi,
Ccrkvcnim MISREPRESENTATION
je verjcti, da jim je ideal. da "a
vladajo Snct Y v>cm miSljcniu in
~zivlirniu '~'krS5anSka naGcla''. Ia
nacvid 80. ia Hatiyiaia katoiiSki
duhovnik ; zivlienic drzavlja-
nov, ko vidi. ia raSte bogastvo.
da postaja gospodarstvo vclikan-
sko i'm da hotejo maSe prikraiSati
onim, Xxi 1--WE cd v%ladanja, izobilic.
MaSa hoGe pomuoziti dohodke de
lavccv. Xxi 1--WE lc IL rok V uSta. in
Steer hitrcjSc kakor svoi zarod .
ona hoGc biti $ pomocio boliScra
gmotucga ziyljcuja dclezna tudi
vSeh duScvnih uIitkov. vscca du-
Scvncga omikancga z~ivl.icnja; TO
pa So nc vienna $ krSGanskimi ma
cell. "BlagoStanic mas. bistvc.
nj pogoj civilizaciic. raste V So.
DAMIEN taSu traino, in ia rast 60
razSirja tudi Y dczclah. XII so 60
pred kratkim vcgctiralc Y brezup.
nj vcri." Ia kruh gre. "a veeic
koSc kruha, "a TO, da pridobe
mase vSo plodovito zcmlio. in
imaJo njcni Glani dosti prostora
ma kmetijski zcmlii svoic drzavc.
Drzave vodijo srditc boie "a 70