Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-15

Narodnjakarsko casopisje brez
razlike barve je izgubilO glavo III
blazni, kakor da kandidirajo vsi
uredniki patriotardarskih listov
"a n~oriSnico. Zaradi lepSega poto-
clio tupatam V kakSnem kotiGku
Grnilno s~olzico zaradi groze, Xxi jo
razSirja vojna; ali tan kjer go
vori njih takozvano srce, so vsi
navduseni OBJ klanju in Sc trudi-
jo, da bi navduSili tudi svoje eli
t~atel.je "a divje prelivanje krvi.
To Gudno navdusenje ne izhaja
nikakor IL kakSnega posebnega
divjastva. VeGina teh zurnalistov
bi bila takoj mirOljubna, te hi BIZ
Ii postavljcni pred sovraznikove
puSkine cevi. In marsikdo med
mimi je pc naravi pray blag clo-
vek, da Sc mu smili Sc bolha, kate
TO mora ubiti.
Vojni paroksizem Sc Jill je pO-
lotil liz neke cudne ideologije. Do
miSljajo 81 MANFRED, da gre "a ma
rodno vpraSanje. NemSki Sovinisti
kazejo ma Rusijo, GeS severni med
we'd preti nemski domovini; MO
je treba braniti barbarske slovan-
ske povodnji.
Tudi z AnglijO je nemSka vojna
"nacionalna." Anglezi so izpri-
deni Germani in ugrozajo Nemce
tako kakor Slovani. Treba Jill je
tako naklestiti, da DO NemGija "a
vse case varna.
ZOper Francijo je tezko najti
nacionalen argument; pa 81 pc.
magaJo S pOvestjo, da hocejo
Francozi re cd leta 1871. ugrabiti
NemGiji Alzacijo in Lorenzo. Ra.
zun tega so pa zavezniki Rustic.
Pravi Sovinisti mislijo in govo.
re pac nekoliko drugaGe. Mice
izmed njih ne DO primal, ola je
Nemtija pri6elo z vojno. Krivdo
vale vsi ma druge, eni ma Rustic,
drugi ma Anglijo, nekateri cello ma
Srbijo. Ali zdaj, ko je bila NemGi-
ia "prisiljena", da je ~pograbila
"a OrOzje, maj Sc izvrSi vojna do
kraJa in cesar Viljem maj izvaja
skrajne posledice. Ustanovi mai
veliko drzavo, kakrsna je bila ne
kdaj rimska, anektira mai Belgi-
10, Francijo in Anglijo, Rush,
maj sam vzame SEVERN evropski
kos, drugo pa maj da Avstriji.
ker DO dunajski cesar itak lie ne.
kaksen vazal nemskega, DO Mem.
ciJa obsegala takorekoe vso Ev-
ropo...
Ma drugi strani so slovanski
narodnjakarji. Oni vidijo lie "sve-
to Rusilo" in so preprieani, da bo
batJuska resil Slovane. To prepri-
CAME je generalno; zakaj ce vpra-
sa clovek "a podrobnosti in ma
kaksen nacin 81 zamisljajo resi-.
tev', so takoj V zadregi. Namesto
dejstev prodajajo kombinacije,
XII wise med nebom in zemljo in
Sc lahko ~raztezajo kakor kavGuk.
V~prasajte, kaj DO S Cehi. Pa
VAN odgovarjajo vsi, Ola dobe svo-
bodo, Ali &c hoGete vedeti, kaksno
svobodo, V kakSni obliki, gredo
mncnJa narazen kakor rakovi
mladl. Eden daje ceSke dezcle Ru.
Sill, kJer bodo kajpada avtonom-
ne, ker je Obljubil car tudi Polia.
kom avtonOmijo. Drugi SANTA o
kralJestvu svete Naclavske krone.
tretJi Je vendar boil vnet "a re.
publlko, medtem ko etrti upoza.
ria, da hi Cehi ne imeli dosti ko.
rlstl cd popolnc samostojnosti
ker so premajhni in nimajo mo.
RIA. Taxi filozofi ponavljaio be.
sedo Palackega, da hi bilo trcba
ustanoviti Avstrijo, ce je ne hi hi.
10, ampak to mora biti poslcj slo.
vanska Avstrija in Cchi bodo i.
nell glavno besedo.
In kaj juzni Slovan -? Mas
druziJo $ Srbijo, drugi nam dale.
10 Jugoslovansko republiko ali pa
wee takih republik, "a vsak naro.
dek poscbno. Trst darujcjo eni
ltaliji, drugi ga odloGno rcklami.
rajo "a mas.