Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-04-14

nina nicesar raven svojih rOk.
Ali te roke so prave stvarnice
vsega, kar ina ka~pitalisticni svet
in vsega, kar mu sluzi "a zatiranJe
onih. XII "a = svojim delOm rede.
V ten rokah tiGi wee resnicne mo-
Gi, kakor " blagajnah vsega sveta.
Zakaj cd teh rok ie odvisno, ce
Sc gibliejo, &c us~tvarjajo, ce daJe-
10 svojim gospodarjem kruha in
potic.
Usodno nasprotje Ia ten svetu
je nasprotje med ~bogastvom in
r~evSGino. Dokler velja to naspro-
tie, ne more biti srece, ne more
biti ~blagostauja, ne more biti kul-
ture "a clio geStvO. Dokler le Glo-
veStvo razdeljeno gospoduJoce
i'll zasuznjene razrede, nj Glove
silva. Mali m%anjSini .ie svet para
diz, ogromni veGini, nepreglednim
mnozicam JIG goreGi pekel.
Pekel pa ie pod paradizem in
plast, Xxi ju loci, je tenka. Ma to
SO pozabili tiSti, XII pleSejo in ra-
jaio ma vrhu V lahkomiselni obje-
Sti. misleci, da mora biti min raz-
INDIANA radoSt veGna, kakOr SUI
zeniska ~pohlevnoSt zakletih. Ia
man ie vSako svarilo, zaman vsak
klic trpinov. Pod njihovimi noga-
mi .ie pekel, a ker ne vidijo ognja,
ne Verujejo vanj. A ce sc vendar
pokaZe wee znameni nevarnoSti,
XII Sc zbira " globocinah, Sc tola-
ziio. da lie Sc dalec do tistega Ca
81, ko zazari Debo Cd p0zara. Kar
Sc morda zgodi tedai, ko jih wee
ne ho, Jill ne skrhi. Pa vriskajo
Sc glasneje in skacejo Sc boil raz-
uzdano.
lie vGasi Sc zazdi temu ali one
mu, da lie med sunni re proved
upornega duha, preveG cloyeSke
zayeSti, da Sc je V nizavah zbralo
re prevec wolfe in moci. Tedaj Sc
ne zgane vest, ali zgane Sc strah.
In svet gospOdujoGih Sc zamisli,
kako bi ugonobil nevarnost, ter
pahnil upornike nazai V brezdno.
Delavstvo ie prebilo prvo dobo
svojega bOja "a reSitev. Ko je SUI
zenj prviG vzdignil pesti, da so
zarozljale verge, kakor usodno
zuganje, ie planilo gospodstvo po-
konci in njegova prva misel Je
bila Zatreti vsak pojav nezado-
volinosti, da mine ubogi pari "a
vse case pogum in bojevitost. Ia
celia sc je perioda progonov. Pc
vseh drzavah je bill socializmu ma
povedan BOZ in sama misel socia-
LIMA .ie bila prepovedana in pro-
kleta. Trumoma so preganjali So
cialiste IL NEST, podili so jim IL de
zele, polnili so z mimi zapore n
jeGe. Drzave so nastopile kot or
ganizacije kapitalizma; nasprot-
mix gospOdarskega izkoriScenja
je veljal "a sovraznika domovine.
Sveta voiska je divljala in bes-
nela. Socialist lie bill prost - ka-
kor gozdna zival noben zakon ga
nj ~varoval in nobena Sega. Ali VISA
razburjena vojna je bila zamanj.
Gin st%rastneje so preganjali So
cialno demokracijo, tenn mogoc-
neje sc ie ra1vijala in naenkrat so
spoznali. da je iavno zatiranje in
trpincenie boil koristno zatiranim
kot zatiralcem. Doba protisociali-
sticnih zakonov in prOcesov je o.
stala neplodna "a gospodujoce
naJlepSe plOdove je rodila prega-
njanim in zatiranim. V tisti dobi
nalhusega muceniStva Sc je So
cialna demOkracija razsirila sko-
raj pO vsei Evropi in zacela Sc .je
Siriti 20 Ameriki in Australia,
med Japonci in Kitajci, ma jugu
Afrike in med zamorci. K.jerkoli
Sc je poiavila. so jo najpre.i spre-
jeli po vzoru kulturne Europe, 2
ieco in q vislicami. A povsod je
muceniska kri ~napravila zemljo
rodOvitnO.
I~agovorniki krvavega reda nj