Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-01
o ZNANSTVENI PREOSNOVI
SOCIALNEGA REDU.
Nacela "a resitev clovestva pred
starimi verstvi, zlasti pred Il
dovstvom in zidovskim krscan-
stvom, S prirodoznanskim naci-
nom z~ivljenja.
(Dalje.)

NO" (Glej Goetheovega Fausta)
ne bono wee mnogo brigali, kaoar
Sc bo SAN re oncmogoGil in razdal
svojo zgodovinsko bogatiJo, mar
wee bono nadaljevali FaustOy
poSteni boz proti vsemu kovar-
stvu in s~leparStvu; mi vSi. Iii st
z delom trudimo in hoGemo 5 TEN
delom poSteno zivetl, SC moramo
osvoboditi y tega kapitalistiGne-
ga Suzenjstva. BodOca uSoda sve-
tcVnih in krvnih drugov, teh Cd
Jahveta ljubljenih nesramnih "a
suznjevateljev mas ne SINE proved
brigati, paG pa mas mona p0initi
globoko nezaupanje prOti ontm-
XII izhajajo IL tisocletne svetovne
izkoriScevalne druzbe i'm Xxi mas
bodo morda hoteli varati Z zatr-
dill, Ola sc udajO V novi socialni
delovni red. Mnogo boil nego uso-
da IL StaroteStamentne in taimu-
diStiGne cerkve in tega popovske-
ga naroda mas briga usoda krSGan-
skin cerkev. Te Cd talmudistOv
iznajdene mstitucijc so STEER pc
weGini ze izgubile svojo moe mad
duSami. vendar pa je njihOv vpliv
Sc velik oni Sc vedno zadrzujejo
samostojni razvoj narodov. kar
je konGno bill glavni namen Mi
hovih uStanoviteljev.
NajvaznejSi znak Gloveka kot
takega je, da sam dolota in
~odi svojo usodo 5 smotrenim de-
lon. &c hi hoteli Y smislu stare
filozofije kratko in jedrnato do
jeti pojem "Glovek". hi danes ne
rekli wee: clovek je razumno bite
ali pa: clovek je politiGno social
no bite, marvec bi ia razum in
to socialnost natanGneje oznacili
clovek je bite, XII krije svoje po-
trebScine 5 smotrenim delom S pc.
mo6jo orodja, XII je je sam INA
Sci, ali XII so je drugi ljudje INA
sli, j. 5. z delom, XII je med ljudi
razdeljeno.
Clovek je razumen toliko, V
kolikor zna rabbit orodje V vedno
valovitem ziyljenju V vsakem po-
amezne slucaju V kritje svojih
in druzebnih potrebscin. Raba
orodja zahteva posebno samostoj-
most in rocnost. Najvisje stole
oni, kot znajo rabbit pojave pri-
rode in druzbe V cloveSke svrhe
ma kak nov, GloveStvu dosedaj
neznan naGin. To so najditelji In
izumitelji. Pa tudi neposredno
oblikovanje in organizacijo druz.
be je treba naiti ali izumiti, da,
to je bilo V dosedanji kulturni
zgodowini ~najvaznejSe in (po vsej
priliki) najtezje delo c~loveskega
duha. kasta mogocnih svecenikov
in knezov je l|jubosumno lranila
cesto zelo brutalne in perfidne
tajnosti ten socialnih umetelnosti
"a Sc, kakor nam je to n. pr. Mac.
chiavelli V svojem "Knezu" ne
koc stvarnO in Odkrito razodel.
~ZidovstvO, XXI Je nastaiu > TEN,
da So so takSne duhovne in social
ne vede razsirile ma cell zidovski
narod, je cuvalo tie znanosti ma
sproti vsem drugim narodOm kot
sveti narod duhovnov. Podedo-
vavSi globoko ~zivljcnsko modrost
staroaziiskih kulturnih narodov,
in ucivSi Sc V strogi Soil raZnih
zgodovinskih izkustcv, so prisli V
silk 2 deloma surovima dcloma
propalimi narodi, katcrim so po-
stall ucitcl.ji zivljcnia. Nj cuda,
ola so ii razumni ueitelii pri tel
vzgoji narodov mislili pred vscm
ma lastno korist in da so prihranili
sebi obrt socialncga najditelja in
izumitelja.
Tako je nastal poleg zidovske
narodne organizacije drug vzgoi-
nj sistem narodov, krscanstvo.
NoGemo sc tn podrobnejSe spu-
scati V zgodovino zidovstva in
krscanstva, lie primeriati hocemo
nekaj glavnih funkcii vzgojnih
naGel "a Eide in "a kristiane, ka-
kor posnemamo ia naGela danas-
Mi druzbi. Pod krscanstvom pa