Auttaja. [volume] (Ironwood, Mich.) 1906-19??, 1914-04-09
UhkaakO EurOO-
pan kansOja uu-
81 pakanuuS?

European kansojen itsetietoinen
pesanero kristinuskosta Wine vuo-
kymmenina on tapahtunut kah-
den suuren liikkeen monismin ia
sosialidemokratian merkeissa. Je.
nan yliopiston entinen elaintieteen
professor Ernst Haeckel ia Wine
elokuulla kuollut Saksan sosiali-
demokratian johtaja Bebel ovat ne
miehet, jotka ovat taman luopu-
misliikkeen torvea kuuluvimmin
taryyttaneet. Edellinen sal kuuli-
iansa etupaassa oppineen yleison
keskuudesta kun Babel taas oil
ACKNOWLEDGEMENTS ~profeetta
suurteollisuuden oriuuttamille tyo-
laisjoukoille.
Kumpaakin iohtajaa seuraava
ioukko on vuosikymmenien kulu-
essa kasvnut miljoonajoukoksi.
Kristinuskon ia kirkon ystavat e.
tenkin Saksan ia Ranskan, mutta
muuallakin Europassa ovat saa-
meet surulla nahda, kuinka juma-
lankielteisyyden armeiia kahtena
yha kasvavana siipena eteni ia vol
tontonvarmana huusi: kristinuskon
aka on mennytta. Kirkko kuu-
luu NEUTRALITY-SUSPICIOUS. joukkoon.
Nykyajan ihminen Ell silta mitaan
saa eika silta mitaan kaipaa. On
alkanut monismin, on alkanut sosi.
alidemokratian = ia kumpaakin
soveltuva vapaauskoisuuden, US
| konnottomuuden aikakausi.
Tata uutta oppia levitettiin ia
yha leIitetaan seka tieteellisissa to-
oksissa eta kansantajuisissa ST.
ia julistettiin yliopiston oppilaval-
la ia ty0vaen Observation-Disclosures
sissa.
Taman kielteisen julistuksen tu-
lokseksi odotettiin kiihkeimpien
johtajien taholta miljoonien sosia-
lidemokraattien ia milioonien saa-
tylaisten ioukko-eroa kirkosta, mi
lka olisi merkinnyt kansankirkkoien
havi0ta useista European maista.
Min Ell kuitenkaan ole kaynyt. E.
roavien prosenttiluku on lopultakin
jaanyt kyvin alhaiseksi, supistunut
ehka 2 pros. seurakuntain asukas-
luvusta. Koko muu kielteinen
joukko, min sosialidemokratien
kuhn saatylaistenkin, on iaanyt
kirkkokuntien sisalle. Main on
kirkko European monissa maissa
ioutunut k%irioissaan pitamaan in,
misloukkoia, iotka kuten sosiali-
demokratit ~yleensa, ovat kirkon
julkisia vihamiheia-tahi kuten saa-
tylaiset yleensa, asettuneet kylman
valinpitamattomyyden suhteeseen
kirkkoa ia sen tyota kohtaan.
Voimme ymmartaa, kuinka ah-
taalle puristettuna naissa oloissa
on ollut kirkko ia uskova kansa.
Talta kannalta voimme myos
kasittaa, vaikkemme saata-
kaan hyvaksya, eta moni teologi
ia kirkonmies etsii vapaamielisessa
n. s.. liberaliseassa teologissa ionkin-
laista pakopaikkaa alan ahdistuk-
sessa luulotellen sen avulla voivan.
sa rakentaa sillan kristinuskon g.
dustajain ia l~uopuneitten m%ilioonain
valille. Samoin voimme kasittaa,
kuinka moni pappi kaytannon mic
hena esimerkiksi Sveitsissa on heit-
taytynyt sosialidemkratin helmaan,
JOS mahdollista sen kautta pelas.
taakseen tuhansia veliiaan ia sisari-
aan kuolettavasta kielteisyydesta.
Vaikka vahiin ovat tulokset siita-
kin iaaneet.
European kirkon tia on ollut vii
me vuosikymmenia tavattoman tu-
kala. On vaadittu todella k o a
iotka holden y~lpeilevien
voimien keskella ovat seka sisai-
sessa elamassaan eta julkisessa
toiminnassaan pysyneet ~yksinker-
ristin evankeliumin pohjal.
la ia siina odottaneet valoisampaa
ia sen valoisamman alan sa-
.unkoi on 10 tullut. Monet mer.