Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-09-01
Stew. (NO.) 364.
Nauki evrOpskega k|anja.

DAME kane prcelo Evrop Sc ze raza DO vsem sta
grozi da pograbi ma tudi
razumva potrebuje po
razlage Grozov zocin mad cesarii ra
po mos bozi nedozne COMIC kavnco hudode
stva, kar ih e doslej poznala zgodovna.
Ali obsodba zadOstuje Yes socaaem spozna
vanju desev nhovh zakonov sedanjem
fu cigar posledice nedogedne naog spoznamo
porode pogrOm vgle mione
Inenacionana socstona sanka je poana da
d danes ali ur sve dus podgi in pbavi naodom
kr da voi goovh
zakonih njihovih obrnemo
kolikor mogoce prid covestva
Ako jasnem da godi dolocenh zakonih
da predvsem sedana vona neizobna
Do kanja morale prt pref ali e kdor opazoval
oborozevane evropsh davah moge nkda dvomiti
seveda Wade delegcah neprenehom atriev
ola zahevajo miGone marde ohrantev
pripovedova da mir naboe armada
oe tr veko baonetov oog ANGELA mru posanc
povsod dali dopovedovat modro d rug upa
kaiti mru ce bono mi mei doi kanonov.
Treba je blo sepost kaero udaren
sranke Evrop da veriela budalost
tega kecpazena
vseh evropsh dravah Kah kdor odp opaz
da nj oborozevane enega strahvao duge amp d
mtaristcno
mtarsticno zapravane dugh drzaah Zast zadn eta
mtarizem marinzem Erop ahteva
vsakdo vpraa koko moga naagat
bremena, ne da bi jh gospodarko popolnoma unicila
VoJn In mornar1s evropsh ve tud manjsih
evropsh neprenehoma pa
skakal dat odkar Avsta aneiaa Bosno Herzegovina
Znaoino naboj izda aterih
Wade trdile da jh zahtevao Nmca
vaa razun dnh izdatv h ponavajo vsao eto cello mado
mark "a redn sroke Tud siromana Ava XII gospodar
skem polu nobenem ozu merritt Nemo in h je
brezumne poke balkanske vojne asno
ndustrko z zahevala mjado on cd svojega rvnega
bvasa gede to- d e svoj redn von sovto
p0Vecala
oboroevane dao velesam drug pretvezo
hotele osat prekost
Russia povecaa vpeaa
vono sluzbo Anglia e gradla lad Italia
je Sc e usa pomnozevana avstrsh bark htea svom
oborozevanem Male balkanske dzave bo pa
tud one kupovale orozje preko svojh moci
vojni ministri govol 'ugedu domovi
ne receh epo posebno useh
ud resn imelo oborozevan uga6no ozade prv
vrsti je so "a kaptaisticne gospodarske nterese.
Kapitaizem profitarstvo billion
To emnje posledce neizprosna neprzanes
lva krua konkuenca Vsa kapitaizem gre prast
profit gdat izpodrine Maj
ocitnesa H ia telma med nemm kapazmom XII sta
Evropi nabol razvita najbo
kdor Italia roparsko vojno zope Tur
CLIO Trlpoltan da e prbavila oporisce Ak Avstria
oc Balkan In lskaa pot prot da napravia
kansh deze svoje gospodarske koon Atlantic
prepreci gopodarsko neodsno Srb
zaradi Skada
So da e koburskega Ferdnanda razdra
balkansko Cd stran Bakanu
Je ooenem Az iztezaa svoje prste po Perji Kajsi
Kapitalscna konkurnca posuzuje vaega sredstva
more dosec hakor nj za delavcev h zaradi
rudnh zeleznah ekspoah zal "a ri monov
h Sc prelva ma bosch ako da bo k roda
eme Kapitalistcne drzave ropae Az dokler e
bo med dvan prostora osvojevane
pez gopodara moral prit trenotek sebo
Treba e vpoea da neenako
Medem ko nadvdue zapadu ndustja pre-
aJaJo dezele pro ugu vzhodu bonbo
ske drzave pretezno Avstro
prehodu ceka Moavska Mia Ava e mocno ndustrializ
rama, ogrska Hrvaska in yes jug e Sc zelo agraren.
Tako tud socana struktura katero dolocao p
spodaske zeo razna Poleg moderneg cstega
sticnega sstema nahaamo evazma Veekap
tascni konkurenc puuje agarna
kov in ustvarja snow konflkte.
Razun eh glavnh veh sponh gaio DO strani Sc
nasproa voo Narodno zgodovnske
tupatam spore upatam pretvezo
In Rusji narodn drzayi
stremlJenJu narodov samostonosti in
Tako velikansa smodnnca kate n moral
blt vsaka isra dosrat zasvet zablsao ali
dose so Sc take sre ugae preden petee