Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-06-12
Metal XXIII
POLITISKOS zINIOS.
MEXIKO.

picO, kurls tapo pagdrsiiltas huo-
su portu, kurin yisq tautu laival
ST prekemis gall ateiti ii prekes
iSkrauti, If cia is New Yorko
plaukia du laval su ginklais re-
voliucijonicriams, tai Washing
tone name, kad Huerta norcJo
blokuoti Tampico If jim neleistl
svctimu laivu. Vadovui Ameri-
kos karisko Iaivyno prisakyta
buvo daboti Huertos kanuollnius
laiyus ir jiems, nors reiktq prie-
varta vartoti, neleisti to porto
blokuoti. Jeigu Huertos laivq
vadovai megintu suimineti sve-
timus laivus, tai huertinius pa
skandyti. Bet jeigu tas butg pa
daryta, jau Amerika su Mexika
didelio karo isvengti negaletu ir
tai jau nc su vienu Huerta, bet
reiktu il vesti ST. visa Mcxika ;
taikymo tarybos, vedamos Mia
CARA Falls, turetQ iSirti, mes ka-
rui atsinaujinus, taikytojai jau
neturetq ka taikyti.
Nors Huerta, kaipo kara We
danti puse, turetq tiesa blokuoti
portq Tampico, mes revoliucijo-
nieriai karo nesulaike, bet kad is
vengus vaidu su Amcrika, jis
pranese Washingtonan, jog bio
kados porte Tampico jisai ne
mano ap$aukti, prieSingai, jis at
Sauke pirmq savo padavadijimq
gaudyti ginklus gabenancius re-
voliucijonieriams Amerikos lai-
vus. Tokiu savo pasielgimu HUI
erta pra$alino karo atsinaujininao
pavojQ Bet visgi Huerta ne
nori leisti laivui "Antilla' gink-
lus iskrauti, kaip amerikoniskas
gen. Funston neleido iSkrauti
ginklus Vera Cruze, atgaben-
tus voki$kg Hamburgo laivq is
Vokietijos ir Francuzijos, mes
ginklai buvo Huertai atgabenti.
Dagi generolas Funston ant yo-
kiSkq laiyq uzdejo CANA didele
bausme uz tai, kad jie tuos gink
lus iSkrove Huertos rankose
esanciamc kitame Mexikos porte.
Atsaukimo blokados nuo HUI
ertos reikalavo ypac Amerikos
atstovai, ka Huerta ir padar6, ir
tik del atSaukimo blokados tary-
bos taikytoju su Amerikos If
Huertos atstovais nepasibaige be
jokiq vaisiq. Bet ko tuom tarpu
per Huertos nusilenkima iSveng-
ia, tas dar gall atsitikti, mes Xxi
siol is tarybq dar nieko gero ne
is6jo, ir abejotina, ar toliaus JOS
gales gerus vaisius isduoti, kol
Carranzos atstovai tarybose ne
dalyvauja, o pats Carranza ir 10
svarbiausias generolas, buves
pleSiku vadovas Villa, vieSai gar
sina, kad jie nei jotios tuom-
taTpines valdzios Mexikoj nepri-
pazis, mes Huertq jie be niekeno
pagelbos beveik jau pergalejo,
o pergaletojams nieks islygu dix
tuoti negali Taigi Carranza ir
Villa visa valdzia nori savo
wien rankas paimti ir Mexika
taip valdyti, kaip jiems patiks,
be kontroles kitty partijq, kol ko-
kia nauJa revoliucija ju valdzios
neisvers. Kad Carranza, kompa-
nijoi su Villa, galetq Mexikos gy-
yentojus azganedinti, apie tai
reikia abejoti, nes kur arti val
dzios galvos stow buve plesikai,
ten teisinoO yaldZiOS eIoimOsi
laukti negalima, valdzios ne
teisingumas visur zmones prizes
save sukelia,
AnglUos uasieniu minister's
Grey prane5e Suvienytu Valsti-
jq valdziai, kuri apsieme gin
ii Europos pilieciu reikalus
Amerikoj, mes nenori suteikti
Europai progq kiStis i Amerikos
reikalus, jog jeigu valdziq igau-
tu Villa, kurio, tnrbut, Anglia
nepripazintu, tai Anglia nuo
Mexikos pareikalaus didelio at
lyginimo uz uzmuSima, Villai
prisakius, Anglijos ukeso Ben
tome Jeigu Amerika nepasirupjs
atlyginima iSgauti, tai, kaip mi