davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Witt, III.

Cenjeni sodrug urednik:
Morda re mislite, da mas je po-
brala demOkraSka prosperiteta,
ko Sc ME ne cuje liz naSe naselbi-
ne. No, pa zivi smo Sc, ce prav
mas presa kapitalizem ma vse stra-
nj, da je joj! Res, prav 6uditi bi
St bio treba, da smo Sc pri zivlje-
nju V teh cash. Tukai imamo diva
premogova rOva; eden re ne della
cd "a. decembra, drugi mas pokli-
ce pa samo pc enkrat ma teden.
koliko Sc zasluzi, ce gre elovek
danes enkrat ia delo, 81 pa re lah-
ko vsak san izraGuna.-Sedaj St
zopet lahko preprica o demokra-
ticni vladi, koliko je vredna "a
mas, Xxi smo odvisni cd lastnih rok.
Republikanska je "a mic, demo
kratiGna je pa Sc slabsi. Delavci,
kateri Sc inmate drzavljanskih
papirjev, preskrbite 81 Jill, da bo-
ste potem lahko volili svoje de-
lavske candidate, ko pride cas-
cato.
Sodrugom tukajsnjega kluba
naznanjam, da je bill ma zadnji Sc
il izvoljen o tajnik, ker Sc je
prejSnji preselil. Vsled tega Sc je
V vseh zadevah, ticoce sc kluba,
obracati V naprej ma novega tai
nika. Dale Sc je zakljucilo, da Sc
plaza mesecni assessment "a junlJ
IL klubove blagajne "a vse clane,
Xxi so bill izkljuceni ali so prene.
hall biti Glani radi zaostalosti me,
seGnih prispevkov Gez tri mesece.
Nsled tega vabim vse prijatelje
naSega %napredka, da Sc povrnejo
h klubu in %postanejo zopet aktiv'
mimi clani. Seize kluba Sc vrse VISA
ko drugo nedeljo pri sodrugu l.
Winpihlarju.
S socialistickim ~pozdravom,
Frank Porenta,
tajnik Nuba 81. S4
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

pray, posteno in pc bozji wolff, da
kapltalisti izkoriscajo mezdne de-
lavce. Zakoni, sege, vera, Sole in
vse druge JAYNE ustanove so ma
strani kapitalizma.
IL tega sledi, da pojmi "pravi.
cen" in "kiviGen", "'moralnon in
"nemoralno". dobro" in "krivo"
SO neprestanO V konfliktu kakor
so v konfliktu interest gospodujo,
en- IN brezposestnih slojev. Kar
Je V eni dobi praviGno in moralno.
to Je V drugem razredu slabo. VISA
ia naziranja o dobrem in slabem.
vse ideje in visa delovanja ljud-
skin skupin st su6ejo, zavisijo in
reflektirajo vselej na6in pridobi.
vanja zivljenskih potrebs6in. Ma.
terijalna korist je mogoGen ma.
turni zakon in temu zakonu so
podlozna visa viva bitja, ker isti
Je temeljni pogoj z%ivljena.
CViri: Morgan: "Ancient So
ciety", Engels: "Origin of the
Family, Private Property and
the State; Parce: Economic
Determinism".)
CDalje.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Ouray, Colo.

Cenjeni sodrug:-
To je menda prvi dopis IL tega
kraja, cato menim zasluzi, da pri-
de V predale Proletarca. Ouray
lei med velikimi hribi, podobni-
mi onim ma Tirolskem ali V Svici.
z delom gre pa tudi tukaj slabo,
kakor sploh pc cell dezeli. Brez-
poselnih je tudi tukaj precej.
Mnogo Jill je, XII Gakajo re wee te-
dnov ma delo. med tenn je tudi
nekaj Slovencev. DemokratiGno
prosperiteto ob6utimo torej tudi
V TEN kraju.-PlaGa je, kdor ina
delo, pc $500 ma osem ur. En- rud-
nix in smelter sta oddaljena kake
dive mile cd mesta. drugi so pa
oddaljeni pc 9-l3 mill. kdor
ina kaj proved denarja, maj lie
pride sem, Sc ga bo kmalu znebil.
Board je pc 81 ma dan. Pivo ali
whiskey je pc 15c straight. Me-
sto Gemdalje bolj nazaduje. Pred
lS-timi lett je Stelo 5000 Judi, Sc
daj Jill ina pa 1900. V TEN kraju
izvira tudi topla voda in sicer V
taxi temperature, da Sc jajce sku-
ha Y njej V petih minutah. Goto,
70 DO sodruge Sirom Amerike "a,
nimalo. ce je tukaj kaj socialistov
in Ce so organizirani. kjc pa da.
mes nj socialistov? Tudi V TEN me.
stu so in imajo svoj klub. SliSal
sem, da so imeli IL. junija piknik,
XII Sc je zelo dobro obnesel.-Ou-
ray je oddaljen cd Denverja 3SS
mill zapadno. Pride Sc pc zelezni,
ci Denver Rio Grande. Dale cd
tn ne gre ,kar znaci, da smo ma
limit.
lskren pozdrav vsem Gitate.
lem Proletarcal
Vas "a socialism.
Matt Skriner.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Fitz Henry, Pa. 10. june 1914.

Cenjeno urednistvo Proletarca!
Dne IA. junija so tukajsnji SlO'
venci ustavili socialistiGni klub,
kar dokazuje, da so Sc zaceli tudi
tukajsnji nasi delavci zavedati, da
Sc morajo organizirati delavsko-
po~liticnO stranko.
X novoustavljenem klubu je
pristopilo II Glanov. Prieakovati
pa je prihodnji mesec, da pristopi
Sc wee clanov. Yam delavci, kate
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
RAZLAGE ~ZNASTVENEGA
SOCIALIZMA.
Priredil NJ.
(Nadaljevanje.)
Materiialisticno naziranje zgodo
vine.

Materijalisticno naziranje zgodo.
vine.
IL istega staliSca - MANFRED GO
spodarskcga - zamoremo tolma6i
ii vsc druge vazne dogodke, Xxi
jih belezijo zgodovinarji; zamo-
reno tolma6iti razvoj in tvorbe
narodov cd pocetka pa do danes.
PolitiGna moe naroda ali raz-
reda vselej temelji ma gospodar-
ski ali ekonomski sill. Brez Fad
ME 81 nj mogo6e misliti prve. Ma
primer Velika Britannia je gospo-
dar 6ez svetovna morja. Kaj je to
drzavo, XII je majhna V Evropi
povzdignilo do take mo6i? Trgo.
vina. Trgovski in industrijelni
razvoj ,torej ekonomska sila, je
pripomogla Angliji, da 81 je pri.
lastila obSirne kolonije ma vseh
delhi sveta in tako postala poll.
ticna velesila.
Sprememba V vporabi proizva.
jalnih sredstev ~ustvarja move dru-
zabne Oblike pri narodih. Doka2
"a to nam je Amerika. Ako bi Sc
danes ma TEN delu sveta gospoda.
rili samo Indijanci, vladal hi tn.
kaj Sc danes barbarizem kakor je
pred stiristo lett. Toda 2 imigra.
clio in modernim orodjem ter ma.
sino zavladal je v Ameriki nov
druzabni red vsporedno z onim v
Evropi. Ravno tako je v Avstrali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

RI Sc niste pristopili k klubu, xii
Gem: V bojne vrste! Priskrbite 81
drzavljanski papir in glasujte OBJ
volltvah "a socialistiGne kandida.
tie, XII bodo naredili postave "a vas
delavce in ne "a lenuharje. vi.
kateri producirati vse, dobite lie
toliko, da Sc komaj prezivliate.
Ako pa zahtevate malo veGji kos
kruha pa pOsljejo vaSi priiate-
III CD Rockefeller - in drupi -
zlocince prve vrste mad vas $ stroll
MIN puskami, da ma vas vase zene
nj otroke streljajo. Delavci. zdru.
emo Sc V mocno organizaciio in
osvoJimo 81 svet, kateri DO ysei
pravici pripada nam Stem BIO
konec strajkov in bojev. Pod So
cializmom bOde tako urejeno, da
bodo vsi delavci plaGani "a Nth
delo oni pa kateri ne bodo hoteli
delati' bodo pa tudi prejeli svoje,
mu "delu" vredno plaGilo.
Della Sc tukaj sedaj vsak dan,
toda delavcev ie dovolj, ker jih
Je zadnjih 30 dni ''demokrati6na
prosperiteta" vsak dan prignala
. do 10 delavcev "a delom. Soc.
pozdrav!
+. Indof.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Chisholm, MINI.

Cenjeno urednistvo Proletarca:
Prosim priobeite v Proletarcu
sledece: Tukajsnje delavske raz-
mere so skrajno slabc. Par rud-
nikov posluje, ali Sc to lie 2 malim
stevilom ljudi. Zaposleni so samo
tisti, XII imajo druzine, samce so
pa zadnji cas- s do malaga odslo-
viii. Seveda, tudi ozenjeni nimajo
vsi della, ma samce pa niti misliti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Fitz Henry, Pa.

Cenjeni sodrugi!
Prilozeno VAN poSiljamo money
order "a $40 omenjena svota je
bila mariana ma sell druStva Ma
pref do image" Stew. 10 S. ID. p.
u. Dne I. junija "a zvezno tiskar-
no. S soc. pozdravom
Odbor Drustva "Naprej do
image Stew. rs. S. ID. p. Il.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

j in juzni Afriki. Kitajska in
Japonska sta pa uniGili start dru-
zabni red S pOsnemanjem in spre-
jetlem zapadne kulture.
Materijalne IN so preobra-
zovale tudi cerkev. V zaGetku je
bila cerkev nekaka komuna, XII
je dajala p~ribezaliS6e siromakom,
representation, Xxi so iskali hrane
in strehe. To je bilo Sc V tistih
cash prvega krsGanstva, ko je
bila cerkev skrivna in preganjana
pc rimskih cesarjih. Pozneje pa,
ko je cesar konstantin Veliki
proglasil krsGanstvo "a drzavno
verO rimskega c~esarstva, nastale
so V cerkvi takoj druge razmere.
Cerkev nj bila wee pribezalis6e
samo revnih, temveG tudi bogati-
nov. Xxi so Sc odeli s plascem we're
in tako o6uvali svoje bogastvo
pod zaStitO papeza. Pozneje so
bogatini, plemiGi in vladarji po-
darili cerkvi ogromna posestva "a
pokoro, odpustke it'd. V srednjem
veku je cerkev vsled posedovanja
obsirnih pOsestev in ogromnih do
hodkov postala silna gospodarska|
in obenem politicna moe, XII Sc je|
obdrzala skoz stoletja. Socialni
preobrat V prehodu IL fevdalizma
V kapitaIzem - ia perobrat je
trajal par stoletij - je u6inkoval
tudi ma cerkev. PovzroGil je tako-
zvano reformacijo - revOlucijo
V cerkvi, 6emur je sledil razkol.
Reel Sc more. da stara fevdalna
aristOkracija je ostala V start
cerkvi, ma strani papeza, med TEN
ko so pristaSi modernih idej re-
b%elirali prot papezu in Sc pridru-
Eli protestantizmu.
Pod NEUTRALITY-SUSPICIOUS. nazira.
MEM zgodovine torej ma kratko
raZumemO tole:
Zgodovina proSlosti je spisana
in zasukana tako, da ugaja gospo-
dujocim razredom, kateri Sc boil
zanimajo "a krvave vojske in
osvajanja pc premagovalcih ka-
kor pa "a aktualni razvoj proizva-
jalnih prOcesov, S katerimi lie de-
lavstvo vedno posredni zvezi.
Zgodovina nj pisana IL stalisca
proizvajajoGih ljudskih mas, Xxi so
temelj Gloveske druzbe.
y presnjih odstavkov tega
Glanka je razvidno, da so Sc razvi-
lie IL ekonomskih razmer vse dru-
zabne ustanove in da vojne MISC
bile drugo kot barbarski boil "a
posest zivljenskih potrebSGin in
d~elavcevega proizvoda. Studiraj-
mo z%godovinO vseh narodov in
povsod Sc nam odgrne resnica, da
cd poGetka. ko Sc je priGelo Glo-
veStvo deliti V razrede, bill so "a
koni, obi6aji ali Sege, morala, Ell
ka in vera V vsaki dobi ma korist
gospodujoGemu razredu; kakor
so zahtevali interest vladajocih
slojev, tako so bill prikrojeni "a
koni moralni Maori, vera, litera.
tura in splosna izobrazba. Bill so
ma primer cast, ko je vsakdo YER
jcl. da je posteno, praviGno in
bogu dopadljivo, ako Sc s suznjem
pOstOpa kakor z zivino. To je bill
moralni MAJOR dotiGne dobe in v
tenn duhu sc bile spisane vse knji-
gc in tako so govorili u%eitelji.
Ravnotako je bilo pozneje liza
casa grajseinske flake. Vsakdo ie
verjel, da je popolnoma prav in
da je bog odredil tako, da mora
revni in zabiti kmet delati "a
stonj plemenitemu gospodu in
povrh dobiti z biGem, ako Sc ne
pokori. In ravnotako je danes, v
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

nj. da bi dobili delo. Slabi east so
torej ma cell 6rti. Kako Sc zadnji
cas- plaGuje vrednost della, 81 lah-
ko vsak misli. Kakor splosno Una
no, so pri. zadnjih yolitvah V tu-
kajsnji mestni zastop zmagali
kompanijski kandidatje. Pod pri-
tiskom jovnosti SO naravno oblJu-
bill ljudstvu vse sOrte, KAY bodo
zanj vse storili, ko pridcjo V IL
rad. Med drugim so obetali tudi
osemurni delavnik "a descturno
place, to .je po , in pol dolarja ia
dan. Ali ravno to so sedaj prelo-
mill, kar so pref dajall kompani-
sti sami cd sebc, kajti zadnji cas-
so pa vtrgali place pc SOC cd 81
hta. IL tega Sc lahko razvidi, ko-
like je DAFT ma obljube kapitalisti-
cnih hlapcev. Ali je kaj tudncga,
da so svojeGasno letale okrog ka-
pitalisti6nc poStc in obrekoyale
delavske candidate? PRAY mic
ne!
Omeniti moran, ma kako wit
na6in, so kapitalisti utrgali pla-
ee. Sklicali so V mestni hist javen
shod, ma katerem so sklep pred
lozili ljudstvu rekoG: Takole silva
ri stole ali da delatc "a 81 ma dan
in da wee Judi %zaposlimo, ali pa
"a . in pol ma deset ur kakor Sc
daj. Delavski kandidatjc SD vi
deli takoj manever in SO bill proti
predlogu, ceS da so obljubili to IL
vesti ko SO Sc vrSile volitvc. In
shod Sc je zavrSil brez kakSnih
vspehov. Cez par dni zatem je bill
zopet sklican shod-topot cd DELAY
ccv in trgovcev. Shod je bill V
Finski dvorani, kjer s e je sprcjela
ostra resolucija proti mestnim od-
bOrnikom. lzvolilo Sc je 5 MOI, Xxi
so imeli nalogo predloziti mestne-
mu odboru Zahtcvc tcga shoda.
Toda tudi to pot j. ostalo vse
brez uSpeha. Ntem je Sci pa mes
tni oce zupan nekam ma pOcitni-
ce, Ola Sc tako resi- zadregc in je
vsc dclo prepustil mcstnemu cd
boru. Ccz par dni j. bill zopet
sklican javen shod po delavskih
kandidatih in to pot V mestni hist.
Navzot jc bill tudi mestni odbor.
Shod Sc je zakljutil $ soglasnim
zakljuckom, da s urno delo in go
ma dan mora obveljati, pa je. No
i'll tudi to pot je ostalo vsc pri
starem. Cez Stiri tednc potem je
bila V mestni Hist javna seja radi
tega predloga. Ma tel sell Sc je
vendar toliko vkrenilo, da SO sc
zbrali trijc odborniki cd strahi
kompanije, enega cd strani trgov-
cev in enega cd strani delavcey,
Xxi imajo yes nacrt pregledati in
da koncni rezultat teh obvelja.
Med ten Sc je pa zopet vrSil ell
shod V finski d%vorani, kjer sta Sc
VOLTA diva moza, ola bosta Sla 10
pet ma prihodnjo scjo mestnega
odbora, iii zastopala staliScc de-
lavcev, - pazila "a Nth ~interese.
kakor Sc cuje, je odbor sam cd.
redil, da Sc plaza visa po 25c ma
Shit. TOda ker so sklepi zelo slep-
ljivi, bo treba tudi V TEN ozira Sc
poGakati, kai DO. Vidite delavci
kaksen trubel je ,kadar Sc gre "a
delavsko stvar. Ali bostc V BODICE
Sc volili "a kapitalisticnc hlapco.
ne?
: socialistiGnim %pozdravom,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
ADvERTIsKMKNT
AvStr. SIOVensko
Boil. Pod. DruStVo
Ustanovijsae l6. januvarja
1894
Inkorporirane ~. fshrvva
1903 v drtavi KAasas.

Sedez: FrOntenac, kans.
GLAvNI URADNIKI:
Predsednik: MRAT1N OBERZAN. Box ~. E. Mineral, Kama
Podpreds: JOHN GORSEK, Box 211, W. Mineral, Kans.
Ia]nik; JOHN CERNE, Box 4, Breezy Hill, Mulberry, Kan.
Blsgajnik: FRANK STARCIC, Box PAS. Mulberry. Kans
lapisnikar: LOUIS BREzNIKAR, L. Box SO, Fronten.c, Ka,s
NADZORNIKl:
PONGRAC JURSE, Box POT Ridley. Kans.
MARTIN KOCMAN, Box 1872, Frontenac, Kama
ANTON HOFFMAN, Frontenac, Kama
PORGTNI ODBOR:
JOSH SVATO, R. 4, Woodward. Iowa.
FRANK STUCIN, Box226, Jenny Lind. Ark
MALTA SETINA, Box %, Franklin, Kans.
Pomozni odbor:
FRANK SELAK, Box 81, Frontenac. Kans
0 MIKLAVC Box 227, Frontenac. Kans.
FRANK KRAJSEL, Box 1S, Frontenac. Kans
spreJamna pristojbina cd 16. do 40. leta znasa 81 so.
VH doplsi sc maj blagovoijo posilj.t, q. tajniku.
Vss denarne poSiljatvs pa 81. blaxajuiku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
STE re sLISALI KAJ o "a
DRUzM TRGovMI ALI
KONSUMIH.

Podjetja vseh vrst vstanovlje-
ma podlagi zadruznosti, so po-
djetja bodocnosti; samo le-ta i.
majo zasigurjeno svojo bodocnost
poleg drugih koristnih dru5abnih
naprav, d sluzijo v obco korist
c~lovestvu.
Kdor Sc zeli pouciti natancneje
o zadruznih podjetjih, - kar 10
treba znati vsakemu, N SO stejs
naobrszenim mai nemudoma naro-
81 knjigo
"zADRUzNA PRoDAJALNA
ALI KONSUM",
XII 10 je zalozila SLOW. sekcija J.
8. z.
CENA KNJIzICI JE 15c ENA
8 POSTNINO in 50 10 naroSa pri
upravnistvu Proletarca, 1905 w.
31st St., Chicago, III.
Trgovci knjig dobe popust.
Ali ste zapazili, da Yam lie. ali
da Yam DO v kratkem potekla ma,
rocnina?
Ia vsak slucai poravnajte Ia
koJ, da Sc Yam ne vstavi lista.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Bryant, Okla.

Mnogo naselbin je ze izreklo
svoje mnenje o zdruzitvi napred-
nth podp. jednot i'll zvez. Tudi tu-
kassna drustva st. 800 s. ". p. j.
i'll sv. Barbara st. So smo imeli
skupno seio, ma kateri smo sDreie-
Ii sledeco
RESOLUCTJO:
~ Sklenjeno soglasno, da sc
zdruzimO V n samo organiza.
clio.
p Ne strinjamo Sc pa, da bi
Sc morali DAFT ponovno zdravni.
Sko preiskati, ker to ne hi bio '
korist clanom, Xxi so re dale casa
pri jednotah in zvezah, a mi smc
"a enakopravnost mladih in sta.
rib.
3. BOlniska podpora maj bo tri
razredna: 81, So in So ma dan.
A. Bolniska podpora maj Sc liz
placuje V vseh sluGajih ,izjem ma.
ne DO samcrazumliivo. ce so Dol
niske nakaznice pravilno potrjent
cd zdravnika in &c je potrebnc
tudi cd notarja.
5.) Zavarovalnina maj DO stiri
razredna in sicer "a $3.50, $500
ii O0O in x1 N toLo da On ysol
clan lahko zavaruje "a tisto viso
elmo, katero zeli in hoce zanjt
placevati.
Navzoci zele cd pripravljalneg,
odbOra p%ojasnila o sledecem slu
caju: kako DO z onim 6lanom, k
je pristopil V prvo drustvo s 16
tim letom, k drugem S 25-tim lie
tom in tretjim S 30-tim Teton, oC
katerega leta potem placuje pr
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Oregon City, Ore.

Cenjeni urednik Proletarca!
Posiljam svota 1856 "a colorad-
ske strajkarje. Darovali so sledeci
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
(Dalje.)

Mnogo let so ameriski kapitali-
sti pocasi ubijali mladoletno deco
Pc tovarnah z dolgim delavnim
casom in beraSko place. Toda to
Sc jim videlo vse prepo6asi. O.
prijeli so Sc modernizma, ter so S
stroJnimi puskami zaGeli streljatl
- deco reyezey
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Obvestlo.

l~zvrsevalni odbor Slov. LOB.
Donna ma Franklin Boro, Pa, je
sklenil, da Sc vrSi ma cetrto ne
deljo, to je dine IS. t. IN. ivan
redna seja vseh podpornih in dru-
9Th druStev, XII so lastniki Donna.
Ma dnevnem redu DO wee vaznih
rec liza resiti. Dolznost vsih ella
nov pOsameznih druStev je, da Sc
vdeleze seize. Odbor.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23
Conemaugh, Pa.

Cen. uredniStvo Proletarca!
Prosim, objavite naslednjo noto
V prihodnji izdaji Proletarca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

Zakaj delavci enc dezele sire
lJajajo delavce druge dezele? De-
lavci ne morejo protezirati svoje
lastnine pred namisljenim sovraz-
nixon; re cato ne, ker nimajo
nobene Jasmine. Zakaj pa kapita-
listi sami ne gredo vojno, da
~protezirajo svojo lastnino, katero
so ukradli delavcem? All, kapita-
list re vedo Zakaj!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-06-23

Sedaj, OBJ casu demokratske ad-
ministracije imamo V Zdruzenih
drazavah mad 6 milijonov brezpo-
selnih delavcev. Vsi ii brezposelci
so V oteh kapitalistieno-mescan-
ske druzbe kriminalni z%loeinci.
kateri necejo delati. To je kapi-
talisticni sistem.
The Nome daily nugget., 1914-04-11

n.cnt for such journeys. render polar ey plor1ation increasingly safer and custer though the probability of the occurrence of tragedies like that which befell the Scott party must never be lost sight of.
 But Sir Ernest Shackelton Is set tng himself something more thun the task of reaching the South Pole by the. most possible route. His aim is' tu penetrate through frozen contin- cnt and pass from one hemisphere to the other by a way which has never absolutely unknown. The minimum distance from Wcddcl sea to Ross sea ia 170O miles and the intervening land can be nothing nut wilderness of ice mountains where a falso move might mean death to the whole party. The British papers declare that if the ex- pcdition succeeds 1t will add glory to the record of British exploration. hut 1t will do this even if 1t fails. There is no more glorious page in the annals of English discovery than the i,l-fated expedition of Sir John Frank lard. That expedition judging from immediate results was failure, but the herofsm of It's leader and the in- terest which the tragic fate of the party aroused served to give an ad- djtonal momentum to polar expedi- tons, to which is due in a great de- gree the fact that we now know so much about North Polar lands and t,at the secret of the pole itself has teen conquered.
 From a geographical point of view it is doubtful if the exploration of the Scuth Polar continent will add any tling of value to the sum of human knowledge or human utilities. but so long as a portion of the earth re- rains unknown so long will men at- tempt to achieve it's conquest. and wc should feel 1t almost as nationnl nisfortune if that conquest were not at thieved by British pluck and en- durance. There is to be an appeal for funds to finance the expedition throughout the empire and we are sure that the Overseas Dominons will r spond generously when the object ts one SO fiattering to our racial pride. - Vancouver Sun.
The Nome daily nugget., 1914-04-11

An official of O butchers association recently foretold the coming of dollar beef. Within ten years. he said, porterhouse steak would be selling at a dollar a pound. and other cuts pro- prrtionately. He could see no other outcome from the present situation and the trend it z developing. In the last six years the number of beef cattle in the United States has de- creased from 51.0o0.0oo to Ss.ooo,ooo. q about 30 per cent. while the pop ulation has increased about 20 per cent in a decade. The beef cattle Of the United States are being consumed foster than they can reproduce. the enormous consumption of veal being taken into consideration. A continu- ance of the present tendency points to the practical extinction Of the cattle-raising industry. These facts have been given so much notice re- gently that they ought to bo familiar 10 tho public. But something of in terest is added in figures presented ty the American Department of Az r;culture to show that the consump- ton of beef per capita in the United statcs has decreased 10 pounds annu- ally in the fast four years. In lsO' tic consumption was at the rate or 162 pounds per capita. in 1918 1t Is 152 puonds. Unquestionably the drop is due to the ever-mounting cost of beef. People are beginning to hunt for substitutes.
 The Argintine Republic is losing cattle. Australia. ideally fitted for ranging, has been taking up the English trade dropped by tho United States and Canada. Its meat trade to tho United States may be factor m keeping down prices. but if the fun domental reason for the advances in price is a growing scarcity of cattle importations from one or two coun- tries will be of minor importance. The reports from Western Canada and from Eastern Canada as well. in- dicate that before long. perhaps in- side of six months. this country will hc fairly we'll denuded of its beef cattle, young and old. There are only 900. 900 in the Western Provinces. and about 100000 in Ontario. This c.untry's beef supplies would not be much more than a good mouthfui for 100, ,ooo. 900 people who consume lS9 pounds of beef per individual In year. The removal of the American duty on Canadian cattle and meats has put Canadian consumers in the some roasting-pan as the American consumers are in.-Torronto Empire
The Nome daily nugget., 1914-04-11

c. al lands, workshops and other pro- perties on the ground of public emer- Sency and right of eminent domain and operate the same. Suggestions and even experiments along the line ct public ownership are mefous. Az annually increasing number of social services Is undertaken in our cities. City owned markets, municipal ,nnl yards, municipal entertainments. municipal theatres. a strong tendency M ticable all over the world for the public interests to be protected by D, blic ownership of those utilities where private ownership is unsatis- factoriy conducted.
 Turning to the nation field we find that the government ownership of railroads in the territory of Alaska :s an accepted fact and further involves Uncle Sam in the venture of mining end selling coal. investing in a line of steamships and engaging in transpor- tntion activities generally. The re- commendation of Secretary Daniels to establish a government owned steel rnill. capable of making armor meets with the approval of the president. The telegraph and telephone situation is becoming interesting. The aues- tion of government ownership of these lines will soon engage the attention of congress. John wanamaker. when Post Master General recommended that the government purchase the tel ceraph lines, he said: "The first tele- graph was by the post office depart ment and 1t was an evil hour when 1t was surrendered. Frank Hitchcock. when Post Master General made the same recommendation. Public welfare ard efficiency will doubtless be the criterion in determing the limits of public ownership. When public ow- nership is convincingly advocated. 1t Is because private ownership Is un- satisfactorily conducted.