davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1914-01-31
Consolation Club.

SN1A
The following is a COPY Of cards
received by friends Of the club.
The Consolation club
requests Your presence at its
FIftn Dance
20 be held af
larrou Cluh Auditorium
NtuUf-oah. February GfH
dancing , Co H. Eashman-s brrIert~a.
mutation and envelope must uositi,oly
ne presented az door. We reserve a..
'+"t I" reject same n a1 times
'ommlttee-fred Gollner. Henry Bier
Hor{te Edward Nolty. George Nolty.
c. NJ. Club.
Mr.. and Mrs. Harry Rockebrand on
tertained tho e. VI Club Thursday
evening and the prizes were won by
Miss Minnie Bcneke. Miss Alberta
Frederick. Mrs. Ed Horstman and
Mrs oscar SchmeichcI
Following the game refreshments
were served aud the following mem.
beers were pre-nt.
Misses
Aiinni HencFe Elsie Dulmar.
Alberta Iredricks. Laura Rocker
John strlnger. WIN nice
" Melton. Herman Ecrc.e
Ben s Uonecker. Wu re,et.
VIII fulmHr. ia erhmsIrr.f
ooscar Schmeichel. Harry Eoetenr1rg
I'd u~oretmHu,
Entertained Graduates
The graduates OF Center school
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1914-01-31

Mrs Haer. Mrs Henderson. Nrrtirs
Ferry Mrs Abe Frank. Mrs. l. Vs.
Frank. Pittsburgh.
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1914-01-31
For Miss -stroehman-

MISS Martha Green entertained Fri
nay evening with a crystal shower FOR
MISS Freda Stroehman and the AFFAIR
proNed quite enjoyable. The souvenirs
"hich marked the covers were dainty
"hlte slippers filled with rice. with
"nlch the bride-elect was showered.
me decorations were pink and
"hlte. with carnations and ferns used
e~Hectively. Miss Stroehman received
a number or pretty pieces OF cut glass.
The following were present.
Misses:
800 NlL'ehnnan, Bertha Weimer.
.harlottc Scheuk. I.orena Srba,t
earle Stpehmau. MarfIa &C.,
Anita Wtimer.
Needamtr.
u'Nh Feruart Docrkin.
NI',It b"trklns Charles Schrnk
The Wheeling intelligencer. [volume] (Wheeling, W. Va.) 1903-1961, 1914-01-31

Miss Mabel V. Rennard. daughter OF
Mr.. and Mrs. Harry r. Rennard OF
South Chapline street. was the recipi-
ent OF a pleasant surprise Friday
evening. the affair being given to Gel
citrate her nineteenth birthday.
Games and music were enjoyed and
refreshments were served. The fol-
lowing were the guests:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04
Kapitalisticno poljedelstvo
Argentina.

Pod TEN naslovom je Ernesto
f.. Dredenov napisal clanek V
international Socialist Review.
XII Je zclo poduGljiv "a vsakega,
Xxi Sc hoGe nascliti V Argentina
zaeno pa odkriva kako kapitali
zen ~osvoJuJe poljedestvo.
Naseljevanje V Argentina Sc
vrsl povsem drugace kakor V Sc.
verni Ameriki. Tukaj so Sc nase.
%lJevali ljudje, kO je bill kapitali.
zen Sc V povoiih. Kdor je pred
mnogimi lett prisel V dezelo in
Je incl svoje zdravih rok. ie
lahko odSel proti zapadu, kjer je
dobil zemljisce zastonj, ma kate
rem 81 je postavil svoj dom. V
Argentiniji Sc danes nista dive
tretjini obljudeni. Vzlic temu pa
vSakdo Ostane sirOmaSen delavec.
ako tudi S seboj prinese dvoje
pridnih in mocnih rok. Danes
poSiljajo velike zemljisGne druz.
be, Xxi so V zvezi z zelezniskimi
druzbami, svoje agente prot "a.
padu, Xxi podkupijo drzavne urad.
nike i'll dobijo ogromna zemljiSca
skoraj zastonj. 10 je sleparska
kupciJa %izvrsena, zgrade preko
prisleparjenega zemljisGa zelez-
nico. Zemljisce Sc potem razdeli
v vecje in manjse parcele, katere
prodajo potion JAYNE drazbe one
mu, XII je najvec ponudil zanje.
ZemljisGne druzbe Sc p~osluziio
vsakovrstnih sleparskih sredstev,
da pozenejo Gene kvisko. Ako Sc
posreci malemu ~poljedelcu kupiti
manjse posestvo, teda.j skoro go.
tovo podleze konkurenci velepo.
sestnikov, Ii poljedelstvo, ali pa
dobro organizirani politiki cen "a
poljski pridelek, XII jo vodijo raz.
nj oderuhi in prekupGevalci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

dokler je nekoliko miljonov lju.
di obscjenih da nosijo najtezja
bremena brez poGitka skozi zivlje.
ME i'll da sami nikoli ne live.
Zacetek napredka je pri zelod.
Gu. Misel ma zelodec ovira druge
misli; m%aterialna je najveeja "a.
preka kulture.
Ali delavstvo 81 zeli kulture, "a
hteva jO in ina pravico, da 10 "a.
hteva, ker sodeluje ma njenem pc.
lju, ker pospeSuje z vsemi svoji.
mi mocni, zrtvujoc pri TEN delu
samega sebe. Poskusitc 81 zamisli-
ii modernokulturo brez parnega
strOja, brez premoga, brez pre-.
mogarja! "Zeleznemu veku" Sc
priSteva naSa doba; zelezo prina.
Sa delavec IL zemaljskih skriviSt,
delavec ga lusci IL rude, topi ga V
plavzah, izdeluje il MEGA lopato
in plug, pero in kladivo. lokomo-
two in motor. knjigo, obsegajo6o
znanstvo razpravc, napiSc znan-
stvenik, delavec jo stavi i'm tiska
S pomoGjo z~eleznega in ieklenega
stroja. Brez zeleza in jekla 81 da-
naSnJe kulture niti misliti ne mo.
reno. Pa tudi breZ delavca hi da.
naSnjc kulturc ne imcli. Dclavcc
SOdeluje pri kulturi, cato ina tn.
di pravico do sadov tie kulture.
Ali delavec V danaSnji druzbi
nj delezen sadov te k%ulture. Vsak.
danja skrb. S elm 81 no napolnil
zelodec, (poln zelodec je pogoj Ii
vljenjul vbija V MEM vSe druge
miSli. Ako ho6emo, da Sc dvigne.
mo ma viSjo kulturno stopnjo, pc.
ten mora druzba skrbeti, da ne
bodo lacni in sestradani tisti XII
sodclujejo pri kulturi. Lenuhe,
Judi, katerim so rojenice nasule
brez njih zasluge zlata i'm srebra V
libel, pitamo danes 5 f%azani, pu.
lardi, najboljsimi in najbolj soc.
natimi izreski govejega mesa in
napajamo Jill z najfinejSim whom
in pivom, medtem ko "a delavce
dostikrat nj krompirja in ne ti.
ste pitne vode.
Taksno je danes ~zivlienje de.
lavca, c~initelja kulturcl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

pOdlagi! Ma Ia naGin so ii rafini.
rani d~elodajalci dobili nekaj ne.
sretnezev V svoje kremplje. kate
ri maj bi ziveli z d~elodajalci v
najlepsi slogi. Use to hi Sc lake
uresnicilo, ako bi ne imeli gospo.
darJi svojih in~teresov, XII naspro-
tuJeJO %interesom delavstva.
V lisicjo kozo Sc torej oblece ia
gospoda, Ge bi Sc lie moglo V tel
novel divizi delavstvo tako neka-
kO lcgalno oslepariti. Ali nam
lepe, ali pa laskave besede ne "a
dostujejo, delavstvo je cakalo
dvatisoc let ma dobro srce deloda-
Jalcev, ampak V nobeni dobi sc
MISC iznasli tako Glovekoljubni
lJudje, da bi bill izkorisGanemu
proletarcu brez nobenega pritiska
nJegOve zivljenske razmere vsaj
deloma prilagodili. Devetnajst
s~toletij Sc je h%otelo. preden je
delavstvo ma polju zakonodajstva
nekai pridobilo. in cell potoki
proletarske krvi je poteklo, pre-
den so Sc ii proletarci reSili malih
l nvelikih tiranov, vse ono torej.
kar nam naSi sedanji preljubezni-
vi gospodje enc in druge narod-
noSti, enega ali drugega verskega
prepritanja pripovedujejo nj mic
druzega. kot stara pesem. Xxi 10
SliSimo prepevati cd krStanskilr
bratOv, re dvatisoc let.
NSaki moment lahko Opaque
mo, V koliko vzame1o kapitalisti
V obzir potrebe delavstva, poseb-
no pa Y sedanjih rcsnih cash, Ia
prevzetna gospoda he sliSe mo-
goGni glas protesta, XII Sc povzdig-
ne IL enega della sveta do druze-
ga.
Modcrni hujskaGi roper naSe
strokovne in politicne organizaci-
je, nimajo nobenega druzega ma
mena, kakor ruSiti solidarnost
organizacije, Skoditi delavstvu,
onemogoGiti nadaljni razvoj in
napredek vsega kar marsha do
boljSih in svobodnejsih Gasov.
cato pa pravimo mi, nobenega
zaupanja V te move in raznobarv-
ne Skodljivce delavskih interc-
SOY. In tudi nobena kapitalisti6na
velesila. ne bo ustanovila trajne-
ga razvoja in napredka, kateri
mas vodijo do osvoboditve Glove
canstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04
KAPITALISTICNE LITANIJE.

Mi Sc nahajamo V dobi popolne-
ga prevrata. ali pesimist XII opa-
zuje $ kako velikansko tezavo,
vse kar je naprednega ali revolu-
ciJonarnega Sc tako pocasi giblje,
81 misli, da smo res tam, kjer smo
bill pred dvajsetimi lett. To je
bolj in bolj hrepenimo DO lepSem,
boljSem, ker hi radi bolt svobod-
no ziveli, ker hi radi prostejse GO
vorili in -pisali in ako hi nam naSe
ekonomicne razmere dupus6ale,
tudi svobodnejSe Sc zabavljali.
Nsekakor nase mnenje, naSi prin-
cipi prodirajo povsod kierkoli so
Sc ideje civilizacije kolickoj vko-
reninile.
Diva wanna faktorja 81 stojita
eden prot drugemu: kapitalizem
in delavstvo. Prvi hoGe Sc vzdrze-
vati ma povrSju, hoGc 81 obdrze-
vati prvenstvo V vsakem oziru,
in ma podlagi teh svoiih princi-
pov konzervirati diva razreda, to
Sc pravi, da maj Sc "a naprej oh
Stojata izkOriScevalec in izkori
Scan, mogotec, gospodar in SUI
zenj. Med TEN ko delavec zanika
k%apitalistu pravico. da hi mogel
d~elavec stati ma milost in nemilost
clOveku. Xxi nina ma svetu druge
zasluge, kakor da ie kapitalist.
kar pa nj njegova zasluga, pac pa
je privilegij, Xxi mu ga je ustvari-
la ia krivicna cloveSka druzba.
Ia krivi5na druzba ie pris;!;la
delavstvo do organizacije, do
razredne solidarnosti. In danes
ko so pOstale te delavske organi-
zacije moGni faktor, danes je ka-
pitalisticni svet spremenil svojo
nekdanjo taktiko, postal je kar
tez noe p~rijatelj delavnega ljud-
silva. no so Sc ustanovile prve
delavske organizaciie, Sc MISC
mescanski zastopniki V strokov-
nih organizacijah niGesar brigali,
pac pa so 81 prisvojili ma polite
mem polju predpravice, brez da bi
bill tudi V TEN oziru "a delavstvo
kaj storili. Ampak tudi pozneje
dokler so bile nase organizacije
mlade in sibke, dokler MISC della
lie gospodarjem nobenih pregla-
vic, Sc Sc vedno ii mogotci ostali
ma politicnem polju. Ali kakor so
ii gospodje obcutili ma svoji polni
malhi, kadar MISC mogli wee tako
mirno spati, so Sc spremenili V
podobo jagnja ter prav filozofic-
no zavpili: Kaj Sc bono vendar
kregali, sal pripadamo vsi eni
narodnosti, vi delavci innate po-
trebo dclati, mi gospodar.ii pa
delavcem gospodariti, &c pa no.
cete imeti kaksno organizacijo, 81
10 lahko ustanovite. ali ista mai
sion ma narodni ali pa ma verski
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04
KAJ BODO REKLI DELAVCI?

Avstrija je napovedala Srbiji
vojno in vse dneyne vesti Sc zdaj
suGejo lie Okrog tega silnega hu.
dodelstva, XII ga je izvrSila Av-
Strija. IL Europe zdaj nj drugih
vesti kakor lie V prelivanju krvi,
o bojnem krupu in zvenketu orc.
zja.
Toda socialist V Evropi Sc Sc
MISC oglasili. Yes svet pri6akuje,
kaj zdaj poreGe mogocna social
stitno stranka V Evropi, XII lahko
tie dni igra najveejo ulogo in po-
stane najvaznejsi faktor.
Kaj porece mogo6na socialistit.
ma stranka NemGiji?
kaj poreGe socialisticna stran.
ka ma franciscan?
kaj bodo rekli socialist V tia
LII?
In hontno; kaj po~retejo socia.
listi V Avstriji, kjer je banditska
vlada re pricela z mesarskim kla-
njemf
Svet INA, kaj mislijo social.
sti o vojni. Svet Una, da medina.
rodna delavska politiGna organi.
zacija dobro razume pomen vol,
ne - da We, KIDD Sc kolje v vol
nah in kdo ina vso korist cd is.
tin.
&c bodo delavci, XII tvorijo
mednarodno socialistieno stran-
ko, pozvani ma krvavo klanje,
morajo imeti uzrok "a to - ali
honane in nekronane barabe, Xxi
stole ma celu evropske plutokra.
CHE, jim ne morejo DAFT povoda
"a klanje!
Cd vseh strani Europe prihaja.
jo GLASGOW o protestih delavcev
profit vojni elm so Sc oglasile vol.
ne trombe; francoski delavci SO
dali duska svojim mislim zadnji
pondeljek V Parizu. Nemska soci.
alma demokracija kliGe delavstvo
ma BOZ proti vojni; klice Jill kljuh
groznjam Wade, da DO vrgla V z
por vsakega socialista. kateri hi
postal "nevaren" vojnim naGr-
tom bedastega Viljema.
Zadnje dokazuje, da lie priSel
cas-, ko Sc bodo merrill ma boj.
mem polju kralji, c~esarji in kapi.
talisti - z zavednimi delavci pre-
kot pa delavci raznih narodov ma
komandO kronanih barab.
Ia mas nj vazno, kje bodo boil
pOtkali kanoni, ma srbski ali av.
strijski s%trani; kdo bo zmagal
Avstrijci ali Srbi. Ia delavce je
vsaka vojna - poraz, pa mai zma.
ga kdor hoGe.
NajvaznejSe "a mas je. kaj DO.
do zdaj storili socialist Nemciie
Francije in Italije.
Kaj &c bi glas delavstva resi-
vprasanje o mednarodnim vojni
ne pa glas kraljev in cesarjev?
In morda je prisel cas-, ko bt
delavstvo v tenn kriticnem cast
ubilo in zdrobilo v prah boga vol
ne enkrat "a vselej!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04
E ALI NACELA?
Clevelandskim volilcem v pre-
vdavek.

no je bill now charter "a mesto
Cleveland predlozen ma splosno
glasovanje, so bill volilci prisi-
ljeni da istega Sprejmejo ali "a.
vrzejo celoti. V charterju je
bilo nekaj dobrih in koristnih
%sprememb, bilo j. pa tudi nekaj
slabih in reakcijonarnih. Toda
volilci MISC mogli glasovati "a do
bre spremembe in zavreGi slabe.
ker MISC imeli pravice glasovati
o vsaki tocki posebej. Charter
e bilj sprejet V celoti Z vsemi svo-
JIM dobrimi in slabimi reforma-
mi.
Ena teh slabih in nazadnjaSkih
reform je bila doloGba da morajo
biti vSe mestne volitve ''non-par.
tisan', ncstrankarske. Ia nacin
glasovanja prihaja V navajo pc
vseh mestih kjer naraSca moe
SocialistiGne stranke. Glavni ma.
men teh volitev je: V slucaju da
imajo socialist zmagati, zdruziti
pristaSe kapitalistiGnih strank in
tako poraziti socialistiGne kandi-
date. Dovolj dokazov "a tie naSe
trditvc imamo Y Milwaukee i'm V
raznih drugih mestih.
V casu glaSC"anja IA novi NEST.
nj charter so socialist vecinoma
g~lasovali "a istega, vendar pa so
re takrat o~bljubili da zaGncjo boj
proti nestrankarskem nacinu gla-
sovanja. Svojo obljubo so tudi
izpolnili. Dobili so $1,000 podpi.
o zahtevajo da pride to vpra.
sanje Ma sploSno glasovanje. To
glasovanje Sc vrSi pri primarnih
volitvah dne II. augusta.
Dejstvo, da je edini namen ne.
strankarskih volitev zdruzenje
kapitalisticnih strank proti so
cialistiGni, je zadosten vzrok, "a
KaJ naJ Dl delaVcl glasovali "a
start, strankarski nacin volitev.
Vendar pa morda ne DO odvec
ako pogledamO kaj so argument
kapitalisti6nih politicarjev V pri.
log MIN tako priljubljenega
"nonpartisan ballot.
Prvi njihov argument je: "Po.
liticne stranke imajo razliGna ma.
celia, cato JIG boz med mimi nciz.
ogiben; vendar je pa to ~veljavno
samo pri drzavnih in narodnih
volitvah, nikakor pa ne pri NEST.
nih. Nestrankarski naGin glaso-
vanja DO torej odstranil ia ne.
potrebni politicni boj."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

kako smesen je ia argument
nam so najboljsi dokaz zadnje
nestrankarske volitve v Cleve.
landu. Republikanska politicna
organizacija je postavila svoje
candidate, demokratska zopet
svoje. Republikanska casopisa
1.-The Leader" in News" sta
priporoGala prve, a demokratska
PLAIN Dealer" i'll Press" zad.
ME t. j. cd demokratske organi.
zacije postavljene candidate. Vo.
litve so bile pc imenu nestrankar.
ske, V resnici pa smo imeli isti
polititni BOZ, kakor prejsnja leta.
Najboljsi dokaz da so te nestran.
karske volitve navaden "hum.
bug" nam je dala pa demokrat.
ska stranka. Mayor Baker je
sklical nekaj svojih prijateljev V
svoj urad kjer so sestavili tako.
zvani ''non-partisan slate" "a,
mestni zastop. Tukaj bi morale
biti 49, kakor nam ime kaze -
vse stranke primerno zaStopane.
Toda kaj je bilo V resnici? Mayor
Baker in njegovi prijatelji so po.
stavili V ia "slate" imena "a
demokratov, | republikanca in l
p~rogresista. To je tOrej pojm de-
mokratov o nestrankarstvu.
Drugi argument katerega ra-
biJo zagovorniki nestrankarstva
je; "Pri mestnih volitvah Nora.
mo gledati nato da dobimo V vse
mestne urade ~Sposobne in poSte.
ne moze. Namesto "a stranke. mo.
ramo %glasovati "a moe katere
smatramo "a sposobnc in poSte.
ne. OdlOGuje maj oSeba in ne
stranka.'
Ia argument je Sc slabSi cd
prvega. kako maj volilci spozna-
10 zmOznOst in ~poStenost kandi.
datov. Pri glasovanju "a mestneI
uradnike dObiio glasovnico ma
kateri je petdeset ali Sc wee linen
razliGnih kandidatov. lie malo je
volilcev, kateri poznajo osebno
ali drugega, njihovo
mislJenje, zmoznost in postenost.
Nelika vetina vOlilcev pa ne pc.
INA oseb Sc mani pa njihov Una.
caj in miSljenje. Zgodilo Sc bo
SledeGe: izvoljeni bodo oni. ka.
teri bodo imeli "a seboj casopisje.
Casopis postane edino sredstvo
katerega bodo volilci spo.
mali l~astnosti posameznih kandi,
.atov. Clevelanski 6asopisi pa so
last ~miljOnarjev Holdena in Dan
Il. Hanna. cato DO mogoGe kapi.
talistom, Sc bolj kod kedaj poprej
k%Ontrolirati mestno administra.
clio.
Slovenski volilci V Clevelandu !
Ma noge dine IL. augusta, S TEN
glasujete "a amendment "a.
daste smrten udarec nestrankar-
skem "humbugu''. Torej Sc en-
KRAFT.
Note yes on the question:"
shall the non-partisan p~referen-
tial plan of electionske changed
to the plan of party primariesI
and partisan ballot at el~ections?"l
NJ. Petrovcic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04
zIvLJENJE.

Kaj je delavceva vsakdanja
skrb?
Pri rojstvu so mu dali s seboj
zelodec, ne da hi bill kaj vpra.
Sail, Ge 81 ga zeli ali ne. Ina ga,
in ce hoce ziveti, sc ga ne more
iznebiti. Nositi ga more s seboj do
smrti, neizogibno. Ali ce bi bila
to nadloga, bi 6lovek Sc lahko
prcpeval. Toda zelodec ina nava-
de, Xxi Jill izvrsuje tiransko. Neizo-
CHINO zahteva reden davek cd
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

Vsled tega Sc vzdrze lie oprou
ma veleposestva, Xxi OBJ easu setye
in zetve potrebujejo mnozice de.
lavcev, S katerimi ravnajo kakor
S suznJi. Pc zimi so seveda ii de-.
lavci brez della in nihce Sc ne br;.
ga zanJe. kaj bodo Jedi in $ Sim
Sc oblacili.
V dobi setve in zetve nastaniio
delavce V beraSkih koGah, XII nj.
maJo oxen. Del mezde pridrze We.
leposestnlkl do casa, ko je potekla
delovna pogodba. Zensk sploh nj
ma ten latifundijah. Ma ia na6in
razdruzijo druzine. cato je pa ma
vsaki drugi ali tretji zelezniski
postal hisa z belimi suznjicami.
kl je vcasi edino poslopje polee
~policajske postaje.
V navadi je Sc neki drugi kapi.
talisticni izkorisGevalni sistem
ZemlJisca, Xxi obsegajo cd 200 do
1000 akrov oddajajo najemnikom
V najem, XII morajo polovico ma.
Jemnlne plaGati naprej in kate.
re veleposestniki tako silno IL.
zemajo, da je zadnje case nastalo
med mimi stavkoyno gibanie.
Temu gibanju so Sc pridruzili
tudi najemniki, katerih popodba
Je v~eljavna Sc "a wee let. Pridru.
zlli so sc gibanju, ker V resnici
nimajo kaj izgubiti.
Da Sc izkoriSGanie vrSi TEN DO.
polneJse in koristonosne.jse "a
kapitalistitne oderuhe, so nasta-
lie velike zemljiScne druzbe. cd
katerih lastujejo tri. XII so bile
ustanovljene pred kratkem, diva
najst miljonOv akrov sveta. Ma
teh latifundijah Sc della S stroll.
" letu 1912 je znaSala vrednost
uvozenih poljskih strojev V Ar.
gentiniJO Sest miljonov dolarjev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04
Zenska prot militarizmu in voini.

Pred kratkim je incl medina
rodni zenski svet svoje zborovu-
ME V Rimu, ma katerem so bile
zastopnice triindvajsetih naro-
dov. Porocila o napredku zenske.
ga gibanja V zadnjih petih letih
so bila zanimiva. Tudi zenske ne
pricakujejo wee vsega cd zako-
nov, temvec smatrajo strokovne
organizacije kot bistveno sred.
stvo "a zvisanje mezd in odpravo
prostitucije. V zvezi s TEN zboro.
vanJem sc je nato vrSil medina.
rodni zenski kongres. Vdelezen-
Ike so priredile manifestacijo "a
zensko glasovalno pravico, XII lie
posebnega pomona zlasti radi tie.
ga, ker Sc je razvila V velikansko
demonstracijo prot militarizmu
in 'ojni. Anglezinja Creighton je
z ostrimi besedami grajala, da Sc
"a drednote ida nestete milijo-
ne, docim so V delavskih okrajih
NEST take ZdravStvene raZmere.
da Jill nj popisati. Francozinja
Verone je med drugim povdarja.
la, da Sc mor kulturne prido.
bltve uresneciti samo S kulturni.
uni sredstvi, he pa z nasiljem,
surovostjo in barbarizmom. Meto.
distitna pridigarica gospa Shaw
je o%pozariala nato. Ola morajo V
NJujorku otroci cd sedmega do
desetega leta YES dan "a sramot
no nizko place delati umetne
cvetlice, Swat gumbe ma papir,
izdelovati skatlje it'd. OgorGeno je
zaklicala: "Ce hi bill ii otroci
%teleta. hi incl pasnike, ce bi bill
srne, hi imeli gozd in resje; ker
pa so mladi ljudje, morajo pro-
pasti tenn in n%eprostoti. Clovek
je edna aival; XII Sc redi cd svo-
Jill lastnih mladiGev. Ne samo, da
Jim uniGi mladost, temvec Jill po-
gubi ze V materinem telesu S TEN,
da izkoriSGa zene V tovarni in jih
della bOlne!' - Tako Sc ,je mani.
festacija "a zensko glasovalno
pravico raZvila V Ostro in odlocno
kritiko sedanjega druzabnega
ga reda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

Uredniki in pristaSi kapitalistic-
nih strank kaj radi razglaSajo be-
sedo: NaSa domovina. Da, domo-
vina sega od Atlantika do Pacifi-
ka in cd Canadc do Mcxikc: am
pax to nj naSa, paG pa domovina
kapitalistov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

Ex-predsednik Eliot cd Har-
ward vseucilista ie s~voiecasno re-
KEEL, da vsak skeb je .junak. Cud-
no, zakaj da omenjeni professor.
kateri ina dovolj casa, ne gre skc-
bait V Colorado, nakar hi lahko
samcga sebe proglasil junakom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-08-04

Mr.. Honda Sc je odpovcdal kot
zastopnik S. S. p. Y. V priprav-
ljalnem odboru "a zdruzitcv led
not in zvez MOI Sc scdaj tolazi $
TEN, da je prvi zaccl pisati "a
zdruzitev. Sc prcdno jc to pove-
dial, smo re vcdcli, da bode tudi
prvi, kateri bode pisal proti zdru-
zcnju.
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-04-30
POLO MANAGERS
FROM ENGLAND
Will Be USED
IBy Latest MALL

. NEW 3 YORK Il. IL. Miller, VINO
managed the stable of ponies used
by the British polo players during
their visit here last year, and G. Mar
sham will arrive in this city soon,
prepared to take a prominent part in
the polo activities Of the coming sea-
son. Mr. Marsham will go at once
to Piping Rock. where he Is to take
the management of the fiefds and ar
range for the seasons play. at that
point His primary duties for the pres
ent will be to make arrangements for
the care of the string of ponies of the
British players and arrange practice
games for the members of the team.
After the long season is ended he
will 60 to Point Judith and have
charge lof affairs at that famous
field. He has contracted to take ac-
tive management of affairs at both
places for two years, and, as he comes
from Ranleagh, will introduce Ran
leagh methods and practices, which
are reputed to be the best In the
world. ...~.. = . i. r. /
Mr.. Miller will be in charge of sew
eral of the minor fields on Long IS
land. He too, Is a Ranleagh man and
knows the game in all it's phases. To
him has been allotted the task of re-
adjusting the teams of the various
clubs on the island so that they viii
be more nearly matched in their
games. One trouble the sport has
lost by has been the one-sided char
acter of the games This he will try
to obviate by a system of local adj
justments of handicaps so as TO bring
the players more nearly together and
SO improve the sport both for spec.
tators and players. III.
Miller comes with the reputation Of
being one of the most competent han
dicappers in England, and in arrang.
ing the handicaps will follow the
plans which have proved so successful
both at Ranleagh and birmingham.
Polo enthusiasts think this will have
material influence in popularizing
the sport and inducing young play
ers to take part in contests in which
they will not be wholly overshadowed
by a team of high handicapped men,
as they will then have the support
of strong players to help them out in.
stead of contending in hard contests
against teams that outclass thomson
the face of it the plan looks to be the
best that has yet been devised to
popularize the sport.
Honolulu star-bulletin. [volume] (Honolulu [Oahu, Hawaii]) 1912-2010, 1914-04-30
USING UNNECESSARY WORDS.

Professor Lounsbury has a little
quiet fun at the expense Of our mod
ern tendency to condense meaning in
as few words as possible, in Harper's
Magazine, where he writes on "Exple-
tives and Non-Expletives." II we were
consistent in our omission of unneces-
sary words we should say, go you
to Europe this summer" instead of
DO you go?" which is redundant. Pro
lessor Lounsbury writes also on the
correct use of "hither'' and here .
and of the use of from henss'' in
stead of merely hence" and in this
latter case he quotes very high au-
thorities for the use of from hence
proving his constant contention that
usage makes right where language Is
concerned.