Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-05-05
H. Pajer: V nash zapiskih.
KONSERVATIZEM " POLITIKI

LnauO Jt, Ga ne StOJc NSa pie
mena in vSi narodi ma iSti kultur.
nj stopuji in ia Sc stopnjujejo od
najprimitivuejSih plemen do onih
narodov, XII stole Sodobno ma mai
WISH kulturni stopnji. Ravno tako
zavzcmajo tudi %poSamezni clani
encga in iStcga plemena ali marc
da razliGnc intclcktualne stopnje,
Xxi Sc pri primitivuih plcmcnIh
zelo malo, pri civilizirauih marc
din pa vctinoma zclo medseboj
raAiikujejo, kar jr u%temeljeno Y
TEN, da imajo viSjevrStua plemc-
ma gotovo Stcvilo poSameznikov Z
izvcnredno razvitimi duScvnimi
zmoznoStmi, dojim Jill nizievrStna
plemcna nimajo.
Ker doScdanje primitivne in
krivijne SOcialnc raZmcrc raznih
uarodOv MISC daialc vSem Glanom
narOda enako mOIuoSt 81 povSpcti
ma viSje duSevne Stopujc. cato Sc
je ~poSrcGilo to lie zclo piclcmu
stevilu vladajoGih in priviligira-
nih. Ogromna vcGina .ir igrala Ia
lostno ulogo suznja. pozneje tia
cana in konGuo proletarijata.
Ostala jc V tcmnih niIavah duScv-
mega razvoja. Tudi danaSnji dru-
zabni red dovoljuje vSem enaki
pristop do viSle izobrazbc IN $
TEN do viSjih duSevnih vrst lie ma
papirju.
Cd tod izvirajo n velikanske
difference med maso in onimi. Xxi
so se pOvspeli V najviSje duSevne
vrste. z rastoGo demokratizacijo
in socializacijo je Sc lie upati, da
pride ona doba, ko bodo odprta
vrata do viSje izobrazbe in 5 TEN
do visjih duSevnih stopenj vsem
enako brez razlike spola i'll stanu.
cato Sc 2 napredovanjem V smeri
demokratizma in SOcializma ne DO
visala samo stopnja maloStevilne
najviSje vrste, temveG tudi Stevilo
~viSjevrstnih posameznikov. Dose
danji razvoj narodov je diferen-'
ciral posameznike Y tel meri. ka-
kor so ST. dvigali ma lestvici civil
lizacije; demOkratizacija in So
cializacija pa DO reducirala dife-
renee ma gotovi maksimum. Da
hi pa stale vse plemenske skupine
ali pa vsi posamezniki ma eni in
isti kulturni ,oziroma duSevni Vi
SIM, ie pc Sedaj znanih prirodnih
zakonih izkljuGeno.
Ako Sc govori tora.j o kulturnih
stopnjah narodov je treba raGuna-
ii z povpreGuoStjo in ne samo z
najviSievrstnimi posamezniki ma
rOda. S TEN da ina narod nekOli-
ko poSameznikov z izvenredno
razvitimi moigami nj reGeno Sc
nicesar, ker je oStali del naroda
lahko ma zelo nizki kulturni stop
Mi kakOr mas uGi narOdOslovje.
JasnO pa jc, da DO narod stal ma
tim WISH stOpnji. elm viSjo vrSto
zavzemajo oni Z izvenredno razvi-
timi mozgami in elm wee jih lie,
kar je OdviSnO zopet cd tega, V
kateri meri da je preskrbljeno cd
vladajocih "a neOmcjeni pristop
vseh posameznikov k WISH izo-
brazbi i'll ma podlagi tega k Wis
Jim duSevnim Stopnjam.
PovprccnOSt je sicer matemati-
emo jasen in precizen pojem. 5 ka-
term pa Sc pc sedanjem stanju
vede ne da i%zraGunati pri preso-
jevaniu plemcn in narodov. To
presojevanie Sc vrSi lie pribli5no
in 2 veGjo verjetnostjo le pri boil
razdaljenih Stopniah cloveSke
kulturc, kar velja seveda tudi "a
prcsojevanje intelektualne viSinc
posameznih ljudi.
Kulturna stopnja kakega Pile
mena ali naroda jc odvisna tora.i
cd stopnjc ~povprcGnega Glana do
ticne Skupine. WISH dee jc nivo
povpretnosti, viSji stoji tudi ma
rod. AkO priStevamo sodobno in
telektualno pOvprcGnost civilizi-
ranega tloveStva k tckOGi dobi.
moramo uvrStiti podpovprecnost