Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-05-22
pOLITlSKOS zINIOS,
MEXIKO.

lu ulCliN 9Hl"lN MY i''N''t
cijonieriai paeme portini micstg
Tampico. Musiuose revoliucijo-
nieriai nuzudc $500 zmoniV, o
Huertos kareiviu zuvo beyeik du-
svk daugiau. Li<uciai kareiviu
traukiniais is micsto pabego.
Kaip mano, jic mdgis prisigriebti
! Saltillo, tik ar tas paslscks,
nezinia, mes Saltillo apgujtas re
voliucijouicriq, todcl norinti
miestan prisigricbti turi atsirasti
tarpe dyiejq pricsu daug drutes-
niu. Prize SaltiHo su savo kariau-
tojais yra gabiausias revoliucijo-
nierig vadoyas Villa: Kariument
is Tampico turejo begti, mes jai
pritruko amunicijos, o JOS is ME
kur gagi negalejo.
Stovejc porte Huertos kanuoli-
Mai LAVAL, kuric padejo muSiuo-
Sc ginanciai miestq kariumenei,
taipgi iSbaige amunicijq, todel tu-
rejo IS porto pasitraukti toliau.
Juos daboja Suvienytq Valstijq
kari$ki laval Bet tie kanuoli-
Mai LAVAL gall blokuoti portq,
mes revoliucijonieriai laivu nett
ri; jie gan sulaikyti gabenancius
ginklus ir amunicija laivus, jq
portan neleisti.
neutrality-suspicious. teko taip-
81 portinis miestas Tuxpam. Bu-
We mieste kareiviai, suzinoje apie
besiartinimq revoliucijonieriu, be
music is 10 pasitraukG If nezinia
kur nuejo Tolliu budu beveik Vi
sa Tomaulipas provincial yra re-
voliucijonieriQ rankose; nors Hu-
ertos kanuoliniai laivai blokuotq
portq Tampico, ginklus sau gales
gabenti per TuXpam.
neutrality-suspicious. teko taipgi
miestas Monclove, tarp Saltillo
If Suvienytu Valstiju rubeziaus.
Tokiu budu dabar visos siaurines
Mexikos valstUos yra jq rankose.
Ticks jiems If Saltillo, o tqsyk tu-
res jie atvirq keliq Mcxikos
sostine, mes niekur nera tarp Sal
tillo ir Mexikos miesto didesniu
kariumenes garnizonq, kurie re-
voliucijonieriq .zengimq galetq
sulaikyti.
Carranzos generolas Obregon,
esantis prize Pacifiko, pranese,
jog neuzilgo prades verzti porti-
nj miestq Mazatlan if tikisi grei-
tai il paimti. Revoliucijonieriu
generolai L. Blanco If Rafael
Buetna pa6me miesta Tepic. Mt
Sis Gia trauk6si 20 valandas ir pa
sibaige visiSku Huertos kariume-
mes sumusimu. Revoliucijonie-
Rams teko taipgi portinis mics
tas San Bias If miestas Paredon.
Huertos kareiviai nenori jau mus
tbs; jie, prisiartinus revoliucijo-
nieriams, be music miestus jiems
atiduoda, o traukiasi sostine5
link. Haertos rankose dabar yra
dar krasto sostine, miestas Mcxi-
ko If ia miestq jis laiko tik tol,
kol prize 10 revoliucijonieriai ne
ateis. To miesto aplinkinesc pa
sirode jau ziaurus Zapatos ka-
riautojai
Suvienytq Valstijq uzsienig
minister's per Brazilijos ambasa-
doriu atsiIiepe j Huertq, reika-
laudamas paaiSkinimo, kas atsi-
tiko su tarnu generolo Funstono
Parks'u, kuris, vesdamas 2 gene
nerolo arkliu, perzenge ameri-
konu linijas ir tapo Huertos ka-
reiviQ suimtas ir prazuvo; kaip
mano, jis tapo susaudytas. Ka-
dangi tas atsitiko lake karo SUI
laikymo, tai minister's Bryan pa
gazdino karo pradejimu, jeigu
Huerta lauzo sutarima.
Aplinkinese Vera Cruz mexi-
konai iSmete j padanges dideli
plienini tilta gelezinkelio, vedan-
clio j Mexikos sostine. Matyt
Huerta laukia karo atsinaujini-
mo, tai ardydamas kelius, stem
giasi sunkinti amerikonu trau-
kima
Pabegeliai is Mexikos viduriu,
atkake j Vera Cruz. atoabeno 81