Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

plno, da Sc zamore brez ovir raz
Wyatt in rasti naprej, ravnotak,
prideJo razredi ljudi do gotoyit
stopenJ svOjem razvoju, ko j,
potrebna revolucija v svrho. ola
gredo neovirani zopet naprej in
da ustvarijo novo druzbo. novo
vlsJo civilizacijo.
TIE revolucije imenujemo dru.
zabne ali sOcialne revolucije. Axe
presojamo zgodovino il material.
mega stalis6a, IL stalisGa gospo.
darskih in razrednih bojev. tedaj
f. vidimo cello vrsto soeialnih revo
luciJ, XII so Sc re ~izvrsile. Bile SO
krvave IN nekrvave. Kakor so nae
nanesle razmere. BodoGa socialna
r~evolucija, kstera ina zdrobiti
kapitalisticni sistem in DAFT syo.
bodno rast novcmu druzabnemu
redu, Je neizogibna. O TEN nj
vprasanja. Socialna revolucija je
rarnotako gotova kakor eaton We.
cernega solnca. V~praSanjc je lie.
kedaJ pride in kako Sc izyrsi.
Nendar sc pa mi dandanes Sc ne
moreno bavlti 5 ten -vpraSanjem.
To Je Odvisno od razmer. XII bo-
do vladale V doti6ni dobi i'm ma
cd razpolozenJa delavskih mas
EkOnomske raZmere so deloma re
zdaJ zrele "a socialno revoluciio.
toda delavske mase pa MISC. Zato
pa j. dolznost razredno Zayedne.
"a IN Hobrazenega dclavstya. da
mLso pripravlja "a to velevazno
dObo.
lnteligentno delavstvo, katero
Sc Zaveda svojih razrednih koris.
II, zcli, Ga hi Sc prihajajoGa so.
clalna revolucija izvrsila mirnim
potion. ma dostojni naGin kakor Sc
81 nj poprcj. cato Sc je intelligent
no delavstvo orr~aniziralo V soci-
alisticno stranko. katera DELUXE
ia 10, da hi delavstvo vporabilo
>vcJo politicno Silo pri volitvah in
tenn potion izvilo IL rok protivne-
"a kapitalistiGncga razreda VISA
boJevna srcdstva, MANFRED potion
zakonodajstva. Ma Ia na6in hi hi.
la Soclalna rcvolucija izvrSena
brez vSakega uasilja ali preliva-
ma krvi. Seveda, preden hi hi
lo mogoce kaj takega doseGi, mo-.
IA biti poprej organizirana velika
'ccma (naJmanj dive tretjini) de-
iavSke masc Y politiGni stranki in
sroredno Y industrijalni organi.
zaclJi, katera mora biti V zvezi 81
prvo. To sredstvo V dosego ella
tsoclama revolucija) Sc imenuje
politicna akcija; soc~ialisticna in.
ternacionala pc celem svetu pri.
porota p%oliticno akcijo - kjer
Je lie mogota - kot bojevno sred-
Stvo "a dosego eliza. Kjer .je pa
polititna akcija Sc nemogoGa,
kjer delavci Sc nimajo volilne pra-
vice tRusija, Ogrska it'd in kjer
je proletarijat Sc ma tako nizki
stopinji izobrazbc, da ne INA 6i-
tati ne pisati Y splosnem (Meksi-
ka, Spanska it'd tam je Sele ire
ba priboriti to sredstvo in V dose
go tega sredstva je opravicena di-
rektna akcija ali ustaja z nasil-
jem.
Dokler bodo delavci vodili boj
V znamenju politicne akcije, ia
ko dolgo je vedno upati, da Sc So
elaine spremembe izvrse mirnim
potion. Ako pa dclavstvo kcdaj
zavrze p%oliticno akcijo - je sko.
raj nevrjetno - in Sc oprime di-
rektne akcije vseskozi, tedaj je
gotovo, da preobrat ne DO izvrSen
brez krvolitja.
Ali - kakor reGeno - mi ne
moreno mic prcrokovati, kako bo
priSlo. Mi delamo in bono delali
V znamcnju pOiitiSne akc.je, in
ce mi ne ucakamo socialne revo-
lucije, tedaj bodoci proletarijat
in bodoce razmere odlocijo kakor
bo nalbolj pray IA veGino ljud-
silva. kakor veGina sklene, tako Sc
bo iZvrsilo.