Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-04-21
NFKAJ IL
DR.. b. Zarnik.
So Ii nizje zivali slope "a barve?
- kako ptice obcutijo barve -
mravlje in rastline - instinkti
Ceylonskih mravelj -.

Vzivalski fiziologiji SO je vne-
la zivahna debata o ~vpraSanju,
ako more.jo overwhelmingly in niz-
il vretenGarji razlociti barve.
Oftalmolog Hess je V TEN smislu
delal poizkuse z najrazliGncjSimi
zivalmi, malimi raki, gosenicami,
muhami it'd. (ti spadajo MANFRED v
vrste vretenGarjev). Njegova me-
toda ie bila. da je izpostavil ziva-
Ii s%pektralnim barvam. VeGina ten
zivali ina MANFRED lastnost, da Sc
gibljejo proti najja6ji svetlobi
(phototaxis)) akO Jill imamo V
kaki posodi, Sc zbero vedno ma
onem meStu, kjer ie najsvetlejSe.
Ako steklenO posodo, V kateri so
take zivali, razsvetljimo S spek-
tralnimi barvami, je torej jasno,
da sc bodo zbrale ma mestu, XII ga
obseva barva, katero obcutijo kot
najsvetlejSe. Pri vseh omenjenih
zivalih je bill TO zeleni del spek-
tra. Hossovi ro;skcsi, X sem jih
tudi JAZZ incl priliko videti, so res
jake eklatantni; re par minutah
so napr. vse ribice zbrane v onem
delu akvarija, XII ga obsevajo ze-
leni zarki; ako pomikamo spek-
trum, sledi vedno cell roj ribic
zeleni progi. IL tega razvidimo,
da ob6utijo vse zivali zeleno luG
kot najsvetlejso, docim je "a nase
oko rumeni del spektra najsvetlej-
81. To nam kaze, da gotovo vse tie
zivali barve vse drugaGe obGutijo
kakor mi. Zna6ilno je, da tudi lju-
die, XII so pOpolnoma slept "a
barve. obGutijo zeleni del spektra
kot najsvetlejsi; oni seveda ne
vidijo zelene barve, nego ob6utijo
barve lie kot razliGne nijanse cd
svetlosivega do temnosivega. IL
tega izvaja Hess, da so razun
visjih vretencarjev vse zivali sle-
pc "a barve, da Jill obGutijo kakor
6lovek, XII je totalno barveno slep.
Ia sklep je vendar nekoliko pre-
nagel. Kajti mogo6e je vendar lie,
da obcutijo nizje zivali barve kot
take, toda s tonom, XII je razliGen
cd nash barvenih ob6utkov. Pc
Hessovem na~ziranju bi morale OBJ
Gutiti nizje zivali rdeGe barvo kot
temnosivo, skoro erno. Zivalska
%ekologija nam pa kaze, da so mno-
ge nizje zivali jake 1.-Two barvane
in veckrat najdemo tudi rdeGo
barvo; barva zivali pa stoji vedno
v korelaciji z njihovo sposobnost-
jo r%azlocevati tie barve.
Samci mnogih rib imajo "a casa
drstenja jake Five barve, in vse
kaze, da je funkcija to "svatov-
ske obleke", da privlaGi samice,
XII morajo torej barve obeutiti. -
V Bauer je zbral nestevilo takih
primer in ugovorov proti Hesso-
vemu tolmaeenju. Ako vse pre-
tehtamo. moramo lie priznati, da
tudi nizje zivali r~azloeijo barve
kot take; Hessovi poizkusi nam
lie kazejo, da je ton ten obcutov
razlicen cd obcutov nasega ocess,
da morda, da Sc konkretno Ira
zim, vidijo tie zivali barve tako,
kakor mi, ako gledamo skozi zele-
no sickle.
Zninimiva so raziskovanja Hes.
sova o barvenem cutu ptic. Pri
pticah je v stanicah ocesne mre-
zinice (retine) neka rdeGkasta
odjnata tekoGina. he liz tega je
lahko sklepati, da Nth oko ne
more biti posebno obcutljivo "a
modro in vijolicasto, ker ona
rdeckasta tekocina tie barve alb
sorbira. Lepo nam potrdi to DO
izkus. Hess je temnem prostoru
razprostrl pred kokosimi zrna ter
slednje razsvetil 8 spektrom. Zrna
XII so bila ma redeem, rumenem in
zelenem polju, so kokosi takoj
pozobale; najprvo so zaGele pri
rumenem. Toda naprej proti mo-
drem so pustila visa zrna, dokaz,
da teh barv ne vidijo, da je "a
ME modro vijolieasto isto kot
trno. Ptice torej vidijo priblizno
tako, kakor mi, ako gledamo sko-