Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-02-10

prOdlraJocc naprcJ Od image do image. Ediuo So
cializem zamore odpraviti velikanSko oviro ma
predka, katera obStOji Y sedanjem SiStemu kapi-
talisti6nega dohiGkolovstva Neliki zasebni ka-
pitalistiGni monopoli Sc zc druiijo 5 katoliSko
cerkvijo, da ustavijo napredek javnih sol. Toda
sOcialistiGna Stranka naraSGa in BOZ IN javno Sol
stvo DO najveGji "a bOjcm ma induStrijclnem polju.
Med tenn ko je cerkev ma industrijclncm polju Sc
slaba in najbrz tudi oStanc slaba, narasla DO ME
ma moe ma ilobrazevalnem polju, ako ne DO pra-
votaSuo priSiljena prenehati 5 Syojim zahrbtnim
vmeSavanjem Y pOlitikO.
Ma industrijelnem polju hierarhija Sc nina
katoliSkih delavcev v svojih rokah.
Nobcna vcrska ali p~olitiGna sila izven DELAY
skega razrcda ne DO preprctila SolidarnoSti in
zdruzeyanjc delavcev ma induStrijelnem polju.
Interest medmih delavcev V tovarnah. rudnikih,
premogokopih it'd. zblizavali bodo dclavce sku-
paj vcdno tcSnejSc in tcSncjSc; katoliSki dclavci
so ravno tako izkoriSGani, kakor nckatoliSki in
solidarnoSt nudi enake koristi vSem dclavccm brcz
ozlra ma verSko prepritauje cnega ali drugcga
delavca. JezuitSkc poskuSnjc razdcliti unijSkc
delayce V razne verskc elemente - kOt je ma pri-
mer "kriStuSova milica' so Sc do danes liza
lovile. katoliSki delavci so prcpamctni, da hi Sc
dali vjeti ma ia naGin. ' vSaki delavSkI uuiji
' Ameriki najdemo katoliGane, protcStantc. tide
in brezverce Y lepem bratStvu in Y popolni har-
mOniji "a stvar. Zlasti V zadnjh par lctih Smo
NpcD'N fhSAAN 6bA IN N
gibanje - Xxi jasno potrjujejo to mcdversko So
lidarnost. Oh tasu velikega Strajka tekstilnih
delavcev Y Lawrence, Mass, leta 1912 je bilo vse
delavstvo V tovarnah trusta "a volno slozno, ka-
kor Sc nikdar poprej. Litvinski in poljski de
lavci so zahtevali cd svojih duhovnov-katoliSkih
seyeda da jim morajo zadnji prepustiti cerkve
va JAYNE shOde Strajkarjev, cemur Sc duhovni nj
so mOgli upreti Nato so S~traikarji - Poljaki -
zahtevali, da skebje ne Smeio Y cerkcv in ko ie
luhnynp mani q, yahtn,-, ,,sta,,E ., s.n. Il -,r,,
pikete okrog cerkve. kakor okrog tovarnc in
pognali Skebe od vrat.
Neliki Strajki so vazui Ginitelji Scdanjr Ego
dovinc.. Stavka jc bitka y socialni vojni. Iudu-
Strielno organizirano d~elavstvo Y taken Slutaju
pohodi in zavrzc vSe, kar hi skuSalo dclati ncSlo-
20 i'm ~razprtijc Y boinih vrstah. KatoliSki in pro-
'eStantSki dclaycc dclata skupai, borita Sc Skupaj,
tepena sta skupaj po katoliSkih in PROFESSIONALISM
policajih in voiakih in slednjit sta vrzcna oba
Skupaj Y jeGo, kjer drug drugemu obvczujeta ra-
ne vsled cesar je tcSko misliti, da Sc bosta pre-
pirala radi we're.
August Bebcl. kateri ie incl vclikc izkuSnje
Y socialistiGnem in delavskem gibanju ma Mem
Skem, je zapiSal "BodoCnoSt dclavskcga RARE
la jc Y unionizmU. Dclavci bodo potion unii pri-
Si do razredne zavesti, nauGili Sc boriti proti ka-
pitalizmu i'm naravnO postal socialist" KatO-
liSka hierarhiia vsekakor nj raGuuala 5 TEN del
Stvom. predcn Jc napovcdala ialOvo vOinO prOti
NpcldlllNU. SOclailStlcna Strauka DO NodnO Nccl
p%oliti5ni izraz delavskih unij kot TAXA DO pri-
iobila katoliSkc dclavcc. Cimbolj zagrizcno
n~apadajo katoliiki politiki Socialistituo stranko,
TEN vccJe i'm vcGjc bo Stcvilo katolSkih dclavcev.
Iii bodo obrnili ccrkvi hrbct. To ic ncizogibno.
riSocc katoliSkih dclavcev So ic ~ pridruzilo So
c~ialistiGni stranki, ko so jim duhovui komandi-
rail- GOD socializma proc. ali pa ven IL cerkvcl'
Drugi tisoti, XII so Sc ostali V ccrkvi. Sc pa drzc
>vojih p%olititnih pravic in 81 ne daio zapovcdo-
vati. kaj smcio in kaj ne smcio storiti V %polititnih
zadevah.
Razrcdni BOZ razvija med dolavci znanost o
reSnitnem zivclienju. Znanost dcistcv in rcsnic
nadomcsti ycro Y cudczc. Dclayec, katcri postane
takorckoc del zobGastih kolcs med stroll V mo-
derncm tovarniS;em siStemu, So kmalu poslovi cd
praznoverStva Opazovanjc zivlionia in della. pO-
litikc in socialnih razmcr V rcsniGni luGi. kakor
Jill zamorc opazovati delavec. sprcminjaio ME
govo miSlenie in ga Spaja v tir redncga procesa
modernc industrije. In kadar tako miSlienie
yznemiri klic ma socialnO voino, pripravlicno ie
"a move ideje in konGno zadobi svoi smoter V So
cialistiGnem naziranju industriiclne svobode. "a
res veliko delo bi izvrSila ena ali druga cerkev.
ako hi 81 mogla podvre6i vzbujene in izobrazene
delavske sloje.
Katoliska cerkev Sc re cd nekdaj ~zaletava
" socialni razvoj.
X. N11a. - -. rNt