davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27
KARE EUROPOJ
IR AMERIKA.

Apemusi veik visa Europa il
Azijos dali milziniSkoji kare, ko-
l<ios Xxi Siol dar niekada nebuvo
ant zemes, atsiliepia If ant istolo
nuo jos besilaikancip tautu. Oar
negalima dabar ispeti, ar niekas
daugiau | tas kruvinas imtynes
nebus itrauktas. Amerika, apart
namines kares, didelese tautu
imtynese nedalyvavusi, turedama
mazai islavintu kareiviu, dideliu
kariu bIosi, o Europoj wien to-
kios buva; bet ir il be savo moro
gall but karen itraukta.
Amerikos vokiSki laikrasciai
ir gazdina ir bara prezidenta
Wilsona If uzsieniu minister
Bryana, siundo ant ju Amerikos
piliecius, kad jie nepadeda vo-
l:ieciams, ypac, kad leidzia japo-
mans laikyti jq uzimtas vokiSkas
valdybas Australijoj, vadina tai
priesingu tarptautiSkoms teisems,
plesimu, nors Vokietija daugiau
yra prisipleSusi zemes kittens
prigulejusios negu Japonija. Juk
didesne dalis Prusq tai Wis nuo
kitu tautq isplesti krastai. Vo-
kiSki laikrasciai kursto tikincius
Americas zmones ant prezidento,
kad jis nekrikScioniems japo-
nams leido krikscioniq vokieciu
valdybas rytuose uzpulti, patti
Vokietija he tik leido nekrikscio-
niskai Turkijai pradeti kare su
krikscioniskomis Europos tauto-
mis-, bet dar sukurste apsaukti
sventa kare prizes krikscioniskas
Europos tautas, nors gerai zinc,
kad tokios kares apSaukimu su-
kurstyti mahometonai fanatikai
aemokes atskirti vedanciu su
Turkija kare tautu nuo ramiai
'lzsilaikanciu, neatskirs Vokieti-
JOS If Turkijos priesu kareiviu
nuo moteriu ir vaikp. Krikscio-
niu skerdynes turkai jau nekarta
surenge.
Francuzija If Anglia pranese
Washingtonan, buk Piet. Ame-
,'ikos republikos Columbia If Pc
ri parupina vokiskiems karis-
kiems laivams maista If anglis,
leido jiems savo viduriuose ISL
taisyti bevielini telegrafa If pra-
mesa esantiems Pacifike vokis-
klems kariskiems laivams viso-
kias jiems reikalingas zinias ir
persergejimus. Todel Francuzi.-
ia ir Anglia pranese, kad neleis
toms republicans lauzyti neutra-
liSkunla, bet ieigu persereeiitnas
negelbes, issodins ant kranto sa-
70 kariumenes. Tas gi butu
priesingu Americas isvilktai il
JOS saugiai daboiamai ir ginamai
Monroe doktrinai. Ka gi Ameri-
ka darytu, jeigu Francuzija il
Anglia issodintu savo kariume-
mes kokioj nors neprigulmingoj
.Amerikos republikoj? Jeigu tam
pasipriesintu, Europos tautos
aepaklausytu, butq karen itrauk-
ia. Prizes besikisima protestuoja
If kaltinamos republikos, ia izei
iinlu vadina, nes kiekvienas ne
prigulmingas krastos savo ma
rnieje turf tiesa elgtis taip, kaip
Jam patinka, svetimu priziure-
toju nereikalauja.
Amerika spejo jau susikirsti If
su Turkija. Mat vokieciu kur-
tynai ant jai priesingu kriksGio-
niskv tautu pradeda isduoti vai-
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27

daVo Jo uosta II turklSkaS kazar-
mes, uzdegdamas namus juriu pa
lrasciu. TurkiSku laivu prize kraS-
to nematyta."
Petrogradas, lapkricio IS d.
Rusu kariskojo laikraScio expertas,
rasydamas apie dabartini dalyku
stow, pripazlsta, kad prasidejo nau-
jas kares perijodas ir kad dabar-
tlniai musiai Siaur-vakarinej Len
kijos dalyj yra taip svarbus, kad
lures dideie ticking ant viso toll
me'lio kares begio.
"MuSis, kuris dabar siauGia
Siaur-vakariniame Lenkijos kampe,
gall but paskaitytas kritiSkiausiu
muSiu is visq Xxi Siolei buvusiu
muSiu. Nors kol-kas apie jo eiilnq
nedaug zin'u tegaunama, vienok
i5rodo, kad pergalinga rusu pirnyn-
elga tapo sulaikyta, mes matyt, kad
vokieciu narsus kontr- -atakas pri-
verte rusus koncentruoti savo ka-
yiumene gana toll uzpakalin nuo
linijos, kuriq buvo uzemes jp de-
SlnySis sparnas."
Sydney, Aaustralijoj, lapkricio
1S d. AustralJoos valdzia oficia~
liskai apskelbe, kad Japonijos val
dzia pavede atimtas nuo vokieGiu
MarSall salas Anglijai. Anglia
laikys jas net Xxi kares pasibaigi-
mui, o tuomet bus nuspresta apie ju
likilna. Is Australijos bus pasiusta
tam tikros anglu pajiegos paemimui
MarSall sally.
Londonas, lapkricio 1S dlena.
Anglijos parliamente Siadien Off
cialiSkai buvo praneSta, kad per
Anglia neperejo jokios rusu jie-
gos. Tas parodo, kad pirmiaus
pasirodziusios laikrasciuose pasakos
apie tai, buk is Archangelsko per
Britannia tape pasipsta $4,000 rusu
Belgijon, buvo neteisingos.
Londonas, lapkricio 70 diena.
Laikrasciui Times praneSama is
Kopenhageno, kad Berlino miestas
vakar buvo iSdekoruotas veliavomis
pazymejimui gen. Hindenburgo
pergales Lenkijoj.
Haaga, Hollandijoj, lapkricio
1e d. Rusu stabo aficieras paais
kino, kad, sulyg 10 nuomones, vo-
kieciu pasisekimai Lenkijoj atsiti
ko sekanciu budu:
"Rusu armija Lenkijoj turejo
apie 3 sykius daugiau kavalerijos
negu vokiSkoji. Sta kavalerija,
kaip spietius, uzklupo began6ius
atgal vokiecius, bet kuomet vokie-
Giai staiga sustojo, rusu kavalerija
susiskalde j Smotus, kap nelyginant
lpulkas paukSciu, uzlekusiu ant no.
los.
"Tuom tarpu svarbiausios rusu
jiegos, apie 100000 vyru, traukia
be pasiprieSinimo linkui Krokavo.
mes rusu svarbiausiu micriu yra
sumusti galutinai austrus If uzinti
Krokava. Rusai nemegins pereiti
Karpatu, bet Odero upes kloniu
atakuos Vokietija per Oppeln,
Breslau il Glogau."
Londonas, lapkricio I9 diena.
Publikos zingeidumas yra dabar
abjausiai nukreiptas ant music
tarp rusu il vokieciu tarp Vislos If
Vartos upiu, Lenkijoj, mes ma
nona, kad sito music paseknes
dikSiai atsiliepe ant karisku opera
cijp kitose vietose If kad jos taipgi
lures ticking 5ares ilguma.
Visp ziniu apie tikraji dalyku
stow siose vietose, suprantama, ne
galima tuom tarpu zinoti. Vienok
zinoma tikrai, kad rusu priesakines
sargybos, susidedanGios daugiausial
lis kavalerijos, lurios po music ties
VarSava pasistume net iki Vokie-
| tijos rubeziaus, dabar susitiko su
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27

ia zinios; is jq matyt, kad viena
II kita puse prasilenkia su teisy-
oe, JOS ncsilaiko; ypaG Rusijos
If Vokietijos karvedzip zinios
saip priestarauja, kad JOINS tlketi
negalima.
Belgijoj If Siaurinej Francuzi-
joi trau<iasi smarkus muSiai, bet
Xxi Siol nei viena puse kitos
iveikti ucistcngia, kariumeniq pa
sikrutinimus truL.do tvanai If 81
lus sniegas, todel infanterijos
muSiai susilpnGjo, eina w tai
smarki kova artileriju. Vokieciai
visokiais budais stengiasi per-
zengti uzlietus laukus Fliandri-
joj. Meginti vandeni nuleisti IS
Vokietijos atsiunte daug inzinie-
riu. Nusausinti Belgijos kanalq
distrillta butinai reikia, mes ki-
taip vokieciai negali pajurius ap-
valdyti If uzimti svarbu francuzu
portq Calais.
sulyg ziniq, IS Berlino atejusiq
per Hollandija Washingtonan,
musiuose prie Bixschoote ir Dix
nude francuzai nuzude 10000 sa-
vo kareiviu, 0 uztvinusiuose lau-
kuose prigerc r,5oo anglu. SUI
+ lyg gi Londono zinip, prize Blk
schootc vokicciai tapo anglu SUI
musti. Dalis vokiSlos kariume-
nes atstirta nno dideses armijos,
todel reikcjo begti, o anglai uz-
eme vokiecip pozicijas Ypres pa
upiuosc.
Musiai buvo taipgi prie fran
cuzu tvirtoVes Verdun. Cia fran
cuzai megino priesakin zengti ir
;svyti vokiecius is tvirtoves apie-
Iinl,iu, bet vokieciai JUGS atgal
atmuse. Francuzu 81 valdzia uz
tikrina, jog ant tos music lini-
JOS svarbesniu permainu nera.
1'aigi buve cia smarkqs musiai
buvo be jokiu svarbesniq pasek-
iniu, nei vienai pusei jie naudos
neatgabeno.
Pietinej Belgijoj If siaurinej
Francuzijoj vokieciu pirmyn be
siverzimas susilpnejo, mes Vo-
kietija dali savo kariumenes pa
siunte rytus prizes rusus, kur
orasidejo svarbus musiai, nuo ku-
rip iseigos gall priklausyti visos
kares iseiga. Is Belgijos nuolatai
eina traukiniai, gabenanti vokis
kus kareivius rytus prizes rusue.
Amerikoj renka aukas suselpi-
tnui vokietiu isnaikintos Belgi-
Jos. Nors vokieciai Amerikoj
uztikrinejo, kad Belgijoj visas
gyvenimas eina taip, kaip If prizes
kare, kad ten vargo zmones ne
kencia nes mat yo1<ieCiams ee-
da, kad jie savo viska naikinan-
Siais darbais Belgijoj zmones i
badq ware, is Amerikos Belgi-
jon issiusta jau didelis laivas,
prikrautas kvieciu, miltu, ryziu,
cukraus ir kitokiu valgio produk
tu
Vokieciai pasitrauke is jq uz-
into Siaufinej Francuzijoj Lille,
mes buk ten pasibaisetinai plati-
nasi Siltine, tai kareivius reik6jo
sveikesnen vieton perkelti Bet
prize to miesto buvo labai smar-
kus muSiai, kuriuoSe krito daug
vokie6iq, dabar, del 10 nesyei-
kumo, vokieciai il francuzams att
dave. IStikro vokieciu pasitrau-
kimo priezastis, turbut, yra XII
tokios. Kares lake, ypac ziema,
siltincs SiSur buva, bet ne tik
nuo SiltiniQ, bet ir nuo daug pa
vojingcsnes choleros kareiviai ne
Lega, neatiduoda priesni krauju
uzkariautQ niestp.
Lenkijon vokieciai dar toliau
ruzenge ir vel prie Varsavos ar
tinasi; didele vokieciu armija is
abieju upes Vislos pusiu trau-
kia Wis gilyn Lenkijon. Vokieciq
kariumenes dalis sumuSe rusus
pric Mlavos ir Vloclawko. Nors
Berline garsinta buvo zinia apie
dideli rusu nepasisekimq ir vo-
l;iecig laimejimus labai svarbia-
ne musyje tarp Vislos If War
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27
Dideji Kare.

rindama, jog toks gabus vokieGiu
generolas, kaip Hirdenburg, ku-
ris nesenai sumuSe iris syk skait-
iingesne rusq vilniske armija prie
Tannenbergo, If dabar Lenkijoj
iusus sumuS, nors ju yra dau-
giau negu vokieciq Vokieciu
karvedziai, kadangi neturejo nuo
senai progos pasigirti svarbesne-
mis- pergalemis, ramina gyvento-
jus. buk tas yra todel, kad vo-
kiSkas vadovas, generolas Hin
denburg, nustume rusus j netin-
kamas muSiui aplinkybes ir to-
-kiose privertc ju vadova stoti di-
.delin muSin. Dabar jie esq to-
kiose jau aplinkybese, kokiose
buvo vokieciai po nepasekmingu
musiu prie Varsavos If Ivango-
rodo. Vakarinej Lenkijoj trait
kiasi dar Wis smarkus musls, mu-
sasi taipgi pietus nuo Plock
ir Ccnstachawo. Austrijos sta
bas garsina, buk Lenkijoj ne
laisvcn paeme 5000 rusu.
Rusai praneSa apie tulus nepa-
sisekimus ant linijos tarp Cen
stachayo If Krokavo ir paemima
5000 austrq.
Is Kopenhageno praneSa, buk
smarkus bruzdejimas yra vokis-
kane kariskame laivyne. Visas
laivynas rengiasi is kari$kp por-
tu iSeiti Pric laivyno yra ir
vyriausiasis 10 vadovas, cieso-
riaus brolis, kunigaikStis Helm
rich. Spejama, kad vokiskas lai-
vynas megis stoti muSin su ang-
lisku Mat vokiecius padrasino
keli rods, nesvarbus pasisekimai
uzpuolus angliSkus laivus. Ir
ant sauszemio, lygiai vakaruose,
kaip If rytuose, vokieciai tikisi
greitai sulaukti zinios apie ga
iutina visu Vokietijos priesu ivei-
kima. Bet daznai perdaug no
iintiems atsieina apsirikti; gall
apsirikti If vokieciai savo vii
tyse. Nuo pietinio music lauko
austru garsinamos zinios ne
linksmos serbams ir monte
negrams. Bet, kad ir vieni, ir
kit nesigiria savo pergalenis,
tai, turbut, austrq ziniose yra
bent dalis teisybes. Serbai gi-
riasi, jog pasitrauke is strate-
gisko atzvilgio, bet pirma jie lin
do Bosnijon taipgi, turbut, is
strategiSko atzvilgio ir zengdami,
daug kareiviu bereikalingai nuzu-
de. Ne puiki tokia strategija.
Galicijoj rusai Wis apgule laiko
tvirtove Przemysl. Apkasai, nuo
kurip galima tvirtove bombar-
duoti, yra jau rusu rankose. Ap-
kasus tuos per smarku musi ap-
valde rusai. Rusp rankose yra
didesne dalis perejimu Karpatu
kalnuose. Rusu vadovai uztikri-
ma, jog Xxi Kaledp talkininku
|prieSai bus sumusti, bet vokie-
ciai tikisi dabar neuzilgo visus
savo priesus ant keliu paklup-
dyti. Bet kas daug zada, tas
dazniausiai pazadejimo neispildo.
Nuo kares lauko su Turkija
priestaraujancios ateina zinios.
Bet kaip rodosi, tarp paciu tur-
ky vienybes nera. Kare pagimde
jaunaturkiu partija, senturkiai
JOS visai nenori. Konstantinopo-
lyj susekta net suokalbis ant sui
tano If jaunaturkip vadovu gy-
asciu; prize suokalbininku pri-
gulcjo ir sosto ipedinis. Suimta
oaug suokalbininku.
Turkq kariumene priejo jau
prie Suezo kanalo ir verziasi
Egyptian. Egipte mahometonai
sukilo prizes Anglijos valdzia.
Kita turku dalis isiverzusi Rusi-
Jon, prisiartino prize Batumo.
.uodose jurese buvo rusisko lai-
vyno su turkisku susiremimai,
bet be pasekrniu. Rusai uztikri-
ma, buk druciai pagadino pirkta
nuo vokieciu skraiduoli Goeben,
bet turkai apie laivo pagadinima
tyli. Rusijos stabas kalba apie
.sumusimus turku prize Erzerum.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27

If naudlngai iSvystyti savo milzi
nlsku JiegQ taip, kaip jie iSvysty
davo jas pirma If kad Sta aplin,
kyle bus vokieciams paranki.
Galicijoj ties Krokavu ir Prusu
Lietuvoj rusai Wis stumiasi gilyn
national nepaisydami to, kad il
centras Lenkijcj tapo priversta.
atsokti atgal.
Rymas, lapkricio re d. Laik
rastines zinios, atejusios is Petro.
grado, pranesa, kad vokiSkoii es.
kadra, kuri buvo bombardavusI
Liepojaus uos;a, veliaus tapo uz.
atakuota ruSq eskadros ir lake mu.
$40, sakoma, vienas vokie:u skrai-
duolls If du torpedp naikintojai
Laval tapo paskandmti.
Petrogradas, lapkrieio 10 d.
SekantlS officials pranesinas tapo
apskelbtas rusu laivyno vyriausybes
apie atsitikusi Juodose jurese musi
tarp rusisko ir turki;ko laivyno.
'Lapkritio IS d. vienas skyrius
Juodpjq juriu laivyno, grizdamas /
Sevastopoli, netoli Anatoliios kras-
to, 25-ose myliose nuo Bhersones
svlturio, patemijo vokiskai-turkis-
ltus laivus Goeben il Breslau.
Rusp eskadra tuojaus issitaise
music linijon, pasistatydama prie-
sus savo sonan If atidare ueni,
esant apie 5 angl. mylias atstu.
Pirma saliva is l2-kacoliniu kanuo-
llu nuo rusu vadovaujanGio laivo
Admiral Efstafij" pataike Goe-
bena If issauke expliozija laivo vi
duryj, nuo ko kilo ant laivo gals.
ras.
"Po Efstafijo il kit rusu laval
atidare ugni; rusu kanuoles puikiai
iSsiriso is savo uzduoties.
"keletas explioziju tapo pate
myta ant Goebeno laivo. kuris att
dare ugni nerangiai ISrode, kad
Priesas nesitikejo mus susitikti.
Vokieciai paleido keleta salvu is
savo kanuoliu, atkreipdami jas vien
Tx / musu vadovaujanti laiva Ef-
stafiiu.
"SuSiremimas tesesi IA minutu:
po to Goebenas pasitrauke ir pra-
nyko migloj, observation-disclosures savo
greitllmu.
"Breslau muSyj visai nedalyvavo,
laikydamasis visa laika toll ant ho.-
rizonto. Efstafij turejo tik leng-
vus nuostolius. Rusp nuostoliai
yra: vienas leitenantas If g iurei-
vial uzmuSti, vienas leitenantas ir
le jureivip sunkiai suzeiStu If pen
XII lureiviai lengvai suzeisti."
Rotterdam, Hollandijooj, lap.
krieio, Ie d. VokiSkieji aficierai,
esanti prie Hollandijos rubeziaus su
uzsitikejimu pranasauja, kad fran
cuzp uostas Calais prize Anglijos ka-
nalo bus vokieciq uzimtas Xxi gruo-
dzio 10 d.
Vokie6iai, sakoma. iSsiunte vakar
80 dideliu kanuoliu is Kruppo
dirbtryiu j siaurine Francuzija ir
Belgija.
Is Liege isvaziavo j Dixmude
1000 observation-disclosures jp dalis
.priklausanti prize inzinierisko korpu-
SO. Jie issiveze su savim visa me-
dziaga, reikalinga pontoniniu tiltu
Istatymui. Siu inzinieriu uzduotim
bus pergaleti tuos sunkumus, kurie
Ipasidare nuo uztvenkimo dideliu
plotu piet-vakarinej Belgijoj.
Po to, kaip vokieciams nepasi-
seke pramuSti prie Calais trum-
Ipiausiu keliu per Ypres, vokie6iai
vis-gi megins persilauzti per fran
cuzu linijas prie Dixmude, kur jie
sutrauke dideli skaitliu kanuolip ir
kariumenes.
Londonas, lapkricio 20 diena.
Du dideli muSiai neiSpasal<ytos
svarbos siautia Lenkijoj, o trecias
beveik nemazesnes svarbos eina
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27

Londonas, lapkricio 20 diena.
Du dideli muSiai neispasalytos
svarbos siautia Lenkijoj, o tre6ias
beveik nemazesnes svarbos eina
Prusu Lietuvoj.
Visp axis labjausiai yra atkreiptos
j ia musi kuris dabar Gina tarp
upip Vislos if Wartos. Vakaryk-
S6iai praneSimai nurodo, kad rusai
sioj apiclinkej sulaike cinan6ius
pirmyn vokiedius il priverte JUGS
gintis. Rusai tvirtina, kad vakar iie
laimejo keliose music vietose, bet
pats muSis kol-kas dar nera uzbaig-
tas.
.VokieGiai, menama, sutrauke sion
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27
N O. As

If naudingai iSvystyti savo milzi
nlsku jiegQ taip, kaip jie isvysty
davo jas pirma if kad Sta aplin.
kyle bus volieGiams paranki.
Galicijoj ties Krokavu If Prusu
Lietuvoj rusai Wis stumiasi gilyn
national nepaisydami to, kad IL
centras Lenkijcj tapo priversta.
atSokti atgal.
Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1914-11-27

The LITHUANIAN WEEKLY "LIETUVk"
Published Fridays at Chicago, ~.
Yearly Subscription rates:
IL onitco otdtSS .SEUU
To Canada and Mexico $3.50
To all other FOREIGN Countries .......S3O0
Advertising rates on application. Address
a. oLsZEWskY, 7ab.
325z SO haisted ST., CHICAGO, ILL.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
Georgia Ranks Second In
Number Of Farm LabOrers

Washington, D. G., Aug H.
The farm laborers of Georgia
work on an average of 8 hours and
40 minutes per day, according to
a report which has just been issu.
ed by the United States Depart
ment of Agriculture. Only II
states have longer hours of farm
labor than Georgia. The monthly
compensation of Georgia farm
laborers is $14. 80 with board and
$50. so if the laborer boards him
self. Georgia ranks second with
other States in number of farm
laborers employed, having 242,-
566 men and 195,53O women en-
gagged in this class of work Only
two States pay a lower farm wage
than Georgia.
The average wage for farm
labor in Continental United States
is $l3 So per month with board
and $40 81 without board.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
Cuban Cigar Makers
Thrown Out Of Work

Washington, Aug. 14.-Thous-
ands of Cuban cigar makers have
been thrown out Of work as a
result of the European war, ac-
cording to advices received here.
The island republic had been fur
nishing annually many high grade
cigars to Europe, particlarly Eng
land. The Cuban government,
it is understood, is taking steps
to aid the men.
On the other hand, Cuba hopes
to gain from the war, it was add
ed, in the increased price she ex-
poets to obtain for her sugar; and
it is estimated this will bring to
that country several million dol
lars more than otherwise would
have been received for the sugar
crop which is large.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
Poland Evacuated By
Russian Troops.

San Francisco, Aug. 15.-The
German consul here has received
the following telegram from the
German ambassador at Washing
ton:
"Poland has been evacuated by
the Russian troops which now are
massing their forces farther back.
The North German army, after
having taken possession of the
greater part of Liege, advanced it's
outpostS as far as Tirlemont and
Namur, where decisive battle is
expected. 1t is only a question of
a short time before the forts will
fall. The outer forts of Longwy
are silenced.
"The French army corps at Bel
fort. which pressed our advanced
guards, was thrown back to the
Vosges mountains with heav V
losses by the Fourteenth Baden
Corps, whose left wing assisted
by the Fourteenth Austrian Tyrol
Corps, has taken the offensive"
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
Waits for Assurance
OF Share In Spells

Toxic, Aug. IA. There was
every indication here today that
Japan is preparing to declare war
on Germany, and will take such
a step just as soon as it is
definitely learned what status
Japan would have in the division
of spoils in case she jumped into
the fight and Germany and Aus
tria were beaten.
There is feverish activity at
the war and navy offices, ant
high Government officials while
refusing to make a definite state
ment concerning Japan's attitude
intimate that Japan's next move
may be a declaration of war.
Long cablegrams are being ex-
changed between the English and
japanese Governments, and it is
believed these relate to Japan's
exact position in case she joins
in the fight on Germany.
German officials and German
tourists, with their wives and
families. are leaving Japan and
China as rapidly as possible.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
Wilson Against War Loan

Washington, Aug. IA. Not
withstanding the. traditional
friendship of the United States
for France, it was foreshadowed
in Administration circles today
that this Government will not
encourage loan by ]. P. Nor
gan & Co. to France. ~
1t is believed by SiAcials that
the request will not be answered
at all.
There are two reasons why
President Wilson will adopt this
attitude. it was stated. One is
that sanction of the loan might
be construed as approval by the
United States Government of the
war made upon Germany and
Austria by the Triple Entente,
and the other is that it would
throw part Of the resources of
the United States, which desires
to remain strictly neutral and to,
discourage war in every way,
into the European conflict.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
A. B. s A. RAILROAD
Through Offerman.
Tickets Good no Return September Bird.

The fare from Charleston Lake City c. for ten or more
people on ticket, ST. 60 each way
While Charleston visit the ISLE of PALMS, the matchless
Seashore resort of IT, South.
For particulars wife j. Brown the Tobacco Grower of
Nichols Ca W. w. Croxton G. P A. A. E. & A. Atlanta
Georgia.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
A., B. & A. Tells OF Its
Plan To Reorganize

Atlanta. Aug. 18.-The Allan
ia, Birmingham and Atlantic
Railroad on Monday filed with
the Railroad Commission it's pro-
posed reorganization scheme, and
the commission has set a hearing
on the petition for Wednesday,
Aug. 26.
The company has applied for
authority to issue $3O,000,O00 of
common capital stock and S10,-
100000 of preferred capital stock,
and it also desires to create a
mortgage bond issue of $40, 000,-
600, of which $4,000, is de-
sired now.
The Atlanta, Birmingham and
Atlantic Railroad having been
bought at receivers sale by the
bondholders. has been reorgan-
lied as the Atlanta, Birmingham
and Atlantic Railway.
Plan One Big Company.
The new corporation has ac-
CURED the railroad properties of
the old company and also the
terminal properties of the Geor-
gia Terminal Company located in
Atlanta, and of the Alabama
Terminal Company located in
Birmingham.
The three properties heretofore
owned by separate corporations
will now be owned by the one
new corporation. The new cor
poration will own and operate go
miles of main line and 1874 miles
of side-track, with valuable ter
minals at Atlanta, Brunswick and
Birmingham.
The company has large shops
at Fitzgerald, Ca, located upon
a 200-acre tact. It's rolling stock
comprises 90 locomotives, Al pas
senger coaches and about 8, 500
baggage, mail, express, freight
and work cars.
$45,11S,OOO Capital.
Under the new organization,
including equipment trust obi
cations, the outstanding capitali-
zation will be $45, 1l8, 900, as
compared with similar capital
obligations by the old companies
$50, 622, 1000.
The capitalization per mile of
main line under the old organi-
cations was $103, 983, wheareas
under the new the capitalization
per mile will be SGT, 339.
The leader-enterprise. [volume] (Fitzgerald, Ga.) 1912-1915, 1914-08-19
frenChmen in Georgia Won't
Leave families in Want

Atlanta, Aug. Is. Frenchmen
in Georgia who return to enlist
under the Tri-C Color will not leave
their families in want, for the
Union FRANCHISE Of Georgia has
made arrangements to care for
wives and children of all the re
serves who go home to fight. DR..
F. E. May, of Atlanta, president
of the society, has sent out an
appeal to all French in the state
to send him his address that his
family may be cared for in case
of his leaving.