Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-01-20
KRIZA IN
-BREzPOSELNOST.
(KONEC.)
Porocilo sodruga DIR. Baueria ma
nemskem strankinem zboru.

I'm nash so Sc ljudje, Xxi ho6ejo
pomagati. Pravijo: "Ljudie sc
i~zseliujejo, ker ie tukai slabo.
Prepovejmo Jim torei izseljcvan-
ie!'
Najprei spravijo Judi domo-
VIM oh kruh, potem pa Jim hoGe-
10 zabraniti, da hi hodili kan dru-
gam. kjer dobe kruh in delo. Ne
tudim Sc. da sc toliko ljudi Use
Ii. tudim Sc lie, da Jill toliko Osta-
ia tukaj! Pri prepovedi izseljeva-
ME ne or e toliko "a praVe mdu-
Strijske delavce, temvec vse holj
"a b~ajtarje, male kmete, Xxi po-
trebujejo nekaj mesecev ma leto
postranski zasluzek. Tenn zabran-
.ievati izseljevanje hi he prineslo
lie najhujSega trpljenja MIN sa-
min. temvec hi bila tudi %najstra-
hotneiSa n%evarnoSt "a delaVstvo
kateremu ie kriza re prizanesla
&c pridriim StotiSocc liudi de
zeli. kjer ne dObc kruha: Raj Jim
preostaia druzega. kakor da p
staneio Stavkokazi in da delaiO
IA nizje mezdc! NSak poizkus,
prepovedovati i~zSeljeyanje. nj
pray mic druzega, kakor poizkus.
~preSkrbeti veleinduStriialcem. kar
telnim magnatom in predvsem We
lcagrarcem ccnenc dclovne moci.
&c predlozi vlada zakon. Xxi Sc
kar cedi socialne politikc. I
"a tOliko skrbi "a poliedelsko de
la~vstvo. da hi Sc Jim vendar ne
zgodila V tujini kakSna krivica,
Xxi dOvoljuje izseljevanje lie one
mu. Xxi Sklenc ze Y domOvini delov-
no pOgodbo. odgovariaioGo vsem
sOcialno-politicnim zahtevam -
tedai pravimo: To mai naredi mai
pref V Avstriii. Najprci mai po-
skrbi. da avstriiskih poljedelskih
delavcev ne bodo iZkOriScali V do
movini. NSaka Socialna politika.
Xxi ~Za6enja tedaj. ko So nocc 6lOvck
i~zseliti in Xxi sluii L. namenu. da
prepreci izseljevanje, Ola mu de
la ovirc. &c Sc hoce izseliti. nj pray
ME drugega kakor hinavScina,
kako postopajo 30 drugih de-
zelahe Tam z~ahtevaio. da priGno
drzava. dciela in obcina 4 velikimi
iavnimi deli,
da prcskrbe nezaposlenim delo.
Avstriiska vlada namerava tudi
velika della: graditi hoce dridno-
tie in pravi. TO delo bo dalo posla
mnOgim ljudem. Predvsem nam
pa nj vseeno. kakSna della Sc "a
pOcenjajo. V eni najhujsih kriz
svetovne zgodovine. oh casu anne
riske secesiiske vojne, ko je ma
stala kriza V predilnicarski indu-
striii vsled pomanjkania bomba-
Ia. ie dobila della V seventh in
zahOdnih angleSkih industri iskih
Okrajih ma desettisoce brezposel-
min od Obcin. pa MISC gradili drid-
note, temvec kanale. ceste. hiSe,
mesta so asanirali. &c pridemo da-
mes " tie kraie, ie Sc zapisano. da
:ie ozdravilo mestO vsled della onih
brezposelnih. Pri a pa bono
peljali cez nekaj let tujca k We
ikemu kupu starega zeleZja: ITO
je Sc ostalo cd zasilnih del avstrij-
ske Wade" Ali ne glede ma to,
to sploh MISC zasilna della, Gc Sc
dObi denar "a dridnote ma Ia ma
Elm. da ne Zgrade telefOna. da cd.
puScajo telefonske delavce. da ne
narocaio zelezniSkih vozov. stro-
.jev IN tracnic IN ia POSTPAID de
lavce, Xxi so bill zaposleni tovar-
nah, kier so izdelovah ~potrebnc
predmete, k zgradbi dridnotov'
Predtem so dostikrat dcjali /:
Oh casu krize so naroGila cenej-
sa. Obrestna mer je cenejSa in
tidi blago ie cenejSe; cato mai
gradi drzava OBJ casu krize. Ia
argument sedai ne drzi. Sedai nj
mamO krize 4 nizko Obrestno me-
70 temvec Z visoko. tako da dobe
drzava. dezela in obcine denar lie
"a oderuske obresti. Tudi GENE ne
padaJo, ker karteli ne znizujeio
cen kljub kriZi i'm raie Omeie pro-