davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22
ZgOdi Sc tVOja VOlia...

krist JAM molijo vsak dan motley vseh mo-
litev in V njej prepusGajo bozji wolff vsako cd
lotitev: Zgodi Sc tvoja VOLTA kakor v nebesih,
tako tudi ma zemlii.
Well - ce vlada ma Svetu vsegamogoGen
Bog, tedaj Sc DO vsekakor zgodila niegova VOLTA.
tudl Gee ne hi incl "a to dovoljenja pravovernih
kristjanov. Cegava VOLTA pa maj hi Sc zgodilaY
&c bi bilO blagosovljenim uCiteljem krSGanstva
KAY do jaSnosti, he hi uGili ljudstva V molitvah
taklh absurdnoSti; kajti cc ina Bog svojo voljo.
tedaJ Je nezmlselno, ako JAZZ, XII nimam nObene
moti, ola bi jo ustavil, %pritrdim, Ola maj Sc zgodi.
Take motive SO zelezni dokazi, da zahteva
vera ncmislete ~ljudstvo, kajti misel hi mu morala
razodevati absurdnost.
V resnici je zgodovina raznih cerkev vecen
bog prot misli. VISA sredstva so bila dovoljena
Y tel %tiso6letni vojni - zal l. velikim uspehom.
zakaJ cerkvam Sc je res posrctilo paralizirati ma
tISoce glav in otopiti ma tisocc moaganov.
lie popolnoma MISC mogli Zatreti misli; MISC
j. mogh zadusiti, ne ~Sesekati. ne pobosti.nc sega
ii, daSi so poizkuSali vse.
In to bi morale biti prayzaprav tudi T. verskc.
ga StalSta razumljvo; kajti De je vse cd Boga,
mora bltl tudi misel cd mega. In kar jc cd Boga,
t'ga III deJali ne more uniGiti GlOvcSka sila.
We're same so nastale IL misli. Trgovci :
krscanstvom hOcejo steer po sill. da je IN njihovo
vero izjema; MO je baje Bog razodel. Ali ,udi
druge we're so 81 domiSljae. Ola imajo svoj vr
naravnoSt V nebeSih. Zato jc bill tudi Budha 70.
zen ma eadozen natln cato j. bil Judi Mohamcd
Alahov prerok. Dokazov "a svoje bozansko spo-
cetje pa nina ne ena ne druga vera.
Toda gotovo je, da je dolga dolga t~isocletia
clovestvc zvelo brez teh yer. To je bila precej
dalJsa doba. negO jo cerkev uci cd stvarjenja
sveta. Preden Sc je pojavil prvi clovek ma naSem
planetu, so bile ma MEM sto in so tisoc let vsako-
NrStne Avali, in ko je znal potcm 5lovek ~ davno
rabbit precej umetno orodjc. nj bilo pc cerkvenih
naukih Sc niti zemlje nit solmca niti svcta sploh.
IN Sele dolgo pozneje Sc je oglaSil glaS mad yo-
damn, o katerih xiv krst ne razumc. kakSna 10.
soda jh je mogla drzati.
VISA tista neskOnGna ~tiSodletja nj bio ne
mozalzma, ne bramanizma, ne parzovstva. ne
budizma. he krSGanstva, ne mohamedanstva. Zdai
so te IN Sc neStete drugc we're.
&c Je "prava" vera res potrcbna "a izveli-
canJe IN ce Je mogel tlovek Spoznati to pravo
vero lie z bozJo p%Omo6jo, tedaj nastame vpraSanje.
zakaJ Je nj Bog razodcl takoj prvim ljudem in
zakaJ ne vsem ljudem. Ccrkveni modrijani hi
81 radi nekako pomagali IL lie zagate : povestJo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22

lrrl1a III ln"iantcrlJa : Smrtonosnim
ognJcm. Drugo noe jc naSa %artile-
rija nahala strcljati in nalaSG smo
pustili Nemcc, ola so priGeli gra-
dit pontonski most Gez rcko. Po-
stavili so tri mOstove. a komaj so
nJlhOve cete napOlnile mostove. so
zagrmeli naSi tOpovi in krogle so
paddle kakor DEE ma mostove. V
hipu so ma mostovih ~narastle cele
gore trupel. tOda komaj je ena 60
ra izginila V vodo, Sc je dvignila
druga ma istem mOstu; Nemci so
Sli naprej kakor slept brez ozira
ma nevarnost. Ma vsak nacin so
hoteli cez reko in cato so umirali
pogumno in hladno. To je trajalo
nekaj ur, dokler nj nemSki powell
mix ustavil prOdiranja cez vodo.
In posledica?
Reka Njemen je pordela cd kr-
vi. Voda je bila V resnici rdeGa,
namcsto vodc j. tekla kri do da-
lave pctdeset milf ="
u veliko enerzijo so bore Az
striJci ma vsej bojni crti Galici-
j, tOda YES njihov napor, da hi
raztrgali levo krilo ruske armada.
Je brez uspeha in njihova ar
mazda Je V nepreStani nevarno-
sti, da jo zadene silna kata-
Strofa. Deloma jo je &c zadcla
takoj prve tednc vojnc.
Glasom uradnih poroGil V Petro-
gradu sc Rusi potisnili Avstrijce
JUNO cd Przemysla do zelezniSkc
proge, XII vodi cd Starega Miasta
do Turke in okupirali so Turko.
Posledice boja V TEN okrozju
so straSne. VISA dolina oh reki
Spyrni je bila pokrita Z mrlici. in
reka je wee dni pc bitki tekla kr-
vavo-rdeca. Wee kakor 5000 tru-
pei je lezalo ma bregu in barvalo
vodo S krvio.
Voda pa nj p%obarvana samo s
krvjo avstrijskih in nemskih voja-
kov, temvet tudi ruskih, kajti tu-
di Rusi imajo velike izgubc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22
Mracne Slike z VOine.

dai, da so yolkovi napadli njegova
diva %ranjena tovariSa, XII Sc nista
mogla braniti. Zrli SO ju ma zivem.
l. edino roko, katera mu je ostala
zdrava. je sprozil pusko. da je DIR.
zal zveri cd Scbe.
Ranjenca, ki je bill napol mrtev
vsled izgube krvi, strahu pred vol,
kovi in vsled mraza, so odpeljali
ma bliznjo postajo in pozneje Pc
trograd V bo%lnisnico. Tam sem ga
JAZZ intervjuval, in povedal mi je
gornjo povest. Rekel je tudi, da je
ma stotine drugih. XII lahko pove-
do isto.
Ruska Poljska in sploh VISA Ev-
ropa je n~apolnjena z volkovi. Cello
V Franciji, ki je gosto obljudena,
st je prikazala Ia zverjad in oku-
pirala gozdovc. Vojna je volko,
vom odvzela navadni plen, ko je
goveja zivina Pc samotnih knee,
kin bivaliScih postala redka in
vsled tega Sc zdaj selijo ma pro-
strapa bojiSca, kjer FRO ne samo
mrlice, temvec tudi r%anjence in
umirajoGe. Posebno trpe ruska bo-
jisea ma Poljskem in V Galiciji. Ma
tiso6e in tisoGe volkov Sc je prikla-
tito IL ruskih step in liz obsirnih
gozdov naokrog Avgustova in
elm sc zmraGi, vdero gladne zveri
V celih jatah pc okopih, kjer leze
mrtvi in ranjeni. Oddelki RdeGe.
sa kriza, Xxi opravljajo svoje delo
zveGer. morajo biti neprenehoma
ma strait pred volkovi in Jill cd
ganjati cd ubogih %ranjencev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22
Pred ~ lett.

kadar hoGe delavstyo. Prezrli so, da potrebuje
d~elavstvo sposobnosti in mo6i IA TO. Prezrli so,
da zahteva tudi spoznanja delavstva casa.
AmeriSko delavstvo je takrat, koncem Sc
demdesetih i'll potem V osemdesetIh letlh zadnJe'
ga stoletja zelo poSpcSevalo to nepotrpezljivoS S
svojo naravnost neverjetno potrpezlJvostJo. Yea
81 Sc je zdelo, da Sc ne more V tl dezeh sploh me
zgoditi, kar hi ~prepodilo zadOvoljnOst proletaria-
Ia in ga zbuditi IL letargiGnega spanja.
Bill so moment, kadar so Sc gOspodarske raZ-
mere poSlabSalc do neznosnOSti, da so tupatam IL
bruhnili delavski nemiri. kadar so Sc vrnili bOlj
81 east, je pa zopet zamrlo vsako %gibanje. Soci-
alistiGni Delavski stanki nj bilo V ten razmerab
pOstlano ma rozicah. Men razvoj in n%apredek je
bil vprico pasivnoSti delavskih mas neznaten; pO-
gostoma Sc jc popolnoma ustavil in prelevil ' o.
citno nazadovanje.
TO je dalo V stranki Sami povoda "a neStete
diskusije in prepirc o taktiki. Nj dvoma, Ola so
imeli njeni liudje. vsaj z malimi i%zjemami, maj
boljSe, poStene namene. Toda manjkalo Jim je
%praktiGne ~izkuSnje, mnogim pa tudi teoreticnega
%znanja. Nsled tega je bio neizogibno. da so o
mnogih vpraSanjih nastajala r~azlitna mnenja.
Nihte n. pr. nj dvomil o potrebi p%olitiGnc
akcije. Toda ko je naStalo vpraSanje kako?-
so So razhajali Maori. Stranka je bila mlada in
Y primer Z velikOstjo dezelc majhna.
"Zdaj Sc ne opravimO nitesar. &c gremo vo-
lit in StejemO SvOje glaSove, Sc blamiramo. s
SneSnlm uSpenOm ne prlNaOlnO nlkoSar. MO Sc
no %pridruzil stranki, Gee kaze iavno svojo slabostG
PoGakajmo, agitirajmo. organizirajmol Kadar
mas bo dosti, stopimo ma plan. " so ugibali eni
Drugi so filozofirali: "Pokazati moramo, da
Smo ma svetu. Kako bono druga6e a%gitirali? VISA
ka stranka je majhna, kadar Sc pOrodi. Ali &c
bono cakali, bono ostali majhni."
Zopet drugi so priporO6ali kompromise Z
reformatori6nim strankami, katerih je bilo vsak
cas- dovolj eni so ma ia naGin upali doseGi volilnc
uSpehe, drugi so raGunali, ola bodo socialist pre-
pOjili kOmpromisnO stranko : svOjim duhom.
Takih in podobnih debat je bilo brez steylia.
VSakdO je zagovarjal svoje staliSGe Z ~najveGjo
vnemo, prepriGan, da je najboljse. VnetoSt Sc
ic vtasi stOpnjevala do pravega fanatizma, i'm Ego
dti Sc je morale, da so postajale polemike dosti-
KRAFT osebne, vGasi tudi nelepe. In posledica je
bia, da so posamezne organizacije izstopale IL
Stranke.
Masa delavstva pa je ostajala a%patitna.
Tako so bila pripravljena tia. ko Sc je poja-
vii anarhiZem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22
Krvave reke.

Isti porocevalcc w. III. Nevison
pise dale:
Nj .ie vecjc tckoGc vodc rcke
IN recice 49, ma vScm ruSkem b0-
jiSGu cd izto6ne Prusije cez Poll
sko in Galicijo do Bukovine. Xxi
hi ne bila pomeSana s GloveSko
krvjo in XII bi ne n%amakala Glo-
veskih trupel.
"Pozenite Ruse reko Me
men!"
Tako Sc je CLASH ukaz nemSkih
generalov, ko so njihove cete pre-
koraGile rusko mcjo.
Neki ruski 6astnik je povedal
sledeGe:
"Ko so Sc Nemci priblizali reki
Njemen, Jill je sprejela nasa arti-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22

Amerika je dezela najraznovrstnejsih ekspe-
rimentov, ogppmen laboratorij "a poizkuse. Pri-
roda je tukaj pokazala vso neverjetno raznovrst-
most svojih uGinkujoeih sill; vse Gloyeske misli
silijo tukaj V realnost. Vsaka ideja zahteva takoj
obliko. Kakor da je V vseh mozganih neizbrisno,
kategoriGno ma prvem mestu vpisan zakon: Pc.
izkusimo!
Tezko DO dobiti kaksno sOcialno teorijo, kak.
Sno reformno idejo. kakSen spekulativen predlOg,
da sc ne hi bill ma ameriSkih tleh %poizkusil ures-
niGiti. Ia vsako utOpijo, "a vsako kombinaclJo
so sc naSli ljudje, Xxi ''postavljajo prakso mad te-
o%rijo." ljudje, Xxi V resnici ne premislijo nobene
reel do dina, pa predpisujejo ~zivljenju pota in mu
kopljejo struge, kakOr da je cloveSka VOLTA maj
mogocnejsa sila ma svetu.
Ko Sc je anarhiGna ideja ~pojavila V Evropi,
je bilo takoreko6 neizogibno, da je presko6ila lu-
20 i'll stopila Sc k~repkejsa ma ameriSki kontinent.
Zedinjene drzave MISC rodile anarhizmu nobenega
teoreticarja; ali s~prejele so IL Europe anarhiste
raznih barv, in Ii so tukaj naSli p~ristaSe, kakor
jih naide vsak ~pridigar, tudi &c posadi kakSnO
srednjevesko r~eligiozno blaznost V dyajseto sto-
letje in jo razglasi "a novo angelsko razodetje.
KapitalistiGni razred V Ameriki je veliko
tarnal in veliko klel zaradi anarhizma. Njegovi
zakonodajci so naporno iskali sredstev, da hi ga
tudi zadusili in onemogoGili. Ali nobena sila ga
takO ne pospeSuje kakor ameriSki kapitalizem. Ce
ne bi bill to prevelik poklon, bi 6lovek dejal, da
ga namenoma vzgaja, hoteG ovirati delo Socializ-
ma in podirati ~njegovo stavbo.
Kajti kakor vsi ~utopi6ni experiment, tako
je tudi anarhizem Skodoval socialistiGnemu giba-
nju veG kakor kapitalizmu. Tega so njegove ak
cije toliko bolele, kolikor 6lOveka. Ge ga bolha
pici dajale pa so mu pretveze "a vsakovrstne re-
akcionarne ukrepc in "a najpodlejSe brutalnosti.
OdvraGale pa so delavStvo cd reSne organizacije,
zlasti cd p%olitiGne organizacije, v~arajo6e ga Z ma
do, da pride revolucija kakor strela Z jasnega
neba, in priGara ''svObodo.'
Prvi zaGetki anarhizma V Ameriki so bile Y
radikalizmu. o anarhiGni ''ideji" nj bilo prvi
cas- niti govora. Ljudje so Sc smatrali "a social
ste, lie pojmi o socializmu jim MISC bill dovolj
jasni. PriStevali so Sc tedanji Socfalistieni De
lavski Stranki. Xxi je imela socialistiGen program.
Priznavali so ga.
Ali - vse jim je So prepoGasi. o ciljih Sc
MISC prepirali. Toda taktikal Metoda
Prezrli so. da Sloni socialism ma delavstyu.
Isl njegovi cilji in ideali Sc lahko ureSniGijo, ali
lie tedaj, kadar hoGe veGina 6loveSke druzbe
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22
KDAJ PRIDE oDRESENIK?
Bozic je prank kristjanov.
Ne - tako smo mislili nekda

- tako Snlo mlSllll nekdaJ. Xdaj Smo sc
nauclII. Prank bogatinov je.
Bozic je radost vsch ljudi. Hi so dobre wolfe
Ne SlavnOst Onih je, XII imaio krasno opremlie-
ne rezldence' prlJetno Ogrete, Y NTH boziGna DIRE
vesa z nestetlma luckami in razkoSne darove pod
mimi.
70 ullcah notranjcga miljonskega mesta.
tam kJer Sc krizajo zile moderrega prometa. no.
diJo kakor ma strait cudni mozje, nasemljeni. z
dolglml belimi bradami: Bozicniki. Pred ogrom-
MIMI prodajalnami hodijo gorindol. V znamenie.
ola Je bozicna prodaja.
Nsega dobite tam. cesar VAN pozeli srce in
kar misllte, da bi moglo razveseliti otroke. zeno.
lJuDlco- Nsega dobite. cd nogavic do avtomobila.
od otroske trobente do klavirja. Vsega. te innate
V moSnji denarja.
10 tlakovanih ulicah, diva tri korake cd bo-
%lcnlkov hodijo gorindol mozje brez zimske suk-
nle, zavihanim kratkim ovratnikom. V tenkib
cevlJlh' ma klobukih pa imajo koSGek papirja. in
V naglici, hitec mimo njih V trgovino lahko 6itas.
80. help unemployed 49,.
Same diva tri korake jc razdalje med enimi in
druglml. OBOE obsega krStanska druzba ka.
pitaliStitna druzba.
bozic Je. "Pravo boziGne vreme". Pc uIicah
Je VSaJ tohko snega. da so pobeljene. Zmrzel ie.
"iohcko pod nicio je pablo 1.-Two srebro V termo-
metru; ostra burja brijc, oGistila ie zrak. nekoliko
j. ceIo osnazila chicaSkc ulice.
"Pravo boziGno vreme je."
NprasaJte tiste. Xxi nimaj o denaria "a kuriavo.
,s'e' nj himaJo strehe mad glavo, tiste 'sreGnike.
HI prlberaciJo deset centov "a leziSGe V 'prenoee-
VanScu odkoder hi pes p~obegnil, YES dan pa ne
Vedo, KAN hi zaklonili prezeblc ude.
TlSte' Xxi so "dobrc volje", XII hi dclali 2 We
SelJem' zee hi jim krScanska kapitalistiGna druzba
dala della.
Nekoliko miljonov Jill jc V Amcriki - ma
,"nchega stevila ne pozna nihGe. Vedno jh ie ne
KoIiko wee, nego pravijo oficielne Stevilke.
NeKollko sc Jh Je "~rcSilo' IN tedne ali mo
Sece' aruzba, ki nina pristreSja "a Medicine ne
Srecnlke' 10 ina vsaj "a ''grcSnike'. Ge padeio
hJ'ni pravlci V rokc. Tako jc ''greh" vGasi resi-.
Pr1haja Ii bo&ji sin tudi zanje ma svetY
hrscanstvo je obljubovalo odresenie. Res
memo odreseni so tisti. XII so 81 znali nabrati 20.
Kladov' o katerih govori sveto pismo. da 10 treba
paul. ia jim ne pore ria in ne pokradejo tatovi.
All KAY Je z %drugimiP Maj Ii 6akajo. da pride
Sc en- bozji sin ma svetP ~
hJ' treba Sc DO resiti brez pomosi krseanstva.
Z Sc DO spomniti. da so vsi sami otroci bozT
III ia 1e odresenje njih lastna naloga.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22

Podnevi krogle - ponoci volkovi.
w. II. Nevison piSe il Petrogra-
ola rs. oktObra:
Mrak je legel ma bojiSte. Sire
LAME je pOnehalo i'll druzba RIDE
cega kriza Sc je napotila ma pole,
kjer je ves dan divjal krvavi boz.
Tenka skorja ledu in snega-prvo
znamenje strasne ruske zine. XII
prihaja - je pokrivala tia. Ko-
njicka, XII sta vlekla ambulance,
sta drsala in padala malone "a
vsak korak. Ia vozom sta Sc po-
casi pomikala diva ranocelnika $
stirimi pOmagaGi i'll osmerimi
usmiljenkami. Tezki koauhi so
Jlh "a silo varovali mraza.
Pocasi je leila druzba z vozom
pc zmrznjenem potu, skrbno gle
daJoc V tminO, kje da Sc prikaze
prvi umirajoGi ranjenec.
"Kaj je TOT" vprasa hipoma
II izmed zensk in ere prot robu
bllznjega goZda.
Tam je vznikla nizka SENECA. XII
Sc je magic premikala pc snezobeli
ravnici. Bled zarek krvavordece
lune, ki je pravkar pokukala liza
gozda. je dial sumljivi senci wits
prikrite groze. Vodja druzbe je
napenjal oci skozi daljnogled, to-
ola razlociti nj mogel ~niGesar.
Naenkrat Sc je pa senca skrGila
IN V uSesa navzo6ih ie udarilo
StraSno tuljenje, Xxi Sc .je mesalo s
krlkom in jokom. Druzba RdeGega
kriza je magic pospeSila pot.
"Volkovi!" je zavpil ranocel-
mix in ustrelil parkrat IL revol-
verja.
Bill so volkovi. dolgi, pretrgani
III kOsmati ruski volkovi. Crime.
ME topov je pregnalo sestradano
zverjad IL g~oscav, in priklatila Sc
Je v tolpah ma bojna polja. Volko-
vom je zadiSala kri
10 Sc je druzba priblizala me-
stu, so volkovi pobegnili, toda -
svoJo vecerjo so re imeli.
Ma zmrznjenih tleh je lezalo
dvoJe silno raztrganih trupel in
naokrog so lezali krvavi kosci clio.
veskih kosti in mesa.
Pri blizniem drevesu je slonel
ranJen vojak. Leva roka mu je
vlsela kakor brez zivljenja. Ko
Sc Je opomogel IL strahu. lie pove.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22

da so morah pravicniki IL predkristove dobe
cakat V nckakSmcm predpeklu. Ali $ tenn zopet
SlikaJo Svojega Boga krivicnega. zakaj cloyek
Nendar M bl kriv. da je bill rojen pred letom
kako IN torej mogel btu kaznovan Z diva. tritisoc-
letnim takanjem, pa Sc v taken dolgoGaspem
kraju?
Poleg tega pa so modriiani tudi pozabili ma
racunlco in ma geometrijo. KakSen hi moral bin
tlstl prostor, ki hi zadoStoval "a vse V onih tisoS-
letjih umrlc Judi
Tako kriviten ne more biti nobcn Bog. In
NaNo so naStaJaIe we're, to vemo dandanes precel
natanGno.
Nekoc jih nj bilo, zdaj so. Torej Jill je bilo
trcba izmisliti.
&c je vera dobra. je morala biti dobra miseI
ki 10 Je Splodila. In gotovo so bill ustanovitelii
yer pr"prlcanl o Svoji modrosti; pray cato so
trdHl, eta so bill naraVmost IL nebes navdahnieui
All dee j. miSljcnjc dobra rec, ne more bin
10 casovno %omejcmo. Misli so %razlicne: tudi slabe
so vines. Ali to jc odvisno cd drugih razlogov.
IA vero pa Jc bila miScl dobra lie takrat, ko 10 il
%Splodlla; potcm pa je postala naenkrat tako mic
vredna, da jo l. bio treba prepovedati in "a
tirati.
Zakaj?
cato ker hi bila misel ma svoji dalnji poti
iahko poStala nevarna veri. In kjer Sc nj dala
p%ot"ptati, j je res poStala ncvarna.
Toda misli p~rihajajo Sc vedno po bo5ii volii
Y glave- In ma drugi Strani molijo kristjani Sc
veduo: Zgodi So tvoja voljal
Vi Ii TO vendar precej velika hinavs6ina9
&c verjamejo, da ina Bog svojo voljo: &c
hoceJo. da maj So godi ia VOLTA, tedaj mai Sc ne
vtkaJo II egoizma y n~jegove posle.
Ako bi bill blagoslovljcni uiGtelji odkritosrS.
M IN ako bi res verjeli Y Boga, kar nj V vseh
Slucajih gotovo. hi moral reel: "Misli nash ma
sprotnikov so pray tako od Boga kakor naSe. Bog
maj odloci. katere zmagajo: on re We. kaj della.
mn ia Sino tudi lc nepopolni ljudje. Maj Sc zgodi
niegova v~oljal"
ker ne ravuajo tako, je jasno. da MISC cd
krltosrcm In da ne zaupajo Y moe svojih ma
Ukov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22
MIR LJUDEM MA ZEMIJI!

klscanstvo BIO vendar praznovalo boziG. Tudi
letos ga DO praznovalo, V Ameriki in V Evropi in
kjer ga je kaj.
Tudi letos ga DO praznovalo, kljub temu. da
je bozic prank miru. Praznovalo ga bo OBJ
grmenju topov, oh pokanju srapnelov, OBJ potap-
ljanju ladii, V razruSenih mestih, okrog ~pozganih
vasi, oh krvavih rekah.
V cerkvah bodo bu6ale orglje in zbori bodo
peli:
Gloria in excelsis ct pax hominibus
Zunaj pa bOdo glorijo zvizgale svincenke ma
miljone in %strojne puske bodo raznaSale smrten
mir.
Toda bodo Ii res tako peli? Oni, XII po-
zivajo danes krseanskega Boga ma pomoG "a umor,
oni, Xxi ga prosijo, maj Jim blagoslovi kanone in
torpedo, oni, XII zahtevajo cd NIGGA krvavo
zmago?
Oh, krsGanstvol o bozicu l. 1914. je ociten tvoj
bankrot. OF, matt cerkevl z l~etosnjim praznova-
MEM praznika l~jubezni in miru je zapeGatena
tvoJa %notranJa nemogocnost.
V svoji sveti knjigi ina zapisano, da nj mo.
goGe sluziti dvema gospodarjema. Ali hotela il
kaditi Bogu in zrtvovati hudicu. V njenih ma
ukih stoji, da Sc je treba bolj bait Boga kakor
ljudi, ali postavila je cloveSko sluzbo mad bozjo.
In zdaj sc je vjela v zanki.
Posvetni mogotci so ukazali klanje, medtem
ko ukazuje Bog ljubezen. In sveta cerkev Sc nj
s%pomnila ma ukaz svojega Boga, XII prepoveduje
umor, temveG je razprostrla roke mad morilnim
orozjem in Sc poklonila ~veljakom sveta.
Namesto da hi bila rekla brez strahu pred
ljudmi "Bog ukazuje mir" je odobrila po-
velje Judi. mogoGnih, gospodujocih, pa Sc obrnila
do Boga "Pokloni Sc Jim Sc ii, Sprejmi Nth
ukazel Pomagaj NORTH"
Krscanstvo, kdo ii more Sc W. ieti? Kdo mai
Sc razume tvoj nauk?
Je Ii res sin tvojega Boga, XII Sc poraja v
sveti noel? ri, oh n~jegovem ~rojstvu je svetila
nebcska zvezda, ne strcle IL AZ centimetrskih moz-
Marley. Pastirji so peli V tihi noel, ne stroine
puSke. Krotke zivali so stale OBJ njegovi zibelki.
ne armada do Fob oborozenih prisilnih morilcev.
Tisti. cigar %roistvo slavite, ic uGil ljubezen
do b~liznjega, in "a svoj nauk 49, tako pravijo vasi
evangeliji - je doprinesel zrtev svojega ~zivlienja
ma lesu kriza.
KIDD Sc upa slaviti ucitelja ljubezni in meme
ga mucenika ma prank najvecjega sovrastva. ko
raznasajo miljoni smrt ma vse strani9
Oh, krscanstvo! Bog te je zapustil. I'll nimas
wee boziGa. Tebi sc ne rodi noben ~izveliear veG.
Nj ga tidal Judez, nj ga dial krizati PLAT.
Same 81 polozilo svojega Boga v grob.
In drugi bodo moral odvalili kamen.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22

kako moder jc svet, kjer zidaio
zidarji hise, pa ostajajo brez sta.
novanja; kjer peko peki kruh, pa
so brez kruha; kjer sivajo Gevljar.
j cevlje, pa so bosi; kjer tiskajo
tiskarji knjige, pa Jill ne morejo
citati?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-12-22

\" v%erjcmite ljudem. XII Slikajo kapitaliste
kot same tepce. &c hi bilo to r%esniGno. ne hi mocli
: Svojo neznatno m~anjSino vladati ogromne veGi-
ne lJudNtva. ReSnica je, da ne Sluzi kapitalizmu
lie vsc rotno delo, ampak tudi vse znanje soda
nJoSti- cato 81 morajo tudi delavci osvojiti INA
ME. Izobrazba nj lie lepa, ampak tudi potrebna
rec.
The Nome daily nugget., 1914-05-14
AT e4 SHE MARsHALs
 s1 PROGENY AT BRIDAL

NEW YORK-Mrs. Mary Horo. witz. ninety -four years old with an escort of forty grandchildren and for ty-one great-grandchildren marched proudly at the head of the wedding procession last night when her grand child, Miss Ella l.. Margareten, became the bride of Dr. Samuel Weiss, It Laurel Garden, No. U East One Hun dIed and Sixteenth street.
 None who had the pleasure of sca- ing the sprightly dame as she mar shaded her small Grmy of descendants around the hall could realize that she was nearing the century mark
 Dr. Weiss after his honeymoon trIp will return with his bride to No. g Avenue D, a neighborhood where he is much respected
The Nome daily nugget., 1914-05-14
WHITE TEETH FROM
 ULTRA VIOLET-RAYs

PARIS-A new method of dentistry Is being introduced in Paris in the form of treatment of the teeth by ultra violet rays.
 Such rays. from a mercury lamp, it is assured, have the power of whl.- er,ing discolored teeth and sterllizin 2 them in such way that they are not Sc easily liable to decay The teeth to be treated are isolated from the rest. which are covered with a rub her shield. The fact too, is protected hy a mask. The teeth are then wasl:- e1 with oxygenerated water and ex- posed for an hour to the direct action of the rays.
 It Is stated that the teeth acquire d lrltre like that of pearls. Two sittings T year are recommended to keep the teeth in good condition.
The Nome daily nugget., 1914-05-14
RENOWNED PAINTERS
 DECORATING BUILDINGS

Eight of the nine renowned painters engaged to produce the mural decora- tions for the Panama-Pacific inter- national exposition are busily engag- ed setting up their canvasses in an improvised studio in the huge palace of machinery.
 The artists are Edward Simmons Frank Du Mond. William I. Dodge F. Milton Bancroft, Robert Reid. Chas Holloway, Childe Hassam, and Ar thus Matthews. Frank Brangwyn, the ninth painter. is in London and is not expected here until October, when he will come with finished canvasses.
 The other decortors have assembled ir San Francisco with half-finished paintings so that they amy tone their cenvasses to the color scheme of the exposition.
The Nome daily nugget., 1914-05-14
RED CROSS SOCIETY MAY
 CONTROL CHINESE RIVER

PEKING--The American Red Cross Society has been granted by the Chi nese government a year in which to obtain $2O,OOO 900 to carry out a pro- Ject for controlling the River HwaI whose OverflOws have hitherto cause every year great loss of life and dam age to property.
 A preliminary agreement to this ef- feet was signed yesterday by Paul g. Reinisch. American minister to China, and representatives of the Chinese l'nN ernment.
 The plan for obtaining the money is to float a per cent loan
 The Hwai traverses Southern Fo- Nan and Northern Ngan- -Hwai and runs into Lake Hung7Tse. It rises and f. the surrounding country fre- Qnently every year. The relief of the sufferers from the inundations nAs cost hundreds of thousands of dollars.