davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The commercial. (Union City, Tenn.) 190?-193?, 1914-08-14

Mr.. and Mrs. Ned Joyner went to
Hickman Tuesday and took boat for a
pleasure trip to St. Louis. They viii be
absent about week. During their alb
sence, Mr.. w. K. Phillips, Of Memphis,
is looking after business at the Postal
Telegraph Company's Office.
c. D. Richardson and family, OF
Charlottesville, Mo-, have been visiting
relatives and friends in the vicinity north
OF Union City for two weeks or more.
They we're formerly residents Of that
country, and the visit was pleasant
one.
Telephone Union City Ice & Coal Co.
when you want coal right now.
The commercial. (Union City, Tenn.) 190?-193?, 1914-08-14
Marriage Licenses.

Ed Page and E. Lynn.
G. H. Lewis and Mary P. Finley.
A. G. Elks and Dora Marshall.
Charley Cherry and Ruth Creason.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
HUERTA 30 MORAL NAzAJ.

FL Paso, Tex. - Roberto Pes.
quira, kateri tukaj zastopa konsti.
tucionaliste, je izjavil pred nekaj
dnevi, da bo Observation-Disclosures
vlada zahtevala deportacijo
Huerte cd tiste drzave, kjer Sc bo
nastanil, elm So organizira V Me-
1ico City. Nova vlada bo zahte.
vala, da sc mora Huerta izrociti
Meksiki, kakor kriminalni ubez.
mix, kateri je odgovoren "a umon
bivsega predsednika MADEIRA in
podpredsednika Pine Suareza.
Rebelna armada Sc po6asi po.
mice proti glavncmu mestu.
Carranza zahteva, da mora Carba-
jail svojo zacasno vlado brezpo,
gojno izro6iti konstitucionalistom
Ge hoce. da ne bo veG prelivanya
krvi. Glavni stan rcbclnc Wade je
sedaj V San Luis PotoSi od koder
Sc ina preseliti Mexico City.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
RDECI TEDEN.

NaSa stranka je odredila. da
Sc pricne g. septembrom t. |
"rdeci teden" "a ameriske socia.
liste, Xxi ina trajati sedem dni. V
tenn tednu je tudi delavski praz.
mix Labor Day. kar nudi lepo
priliko "a vspeSno propaganda.
"RdeGi teden" pomeni podvo.
Jeno in potrojeno agitacijo "a
socialisticno stranko in nase Gaso.
pisje. Sodrug Lanfersick, ekse-
kutivni tajnik stranke, pricakuje
najmanj deset tisoc novih elanoy
IN 100000 novih naro6nikov "a
strankino casopisje vseh jezikih.
"Rdeci teden SC je porodil v
Evropi in dosegel najsijajnejse
vspehe V Nem6iji. Belgiji, Fran
ciji in ma Angleskem. V Nem6iji
Je stranka pridobila 100000 no.
viii clanov enem tednu.
V Ameriki ne smemo zaostati in
prepricani smo, da DO tudi mas
"rdeci teden" prinesel lepe rezul.
tate. Zato pa vsi sodrugi ma delo.
Vsak clan nase Jugoslovanske
socialisticke zvezc mora pridobiti
V tenn tednu mai enega novega
clana in vsak aktiven narocnik
sal diva nova naro6nika "a "Pro.
letarca"
Naprej!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
NOV DELAVSKI ZAKON cAKA
VOLILCE Y CALIFORNIA.

Sacramento, Cal. - Volilci
drzavi California; bodo no
vembru t. |. glasovali potion re-
ferenduma o novem delavskem
zakonu, Xxi zapoveduje osem ur
della cell drzavi Boil drasticne
zakOnske predloge Sc nj bilo
California;, kakor je ia. Predlogo
je izdelal sodrug Kingsley, edinl
socialisticni zastopnik v califor-
niSki zakonodaji in jo najprvo
predlozil zbornici, katera je pa
predlogo - seveda - zavrgla.
Ma to socialist po cell draw ma
birali podpise in nabrali so jih veG
kot so jih rabbi, da so zamogli
predlogo staviti ma referendum.
Predloga doloca. da ne sme no.
ben delodajalec drzati delavcev in
delavk vec kot osem UT ma dan
ali wee kOt 48 ur tednu ma delu
- razen sluGaju nevarnosti pred
ncsreco - in vsak delodajalec,
kateri krSi ia zakon, Sc ina kaz.
novati najmanj $50 in ne vec
kot $500 globe ali najmanj 10
dnevi in ne vec kot 90 dnevi "a.
pora.
Splosno mnenje je, da bo zakon
z veliko vecino sprejet.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
HARDIE JE OSTEL KRALJA.

Znani Sodrug Keir Hardie V
Londonu je zadnji teden V "La.
bOr Leader-u" prijel kralja
George-ja zvezi dogodki ma
Irskem radi homerulske postave.
IIardie piSc med drugim sledece
"Kralj George nj noben draw.
mix. Njegov occ jc bill sal vese-
ljak, toda George pa Sc tega ne
zmore. Cc bi Sc kralj George po-
rodil v prosti delavski masi, bill
hi danes najbrz navadni potepuh
po ulicnih vogalih."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
Najnovejsi vesti. Srbi so pricel

Najnovejsi vesti. Srbi so priGeli
streljati ma avstrijske bojne la.
diJe, katere prevazajo vojakc po
Donavi. 10000 srbskih prebival.
cev Je zapustilo Belgrad in Sc pre-,
selili notranjost dezele. Srbi raz.
strelili pri Belemgradu most Gez
Donavo. Glavno poveljnistvo Gez
srbsko armada je prevzcl najsta.
rejSi sin kralja Petra, bivSi pre-.
stolonaslednik Jurij. Russia po-
SilJa move vojne kore ma mejo. Po
pariSkih ulicah Sc vrSe velike de.
monstracije in klici - do Berlina
in V Alzacijo in Loreno. Fran.
cozje hocejo nazaj yes svct do
reke Rene, katerega SO Jim well
Nemci 1881. Poveljnik nemske
armade, grof Won Moltke hiti S
mobilizaciio. Lahko Sc vname
sploSna evropejska vojna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
LetO (VOl.) TX.
zADUSEN STRAJK.
Generalni strajk " Petrogadu in
drugih mestih unicen v enem
tednu. Veliko mrtvih in ranje-
NH. Kozah sekali po delavcih.

Generalni strajk Rusiji, kate.
RI Je izbruhnil pred enim tednom.
le unicen. Tako sal trdijo zadnjs
vesti, XII prihajajo IL Petrograda.
Dali so Sc delavci lie umaknili ix
pozorisca "a negotov cas- ma kar
pricnejo boz znova, o tenn seveda
vesti molGe.
Strajk je bill najljutejSi V Petro-
eradu, Moskvi, Rigi in Baku.
Okrog 100000 delavcev il vseh
industrij, vstevsi zelezni6arje, je
slo boz. Kruta carjeva vlada je
seveda takoj oborolila kozake, XII
so priceli krvavo deIo. %. julia
je pocivalo Petrogradu vse delo
V $50 velikih tovarnah. Pouicna
zeleznica nj vozila in vsi casopisi
razen oficijelnega "Novoje Vre.
mJe' Sc MISC tiskali. Presnji dan
Je prisel Petrograd francoski
predsednik Poincare obiskat car.
ia in cato Sc je carska vlada "a
tisti dan vzdrZala klanja delav-
cev, ker Sc je menda sramovala.
StraJkarJi so izrabili predsedni.
kov prihod in cell dan burno de-
monstrirali prilog republike.
Cim je pa Poincare odsel, dobili
SO kozaki povelje, da udarijo ma
delavce.
"a. julia vrsili so Sc ma petro.
grajskih ulicah krvavi boji med
kozaki in delavci. Pet delavcev je
oblezalo mrtvih in veliko stevilo
ranjenih. Strajkarji so prevrnili
poulicne kare in jih porabili kot
barikade liza katerih so odbijali
kozaske zveri. Kozaki SO poska.
kali IL konj in streljali salvo "a
salvo vrste strajkarjev, ki so
koncno morali bezati.
V Rigi je zaStraikalo 10000
delavcev in tudi tam so kozaki IL.
zvali krvave izgrede.
krvavoroki car, kateri zivi
vecjem strahu "a svoj IL mrtva-
SIKH glav zgrajeni tron, vidi v
TEN Strajku politicno revolucijo.
Vladni spijoni so porocali, da
eksistira v Moskvi in drugih me.
stih tajna revolucionarna organi.
zacija pod vodstvom socialistov
ki ina namen pri prvi priliki
strmoglaviti monarhijo, Samo v
Petrogradu pripada baje 10000
delavcev tel organizaciji. Carjevi
krvniki sedaj vlacijo zapore ma
stotine delavcev, XII so ma sunni, da
so Sc zarotili roper brutalno car
jevo vlado.
Car lahko pogazi Strajkarje 8
svojimi divjimi kozaki, toda duha
revolucije ne bi nikdar zatrl.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
PANAMSKI PREKOP OPRI
Is. AUGUSTA. \

Washington, - Mornari6S tai
mix Garrison je naznanil %. !. m.
da bo Panamski prekop dpri
vsem trgovskim ladijam, Xxi n po
trebujejo wee kot 80 cevljev vide
$ Is. avgustom. Oficijelna otNri
tev kanala Sc bo vrsila V macu
leta 1915.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

ni6vrednih individijev krvi ce-
lega srbskega naroda.
Sedaj je cas-, da zavedno delav-
stvo Europe in Amerike vstane
in govori kakor je treba govoriti
velemorilcem. yelerazbojnikom
in VOICE velehudodelcem po "mi,
losti bozji"!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
DEl0 IN KAPITAl PRED
zVEzNO KOMISIJO,

chicago. - Zvezna komisija z,
lndustriJelne zadeve, katera j,
minull teden zasliSala cello vrstC
delaycev, kapitalistov in "nevtral
NH opazovalcev, je brez dvomi
oDogatela ma gradivu "a svoje stu
dlJe glede boja med delom in ka
pitalom.
ZasliSevanje Sc je vrSilo bri
lJantni jedilni dvorani hotela La
sale. Prvi je bill zaslisan Dudley
taylor, advokat chikaSke zveze
delodaJalcev. Najprvo Sc ie po
hvalll, da je lahkoto dobil "in,
Junction zoper stavkajoGc DO
StreSkinJe revstarantih. a natC
Je pa zaGudenje vseh napadel
sodiSta, tcs da "preve6" drzijo :
delavci. Po njegovem mneniu bi
morali biti vsi sodniki izvoljeni
"a cello zivljenje, da Sc ne bi "a.
nasal ma delavske glasove.
Sodr. John II. Walker, predsed
nix ilIinoiSke delavske zveze je
rel;el. da unijski delavci Sc lotto
sile' le tedaj kadar iih najeti zlo.
eincl in milicarji orozjem izsili
10 do boja, Dale je rekcl. da ka,
pltalsti nikdar ne izklju6ijo iz
svoJe Srede takih, Xxi podkupujejo
slabe delavske voditelje in plaGu.
,JeJo graft, doGim imajo vcdno
Polna usta "graftu" unijah
\Jegovo mnenje jc. da cdino so.
oahzem zamorc reSiti vpraSanje
ned dclom in kapitalom.
! Ed. y. Bent, operator premoga
V 'llinoisu, je bill zelo odkrito.
sren. Povedal je, da illinoiski
prenogarji imajo cato boljSe pla.
ce n zaprto delavnico, ker SO
nJlh = operatorje - natepli
leta 1890, Lastniki rovov V Mi
chlgau in Colorado bodo Sc tudi
sprlJanili unijo kadar bodo
tepei". Dale je rekel. da je ne.
zadovtJno't premogarjev seda
nJlh rzmerah popolnoma opra.
vicena.Ninla pa rad tujezemskih
delavce, Xxi ne znajo angleskega
taxi detvci ne razumejo delovnih
dolocb iii pogodbe. y Illinoisu
Je danei 25. 900 moz ve6 kot jih
Je pa trba okolisih premoga
On je za,, da. viada regulira pre-.
mogokop,
Sodrug Duncan Mcdonald, tai
mix lllinoike premogarske unije,
Je izjavil, la edino ljudska po.
sest rovov zamore odpraviti Sc
DAME zalosle razmere med pre-.
mogarji. Gtozir je operatorje
gratta, kl psojujejo premogar.
lem denar nd plaGilnimi dnevi
in ratunajo eset procentov OBJ.
resti.
Sam insult, oss lokalnega tru.
sta "a elektrico raasvetljavo, je
smrtni dusman 'elavskih unij. Pc
nJegovem mnem mora deloda.
jalec narediti usneno pogodbo z
vsakim 3elavccn poscbc; k.d:-
ga maine. Javna asst industrij je
pri MENU mrtvo prasanje, XII Sc
ne bo nikdar obnelo (D. Sovra-
stvo do unij je pal tudi John
Glenn, tajnik illinGke (zveze de-
lodajalcev. Rekel je da 30 delav
ske organizacije sovazlik civil.
zacije in da unija p cerkev nj.
kakor ne gresta - skupaj.
Chas. Piez, kapitaliSt,i ie .ato, da
hi Sc delavci in kapitasti prgani-
zirali skupaj V emo uniSl ! Miss
McDowells, nevtralna eria. je
rekla, da delavcem so 1eAvske
organizacije potrebnc, cpr& so
nekatere unije slabe. PonjAem
mnenju je cdino zdravil dmo.
kracija V industriji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

stayke Sc bliza. Med premogar-
il. Obtozba stavkarjev v Arkan-
sasu. Konvencija w. F. of M.
v Denverju. Moyer zopet Two
lien predsednikom federacije.
Negotovo pogajanje zeleznicar-
jew. Druge vesti.
Denver. Colo. - Neodvisni, ma.
Ii operatorji, Xxi nimajo zveze z
Rockefellerjem, podpiSujejo eden
"a drugim pogOdbo premogar.
sko unijo po cell drza,i Stavka-
joel premogarji sele zdaj vidijo,
da njihov boz - eden najvecjih
bojev delavskem gibanju seda.
MEGA desetletja - nj zastonj.
Popolna in temeljita zmaga ma cell
crti Sc bliza in ne bo dolgo, ko Sc
zmagujOci premogarji vrnejo ma
delo.
"Strajk Sc nj bill boljSem po-
lozaju odkar traja", pravi John
r. Lawson, clan mednarodne ekse-
kutive United Mine Workers of
America. "Operatorji, XII vposlu-
JeJo skebske delavce od septembra
lanskega leta, Sele zdaj sprevidijo,
da Od skebov ne morejo pricako-
vatl tistega rezultata hakoT cd
izurJenih premogarjev, ki so de
iali pred stavko. PrepriGali so Sc
tudi, kar je porocal drzavni rud-
niski inSpektor, da unijski pre-.
mogarji producirajo sorazmerno
trikrat wee premoga kakor pa ne
unijskl. To spricujejo neodvisni
operatorji, ki so podpisali pogod-
bo. Obene mje to dokaz, da neod.
visni Operatorji so premagali
strah, ki so ga doslej imeli pred
Rockefellerjevimi magnati. Kako
dolgo bodo Sc zadnji vzdrzali po-
konci osabne glave, je majhno
vpraSanje; cas- nj wee dale6, ko
bodo tudi oni morali podpissti po.
godbo premogarsko unijo."
General John Chase, junak Ia
lostne slave, Sc Sc vedno trudi, da
bi opral sebe in svojo hajdusko
milico pred javnostjo in kolikor
mogoGe o6rnil Strajkarje Pred
kratkim je V druzbi majorjem
Boughtonom tidal knjigo, ka-
teri po svoje opisuie dogodke v
zvezi Strajkom. Premogarska
unija je svojem odgovoru ma
to knjigo dokaZala, ds je Chase
pisal same lazi in obenem falzifi-
eiral zapisnik kongresne preiska-
We, il katerega je po svoje zasukal
mnoge izpovedbe prie
Denver, Colo. - V svojem po-
rocilu letni konvenciju Western
Feredation of Miners je predsed-
mix Charles II. Meyer %. t. m.
izjavil, da je William ID. Haywood
z ostalimi klikarji vred pri |. w.
w odgovoren "a razdor med ru-
darji V Butte, Mont. Haywood
in pol tucata drugih ljudi, XII so
bill zadnja leta precej ma glasu v
krajevhom S;baEju Y Butte. so
glavni povzrocitelji notranjih
spletk,k XII so razdrle tamosnjo or
ganizacijo." :" rekel je Meyer. Da.
lie ie naglasil Meyer, da Sc ne.
kateri klikarji, XII so bill pora-
zeni ma dvajseti konvenciji, vedno
delali od tistega casa ma to, da bi
uniGili rudarsko organizacijO in
"a tar6o so 81 izbrali buttsko uni.
jo, XII je bila najmoGnejsa V fede-
raciji. III so: Phil Christian, j. f.
Bradley, Frank Curran, Joseph
Shannon, Tom Campbell in Hay
wood. Meyer je priporocal, da so
maj buttska unija reorganizira in
l. w. w. pozene IL tistega kraja.
Volilni komitej, kateri je pre-
Stel glasove oddane pO clanstvu
potom referenduma "a eksekutiv
nj odbor, je porocal dne "a. julia,
da so velko vecino zopet Two
ljeni c. II. Meyer predsednikom,
C. +. Hahoney, podpredsednikom
in Ernest Mills, -blagaj
nixon.
Propozicija "a zdruzitev rudar
ske federacije z United Mins
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

Avstrija je pretrgala diploma
ticne vezi Srbijo in vojna ia
neizogibna. Zadnji cetrtek je
avstrijska vlada poslala Srbiji
ultimatum. ki Sc je glasil, da
mora Srbija v As urah uradno iz-
Javltl, da nina nobene zveze z
atentatom ma prestolonaslednika
Sarajevu, da mora zatreti vse.
srbsko propaganda in da mora
dovolitl, da bodo avstrijski zan-
darji iskali zarotnike" ma srb.
skin tleh.
SrbSka vlada je odgovorila ma
ultlmatum soboto zvecer in
sicer Y taken tonu, da nikakor
ne more dovoliti, da bi avstriiski
zandarji obiskali Srbijo. ker to
bi pomenilo, da je konec neodvis
nostl in samostalnosti srbskega
naroda Ia odgovor seveda Av
striji nj bill po volji in avstrijski
poslanik je takoj zapustil Bell.
grad
Poprej, preden je Srbija odgo-
vorila ma avstrijsko noto. je pa
Srbski kralj Peter vsemi clam
svoje Wade odpotoval kraguje.
vac, oO kllometrov proti jugu. u
MIN vred je odsla IL Beligrada
Srbska armada, XII je vzela seboj
vse vladne arhive. OdSli so tudi
bankirJi Z denarjem in vSi boga-
teJSi trgoNci in privatni meS6ani
' Beligradu je ostalo lie prebival-
co. h j. prepuSceno nemilosti
avStrijskega vojastva. Cell dan V
soboto vrSile so Sc srbski pre-
stolnici burne demonstracije pro-
Ii Aystriji.
BrzoJavne vesti naznanjajo sle-
deGe:
Srbi ne bodo branili Beligrada.
maknili so Sc armada notra.
ME kraje okolico Kragujevca.
kJer so visoki hribi; tam bodo
odbljali Avstrijce vsemi silami.
Avstrijske vojaske oblasti so 25.
Jul. aretirale generala Putnika,
vrhovnega poveljnika srbske
vojske, ko ie bill ma potu il Stu
rije Beligrad.
Crnagora magic mobilizira V
pomoc Srbiji. Avstrija ina vse
pOlno vojastva V Dalmaciji in zz
bojnih ladii luki Katara. Pc
cell AvstriJi Je zavladala ostra
cenzura. Casopisje ne SINE ME pi.
sati gibanju armade. Ma Dunaju
in drugih vecjih mestih rogo-
vilijo vojni hujskaGi, XII vpijejo
kakor pobesneli, ds je treba vse
Srbe poklati.
Rusija Sc pripravlja ma vojno
proti Avstriji. Car je ukazal mo-
5;!izira:i pet armadnih korov in
ma meji Galicije je baje 6ez en-
million RusOv. Nemski cesar je
da Sc ina celia nemska
flota zbrati norveSkem vodov-
ju. Ako Russia napade Avstrijo
V obrambo Srbije, tedaj mora
Ncmcija kot zaveznica Avstrije
napasti Rusijo; ma drugi strani je
pa prisiljena Francija in Anglia.
da branita Rusijo.
Srbija, katera je vsled svojih
zadnjih dveh vojn ma Balkanu
silno izGrpana, zamore postaviti
ma bOjiSGe najvec 100000 vojakov,
ako poklice vse sposobnc moSke
pod orozje. Stalne armadc ina
lie $4,000 MOI. Ma drugi Strani
ina Avstrija 415.O00 MOI stalne
armade, vojnem Gasu zamorc
'praviti ma noge 100000 MOI.
Tako govorc brzojavi zadnje
'obotc in ncdelje. Istocasno so pa
na dclu mirovne sile. XII skuSajo
Ddvrniti zlocinsko klanje med
Avstrijo in Srbijo, katcrO lahko
povzroei splosno evropsko vojno.
Ysak pameten GlOvek pa mora z
hjvecjim gnjevom obsojati
1tudno pOcetje cesarske Avstri-
j$ katcra ho6e oprati umor dveh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
ATENTAT AVSTRIJE Ma
SRBIJ0!

AvstnJa pricela skandalozno vol
no proti Srbom in posledica
more biti splosno klanje v
Evropi. Russia Sc pripravlja
prot Avstriji in Nemcija ter
Francija delata vojne pripra-
We. Srbi so ostavii Beigrad.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
Ia splosno glaso,anje. Meyer
.oplo priporoca zdrlnitev.


Fort Smith, Ark. - Velika DO.
rota V Greenwoodu j. obtozila 81
stavkaJOcih premogarjev umora,
pozlga in izgredOv Nezi S krya.
vimi bOji Prairie Creeku pred
nekaJ dnevi. Boji so Sc vrSili med
premogarji in rovskimi cuvaji, XII
so bill Oborozeni do zob. Zadnji so
tudi izzvali poboje, toda porota je
po start navadi vse zvrnla ma de.
lavce. Edna izjema jo Cooper
Langford, generalni unraviteiJ
rovov, kateri je tudi obtGen, da
je drzal V prisilnem zaporu uni
skega premogarja Victoria Bick,
nella.
Chicago. - Vladni posreioval.
CT in zastopniki zelezniGarjg ter
zelezniskih druib so imeli z,dnie
dni wee sci, toda dosegli nis nj.
cesar. Nobena stran noGe Ippu.
stiti. Zelezni6arji Sc ne dajo cd.
vrnltl niti "a las od svoje zaheve
"a osemurno delo po isti plaG in
upravitelji zeleznic 81 ne d1o
vtepsti glavo, da je zahteva ie.
lavcev opravicena. Ako ne 20
sporazuma Sc te dni. tedaj bojo
zastopniki zelezni6arjev - kakr
izjavljajo - pretrgali pogajanf
in doloGili datum stavke ma 9,
zapadnih progah.
Chicago. - kako sijajno pro-
sperlteto po milosti demokratov
viva delavstvo Chicago, je raz-
vidno IL sledecega dogodka. Mrs.
LeOnora Z. Meyer, katera ina
vodstvo cez komisijo "a javno
blagostanje, je pred nekaj dnevi
priObcila oglas "a deset delavcev
Drugi dan Sc jih je oglasilo -
tri tisoc
Denver. Colo. - Konvencija
Western Federation of Miners il
V petek sprejela resolucijo, Y ka.
teri Obsoja zupana Duncana V
Butte in Gasopis "The Montana
Socialist ki sta raznesla vest
da je Meyer prosil guvernerja
Montane "a milico. V dveurni de.
bati je Meyer zanikal, da bi bill
prosil "a milico glede nemirov v
Butte ma kar je konvencija "a.
klju6ila, da sta zupan Duncan in
omenjeni casopis odgovorna "a
doti6no vest. lzvoljen je tudi cd.
Dor petih MOI, kateri ina preiska-
ii to zadevo.
Trinidad, Colo. - Zadnji te-
den je zapustilo tukajSnje premo-
gokope zopet cez dvesto skebov
Operatorji so re siti Iowa ma ske-
b. in zdaj vabijo strajkarje, da
Sc maj vrnejo ma delo. Obetajo
Jim velike place; nekemu straj
karju veliko druzino so oblju
bill 5000 ma mesec, ako gre delat
kapitalisticno casopisje V premo-
garskem okrozju venomer piSe, da
sc strajk bliza koncu namenom
da bi premotili premogarje in jih
pripravili do izdajstva. All straj.
karji so dobro pouceni o teh ma,
nevrih in Operatorji nimajo yspe.
ha niti ga ne bodo imeli dokler
ne pripoznajo unije.
Columbus, o. - Operatorjl pre-
moga Sc bodo kmalu udali "a.
hteve premogarjev, ker Sc boje
nemirov, ako bi poskuSali odpreti
rove neunijskimi delavci. Gin
zavlada mir, katcrega kalijo agi.
tatorji |. w. w. V nekaterih okro.
zjih. bodo operatorji brez dvoma
popustili. Sedaj je prislo ma dan
da je vecina operatorjev bila pri
pravljena podpisati lestvico gla.
seGo Sc "a ~ centov "a premog
nakopan S strojem in 67.6 ccntov
"a tonO S krampom nakOpanega
premoga, ali ravno tedaj so pri.
cell nagajati |. w W.-isti in to
- o.o.,.o,., ...l,l,1o ,,oJo IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28
DELAVSKE VESTI.

Mali operatorji v Colorado pr.
znai unijo. Popolna zmaga
stavke Sc bliza. Med premogar-
il. Obtozba stavkarjev Arkan.
sasu- Konvencija w. F. of M.
v Denverju. Meyer zopet Two
lien predsednikom federacije.
Negotovo pogajanje zeleznicar.
jew. Druge vesti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-07-28

Chicago. - kako sijajno pro-
speriteto po milosti demokratov
viva delavstvo Chicago, je raz-
vidno IL sledeGega dogodka. Mrs.
Leonora z. Meyer, katera ina
vodstvo cez komisijo "a javno
blagostanje, jc pred nekaj dnevi
priObtila oglas "a deset delavcev
Drugi dan Sc jih je oglasilo -
tri tisoc
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1914-02-23
EX-MAYOR'S SON IS
MARRIED IN CHICAGO
Phillip KIingel GOetz WEEDS Miss
Harriet CranSton of Niles,
Surprising Parents as Well
as Friends.

Surprising their parents as we'll as
their friends, Miss Harriet Cranston
of Niles and Phillip Klingel Goetz of
South Bend, were married quietly in
Chicago Saturday afternoon. News of
the marriage was received in South
Bend sunday morning when a tele-
gram from Mr.. GOetZ apprised his
parents of the wedding.
Mrs GoetZ is the daughter of MIR.
and Mrs. George CranstOn of COS Oak
St. Niles. Mr.. Goetz is the son OF ex-
Mayor and Mrs. Charles L. GOetz Of
404 y. Lafayette st.
The plans for the marriage had
been kept so secretly that the parents
of neither the bride nor the groom
had the slightest intimation until the
kilograms arrived Sunday morning.
Miss Cranston left Niles for Chicago
Saturday morning at 10:42 o'clock
after having missed the 9:15 train
which she intended 70 take. She told
her parents that she was going 10 ac
cept a position in the city.
Mr.. Goetz left on Saturday morning
also, leaving the impression that IL
was Just an ordinary weekend trip.
married in the afternoon, and then
dispatched the kilograms which
reached their parents in South Bend
and Niles Sunday morning.
Information in the messages were
meagre containing nothing beyond
the statement that they had been mar
ried It is not known whether they
plan a Journey or how long they will
remain in Chicago. The groom prom
ised to write details later
on their return they will reside in
South Bend, however, as Mr.. GoetZ
is engaged in business here. He is
secretary and treasurer of the GoetZ
Cigar company. the business founded
10y his father, who also preceded Fred
w Keller as mayor of South Bend.
Miss Cranston. though a resident of
Niles. is we'll known in South Bend,
and Mr.. Goetz is a prominent member
OF the Commercial Athletic club.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1914-02-23
Velour
Two Lnnoleun
Specials

Printed LinOle-
ums, 90 and 60o a
yard - laid. Inlaid
l. i n o leums, $1.S5
yard, laid.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1914-02-23
SOCIETY.

Mr.. and Mrs Charles Lamirand. 5l1
y. Hill St. were pleasantly surprised
Saturday evening by 80 friends The
evening was spent AT progressive pc
dro. the prizes going 20 Mrs. Charles
Schupert and William Lamirand, Mrs.
James Scott and Walter Iamrand.
Supper was served after the games
and music AMI dancing were enjoyed.
Miss Gladys Barley. 732 Clinton
ST. entertained at dinner Sunday in
honor Of Miss Mildred WilcOxen Of
Detroit. Mich. Covers We're laid for
ten. The decorations were in keep
ing with the spirit OF Washington's
birthday.
South Bend news-times. (South Bend, Ind.) 1913-1938, 1914-02-23

Curtain Stretch
ers-75c, S1.00 and
$50 Stationary
and bic plat
ed pins.