Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1914-03-24
KAKo JE NASTALA NASA re
MLJA III KAKO so NASTALA
MA ZEMLJI ZIVA BITJA.

FRANCESCA professor AlphonSc
Bergct jc ucdavuo Y Parizu ODE
lodanil Spi>. katcri jc obudil Y
zuauStvcHcm syctu vcliko zanima-
ME. Y ten ,vojcm SpiSu Bergct
topic ~zagovarja tcorijO, da so III
Va bitia ma plauctih uastala IL Ii.
viii i'm Siluo drobuih bacilov. ki so
priSli IL mclSvctoyja, to j. izvcn
zcmljc i'm padli ma povrSjc iStc ka-
kor tudi ma o>talc planctc. Profe-
sor Bcrgrt, katcri je eden maj
znamcnitcjSih cvropejSkih ucenja-
kov Y scdanjcm caSu, vSpcSno pc.
bija VISA zapikauja tc teorijc. On
prayi tudi. da Viva bitja ma dru-
9Th plauctih y uaScm o|SolnGju.
morajo biti ravno TAXA kakor ma
zcmlji. me- pa fantaStiGni monStru-
mi kakor jih jc do zdaj Slikala do
miSljava %znanost.
V zaGctku svojcga spiSa pravi
Bergct. da nobcno vpraSanje toll
ko ne muci tlovcka kakor ravno
to: odkod je priSla zemlja in mic
nj scStrSki %planctic. Odkod solncc
III kan gre Y Svojcm ~razvOju in
kako jc naStalo zlvijcmjc ma ZEN
lji9 Nato razlaga Laplacevo tco-
RHO o poStanku svetov, kojc pri
StaS j. ON i'm vclika vcGina utc.
njakoy. Laplacc uamrcG uGi, da jc.
bilo naSc oSolntjc fsoln"e 4 vSc-
mi planeti in luuami vrcd) nekot
nebula ali lahka zvczdna mcgla
obstojeta IL ncznauSko drobnih
praSkov snovi in Ia ncbula Sc je'
r~aztczala Y ncizmcrncm nebesnem
prostoru. V>led neprestancga 81
banja Sc je nebula ali megla pc
cast zgoStila, zoiila in napoSlcd ic
zadobila obliko Ogromnc plimovc
kroglc. katcra Sc j. 5 GaSom Sc
bolj zgoStila in pin Sc jc spreme-
nil V Ognjeno matcrijo. Tako ST. jc
porodilo solnce. V svoji mladosti
.jc pa Solncc drvelo vclikO hitrcj
Sc svojo pot naprej kakor tudi
okrog Svoje osi kot pa danes, ko
Sc ohlaja in takO Sc .je zgodilo. Ia
je Solnce vrglo IL sebe kos "a ko.
son ognjeno plinovc mase. III ko
81 so zlctcli V neizmcrno daliayO
- kakOrSna j. bila paG sila, Xxi jih
je vrgla - zavrtcli So okrog Svo-
jih osi in 0benem so Sc vrtcli o
krog svoJc matcre SOlnca. TakO Sc
vrtijo Sc danes in bodo Sc Sc mill.
one let cc Jill med tenn ne zade.
ne kakSua kataStrofa. To so pla.
netjc, med katerimi jc tudi naSa
zemlja. In kakor Sc jc zemlja no.
dila IL %solnca, tako Sc je rodila lu-
ma liz naSe zemlje, MANFRED V oni
dobi, ko je bila zemlja Sc V ognje-
no plinOvem stanju.
Dale pravi Berget doslovno:
Danes vemo. da je treba La.
%placejevO teorijo V nekaterih toe.
kah izboljSati. V sploSnem seve.
da stoji neizpodbita. Treba ie lie.
da je teorija V soglasju z novimi
triumfi vede zlasti z odkrit.ii gia-
sovitega svedskega fizicista. pro-
fesOrja Svante Arrheniusa V Stoc
holmu. Tia svedski uGeniak 10
predstavil Znanstvenemu svetu
nov dodatek teoriii o razvoju sve.
TOW; odkril je MANFRED novo silo.
katera JIG ravno tako velike vaz
nosti kakor univerzalna teznost
(%gravitacija) in to je pritisk ali
tlak svetlobe. To silo je spoznal
re j. Clerk Maxwell in delal je 2
MO ~poskusnje tudi Lebedoff. Sve-
tlobih tlak nastane ma vsakcm po-
vrsju, XII je izpostavljeno svetlobi
ali XII poraja svetlobo. TeznOst "a.
visi od vsebine prcdmcta. toda
svctlobih tlak pa zavisi cd veil.
kosti pOvrSine ma predmetu. V
sluGaiu majhnih dclov snow "a
more pritiSk svctlohc prckositi
privlaGnO silo tcznosti. To So pra-
vi, da jc tlak svetlohc moGncjSi
kot pa tcznost.
Ma majhncm delGku Snovi, XII
ina recimo 0.000l6 milimetra V
premeru tako majhen praSek.
da 81 ga je nemogoGe prcdstaviti